prop · G30372 · 1979-12-31 00:00:00 — Ej heller får den som pä den gmnd alt ersättning för förvärvat bostadsrätt vid exekutiv bostadsrätten icke beräknals enligt försäljning eller vid offentlig auktion gmnder som anges i stadgama. enligt 10, 12 eller 37 §§ vägras med- lemskappä den grund att ersättning för bostadsrätten icke beräknats enligtgmnder som anges i stadgarna. Har bostadsrätt övergått tillbostadsrättshavarens make, får inträde i föreningen vägras maken endast omhinder möter på grund av bestämmelser i stadgarna att medlem skall tillhöraviss sammanslutning eller uppfylla liknande villkor och det skäligen kanfordras att maken uppfyller villkoret. Vad som sagts nu äger motsvarandetillämpning, om bostadsrätt till bostadslägenhet övergått tillbostadsrättshavaren närstående som sammanbodde med honom. Ifråga om andel i bostadsrätt äger första och andra stycket tillämpning endastom bostadsrätten efter förvärvet innehas av makar. Vad som sagts nu gäller ej,om annat bestämts i stadgarna. 30§ Bostadsrättshavaren fär ej utan Bostadsrättshavaren fär ej utan styrelsens samtycke i andra hand styrelsens samtycke i andra hand upplåla lägenheten i dess helhet lill uppläta lägenhelen i dess helhel till annan än medlem utom i fall som annan än medlem utom i fall som avses i andra styckel. avses i andra och tredje slyckena. Prop, 1979/80:72 90 Bostadsrätlshavare,som ej är i tillfälle atl använda sin bostadslägenhet, färupplåta lägenhelen i dess helhel i andra hand, om hyresnämnden lämnar tillståndlill upplåtelsen. Sådant tillstånd skall lämnas, om bostadsrättshavaren harbeaktansvärda skäl för upplåtelsen och föreningen ej har befogad anledning attvägra samtycke. Tillstånd kan begränsas till tid och förenas med villkor. Komniun som är bosiadsrällshava-re får upplåta bostadslägenhet I desshelhet I andra hand. Kommun till vilkenupplåtits bostadsrätt till bostadslägenhet anses genom upplåtelsen fönmrvamedlemskap I föreningen. Förvärvare av bostadsrätt, som vägrats inlräde iföreningen, kan inom en månad från det han fick del av beslutet härom hänskjulaIvisten till hyresnämnden. i bostadsrättsföreningens stadgar som icke kan uppfyllas avenvar äger ej tillämpning på kommun som föiyärval bostadsrätt bostadslägenheteller på den till vilken kommun överlåter sådan bostadsrätt. Dennalag träder i kraft Prop,1979/80:72 91 Sammanställning av remissyttrandena över boende- ochbostadsfinansieringsutredningarnas förslag Boende-och bosladsfinansieringsulredningarnas förslag att i lag ge kommunen rätt attanvisa bostad tillstyrks av ett flertal remissinstanser. Barnmiljöutredningenoch bosladssociala delegationen anser att utredningarnas förslag kommer atlunderlätta för kommunen att motverka bostadssegregationen. Delegationenunderslryker emellertid att lagstiftningen kommer att ställa stora krav på enakliv och långsiktig bostadssocial planering från kommunernas sida. Omföreträdesrätten utnyttjas endast i begränsad omfattning för att lösabostadsfrågan för ett litet antal svårplacerade hushåll, finns risken atl debostäder som anvisas genom förtursrätten kommer atl stämplas som en form av"socialbostäder". Delegationen anser att denna nya möjlighet istället bör utnyttjas för att tillsammans med andra medel långsiktigt förändraslmkturen pä hela bostadsmarknaden i kommunen och därigenom motverkasegregationen. En aktiv bostadsförmedling har här en given roll. Att denallmänna bristsituationen pä bostadsmarknaden nu har hävts medför enligtdelegationen inte att behovet av en bosladsförmedling har upphört.Kriminalvårdsstyrelsen anser, mot bakgrund av sina erfarenheter frånverksamheten med att skaffa bostäder åt kriminalvårdens klienter, attutredningsförslaget är ytterst viktigt. EnligtKSB är den föreslagna lagstiftningen väl motiverad. Fömtsatt att den lillämpasi någoriunda stor utsträckning skulle den komma alt förbättrabostadsförmedlingarnas möjligheter all hjälpa dem som har svårast atl hävda sigpå bostadsmarknaden och att motverka bostadssegregation. KSB framhålleremellertid atl en metodik måste utvecklas som gör det möjligt för kommunen attsnabbt och på ett enkelt sätt fä reda på när lägenheter man har sagt sig viljadisponera över blir lediga och att man således inte blir hell beroende av atthyresvärden fullgör sin skyldighet. Likaså är det angeläget att