prop · G3032 · 1979-12-31 00:00:00 — Som anförs imotiven är det dock här fråga om myckel ömtåliga avvägningar mellan olikainiressen som uppslår från fall lill fall. Enligt organisationernas mening ären så tmbbig reglering därför olämplig. Den säkerhetsventil som den föreslagnarätten för regeringen atl i särskilt fall förordna om undantag från sekreiessenulgör, torde enligt organisalionema vara till fyllest för all täcka de åsyftadebehoven av offentliggörande. m. fi. bankorganisationer kommenterar del tänkta fall allregeringen skulle ge sekretesskydd hös bankinspektionen för uppgifter ombankernas egna förhållanden "endast om del kan antagas att röjande avuppgiften skulle medföra avsevärd skada" för banken. Det framgår avpromemorian atl med ett på delta sätt utformat skaderekvisit skulle huvudregelnanses vara all uppgifter om bankernas egna förhållanden skall anses offentliga.Sekretesskyddet blir alltså mycket svagt. Utifrån de tankegångar, som redovisasi promemorian, skulle skälet härför vara att etl krav pä insyn i bankerna görsig gällande med särskild styrka på gmnd av deras speciella ställning isamhället. Vid bedömningen av ell sådanl krav bör dock enligt organisationernasmening beaktas atl bankerna genom innehållet i banklagarna och i lagen omkredilpolitiska medel är öppna för en total insyn från bankinspektionens ochriksbankens sida och att inspektionen och därvid uppträder såsomföreträdare för samhället och allmänheten. Insynen kompletteras föraffärsbankernas del av att offentliga styrelseledamöter ingår i bankernashuvudstyrelser, atl särskilda av regeringen Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 394 utseddasamhällsrepresentanier ingår i bankernas regionslyrelser samt all kommunernaäger utse representanter i bankernas koniorsslyrelser. Vad organisationerna nuhar anfört sägs tala för alt etl sekretesskydd för bankernas egna förhållandeninte bör förutsätta ell skaderekvisii grundat på "avsevärd skada".Del bör räcka atl ett röjande av en uppgift om banken kan antas "medföraskada" för banken. Etl starkt skäl för en sådan uiformning avsekretesskyddet hos bankinspektionen är all sekreiessen hos förbankernas egna förhållanden kommer alt ha denna innebörd enligt förslagel.Eftersom samma uppgifter om bankerna i myckel betydande utsträckning finns hosbåde bankinspektionen och anser organisationerna atl sammasekretesskydd bör gälla på bägge ställena. Motsvarande uppfattning har . Enligt dess remissyttrande har vid utformningenav bestämmelsen i denna del inte beaktats den kritik som bl. a. riksförbundeiframförde mol molsvarande föreskrift i OSK:s förslag (30 § andra slyckel).Delta anser riksförbundet vara i och för sig beklagligt. Som framhålls ipromemorian (s. 497) är det här fråga om ofta myckel ömtåliga avvägningar därrisken för skada för den enskilde måste vägas mot det allmänna intresset av allsyftena bakom t. ex. lillsynslagsliftningen tillgodoses genom atl myndighetenfår rätt att offentliggöra sina iakttagelser. Riksförbundei förutsätter i deltaläge att tillämpningen från regeringens sida kommer att ske med beaktande avalt stadgandet ger en yttre ram som i och försig gör det möjligt att ta hänsyntill de kritiska synpunkter mol rekvisitet "avsevärd skada" somframförts också från andra håll vid remissbehandlingen av OSK:s förslag. Enannan fråga om tillämpningen av bemyndigandet i andra slyckel las upp avstatens kärnkraftsinspektion. Myndigheten anmärker den skillnaden mellan 4 och8 §§ alt sekretess enligt 8 § ifrågakommer endasl om berört företag begär delunder del all molsvarande begäran inte förutsätts enligt 4 §. Sislnämndaparagraf synes dock inte utesluta atl regeringen i följdförfatlning föreskriversådan begäran som förutsättning för sekretess. Det förekommer hos inspektioneni praktiken inte sekretessbeläggning av kommersiella skäl ulan begäran. I enkommande följdförfatlning kan enligt inspektionens mening en begäran såsomfömtsättning för hemlighållande av sädana skäl lämpligen föreskrivas såvittavser inspektionens verksamhet. har ingen erinran mot den föreslagna ordningenbelräffande kartellregisier men påpekar atl den sannolikt medför en ökadarbetsbörda för nämnden. