prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — I samband med ^irafikregle- 1979/80:100 Bilaga9 229 ringen minskade den ^lotala trafiken ^lill centrum med 10 ^%. Därefter har ensuccessiv ökning skett men ännu efter regleringen var biltrafiken ca 5 %mindre än . Regleringen har vidare medverkat till en gynnsam utveckling av^busslrafiken i form av ^etl ^någol ^ökal ^passageraranlal ^saml förbättrad^körhastighet och ^regularitet. Genom regleringen förbättrades vidaretrafiksäkerheten i både ^centmm och staden som ^helhel. Buller ochluftföroreningar omfördelades mellan olika gator men totalt sett var förändringarnasmå. Slutligen kan för detaljhandelns omsättning i ^centmm konstateras enacceptabel utvecklingstakt. För tvåårsperioden1979/80-1980/81 redovisar delegationen pågående, planerade och ^fömlsebarainsatser inom ramen för sill ^FoU-program. 1 det följande ges några exempel påsådana ^insalser. Under /80fortsätter studierna rörande anropsstyrd busstrafik. Syftet med studierna äratt för ett ^anlal områden med olika ^bebyg-^gelsekaraklär studera^fömtsätiningarna alt ersätta konventionell busstrafik med anropsstyrd sådan.Arbetet ^innefatlar avslutande av en förstudie ^saml ^projekiering ochpåbörjande av driftförsök i . Transportstandarden är enviktig faktor när del gäller glesbygdens möjligheter ^atl attrahera ochbibehålla ekonomisk aktivitet av olika slag. ^TFD avser genom ^FoU-insalserundersöka vilka principer och metoder som kan prövas för ^atl förbättraglesbygdens godstransportförsörjning. Delegationen bedömer härvid alt det^sannolikl krävs okonventionella metoder beträffande organisering, planeringoch styrning av ^verksamhelen. Under ^budgetårel 1979/80planeras alt ta upp frågan om relationer mellan ^förarbeleende ochtrafikregler. Bakgrunden är ^atl resultat från tidigare ^sludier har ^visal all^förarbeleende ofta bygger pä en praktisk anpassning till de faktiskatrafikförhållandena med åsidosättande av gällande regler. Det är därförangelägel ^atl harmonisera regler och beteenden. Under /80kommer ^TFD vidare alt låta genomföra en kunskapsöversikt rörande handikappadefordonsförares ^säkerhel. ^Avsik-^len är all inventera den kunskap som i om de handikappades transportbehov, transporthinder och risker. ^Sludieravses även genomföras angående den ^säkerhelsmässiga utformningen av ochtillförlitligheten hos fordons manöverorgan för handikappade bilförare. En ofta påtaladolägenhet vid resa med kollektiva färdmedel är svårigheterna ^atl fäinformation om befintliga resemöjligheter. Detta gäller särskilt om en längreresa kombineras med en lokal förflyttning. ^TFD avser därför påbörja en ^sludiesom syftar till ^atl analysera ^behovel av trafikinformation för allmänhetenoch som skall lämna förslag till åtgärder och syslem för all tillhandahållasådan information. Inom områdetsjötransporter pågår ^etl omfattande arbete i fråga om ^sysiemelfartyg-farleder- ^säkerhel. a. kommer en analys ske i syfte alt klarläggadet ^evenluella ^behovel av ^ell rikstäckande informationssys^tem för^sjöfarlen. Inom ^delområdel manövrerings-, ^navigerings- och ^trafikin- 1979/80:100 Bilaga9 230 ^formationssyslem kommer vidare att skeen uppföljning av tidigare gjorda ^sludier i och utlandet ^beiräffanderutiner på fartygsbryggan, teknisk utrustning, utbildning av personal samtsamspel fartyg-farled. ^TFD anser all ökadekrav på rationell ^samlaslning och överföring av gods mellan olikatransportmedel kommer att kräva