prop · G303150 · 1979-12-31 00:00:00 — Försäljningsskallpå molorfordon ........................... . 29 Skatlpå spritdrycker ......................................... 30 Skattpå vin ..................................................... 30 Skaltpå mall- och läskedrycker .......................... .. 30 Rusdrycksförsaljningsmedelav partihandelsbolag ..... . 31 Rusdrycksförsaljningsmedelav deialjhandelsbolag .... . 31 Tullmedel ......................................................... . 32 Affärsverkens inlevereradeöverskott .................... .. 32 inlevereradeöverskott ....................... .. 32 inlevereradeöverskoll ........................ .. 33 Slatens järnvägarsinlevererade överskott .............. .. 33 Luftfartsverketsinlevererade överskon .................. 34 Förenadefabriksverkens inlevererade överskott ...... .. 35 inlevererade överskott ...... .. 35 Domänverketsinlevererade överskott ...................... 39 inlevererade överskott ............ 39 Riksbankensinlevererade överskott ...................... . 39 Mynlverkelsinlevererade överskoll ........................ . 39 Prop.1979/80: 150 4 Tolalisalormedel ............................................................... ... 40 Tipsmedel ...................................................................... ... 40 Lolterimedel ...................................................................... ... 40 Ranieinkomsler på lån för bosladsbyggande ................... ... 40 Ränlor på energisparlån ................................................ ... 41 Avgifier vid trafiksäkerheisverkei ..................................... ... 41 Avgifier vid palenl- och regislreringsväscndel ................. ... 41 Äterbelalning av lån ....................................................... 42 Ålerbelalning av energisparlån ....................................... 42 Ålerbelalning av lån för bosladsbyggande ...................... 42 Kalkylmässiga inkomster ................................................... ... 42 AJjärsverkens avskrivningar ............................................ 42 Statliga pensionsavgifter, nello ....................................... 43 Bilaga 1 ......................................................................... 46 Bilaga 2 .......................................................................... 55 RRVs förslag lill reviderad beräkning av slalsbudgelensinkomsler under /81 och den nu gjorda uppskattningen avinkomsterna under /80 har ulförls under anlagande om oförändradekonomisk politik. Förändringar av ekonomisk - politisk karaklär har beaktatsi de fall då del föreligger beslul av slalsmakterna eller förslag därom harlagls fram av regeringen i propositioner offenlliggjorda före . Förutom dessa inslilulionella föruisäiiningar ärbedömningen av konjunkturutvecklingen belydelsefull för beräkningen avstatsbudgetens inkomsler. Den bedömning som regeringen presenterade i denpreliminära nalionalbudgelen har utgjort del huvudsakliga underlaget föranlagandena om den samhällsekonomiska ulvecklingen. Vidare har RRV lagilkonlakl med konjunklurinstilutet och ekonomidepartemenlet i anslulning iill deldär pågående arbelel med den reviderade nationalbudgeten. Med anledning av vadsom har framkommil vid dessa konlakler har vissa revideringar gjorls avantagandena i den preliminära nalionalbudgelen. Anlagandena om löneutvecklingen har stor belydelse förRRVs beräkningar. Dessa anlaganden