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 395 Sekreiesseni verksamhet berörs i en del yttranden. Statens livsmedelsverkkonslaierar alt handlingar som berör verkets tillsynsverksamhet f n.sekretessbeläggs i 2§ 12 CSK men att regler emellertid har saknats förmotsvarande behandling av ärenden i hälsovårdsnämndernas verksamhet. Företagsom blivit föremål för hälsovårdsnämndemas kontroll har av förklarliga skälhaft svårt atl acceptera att handlingar, som infordras eller på annat sättkommer under nämndernas förvar, inte omfattas av sekreiess. Livsmedelsverketanser det därför vara klart motiveral all också kommunala organ erhållermolsvarande möjligheter all sekretessbelägga handlingar som rör derastillsynsverksamhet och tillstyrker således den föreslagna lydelsen av fjärdeslyckel. För all ytterligare markera sekreiessen hos kommunalatillsynsmyndigheter borde övervägas atl låta denna del av 4 § utgöra en separatparagraf Exemplifieringen i specialmoliveringen lill lagförslaget (s. 498) kanav anförda skäl kompletteras med "tillsyn överlivsmedelslagsiiftningen". Önskemålom sekretess också i annan verksamhet än lillsyn framställs i någrayttranden. Göteborgskommunstyrelse saknar en bestämmelse som gör det möjligt för kommunen alt behandlauppgifter från näringslivet med sekretess i de fall kommunen vidtar åtgärderför stödjande av näringslivet, t. ex. i sysselsäli-ningsbefrämjande syfte.Kommunstyrelsen erinrar om det allt större ansvar som kommunerna fått pålagasig i delta hänseende. Kommunstyrelsen förordar således all lagförslagetkompletteras med en bestämmelse av angiven innebörd, eftersom en störreöppenhet från näringslivets sida förutsätter sekretess hos de kommunalamyndigheterna - åtminstone i ell inledande skede av ett ärendes behandling.Kommunstyrelsens förslag tillstyrks av i . När det gäller kommunernaär promemorieförslaget begränsat i jämförelse medOSK:sförslag,anmåTker . Det sekretessbehov som föreligger här torde enligt promemoriankunna tillgodoses redan genom att regeln fär avse lillsyn med avseende pånäringslivet. Förbundet anser atl del sålunda fördel kommunala områdelföreslagna sekretesskyddet är alltför begränsat. Då kommunerna har en inteoväsentlig utredningsverksamhet rörande näringslivet i allmäntnäringsbefrämjande syfte bör - såsom också föreslog - sekretesskyddetomfatta även kommunala utredningar med avseende pä näringslivet. Ett sådantsekretesskydd skulle underiätta inhämtandet av uppgifter från de enskildaföretagen. nämner också i delta sammanhang de uppgifter somkommunerna har inom området för konsumentskydd och som lokalt utövas avkonsumentnämnder, konsumentsekreterare m. ft. 1 många fall sker anmälningarlill berörda kommunala organ om all näringsidkare handlat på etl sätt sompåstås strida mot god affärssed eller i annat avseende vara oiillböriigt motkonsumenter eller övriga Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 396 näringsidkare.Enligt förbundet är del angelägel atl bereda möjligheter att sekretessbeläggahithörande handlingar till dess ärendet hunnit närmare utredas. Liknandesynpunkter framförs av stadsjuristen i . Fråganom sekretesslidens längd berörs bara i yttrandet från statens jordbruksnämnd.Nämnden anseratt man bör dra en parallell med sekretessliden, , föruppgift som har tillkommit eller inhämtats för att användas vid fackligförhandling, anser att paragrafen bör sammanföras med de bestämmelserom sekreiess i inspektionens tillsynsverksamhet som ges i 4 § har redovisatsunder den paragrafen. Denobestämda formen "försäkringsinrällning" i företa slyckel 1 gerenligt hovrätten för beslämmelsen en annan innebörd än den bestämdaformen skulle ha gjort. Det senare uttryckssättet förefaller hovrätten varanaturiigare. Regeringsrättenförordar att skaderekvisilet i första stycket 2 utformas enhetligt medskaderekvisilet i 8 kap, 7 §, t, ex, genom att del föreskrivs att