fortsatta ^FoU-insat-^ser. För budgetåret1979/80 planeras en ^sludie rörande bl. a. hur konkurrensförhållandet mellanlandsvägs- och järnvägstransporter påverkas vid en utbyggd ^kombinalionstrafikdär man transporterar hela lastbilsekipage eller släpfordon på låg. Verksamheten vidprofessuren i trafiksäkerhet kommer / 80 all bedrivas enligt^etl av delegationen ^godkänl program för en kostnad av . ^Programmeiinnebär bl.a. en fortsalt medverkan i del ^inlemalionella ^FoU-arbelet somberör skadeförlopp och skyddssystem som bedrivs bl. a. inomVärldshälsoorganisationens ram. I de fortsatta studierna övermotorcykelhjälmars skyddseffekt kommer undersökningar om olycksfall medmotorcykel och moped alt redovisas. Vidare kommer bl. ^atl studerasunderbensskador för vuxna gående som blir påkörda av bilar. Härvid avsesanvändas en experimentell teknik som utarbetats för bedömning av^skadepotenlialen hos olika ^stötfångartyper. Under /80^slulredovisas projektet och ^färdolycksfall. ^TFD är ^programansvariglorgan för ^delprogrammel Åtgärder i transportsystemet inom del av riksdagenbeslutade Huvudprogram Energiforskning ^(prop. 1977/78:110, NU 1977/78:68,^rskr 1977/78:341). Medel härför anvisas under ^Qortonde huvudtiteln. Pris- och ^löneomräkning beräknastill . ^Besparingsaltemativet innebär en besparing med 295000kr. ^Altemafi-^vet avstyrks med hänsyn ^lill ^atl del inte ger ^kompensalionför inträffade kostnadshöjningar och ^atl del skulle innebära en volymmässig neddragningav ^FoU-verksamhelen. Förökad ^FoU-verksamhetbegärs 1milj. Med hänsyn till beslutad ökning av forskningsmedlen^(prop. 1978/ 79:99, /79:18, ^rskr 1978/79:419) beräknas . erfordras för ökade administrationskostnader vid delegationens kansli. Regeringen har genom ^beslulden tillsatt en utredning med ^uppgifl ^atl göra en översyn avforsknings- och utvecklingsverksamheten inom transportområdet. ^Mol denna^bakgmnd är jag ^f. inte beredd att pröva en skrivelse med begäran om ramanslagför viss forskningsverksamhet. För^iransportforskningsdelegalionen förordar jag all dess anslag föradministration beräknas enligt ^besparingsallernativet för ^budgetårel 1980/ ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 ^Konununikationsdepartementet 231 Beräknad ändring 1980/81 ^+^ ^ ^ 18000 ^+^ ^ ^ ^ 8000 ^Ersällningar för uppdrag ^m.m. För forsknings- och utvecklingsverksamhet förordasen uppräkning ^molsvarande pris- och ^löneomräkning. Enligt beslut medanledning av ^prop, 1978/79 om en ny trafikpolitik (/79: 18, ^rskr1978/79:419) har en ^kollekfivirafikbe-^redning (K 1979: 07) tillkallats. Tillberedningens primära ^uppgifler hör all följa upp, utvärdera och initieraförsöksverksamhet med nya trafiklösningar i ^lälorter av olika ^simktur. I^avvakian på en mer samlad bedömning för den typen av verksamhet föreslår jagall 2 milj. kr. av ^transportforsknings-^delegationens medel ^förbudgeiårei1980/81 t. v. disponeras av regeringen. Jag hemställer ^atl regeringen föreslår att ^lill ^Transportforskningsdelegationen^förbudgeiårei 1980/81 anvisa ett ^reservalionsanslag av . Kostnader for visst ^värderingsförfarande 1978/79 ^Ulgi^f^t 1979/80 Anslag 1980/81 Förslag finns en förhela ^landel gemensam buss-och ^laxivärderingsnämnd med ^uppgifl att avgörafrågan om villkoren vid ^inlö- 1979/80:100 Bilaga 9 232 sen av rörelse eller tillgångar i samband med ^ålerkallelse av trafiktillstånd enligt förordningen 11940:910) angåendeyrkesmässig biltrafik ^m. Värderingsnämndenbeslår av tre ledamöter med ersättare som ^ulses av regeringen.