är vid della beräkningslillfälle särskiltosäkra beroende på dels alt nägol definiiivi ulfall för inkomslårel 1978 ännuinte föreligger, dels atl några cenirala löneavtal för inkomslårel 1980 inlehar slutits. Enligt nu lillgänglig slalisiik beräknas den toiala lönesumman haökal med 8,. Inkomslökningen mellanåren 1978 och1979 antas nu ha ökal 1978- 1979. En del av de lönehöjningar somutlöstes med anledning av förljänsiutvecklingsgaranlin avtalutbetalades först . Det av RRV gjordaantagandel på 10,för inkomstökningen har därförhöjts till 11,. I beräkningen presenterades även en kalkyl baseradpå ell lägre inkomslaniagande för 1979-1980, nämligen . Denna kalkyl lågtill grund för beräkningen i budgetförslaget 1980. harökningen schablonmässigt salts lill . De svenska aktiebolagens statligt taxerade inkomsterförutses ha minskat . Underlaget för dennaprognos har hämtats från den enkät till svenska aktiebolag som RRV utfört . antas all aktiebolagens inkomsterökar . En specifikation av RRVs beräkningar av statsbudgetensinkomsler under budgetåren 1979/80 och 1980/81 saml under kalenderåren1979-1981 framgår av en särskild tabellbilaga. RRV tillämpar i denna beräkning Statsbudgetens inkomst fördelade på huvudgrupperhudgetåren 1978/79, 1979/80 och 1980/81, milj kr lill 1979/80 till 1980/81 1 100 Skall på in- 1 300 Skall på egen- 1 400 Skall på varor 2000 Inkomster av statens 2 200 Överskott av -13,3 2 700 Böler mm 2 800 Övriga inkomsler -77,0 3 000 Inkomster av försåld 3 100 Inkomster av för- -13,5 3 200 Övriga inkomsler -23,1 -10,0 3 300 Övriga inkomster 4 000 Ålerhelalning av -3,9 4 500 Övriga lån -40,2 5 000 Kalkylmässiga inkoms- 5 200 Ställiga pen- -113,6 Bilaga 2.3Riksrevisionsverkets reviderade inkomstberäkning 7 genomgåendeden uppställning av siatsbudgetens inkomster som redovisas i budgetförslagetför budgetårel 1980/81. En redovisning av inkomslerna för budgetårel 1979/80enligt den uppställning som gäller för innevarande budgelår görs i en särskildlabellbilaga. En sammanfatining av beräkningsresultaten framgår av labell I. Ilabell 5 redovisas de inkomsttitlar för vilka RRV nu föreslår ändringar avberäkningen i budgetpropositionen. Utvecklingav inkomsterna budgetåren 1979/80 och 1980/81 Enligtde reviderade beräkningarna uppgår statsbudgetens inkomster budgetårel 1979180till 137062 milj. kr. (Enligt den nuvarande uppställningen av siatsbudgetensinkomsler beräknas inkomslerna till 135 398 milj. Jämförl med molsvarandelal för budgetårel 1978/79 innebär detta en ökning med 15974 milj. kr. Det innebär atl ökningstakten i stort setl har fördubblats jämförl med mellande närmasl föregående åren. Avlabell 1 framgår alt skallerna, som utgör av lotala inkomsterna påslalsbudgeten, beräknas öka någol långsammare än lolala inkomslerna. De ökarmed 13,eller 13541 milj. kr. Det är främsl skallerna på varor och ijänslersom bidrar till ökningen. De ökar med 7043 milj. kr. eller 13,9 %.Inkomslskallerna ökar belydligl långsammare eller , vilkel moisvarar3069 milj. kr. Inkomsternaav slalens verksamhel beräknas öka i snabb lakl /80. En stor del av ökningen, närmare beslämt 775 milj.kr. av totalt 1 831 milj. kr., beror på en kompensationsersättning frånkommuner och landslingskommuner för de driftkostnader för skyddade verkslädersom siaten svarar 1980. Stålens inkomster av ränlor vänlas öka med13,eller 577 milj. kr. och rörelseöverskolten förutses öka eller363 milj. kr. Storlekenoch