uppgift äromfattad av sekretess, om del inte kan hållas för visst atl uppgiften kan röjasulan skada för den enskilde, Första,andra och iredje fondstyrelserna för allmänna pensionsfonden har ingen erinranmol förslagel på denna punkt, FuUmäktige i noterar att desynpunkter, som framfördes i yttrandet över LAH, har beaktats genom paragrafen,vilken innebär att uppgift om enskilds ekonomiska förhållanden iriksgäldskontorets upplåningsverksamhei fär etl sekretesskydd som i stort settöverensstämmer med vanlig banksekretess, Flygtekniskaförsöksanstalten, och konstaterar attparagrafen i huvudsak motsvarar nuvarande bestämmelser och har inga erinringarmot förslaget, Detla täcker också i tillräcklig grad sekreiessbehoven vidstatens geotekniska institut, statens planverk och geologiskaundersökning enligt vad som sägs i remissyttrandena från dessa myndigheter. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 397 Tillämpningsområdetför paragrafen behandlas särskill i några yttranden. All lanlbruksslyrelsenanser all viss del av tillämpningsområdet för 4 § bör föras över till 7 § harredovisats under förstnämnda paragraf har uppfattatutformningen av 7 § så atl den provningsverksamhet verkel bedriver skallomfattas därav. Handlingssekretess råder f n. för denna verksamhet, i fråga omtypgodkännanden enligt 21 § SekrL och beträffande annan provning ellerundersökning för enskild uppdragsgivares räkning enligt 27 § SekrL, jämfördamed 2 § 74 resp. 4 § 41 CSK. Arbetarskyddsstyrelsen konstaterar att paragrafenkommer att bli tillämplig på den verksamhet med utredning och utförande avmätningar och analyser som styrelsens arbeismedicinska avdelning mol ersällningutför ål förelag m. fi. Etl specialproblem är här om stadgandet även skalltillämpas då del gäller styrelsens verksamhet med s. k. frivillig granskning avtekniska anordningar. Enligt styrelsens uppfattning torde så inte vara fallet,eftersom denna verksamhet anses motiverad av intresset all främjaarbetarskyddet och någon debitering inte sker för styrelsens arbete. Detta slagav verksamhet torde därför falla under 2 §. Ett annat specialproblem, somstyrelsen diskuterar, är den verksamhet med analys av biologiska prover, somsker inom styrelsens arbeismedicinska avdelning. Del synes helt tydligt att delhär är fråga om uppdragsverksamhet mol ersällning i den mening som avses i 7 §.Men sekretessintresset knyter sig här inte främst lill arbetsgivarens inlresseav all fä disponera över resultaten. Del är här huvudsakligen fråga om analyserav t. ex. patienters blod- och urinprov, som sänds in av läkare. Här finnssåledes enligt styrelsen ett påtagligt behov av skydd för den enskilde. Dettainlresse tillgodoses inte genom 7 §. Del synes tveksamt om man kan anse att delhär är fråga om ärende om arbetarskydd enligt 8 §. Det synes lämpligl atl dennafråga penetreras ytterligare i del fortsatta lagstiftningsarbetet. Om särekildförfattningsreglering kommer lill stånd för arbetarskydds-området bör enligtstyrelsens mening det övervägas om även detta problem kan lösas där. nämner alt del i fall där statlig myndighei utförprovning för enskilds räkning inträffar atl handlingar m. m. angåendeprovningsobjeklet översänds lill annan myndighei för särskild delundersökningetc. Fråga uppkommer då om vilken sekretess uppgifter om provningen åtnjuterhos den sistnämnda myndigheten. Organisationerna finner det vara av vikt atldel fastslås all uppdragslämnaren skall anses som uppdragsläm-nare även tillsislnämnda myndighei och att även där måsle iakttas hans till den förstnämndamyndigheten lämnade sekreiessönskemål. Lantbruksstyrelsenframhåller alt sekreiessen för uppdragsverksamhet inte förutsätter atl ett utlämnandeav uppgiften skulle innebära skada. 