^Kostnadema för nämnden skall ^förskotieras av ^slaien men ^slulligl ^belasladen som förvärvar ^lillsiåndet, genom utdebi^tering efter varje värderingsförfarande. På ^siatsbudgetensinkomstsida finns därför motsvarande inkomsttitel benämnd Avgift för visstvärderingsförfarande. Med hänsyn ^lill^atl nämndens ^kosinader vid varje värderingsärende ^slulligl belastar den somförvärvar ^tillståndel, förordas att anslaget oförändrat förs upp med ^ell^formelll belopp av . Jag hemställer all regeringen föreslår ^atl ^lill Kostnader för visst ^värderingsförfarande för^budgetårel 1980/81 anvisa ett förslagsanslag av I . 1979/80:100 Bilaga 9 233 Bidrag till vissa internationella samma^nslutningar ^m.m. 1978/79 ^Ulgift 3 780986 1979/80 Anslag 4 548000 1980/81 Förslag 4950000 ändring 1980/81 organisationen ^(WMO) ^m. ^(PIARC)m.m. för ^|ECE) ministerkonferensen ^(CEMT) ^vägsfördragen ^() niska frågor ^(lALA) (I HO) ^(IMCO) Bidrag ^lill vissa fyrar ningen för järn vägs- kongresser (A ^IC) ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 234 I. Höjningen är en följd av högre medlemsavgifter samtkostnadsök ningar i samband med sammanträden inom ^WMO. Ökningen hänförsig huvudsakligen ^lill ^kosinader i samband med dellagande i ^lALA:sinternationella fyrtekniska konferens som äger rum i under ^budgelåret.Efter den tidigare fyrkonferensen i ^Siockholm har spelat enrelativt framträdande roll på grund av vårt ^lekniskl och ^ekonomisklavancerade fyrväsen. a. en följd av högre medlemsavgifter i ^IHO. Det är av stor betydelse altSverige inom bl. ^IMCO kan följa och påverka det internationella ^arbelel rörandebl. ^skyddel för den miljön. Internationellt utarbetade regler bör sånära som möjligt ansluta sig till den nivå som enligt svenskt synsätt ärönskvärt. För all genomföra en sådan ^uppgifl fordras resurser vilka ^lill stor del behöver las i anspråk förförberedande ^arbele inför olika ^inlernationella möten. inom^lMCO:s ^sjösäkerhetskommitlé innehas ^f^ ^n. av ^sjösäkerhelsdirek^tören i^sjöfartsverkei. 1 anslagsökningen ingår, ^fömtom högre medlemsavgifter, bl.a. visst bidrag till utsmyckning av ^IMCO:s nya ^adminislralions^byggnad. Ökade ^driftkosinader föranlederbehov av uppräkning av ^anslagei. Resekostnaderna beräknas ^sligatill . på grund av ökade åtaganden i den centrala ^inlemalionella^organisalionen. Ökade underhållskostnaderföranleder behov av uppräkning av anslaget. Innevarande års anslag är för lågtberäknat. En ökning med . Med hänvisning ^lill v^ad jaghar ^anförl och ^lill sammanställningen hemställer jag all regeringen föreslårriksdagen ^atl ^lill Bidrag till vissainternationella sammanslutningar ^m.m. för /81 anvisa ^etlförslagsanslag av . Kostnader för försök med riksfärdtjänst 1979/80Anslag 20000000 1980/81 Förslag 20000000 Enligt beslut^(prop. 1978/79:99, /79:18, ^rskr 1978/ 79:418) skall försök under treår företas med ^riksfärdljänsl. , som skall svara förplanering, genomförande och uppföljning av riksfärdtjänsten, påbörjade sin verksamhet den ^Ijuli 1979. Arbetet inom nämndenpekar på alt ^försöksverksamheien med riksfärdtjänst kan påbörjas under första^halvårel 1980. Nämnden hemställer att20 milj. kr. ställs till förfogande för ^budgeiårei 1980/81. Med hänvisning härtill hemställer jag^atl regeringen föreslår att till Kostnader för försök medriksfärdtjänst för / 81 anvisa ^etl reservationsanslag av20000000 kr. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 ^Konununikationsdepartementet 235 Lagom ändring i väglagen (1971:948) Härigenom föreskrivs att 25 § väglagen (1971:948) skallha nedan angivna lydelse. 25 § Väg får dragas in, om den efter En väg får drasin, om den efter tillkomsten av ny väg eller av ^annaltillkomsten av en ny väg eller av skäl ej längre behövs för del all- ^någol ^annal skäl inte längre behövs manna och åtgärden medför ^endasl för det allmänna och åtgärden ^med- ^ringa olägenhet för bygden. för ^endaslringa olägenhet för byg- Bestämmelserna i 22 § äger mot- ^Beslämmelsemai 22 § tillämpas svarande ^tillämpiung på ärende om på ett ärende omindragning av en indragning av väg. För att ordnaväghållningen när en väg dras in skall ^väghållaren, om det behövs, påkallaförrättning enligt anläggningslagen (1973: 1149). Denna lag träder i kraft efter den dag, dålagen enligt uppgift på den utkommit från trycket i . Lagom ändring i anläggningslagen (1973:1149) Härigenom föreskrivs^aU 18 och 29 ^§§ anläggningslagen (1973:1149) skall ha nedan angivna lydelse. ^Räll alt påkalla förrättningenligt denna lag ^lillkommer ägaren av faslig-hel, som avses skola deltaga ianläggningen, och hyresgästorganisation. kanpåkalla ^förrällning för inrättande av anläggning som ^slyrelsen finner vara av^slörre ^belydelse från allmän ^synpunki. Vid expropriation ellerliknande tvångsförvärv ^f^är förvärvaren påkalla ^fö^r^tätlning för ^inräiiandeav sådan anläggning varigenom ^olägenhel av ^förvärvel kan undanröjas, minskaseller förebyggas. ^'^Senaste lydelse 1974:822. 1979/80:100 Bilaga9 236 Om rätt förväghållare att påkalla ^jörrättning enligt denna lag finns bestämmelser i 25 §^Iredje stycket väglagen (1971:948). 29 § ^Förrältningskostnadema skall, omanläggningsbeslut meddelats, fördelas mellan ägarna av de fasligheter som skalldeltaga i anläggningen efter vad som är skäligt. Om en förrättning harpåkallats av en väghållare enligt 25 § tredje stycket väglagen ^(1971:948) skall ^siaten svara för förrätt ^ningskosl na derna. I övrigt äger 2 kap. 6 § fastighets- I övrigttillämpas 2 kap. 6 § fas- bildningslagen (1970:988) motsva- ^tighelsbildningslagen (1970:988) på rande tillämpning på förrättning en- förrättning enligt denna lag. ^ligi denna lag. Denna lag ^iräder i kraft efter den dag, dålagen enligt uppgift på den utkommit från trycket i . 1979/80:100 Bilaga 9 237 2 Kommittéer ^m.m. 29 Allmän översikt över utvecklingen 68 1 : ^Ämbelsverksuppgifler 6350000 68 2 Drift av statliga vägar 2 528 300000 70 3 Byggande av ^Slalliga vägar 900000000 71 4 Bidrag ^lill drift av kommunalavägar och gator 374300000 71 5 Bidrag till byggande av kommunalavägar och gator 370000000 73 6 Bidrag ^lill drift av enskildavägar ^m. 74 7 Bidrag till byggande av enskildavägar 30000000 74 8 Tj^änster ^lill ^uiomslående 20800000 75 9 ^Slatens vägverk:^Försvarsuppgifler 6900000 Bil- och ^körkortsregisler ^m. Bidrag ^lill ^trafiksäkerhetsfrämjandeåtgärder vid jä^r^nvägskorsningar 84 5 Bidrag till nationalföreningen 31789000 44 264000 103 677000 91 I ^Jämvägar ^m.m. 2 Ersättning ^lill ^:^j^.^«.^w.,^oj^«.^....^.^j,^.. lönsamma ^jämvägslinjer ^m. ^"^^^ ^'" ^slalens^jämvägar för ^drifl av icke 139 1 Farledsverksamhet, ^exkl.isbrytning 141 4 ^Sjöfartsmateriel ^m.m. 142 5 Övrig ^verksamhel 143 6 Handelsflottans ^pensionsansiall 144 7 Bidrag till vissa resor avsjöfolk 145 8Handelsflottans kultur- och fritidsråd 147 9 Ersät^tning^lill viss kanaltrafik 147 10 ^L^.