kommunen färmöjlighel alt utan någon större kontrollapparat avgöra om byten m. m. gällregelrätt lill eller om de varit fingerade i syfle att undandra kommunen dessdispositionsrätt. KSB framhåller också alt påföljden förhusägaresomunderiåteratt underrätta kommunenellerhyrul lägenheten till nägonannan än kommunen måste göras kännbar. SABOstöder förslaget och utgår frän att den kommunala anvisningsrätten när detgäller allmännyttiga bostadsföretag kommer all avse bostadsområden och inteenskilda lägenheler. Om del inle går alt finna en form för att anvisningsräiienskall gälla även vid överlåtelse av bostadsrättslägenhet, kommer förslaget idenna del enligt inte alt fä nägon reell betydelse, eftersom antaletnyproducerade bostadsrättslägenheter är mycket litet i förhållande lillbeståndet av sädana lägenheter. Den typ av segregation, som består i att vissahushållsgrupper koncentreras på ell i förhållande till hela bostadsbeståndetalltför begränsat bestånd, kommer dä i slort sett alt bestå Prop.1979/80:72 92 trotsi och för sig lovvärda salsningar i fråga om etl allsidigare lägenhelsbe-ständ.Del säger sig självt, anför , att anvisningsrält vid överiåtelseav bostadsrätt måsle följas av en vilja atl använda medel för inköp,om det anvisade hushållet saknar medel. Enligt//5fiinnebär anvisningsräiien till bostadsrättslägenheter ell ingrepp i gmnderna fören bostadsrättsförenings verksamhet som emellertid fär accepteras i denbegränsade omfattning som förslaget innebär. HSB framhåller emellertid attkommuner, som utövar anvisningsrätten, också bör la ansvar för de eventuellaekonomiska konsekvenser som kan uppkomma för fastighetsförvaltningen.Föreskrifterna om anvisningsrätt bör enligl HSB kompletteras med en uttryckligföreskrift om kommunens ekonomiska ansvar. Svenska anser att varkenbostadsrättsföreningar eller andra fastighetsägare bör ha möjlighet altundandra sitt bostadsutbud - ofta tillkommet med samhällels finansiella stöd -från kommunala åtgärder i syfte att uppnå en allsidig hushållssammansätlning ibostadsbeståndets olika delar. Frän principiell bostadskooperaliv synpunkt kanman hysa betänkligheter mot de föreslagna ändringarna i bostadsrättslagen.Svenska anser dock att de kan accepteras, om den praktiskatillämpningen av beslämmelserna bidrar till en allsidigarehushållssammansättning i olika bosladsområden och minskar riskerna för ensegregering. Det finns dock skäl som talar för att andrahandsuthyrning avbostadsrättslägenheter i själva verkel kan skapa risker för en inle önskvärdsocial segregering. Om de föreslagna åtgärderna skall fylla sitl syfte, mästetillämpningen ske i nära samförstånd mellan kommunen och bostadsrättsföreningensslyrelse. Fömtsättningarna för att uppnå syftet skulle dessutom väsentligtförbättras om kommunen genom län till det berörda hushållet eller på annat sättställde sig som garant för grundavgiften till bostadsrättsföreningen ochhushållet självt kunde bli medlem och delta i föreningen pä samma villkor somövriga boende. Svenska tillstyrker utredningsförslaget med denändringen all bostadsrättsföreningens styrelse skall ha samma möjlighet somhittills att anta medlemmar i föreningen utom i de fall dä kommunen vill anvisabostadsrättshavare och som garant i nägon form medverkar till förvärv avbostadsrätt. Innebörden är att den som med kommunens medverkan förvärvatbostadsrätt inle skall kunna nekas medlemskap i bostadsrättsförening. Tillde remissinstanser som tillstyrker utredningsförslaget hör ocksäsocialstyrelsen, statens invandrarverk, 1 . (majoriteten). LO, TCO, och någrakommuner. i Slockholms län anser dock alt kommunerna måsteiaktta stor återhållsamhet vid tillämpningen av den föreslagnaanvisningsrätten. betraktar utredningsförslaget somen nödvändig reform och menar att erfarenheterna av den föreslagnalagstiftningen fär utvisa om det finns behov av att gå vidare mol enobligalorisk förmedlingsräil. Prop.1979/80:72 93 Länsstyrelseni och länsbostadsnämnden i län anser atl förslagel fären alllför begränsad effekt och ifrågasätter om inte en obligatoriskbostadsförmedling i stället borde övervägas. Länsbostadsnämndeni upplyser att prakliskl taget all bostadsproduktion i länetsker på kommunägd mark och att förmedlingsrätlen pä ett smidigare sätt kantillförsäkras kommunen i samband med markupplåtelsen. Enligt