1 7 § anges inte heller vilka uppgifter somskall skyddas. EmeUertid kan sekreiess inte gälla för annal än den enskildes -uppdragsgivarens - ekonomiska och övriga personliga förhållanden. Imyndighetens diarium bör därför inte kunna Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 398 hemlighållasatt ell uppdrag har begärts. Uppdragets närmare innebörd bör emellertid, liksomutredningar m. m, i ärendet, omfattas av sekreiess. Sekretessen för uppdragbehöver alltså enligt lantbruksstyrelsens mening inte innebära etl förbud alllämna uppgift om atl uppdrag har förekommit. Fleraremissinstanser kommenterar förslagel att sekretess gäller bara omuppdragsgivare begär del. Flertalet är kritiska mot förslagel. Enlösning i enlighet med vad föreslog (25 § LAH), nämligen att sekreiessskulle gälla också när uppdragsgivaren med säkerhel måsle ha avsetthemlighållande, förordas av , patent- ochregistreringsverket, m. fi. Enligt försvaretsforskningsanstalt synes OSK:s förslag vara ett praktiskt komplement lill kravelpå uttrycklig begäran, särskilt som s. k. tysta förbehåll i stor utsträckningmåste förutsättas i affärsliknande avtalsförhållanden. Promemorians motiveringför uteslutningen förefaller anstalten diskutabel, eftersom remissyttrandenasynes ge vid handen atl de befarade tolkningssvårigheterna lämpligast kanförhindras genom bibehållande av nuvarande konslmktion, dvs. att föroffentiighel kräva uppdragsgivarens samtycke, vilket då förutsätts kunna gesuttryckligen eller framgå av omständigheterna. Patent- ochregistreringsverket ullalar all 4 § 30 CSK skapar ett tillfredsställande skyddför uppgifter avseende vissa utredningar rörande uppfinningar och mönster,vilka uppgifter kan vara av myckel ömtålig natur och vilka uppdragsgivarenförutsätter blir hemlighållna. Sekretessen är därvid en avgörande förutsättningför att verkets uppdragsverksamhet skall anlitas. förekommer inte någonsärskild begäran om sekreiess i uppdragsärenden och del skall inte förväntasalt verkets kunder har sädan insikt i sekretesslagstiftningen all de försläratl bevaka sin rätt lill hemlighällande genom särskild begäran. Underiåtenhetatl begära sekretess skulle få den ytterst allvariiga konsekvensen all enpateniansökan omöjliggörs på uppfinning som uppdraget avser, eftersomoffentliggörandet medför nyhetshinder. Redan på denna gmnd anser verkel att denföreslagna lösningen inte kan godias. För tydlighetens skull framhåller verketatt det inte hjälper att i efterhand fä in en begäran om sekretess för attbibehålla möjligheten all söka palenl på uppfinningen. Bortsett härifrån skulleen ordning som tvingade verkel all i uppdragsärenden särskill infordrasekretessbegäran medföra en avsevärt ökad arbetsbelastning. Det åriiga antaletuppdragsärenden på patenlområdet är ca 3 000. Verkets invändningar mot sekretessbestämmelsengäller även uppdragsverksamheten avseende mönster. Enligtgällande rätt och enligt 25 § LAH är det en presumtion för sekretess, anmärkerSveriges industriförbund m. fl. 1 promemorieförslaget omkastas presumtionen tUlin dubio offentiighel. Skälet till detta anförs vara tillämpningssvärighetermed del andra ledet av OSK:s regel. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 399 erinrarom all provning, forskning m. m. som hos myndighet sker för enskilds räkning ärett utpräglat förtroendefall, där en önskan om sekretess är det regelmässigtförekommande. De tillämpningssvärigheter som anförts mot OSK:s förslag lorde iövervägande anlal fall endasl bestå i att ett telefonsamtal tilluppgiftslämnaren måsle göras om man är osäker på uppdragslämnarens önskemål isekreiesshänseende. Del motsvarar således vad som vid utlämningsärenden i dessaärenden i allmänhet måste göras. Det vore utomordentligt stötande om enskyddsvärd uppgift mot bättre vetande utlämnades bara därför attuppdragsgivaren glömt eller förbisett att klart ange sekrelessönskemålen. Dessaär dessutom svåra att för olika utlämningssiluationer uttömmande ange i förväg.Organisationerna anser med anledning av vad nu har anförts att presumtionen försekretess i dessa ärenden måsle behållas. LRF anser all deförlroendesilualioner som här avses bör medföra atl sekrelessbehov presumerasoch all skydd ges även i de fall den enskilde måste antas ha avsett sekreiess,trots att formell begäran inte har framställts. Alternativlill såväl