ån till den mindre skeppsfarten 1000 1000 1000 10001000 ^Verksamhelens utveckling 1 Flygplatser ^m. 1979/80:100 Bilaga 9 Kommunikationsdepa^r^tementet 238 165 2 Beredskap för civil luftfart 166 3 ^Ersäuning ^lill försärskilda rabatter vid flygtrafik på 167 4 Garantitill Aktiebolaget ^Aerotransport /80 167 5 ^Slalens 169 6 ^Riskgaranti ^lill viss flygtrafik på 173 I ^Posihus ^m. 183 2Ersättning till pos^tverket för befordran av tjänste- 184 3Ersättning ^lill postverket för tidningsdistribution 189 1 ^Teleanläggningar^m. ^Slalligl^slöd ^lill icke lönsam ^landsbygdslrafik 91 300000 Ersättningtill lokal och regional kollektiv persontrafik 62800000 : Vädertjänst för luftfarten 26 811 000 Bidrag^lill ^väderslalioner i och på 3 100000 Grönland^m. Statensväg- och ^irafikinstitu^l^ I 000 Bidrag till statens väg- och trafikinstitut 22553000 Bidrag till stålens ^geotekniska institut 6 338000 ^Slatens ^geotekniska institut: utrustning 215000 ^Kosinader för visst värderingsförfarande 1 000 1 Bidrag ^lill vissa ^inlemalionellasammanslutningar ^m. 2 ^Kosinader för försök med^riksfärdljänsl Tryckeri, Stoc^kholm ^1980 Bilaga 10 budgetpropositionen1980 ^Prop. ^E^Ln huvuduppgift för^ekonomidepartementel är att utarbeta de allmänna riktlinjerna för denekonomiska politiken och alt ange den principiella inriktningen av olikafinans- och ^krediipolitiska åtgärder. Redovisningen härav sker ^främsl i^f^inansplanerna. 1 dessa diskuteras också ^valel av ^ålgärder för ^atl nå demål som ställs upp. I den reviderade finansplanen föreslogregeringen ^elt syslem med ^s. ^likviditetsuljämnings^konton i riksbanken^(prop. 1978/79:150, ^FiU 1978/79:40, ^rskr 1978/ 79: 452). Syftet med dessavar ^atl suga upp så myckel som möjligt av den ^överiikviditelsom fanns i ^näringslivel och som inte var avsatt för produktiva investeringar.Den 28 ^seplember 1979 hade 2120 milj. kr. betalats in på dessa konton. Underlaget för deekonomisk-politiska ställningstagandena och bedömningarna som läggs fram i^f^inansplanerna utgörs av ^nalionalbudgelerna. Dessa ^ularbelas av^ekonomideparlementel och i samverkan.Konjunkturinstitutet svarar för bedömningarna av export, import, bytesbalans,industriproduktion, hushållens inkomster och utgifter, ^inves^leringar ochkreditmarknad. Ekonomidepartementet ansvarar för analysen av den^inlernationella utvecklingen - baserad bl. a. på den ^informalion somdellagande i arbetet inom ^Organisalionen för ^ekonomiskl ^samarbele ochutveckling, , och andra ^inlernalionella ^oiganisationer ger-arbetsmarknaden och den offentliga sektorn ^saml den sammanhållandebedömningen av den ekonomiska ^ulvecklingen. I ^nalionalbudgelerna las ocksåhänsyn ^lill ^effeklerna av den ekonomiska ^poliiik som regeringen ifinansplanerna eller i andra sammanhang förklarat sig vilja föra. ^Nalional^budgelerna^ulgör därmed en del av regeringens redovisning i fråga om inriktningen av denekonomiska politiken. hari ^nalionalbudgelerna ^redovisals kalkyler och bedömningar för den ekonomiska^ulvecklingen ^sikl. Regeringens slutsatser i fråga om denekonomiska politikens ^inrikining har angivits i de framlagda^f^inansplanerna. Ekonomisk-politiska beslut och ^ålgär^der ^måsle vidtas ^molbakgrund av åtminstone ett så ^långl tidsperspektiv. Det ligger dock i sakens^nalur all bedömningar och som följd härav den politiska ^kursinrikiningenfortlöpande ^måsle aktualiseras och korrigeras 1 1979180. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 10 2 när förutsättningarna ändras elleromständigheterna av andra skäl så kräver. ^Ekonomidepartementel svararvidare för utarbetande av de ^slalliga långtidsutredningarna. 1 dessakartläggs såväl den framlida tillgången på resurser som anspråken från olikaanvändningsområden ^beiräffande ^utnytl-^jandet av dessa resurser. Materialerhålls genom uppgifter om planer och framlidsförväntningar från företag,^slatliga och kommunala myndigheter, enskilda utredningsinstitut ^m. I långtidsutredningarna diskuteras ocksåekonomisk-politiska målkonflikter som kan ^vänlas komma upp och alternativavägar analyseras för ^atl lösa dessa konflikter. Lösningarna måste hela lidensökas inom den ram som ges av de centrala ekonomisk-politiska målsättningarna.De perspektiv för utvecklingen som dras uppi långtidsutredningarna bildar en bakgrund för ^valel av de mera kortsiktigaåtgärderna i den ekonomiska politiken. Den senaste långtidsutredningen.Långtidsutredningen ^(SOU 1978: 78), redovisades ochläcker . ^Ulredningen tar som utgångspunkt att jämvikt ibytesbalansen skall uppnås vid mitten av ^1980-lalel. Utredningen redovisarvilka krav som stä^lls på ekonomin och den ekonomiska politiken för att fulltkapacitetsutnyttjande och övriga mål för ekonomin skall nås och en grund läggasför en balanserad utveckling också i ett längre lidsperspektiv. 1978 årslångtidsutredning har efter remissbehandling legat till grund för deställningstaganden angående den ekonomiska politikens avvägning på längre siktsom redovisades i den reviderade finansplanen 1979 ^(prop. 1978/79: 150). Förnärvarande pågår arbetet med ^näsla långlids-utredning, som beräknas bliredovisad i ^slulel av . I^ekonomidepartementets uppgifter ingår också all följa utvecklingen påkreditmarknaden och utforma förslag till förändringar av kapitalmarknadensorganisation. Det ankommer på departementet ^atl svara för ^konlak-^lema mellanregeringen och i frågor som rör ^kredii- och valutapolitiken.Riksdagen har under innevarande behandlat propositionen om densvenska kapitalmarknaden ^(prop. 1978/79: 165, ^FiU 1979/ 80:8, NU 1979/80: 10,^SkU 1979/80: 10, ^rskr 1979/80:59-63). godkände därvid vissa^rikllinjer för politiken på kapitalmarknadens område, bl. a. i fråga om^slatsskuldspoliliken och tillgången ^lill kapital för industrin ochbostadssektorn. ^beslul är resultatet av en allmän översyn av densvenska kapitalmarknaden och innebär bl. a. åtskilliga förändringar avkapitalmarknadens institutioner, ^främsl ^AP-fonden och de ^s.k.^mellanhandsinslilulen. När del gäller del ^valulapoliliska ^områdel pågårutredningsarbete inom ^valulakommitlén ^(E 1977:03) som har ^lill ^uppgifl allgöra en fullständig översyn av den gällande ^valutalagsliflningen. Ny lagstiftning har antagitsi fråga om finansbolagen, en kategori av företag som har expanderat myckelstarkt ^(prop. 1978/ 79: 170, NU 1979/80:23, ^rskr 1979/80:139). Genom den av den ^Prop.1979/80:100 ^BUaga 10 3 beslutade lagen omfinansbolag kommer dessa bolag fr. o. ^m. a. all föras inunder bankinspektionens tillsyn. Regeringen har^beslulat tillkalla en kommitté för ^atl göra en översyn av jordbrukelskapitalförsörjning i dess helhet ^(E 1979:04). En särskild utredare har ^lillsatis med ^uppgifl alt se över den^slatliga fondförvaltningen ^(E 1979:03) bl. a. i syfte all görafondförvaltningen mera effektiv och förenkla administrationen. ^Ekonomidepartementel harockså att i ^samarbele med andra departement bedöma de konsekvenser som olikaåtgärder kan ha för samhällsekonomin och för övergripande samhällsekonomiskamål. Departementet svararvidare för internationellt ekonomiskt samarbete inbegripet del finansiella ochvalutapolitiska ^områdel. De ^senasle årens omvälvningar på del ekonomiska^områdel har ^ökal ^behovel av ^samarbele mellan länderna. lar en^akliv del i arbetet inom flera ^inlernationella ekonomiska ^organisaiioner.