nämnden kanemellertid den föreslagna anvisningsrätten bli av värde. iJönköpings län anser att överenskommelser i första hand bör eftersträvas. I ifrågasätter behovet av lagstiftning. Någraremissinstanser, däribland bostadsstyielsen, tillstyrker förslaget vad gällerlägenheter som upplåts med hyresrätt men anser att det skulle strida mot dengrundläggande bosladsrätlsidén alt införa en beslämmelse som ger kommunenabsolut rätl att förvärva bostadsrätt och erhålla medlemskap. Bostadsrätten ären form av kooperativt ägande där de boende gemensamt handharfastighetsförvaltningen. Bostadsrättslagstiftningen ger garantier för attföreningen genom beslul av dess styrelse eller föreningsstämma skall kunnaförvalta en bostadsfastighet på ell sätt som tillgodoser medlemmarnasgemensamma bäsla. Hit hör bl. a. föreskriften om att medlem skall antas avföreningen, framhåller styrelsen. Om utredningsförslaget genomförs kan detuppkomma situationer där den boende såsom hyresgäst inte kan antas ha densamhörighetskänsla i fräga om fastighetsförvaltningen som bör fömtsättas hosboende med bostadsrätt. Om kommunen anvisar bostadsrättshavare måste enligtbostadsstyrelsen alltjämt förutsättas alt föreningen kan anta denna som medlem.Vid uthyrning av bostadsrättslägenheter bör dock samma regler gälla som förhyreslägenheter. JKanser att utredningsförslaget innebär ett långtgående ingrepp päavtalsfrihetens omräde även i fall dä kommunen inte pä något sätl medverkar vidfinansieringen av ny- eller ombyggnad av fastigheten i fråga. Om förslaget,trots de betänkligheter som frän olika synpunkter kan anföras mot detsamma,anses böra genomföras, mäste del enligt JK bli föremål för en gmndlig juridiskbearbetning. Beträffande förslagel såvitt gäller bostadsrättslägenheter anserJK att såväl kommunen som den som har förvärvat bostadsrätt av kommunen mästeuppfylla de krav som stadgarna uppställer för medlemskap. För kommun måste dockgälla undantag i fräga om villkor i stadgarna som är av sådan art att de endastkan uppfyllas av fysisk person. Med hänsyn lill den föreslagna lagstiftningenskaraktär måste lagen enligt JK kompletteras med någon regel om materiellöverprövning av elt kommunalt beslut om att ta en lägenhel i anspråk. Det måslevara möjligt alt i någol organ fä till stånd en avvägning mellan kommunensönskemål och fastighetsägarens önskemål om atl få hyra ut en ledig lägenhettill exempelvis en nära anhörig. Även anser att det bör finnasmöjlighet till överprövning. Bostadsdomstolenanser att i betänkandet inte har redovisais att behov 1979/80:72 94 föreliggerav så genomgripande förändringar som utredningarna har föreslagit. Vad gällerförslaget som sädant anser bosladsdomslolen alt åtskilliga belänkligheler kananföras. I likhet med JK anser domslolen sålunda all del måsle finnas möjlighellill prövning av kommunens beslul. Denna prövning bör kunna ske vid hyresnämnd.Bosladsrältsupplålelser bör enligt domstolen hell undanlas från lagenstillämpningsområde. Varie inbrytning i en bostadsrättsförening av nägon somstår uianför föreningen och som inle delar eller känner solidaritet medbostadsrättshavarnas gemensamma intressen kan ävenlyra syftet medbostadsrätlsformen och bostadsrättshavarnas gemensamma strävanden. Domstolenanser vidare bl. a. alt lagförslaget bör kompletteras med bestämmelser somreglerar ansvarel för hyresföriuster och andra förvaltningskostnader, som kananses ha uppkommil på grund av att kommunen utövar sin anvisningsrätt. Även hyresnämnden IGöteborg ifrågasätter om det är nödvändigt atl införa en sä genomgripandelagstiftning som den föreslagna. Nämnden inslämmer i utredningarnasrekommendation om ett bättre ulnyltjande av de regler som f n. ger del allmännamöjlighet atl påverka fördelningen av lägenheter mellan bostadssökande. uppfattning har utredningarna emellertid inle tillräckligtingående diskuterat andra former för inflytande över bostadsupplåtelserna,vilka ansluter sig lill nu gällande syslem för bosladsanvisning och förlägenhetsupplåtelse. En tänkbar form, som bör utredas närmare, är alt kommunenges en omfattande rätt alt anvisa hyresgäst till en lägenhet, som blivit ledigför uthyrning, utan att husägaren helt föriorar sina möjligheter alt fåanvisningen prövad. , som framför åtskilliga synpunkter pälagförslagen, ifrågasätter dock bl. a. om det