OSK:s förslag som promemorieförslaget föreslås av en delremissinstanser. DAFA ställer sig tvekandeinför all - på sätt som föreslås i promemorian -ett sekretesskydd vid enbearbetning på uppdrag av enskild skall vara helt beroende av omuppdragsgivaren vid t. ex. avtalstecknandet uttryckligen begär det. Alt - somOSK har föreslagit - välja en konstruktion med presumtion in dubio försekretess anser DAFA inte heller vara tillfredsställande. Fråga är om man intebör gå ell steg längre. DAFA föreslår därför att 7 § kompletteras sä lill vidaatt det för uppdrag som utföres för enskilds räkning vid vissa angivna myndigheter,vilkas verksamhet är helt uppdrags-orienterad och där del i övervägande antaluppdrag sannolikt ingår uppgifter som uppdragsgivaren inte önskar offentliga,föreskrivs en sekretess som är oberoende av någon handling frånuppdragsgivarens sida. Krelsen av dessa myndigheter kan lämpligen bestämmastill den som av föreslogs betagen möjligheten att utan samtycke utlämnahandling även om myndigheten bedömer det allmännas inlresse kräva del. Altuppgifter, som avser provning, bestämning av egenskaper m. fl. sådana uppdragsom myndighet utför för uppdragsgivares räkning är sekretessbelagda fär enligtstatens provningsanstalts mening anses naturiigt. Det allmänna intresset av atlsådana uppgifter är offentliga måste anses mycket ringa eller obetydliga jämförtmed den enskilde uppdragsgivarens intresse av sekreiess för uppgifter som t.ex. kan röja fabrikationshemligheter eller tekniskt utvecklingsarbete. Enförevagning av uppdragssekretessen skulle enligt anstalten kunna medföra attden enskilde uppdragsgivarens incitament till att lämna provningsuppdrag skulleminska. Detta skulle vara olyckligt då det lär anses vara ett allmänintresseatt provning och kontroll bedrivs i syfte att öka skyddet av liv och hälsa ochav miljön, förbättra resurshushållningen. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 400 förstärkakonsumentskyddet samt öka lillföriitligheten i tekniska processer.Provningsanstallen avstyrker promemorieförslaget i den del det innebär attuppgifter i samband med provningsuppdrag undantas offentiighel endast omuppdragsgivaren begärsådan sekreiess. Enligt anstaltens mening kan del inteanses föreligga ett sådant allmänt intresse för denna typ av uppgifter som gördet befogat atl frångå nuvarande generella sekretessiadgandeoch i stället görasekreiess beroende av uppdragsgivarens uttryckliga begäran i varje enskiltfall. Slalensskeppsprovningsanslall anför atl en beslämmelse, atl sekretesskäl skall gällabara om uppdragsgivare begär det, skulle fä klart negativ inverkan påskeppsprovningsansialtens marknadsföring, någol som framgår klan om man beaktaratt regler motsvarande vår offentlighetsprincip normalt inte finns utomlands ide länder där skeppsprovningsansialten har sin utländska kundkrets. Som regelfinns inte heller förståelse för offentlighetsprincipens funktion i samhället.Härav följer atl en presumtiv kund vid valet mellan två olikaskeppsprovningsanslalter, vilka kanske offererat ett arbete till ungefar likastor kostnad, väljer det företag som inger mest förtroende. I begreppetförtroende ingår då bl. a. bedömning av värdet att kunna garanteras sekretessautomatiskt utan alt behöva särskilt diskutera en sådan utomlands många gångersjälvklar omständighet. Skeppsprovningsansialten framhåller all kravet påsekretess ibland kan vara så starkt att man t. o. m. önskar hemlighålla detförhållandet att man över huvud laget överväger att utföra prov ellerundersökningar. Ett grundmurat anseende för objektivitet och diskretion ansersåledes skeppsprovningsansialten vara en av hörnpelarna i dess uppdragsverksamhet.Anstalten förordar i försia hand att texten "om denne har begärt sådansekretess" i ifrågavarande paragrafförslag utgår och i andra hand atttexten omformuleras så att utländska beställare åtnjuter sekretess ulansärskild ålgärd, medan svenska kunder kan begära sådan. Altett uttryckligt önskemål skall finnas för att sekretess skall gälla för