utvecklingen av övriga inkomsthuvudgrupper framgår av tabell 1. Drygthälften av ökningen av låneålerbeialningama hänger samman med att fonden förförlag till statsverket avvecklas inför budgetårs-skiftet 1980. I övrigt svarardessa inkomsthuvudgrupper för en begränsad del, ungefär 400 milj. kr., av denlotala ökningen av statsinkomsterna budgeiårei 1979/80. Itabell 2 redovisas inkomslskallernas utveckling. De fysiska personernasinkomstskatter ökar långsammare än lönesummeutvecklingen under samma period.Detta hänger samman med indexregleringen av skatteskalan och sänkningarna avinkomsiskalter för . För de juridiska personerna ökar skallernakrafligl budgeiårei 1979/80. Delagstadgade socialavgifterna beräknas öka med 12,eller 2733 milj. kr. Den 1januari 1980 höjdes avgifterna till barnomsorgen, arbetsskadeförsäkringen ochdelpensioneringen med tillsammans . Dessulom höjdesATP-avgiftsultaget , vilket emellertid inte påverkarstatsinkomsterna. Av totala ökningen för social-' 1979/80: 150 Skatl på inkomst, realisationsvinst och nirelsebudgelåren 1978/79, 1979/80 och 1980/81, milj. kr. till 1979/80 till 1980/81 Skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse: Fysiskapersoners skatl på inkomst, realisationsvinst och rörelse Juridiska personersskatl på inkomst, realisationsvinst och rörelse öfördelade skatter på inkomst, realisationsvinst ochrörelse Övriga inkomstskatter -39,8 16,1 -15,6 Lagstadgade socialavgifter budgetåren 1978/79,1979/80 1980/81, milj. kr till 1979/80 till 1980/81 -86,7 avgifterna med 2 733 milj. kr. svarar folkpensionsavgiftenför 1 469 milj. kr. (se tabell 3). De ökar med 8,. Barnomsorgsavgiftenberäknas öka med 916 milj. kr. eller 21,. Nettot av sjukförsäkringen förutsesöka med 884 milj. kr. a. på atl ökningarna för ulgifterna försjukpenning antas avta. Av den lotala ökningen av skallen på varor och ijänsler på7043 milj. kr. svarar mervärdeskatten för 4964 milj. kr., som framgår av tabell4. Den krafiiga höjningen hänger samman med imporlutvecklingen. Importvärdelberäknas ha ökal med 28,1978-1979 och förutses öka med 18,1979-1980. Delbör emellerlid påpekas att en del av oljeimporten inte ärmervärdeskattepliklig. Bensinskatterna beräknas öka med 11,eller 377 milj.kr. bl.a. beroende på skattehöjningarna . Skattehöjningar haräven bidragil till all inkomslerna av tobaks- och spritskatt vänlas öka med 212resp. 385 milj. kr. för skatten på spritdrycker har emellertidräknats ned beroende på att konsumtionen efler höjningenblivil lägre än tidigare beräknat. Energiskalten beräknas till följd avskattehöjningarna öka med närmare 500 milj. kr. eller med11,. Bilaga 2.3Riksrevisionsverkets reviderade inkomstberäkning 9 För /81 beräknas lotala slaisinkomslernauppgå lill 154 296 milj. kr. Det är 12,eller 17 234 milj. kr. merän underinnevarande år. Det innebär en något lägre ökningstakt för inkomsterna näslabudgelår jämfört med för innevarande budgelår. För skallerna förulses emellertiden snabbare ökningslakt budgetårel 1980/81, nämligen 15,mol 13,förinnevarande år. För andra slalsinkomsler än skaller förulses i själva verket enminskning på drygt 600 milj. kr. Orsaken lill delta äremellertid av leknisk natur. Genom en omläggning av uppbörden avarbelsgivaravgifter för slatliga myndigheler påskyndas inbetalningarna. Det innebäralt uppskallningsvis 2000 milj. kr. flyttas från liteln slalligapensionsavgifter, nello lill lagsladgade socialavgifter. Liksom