^Ekonomidepartementel verkar härvid i samråd med övriga berörda departementoch ^myndigheler. De ekonomiska attachéerna i , , och^Tokio spelar en viktig roll genom all bl. ^lillhandahålla värdefullekonomisk ^informalion. Organisationen för^ekonomiskl ^samarbele och utveckling, , fungerar som ^elt betydelsefulltkontaktorgan för industriländerna. Konjunkturutvecklingen i såvälmedlemsländerna som andra viktiga ^ländergrupper följs kontinuerligt. Årligengranskas ^dessulom varje ^enskill land med avseende på ekonomisk utvecklingoch den ekonomiska politiken. ^OECD:s ekonomisk-politis^ka kommitté och dessarbetsgrupper har haft som en av sina huvuduppgifter att^uiarbeta en gemensam strategi för hur ^induslriländerna skall anpassa sig tilldet förändrade läge som har uppstått i världsekonomin i samband med bl. a. de^krafiiga oljeprishöjningarna. Diskussion om hur den ekonomiska politiken börutformas i enlighet med denna strategi äger rum på ministernivå. Del senasteministermötet hölls , då man enades om riktlinjer för ^etl gemensamtagerande ^beiräffande politiken på en rad centrala områden, främst vad gäller^energi-^och ^slrukluranpassningspoliliken. I pågår också ^eltanalysarbete av ekonomiska utvecklingsvägar på . ^Inlemalionella valutafonden(IMF) spelaren central roll i det monetära samarbetet. De växande^bylesbalansproblemen för många länder de ^senas^le åren har ökat fondens^belydelse vid tillhandahållandet av ^inlernationella ^krediler. För att klaraav det långsiktiga globala finansieringsbehovet har en förstärkning av ^lMF:sresurser varit nödvändig. Medlemsländerna har därför enats om i huvudsakproportionella ökningar av ^medlemsinsalsema i fonden med 50 ^%. harantagit regeringens ^proposiiion 1978/ 79: 158 om ^etl godtagande av den^kvolökning som ^angetls för del. Utöver den permanenta förstärkningenav ^IMF:s resurser har en ytterligare ökning skett genom all fonden tagit uppett lån på ca från ett ^anlal ^valulastarka länder. Härigenomfinansieras en ny ^facilitet 1979/80:100 Bilaga10 4 inom IMF som kan ^ulnylljas av länder med ^slora^bytesbalansunderskoll i förhållande till sina kvoter. Flera ^OECD-länder harunder ^beslulat om ^etl samordnat ^belal^ningsbalansstöd för ,beräknat ^lill ca 670 milj. dollar.Riksdagen har antagit regeringens ^prop. 1979/80:41 om en svensk statskredit^lill Turkiel inom ramen för det samordnade stödet. Krediten, som uppgår ^lill50 milj. kr., skall enligt ^förslagel finansieras dels med ^sårskill anvisadeanslagsmedel, dels med redan beviljade ^bislåndsmedel. Inom ramen för ^EFTA:sarbete diskuteras förutom handelsfrågor även allmänna ekonomiska frågor medrelation till handeln. ^Della sker bl. a. i den ekonomiska kommittén.Övergripande frågor las upp ^lill behandling bl. a. i samband med^minislermölen, som vanligtvis äger rum . Inom ramen för Sveriges^samarbele med EG ^ulanför frihandelsavtalet har ^konlakler ^forlsall med^EG-kommissionen. ^Ell ^iredje möte mellan representanter för ^EG-kommissionenoch ekonomidepartementet ägde rum under ^höslen 1979.