sådanundersökning, ökar enligt yttrande svårigheterna för myndighetenatt bevaka sekretessen. En tidsmässig schablonregel i detta speciella fallärati föredra särskilt som intresset av insyn måsle betecknas som ringa avandra än dem som kan dra ekonomisk fördel av redan gjorda utredningar. Universitets-och högskoleämbetet erinrar om att del i sitt remissyttrande över LAH harberöri frågan om sekretess för myndighets uppdrag för enskilds räkning. Ämbetetframhöll därvid att kravet på öppenhet och insy n är särskilt framträdande förläroanstalternas del, eflereom det grundläggande för all vetenskapligverksamhet är offenllighet och öppet idéutbyte forskarna emellan. För atl ävenden industriella uppdragsforskningen skulle främjas och underlättas föreslogdock ämbetet atl en möjlighel till sekreiess skulle införas föruppdragshandlingar i de fall då uppdragsgivaren och läroanstalten särskilt enadesdärom i avtalet rörande uppdraget. Prop.1979/80:2 De! B Bilaga 2 401 senareskulle finna att det allmännas inlresse krävde atl tidigare beslutad sekretessupphävdes, borde läroanstaltens styrelse kunna förordna därom. Ämbetet finnernu inte skäl att i sak frångå sitt tidigare avgivna förslag och förordar därföratt 7 § utformas i enlighet härmed. Liknande åsikt har rekiorsämbeiei vid Lundsuniversitet. () anför: Lantmälerieisuppdragsverksamhet betiänar i företa hand offentliga organ, främst kommunerna,men riktar sig också till enskilda uppdragsgivare. Verksamheten innefattarmätningsuppdrag av olika slag, flygfotografering och framställning avflygbilder, kartframställning, fastighetsvärdering samt fastigheisutredningarav olika slag. Atlvärderingsuppdragen läcks av bestämmelsen framgår av ordalydelsen. Ivilken mån bestämmelsen blir tillämplig på övriga delar av lantmälerieisuppdragsverksamhet framgår inte klart. 1 detla avseende finns behov avvägledande motivullalanden. När det gällervärderingsuppdragen finns ett klart behov av sådanl sekretesskydd sombeslämmelsen avser. Motiv för sekretess finns främst i fall då uppdragsgivarenvill skydda sina ekonomiska iniressen i förhållande lill motpart i förhandlingeller tvistemål. Det kan påpekas alt del vid tillämpningen av beslämmelsen blirnödvändigt att göra vissa preciseringar när del gäller bestämmelsens räckvidd.De uppdrag som förekommer inom sektorn fastighetsvärdering inrymmer bl. a.uppdrag som enbart består i all sammanställa tillgängliga uppgifter ur allmännahandlingar, t. ex. all med hjälp av ADB ta fram listor över köp av fasligheter.Det finns knappast skäl atl ha sekretesskydd i sådana uppdrag. Motiven för ettsekretesskydd tar sikte på värderingsuppdrag i en något snävare bemärkelse,dvs, uppdrag som innefattar egentliga värderingsmoment. Del synes vara bådemöjligt och rikligt atl vid tillämpningen tolka bestämmelsen i överensstämmelsemed det sagda. Med det fömt använda uttrycketfastigheisutredningar avses i försia hand utredningar rörande beskaffenheten avgällande fastighetsindelning eller gällande faslighetsrätisliga förhållanden iövrigi, t, ex, fiskerällsutredningar. Del gäller här utredningarom förhållandensom i och försig är fullt offentliga, även om det i uppdragsfallen behövs ensärskild utredning innefattande tolkning av arkivhandlingar m, m, för allklarlägga förhållandena. Om motivet för sekretess är begränsat lilluppdragsgivarens upphovsrällsliga intresse av att andra inte kostnadsfritteller för enbart kopieringskostnaden skall kunna utnyttja utredningsresultatetkan del ifrågasättas om skälen för sekretess är tillräckliga. Moluppdragsgivarens inlresse står nämligen ett allmänt intresse av att sådanautredningsresultat som avses här blir effektivt utnyttjade. I vissa fall kanemellertid skäl för sekreiess finnas med hänsyn till pågående förhandling,process eller liknande. Ilantmälerieis uppdragsverksamhet ingår också fastigheisutredningar som inte ärbegränsade till utredning om gällande förhållanden utan också innefattar annal,t. ex. utvärdering av olika handlingsalternativ när det gäller vissafastighelsrältsliga frågor.