under innevarande budgelår ulgör skallen på varoroch ijänsler den inkomsthuvudgrupp som förulses ge det slörsia bidragel lillden lolala ökningen på 17 234 milj. kr. (Se tabell I.) Skallen pä varor och Ijänster beräknas öka med 7465milj. eller 13,. De lagsladgade socialavgifterna antas öka med drygt5000 milj. kr. eller korrigerat för den uppbördslekniska förändringen.Inkomslskallernas andel av slaisinkomslerna förulses forisälla sjunka underbudgetårel 1980/81. Inkomslerna av slatens verksamhel vänlas öka någotlångsammare /81 än toiala inkomslerna. De anias öka med 9,4%mol 12,för lolala inkomsterna. Del är framför allt ränteinkomster från låntill bostadsbyggande (+924 milj. ), lipsmedel (+235 milj. och överskottfrån slatens vallenfallsverk ( + 335 milj. som svarar för denna ökning. Fysiska personers inkomsiskalter vänlas, som framgår avlabell 2, öka med 10,näsla budgetår. Del innebär alt inkomslskallernaförutses öka i ungefär samma takt som lolala lönesumman. De juridiskapersonemas neltoulbelalningar av statlig skall väntas däremoi sjunka budgeiårei1980/ 81 med 15,eller med 344 milj. kr. De lagsladgade socialavgifterna kommer att öka myckelkraftigt budgetårel 1980/81 som framgår av labell 3. Detta beror dels på denlidigare nämnda uppbördslekniska omläggningen, dels på attvuxenulbildningsav-giften fr.o.m. budgetårel 1980/81 redovisas brutto överslalsbudgeten. Barnomsorgsavgiflen skall enligi lidigare principbeslul öka med0,tills avgiften uppgår till 2,, vilkel den gör år1981. Delta bidrar lill atl förklara ökningen på eller 1 415 milj. kr. Mervärdeskattens ökning vänlas avla budgetårel 1980/81. (Se tabell 4.) Den beräknas öka med 4 lOOmilj. eller 12,1 %.Bensinskallerna förulses p.g.a. skatiehöjningarna öka med 29,eller 1050milj. Tobaks- och spritskatlen vänlas öka med 190 resp. 650milj. Energiskallen förulses bl.a. lill följd av skaltehöjningarna öka med920 milj. kr. Kilomelerskalten som höjdes innevarandebudgetår beräknas öka med 223 milj. kr. eller 19,. Som framgår av labell 4förulses lotala skalterna på varor och tjänsler öka med 7465 milj. kr. SkaU på varor och tjänsler budgetåren 1978/79,1979/80 och 1980/81, milj. kr. liil 1979/80 till 1980/81 Skatt på varor och tjänster: Skatt på malt- och -20,0 -50,0 AB Vin & Spriiceniralens -17,3 -33,3 Skall på annonser och -2,9 Jämförelsemellan beräkningen i budgetpropositionen och RRVs marsberäkning Statsbudgetenslotala inkomster /80 beräknas nu bli 487 milj. kr. lägre änenligt beräkningen i budgelpropositionen. I labell 5 redovisas de inkomsliiilardär RRV nu föreslår en ändrad beräkning jämförl med i budgelproposilionen. Delbör påpekas alt budgetpropositionens beräkning grundades på etl lägreinkomslaniagande för , molsvarande RRVs lägre aliernativ idecemberberäkningen 1979, än RRVs nu presenterade beräkningar. Inkomstskatternaför fysiska personer beräknas nu bli 114 milj. kr. högre än som anlogs ibudgelpropositionen. Det högre inkomslaniagande som RRV lillämpar i dennaberäkning för borde ha letl till en ännu slörre uppjusleringmen de utdragna avtalsförhandlingarna väntas innebära att en del avinbetalningarna av inkomstskatter kommer all flyllas lill näsla budgelår.Juridiska personers inkomstskatter har uppjusierals med 206 milj. kr. jämförtmed underlaget till budgelpropositionen. Bilaga2.3 reviderade inkomstberäkning 11 Delhögre lönesummeanlagande som RRV tillämpar jämförl med det som låg till grundför budgelproposilionen leder till alt utbetalningar av sjukpenning väntas blihögre. Dessa ulbelalningar frånräknas de influlna sjukförsäkringsavgifterna vidredovisningen mot statsbudgeten. Nellol av sjukförsäkringsavgifterna istatsbudgeten blir därför 129 milj. kr. Inkomsternaav stämpelskall /80 beräknas nu bli 258 milj. kr. lägre än ibudgelproposilionen. Likaså har inkomslerna av mervärdeskatl justerats ned.Minskningen uppgår till 300 milj. kr. Höjningen av skatten på sprit och vinhösten 1979 ledde till en ovänlat stor konsumtionsminskning. Skatterna hardärför räknats ned med 175 resp 10 milj. kr. Riksbankenhar beslulat inleverera ytteriigare 100 milj. kr. av sin vinsl lill /80. Jämrörelse mellan inkomster enligtbudgetpropositionen och RRVs marsberäkning for budgetåren 1979/80 och 1980/81,tusental kronor Skatt på inkomst, skatl på inkomsi, skatt på inkomsi, 1979/80: 150 Jämförelse mellan inkomster enligtbudgetpropositionen och RRVs marsberäkning fbr budgetåren 1979/80 och 1980/81,tusental kronor Skatt på egendom: Skatt på varor och Skalt på malt- och AB Vin- & Sprit- Bilaga2.3 reviderade inkomstberäkning 13 Jämrörelse mellan inkomster enligt budgetpropositionen och RRVs marsberäkning for budgetåren 1979/80 och 1980/81, tusenUI kronor .. "'"6 Jämförelse mellan inkomster enligtbudgetpropositionen och RRVs marsberäkning for budgetåren 1979/80 och 1980/81,tusental kronor Böter m. m.: Bilaga 2.3Riksrevisionsverkets reviderade inkomstberäkning 15 Denreviderade beräkningen av statsbudgetens inkomsler för budgetåret 1980181ligger 5 892 milj. kr. över beräkningen i budgetpropositionen. Skillnadenförklaras huvudsakligen av skillnader i anlaganden för lönesummans utveckling.Beräkningen i budgetpropositionen grundade sig på RRVs lägre löneallernativ idecemberberäkningen som var 5 300 milj. kr. lägre än i huvudalternativet. RRVhar valt alt även i den reviderade beräkningen utgå från det högrealternativet. Atl inkomslerna har justerats upp med mer än som motiveras avlönesummeanlagandet förklaras av all nettot för sjukförsäkringsavgifterna ochatt ränteinkomsterna pä lån för bostadsbyggande har räknats upp ytteriigare. Förbättringenav sjukförsäkringsnettot hänger samman med alt utbetalningarna för sjukpenninghar räknats ned. Det innebär atl överskottet som redovisas som inkomster påstatsbudgeten ökar. Iövrigt har inkomstskatterna för fysiska personer justerats upp med 3 280 milj.kr., vilket är mindre än vad skillnaden i lönesummeantagandet kan förväntasinnebära. Den skillnaden kan uppskattas lill 3 900 milj. kr. Andra faktorer harsåledes bidragit till att inkomstskatterna har räknals ned jämfört med ibudgetpropositionen. Den nu anlagna prisutvecklingen är högre äntidigare. Det innebär alt inkomstborlfallel till följd av indexregleringen år1981 blir större än som beräknades till budgelpropositionen. Blandövriga inkomsttitlar kan nämnas att inkomsterna av stämpelskatt räknats nedäven för /81. Nedjusteringen uppgår lill 190 milj. kr.Mervärdeskatten har däremot räknats upp med 400 milj. kr. Praktiskt taget helaökningen förklaras av det högre inkomstantagandet. har förutsett enökning av sin inlevererade vinsl även under /81 med 100 milj.kr. Räntorna på lån för bostadsbyggande har räknats upp med 365 milj. kr. tillföljd av att bostadslåneräntan har höjts från . Vidare harteleverkel och slatensjärnvägar räknat ned avskrivningarna med 112 resp. 80milj. för / 81 jämfört med i budgetpropositionen. Utvecklingav skatteunderlaget för fysiska personer IRRVs beräkningar antogs lönesumman öka med 8,mellan åren1977 och 1978. I den preliminära nationalbudgeten 1980 redovisades en ökningpå . Den totala ökningen fördelade sig på följande komponenter.Avtalskomponenten beräknades till och löneglidningen till 3,0%.Sysselsättningskomponenten antogs ge elt negativt bidrag tilllönesummeutvecklingen på . RRV har i sin revideradeberäkning utgått från att lönesumman ökade med 8,,Pensionerna beräknas ha ökat med 22,mellan . Prop.1979/80:150 16 För lönesummeuivecklingen anlogsi decemberberäkningen att den avtalsmässiga ökningen skulle uppgå lill 6procentenheter. Löneglidningen anlogs uppgå till procentenheter ochsysselsätlningskomponenten väntades ge etl positivt bidrag på knappl I procentenhetår 1979. Totall beräknades hela lönesumman öka med 9,. RRV beräknar i sinreviderade beräkning all avtalskomponenten uppgår till 5,procentenheter,löneglidningen och en posiliv sysselsältningskomponenl på0,7 procenlenheler. Sammanlaget beräknas sålunda lönesumman öka med 9,mellanåren 1978 och 1979. Pensionerna beräknas nu ha ökal med 14,, vilkelär en uppjuslering . I den preliminära nalionalbudgelen redovisades tvåallernaliva ulveck-lingslakler för lönesumman ,nämligen 8,resp. 10,9. Enligt vad RRV erfarii kommer även kalkylerna lillden reviderade nalionalbudgelen all baseras på två allernaliva ulvecklingslaklerpå lönesumman. 1 del lägre alternativet utgår man ifrån en avtalskomponenl på5,3 procenlenheler varav förulsälls vara resultat av 1980års avtalsrörelse. I del högre aliernalivel utgår man från en avtalskomponenlpå 7,8 procenlenheler av vilka skulle vara nya avtal. I bådaallernaliven förulsälls en löneglidning på 2,5 procenlenheler och en posilivsysselsältningskomponenl på . Liksom i decemberberäkningenutgår RRV nu från del högre alternativet som innebär en tolallönesummeulveckling på 11,vid beräkningen av slalsbudgelens inkomsler. Bådaallernaliven har således justerats upp med ca 0,5 procenlenheler jämförl medhöstens beräkning. Orsaken är främsl förskjulningar i löneutvecklingarna mellanåren 1979 och 1980 till följd av förljänslutvecklingsgarantierna i 1979 årsavtal. Även pensionsuibetalningarna har uppjusierals för och beräknasi denna beräkning öka med 17,jämfört med 15,i RRVs decemberberäkning. har RRV i likhei med beräkningen i decemberskrivit fram lönerna och pensionerna . Av inkomsterna frän andra förvärvskällor än ijänsl harulvecklingen av inkomst av kapital ändrats från enantagen ökning pä lill en ökning på . Förändringen baseras på nyaantaganden om räntenivån, in- och ullåning saml sparande. Inkomsterna av jordbruksfastighet förutsågs ökamed jämfört med . RRV uppskaiiar nu att inkomsterna minskademed . Utveckling av skatteunderlaget för svenska aktiebolag m.fl. upprepade RRV sin enkät från höslen1979 lill elt urval om drygt 2000 svenska förelag, sparbanker ochförsäkringsinstitul. De tillfrågades om den till slallig och skalttaxerade inkomsien Bilaga 2.3 revideradeinkomstberäkning 17 saml beräknade fyllnadsinbetalningar under våren 1980.Dessulom tillfrågades företagen om storleken av del särskildaforskningsavdragel, särskilda invesleringsavdraget saml invesleringsbidragelför . Resultatet av enkäten har fördelats på förelagsslorlek ochredovisas i tabell 6. Enligt enkäten beräknas den slalligl laxerade inkomsienminska till 1979. Enligt höstens enkät var minskningen 7%.Den kommunalt laxerade inkomsten beräknas i vårenkäien öka mellan åren1978 och 1979. 1 höstenkälen beräknades den kommunall taxerade inkomsten minskamed . Del särskilda invesleringsavdraget för maskininvesteringarberäknas uppgå lill 2 288 milj. kr. Avdragel förbyggnadsinvesteringar beräknas till 102 milj. kr. Förelag med fler än 500anslällda svarar för av de lotala avdragen. Investeringsavdragenminskar den statliga bolagsskallen med 950 milj. kr. De förelag som inte kanutnyttja avdragen kan i stället ansöka om invesieringsbidrag. Dessa ansökningarberäknas totalt komma all molsvara etl belopp på 165 milj. kr. Endasl 8 milj. kr. är bidrag för byggnadsinvesteringar.Ca 85 % av de totala bidragen kommer alt betalas ul till förelag med högst 99anställda. Det särskilda forsknings- och ulvecklingsavdraget beräknasuppgå till totalt 450 milj. kr. Företag med fler än500 anställda svarar för av avdraget. Fyllnadsinbetalningar beräknas enligtenkäten uigöra av den totala bolagsskatten för . Vid bedömning av statligt taxerade inkomster harRRV utgått från en trendmässig ökning på . Investeringsavdraget förmaskininvesteringar upphörde att gälla . Avdraget förbyggnadsinvesteringar upphörde . Med hänsyn till deltaberäknas avdragen minska för jämfört med . års taxering fär förelagen göra avdrag förbelopp som avsätts till resultatutjämningsfond (SFS 1979:612). Avdraget fåruppgå till högst av företagens lönesumma. Utnyttjar företagen denna avsättningsmöjlighetreduceras dock utrymmet för reguljär lagernedskrivning från till avlagrets anskaffningsvärde, dvs. Reglerna för avsättningtill investeringsfond ändras så att av årsvinsten mot förul fåravsättas (SFS 1979:609). De nya beskattningsreglerna kommer att öka företagensmöjlighet att bygga upp skatlekrediter. RRV räknar med alt den statligttaxerade inkomsten ökar mellan verksamhetsåren 1979 och 1980. t; .C "i C - t- u c - ±: c .= :0ca u ON i-TSX).-: i_uz l/l ort rn r*-i o i£ si; . "11 i 1:' c .r: i c: c - o « >- ' l-3C.i:l_i:(/loI | i_ "D I t/o ca c: c - t. l-T3X)._ LCi t/5ocd ii > :0 c i) c.= i:22:c'riut 1-T3 b.b utii t/1 ora r*i oo sD rsl wn £> o r - 00 rg rJ »/-I - r-- t/5 . o (U c > . V-) i/n r*! TT >/"i r*-> Tf o cc »o r~ r r- r*-( r*-i m m i/-) vD 00 "i O 3 "O t/ X j«: tu Ir; .= .- E 2 E S S. M E V P = -?« F= 3 n c 2 -o ::?£ i s E " :»S g iS.E£ SofeS m r rJ 'rf w-1 1 1 + + + r- o rn rs( oo r- o r- r-l rj-------- m + + + [ « c -O VJ *rf .M tw> (/i OCQ w-i t/-i Tf r-- »O (N O (N i Tf r f -c c S -£ 1 1 1 1 1 .S o o Q o o Bilaga 2.3Riksrevisionsverkets reviderade inkomstberäkning 19 III Beräkning av de olika inkomsttitlarna Skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse.Budgelproposilionen ulgick i behandlingen av statsinkomsterna från RRVsförslag till uppställning av statsinkomsterna för /81. I delframlagda förslagel delas den nuvarande inkomsttiteln la Skatt på inkomsioch förmögenhel saml socialförsäkringsavgifter m. m. upp i flera delar. Inkomstskatteroch arbetsgivaravgifterna redovisas var för sig. Inkomstskatterna i sin turdelas upp på tre inkomsttitlar för fysiska och juridiska personer samlofördelbara inkomstskaller. Orsaken lill uppdelningen är all redovisningen avskalterna blir mera informativ och ger möjligheter lill förbättrad analys avförändringar i skatteinkomsterna. Beskattningsregler, beskallningsunder-lag ochskattesatser är olika för fysiska och juridiska personer.