inle finns skäl att i vissa fallbegränsa kommunens anvisningsrält, t. ex. vid tillämpning av bestämmelsen i 46§ sista stycket hyreslagen om rätt för en hyresgäst atl vid omfaltandeombyggnad återflytta lill en likvärdig lägenhel i huset. Heltnegaliva till utredningsförslaget är , hyresnämnden i ,/SR, . Näringslivets byggnadsdelegallon ochnågra kommuner. framhåller all förslagel innebär en avsevärdinskränkning i den nu rådande avtalsfriheten pä området. Redan av dennaanledning bör enligt hovrätten starka skäl krävas för att regleringen skallgodtas. Härtill kommer att förslagel har karaktär av rekvisitions- ellerförfogandelagstiftning, mol vilken inga effektiva rättsmedel anvisas. Slutligeninförs, konstaterar hovrälten, moment i bostadsrätlslagen, som är främmande förbostadsrätten som boendeform. Den omständigheten att bristen på lediga bostäderi stort sett har upphört i förening med att samhället redan nu disponerarålskilliga andra medel mot segregation - främst den styrning som kan skebeträffande statligt finansierade hus - leder hovrätten lill slutsatsen att enlagstiftning, som så kraftigt inskränker avtalsfriheten och innehåller såprincipiellt betänkliga inslag som den föreslagna, inte bör genomföras.Hyresnämnden i anför i allt Prop.1979/80:72 95 väsentligtsamma synpunkter som bostadsdomstolen och hovrätt.Sveriges.fästigheisägaie.fÖibund konstaterar i likhet med bl. a. hovrättatt den föreslagna lagen innebär ett radikalt ingrepp i den avtalsfrihet somprincipielll råder inom hyres- och bostadsrällsseklorn och i hyresvärdensprincipiella rätt att avgöra vem som skall få hyra ledigblivna lägenheter. Förden enskilde hyresvärden skulle lagen enligt förbundets uppfattning få närmastkonfiskatoriska konsekvenser om den skulle komma att utnyttjas i störreomfattning. Ges kommunen möjlighet all ta ifrån hyresvärden hans rätl att självbeslämma över vem som skall bo i huset, urholkas äganderätten ytteriigare på ettför hyresvärden diskriminerande sätt. Enligt förbundel bör en sädanbefogenhelsinskränkning inte tillåtas annal än under krig eller särskildakrisförhållanden. Förbundel anser vidare bl. a. att förslaget i vissa avseendenkommeratt molverka även hyresgästernas intressen. Boendetriv-seln är i hög gradavhängig av hyresgästerna själva och förhällandel dem emellan. Varjeansvarsmedveten fastighetsförvaltning vinnlägger sig därför också om engrannlaga prövning av nya hyresgäster- inte sällan i samräd med de gamlahyresgästerna. Urvalel sker regelmässigt med avgörande hänsyn till kraven påordning och trevnad inom fastigheten. Hyresvärdens möjligheter att på dettasätt lillgodose de boendes egna inlressen i delta viktiga hänseende och altvidareutveckla samräd och boendeinflytande härvidlag kan enligt förbundet blihelt imaginära, om lagförslagel genomförs. Förbundet, som från principiellasynpunkter helt tar avstånd från utredningsförslaget, riktar kritik även molförslagets utformning i flera avseenden. a. anser förbundet alt fränvaronav regler för överprövning av kommunens beslut innebär risk för godtycke ochrättsosäkerhet. Näringslivets byggnadsdelegation anser att förslaget, bortseUfrän utpräglade krissituationer på bostadsmarknaden är helt obehövligt.Kommunernas befogenheler i olika hänseenden är så omfattande att de föreslagnareglerna inte kan få någon positiv effekt. Delegationen anför härulöver i alltväsenlligl samma synpunkter som ochreservanterna i ulredningen. SKBframhåller att redan den anvisningsrält som kommun med stöd avbostadsfinansieringsförordningen har möjlighet atl skaffa sig är svårförenligmed de principer som gäller för SKB:s hyresbostadskooperation. Att låtakommunen bestämma att kooperativt ägda lägenheter skall upplåtas till den somkommunen anvisar är ett sä allvarligt ingrepp i bostadskooperationensverksamhet atl det inte kan tolereras. Sädan lagstiftning hade varit merförståelig för några decennier sedan då av kommunen direkt eller indirekt ägdabostadslägenheter förekom i ytleriigl ringa utsträckning, men är antaletlägenheter i kommunägda allmännyttiga bostadsföretag så stort atl ifrågavarandeslag av problem måste kunna lösas pä annal sätt än genom tvångsmässiglianspråktagande av hyres- och bostadsrättslägenheter. Om förslaget genomförs,förutsätter SKB att kommunen beträffande SKB- 1979/80:72 96 lägenheterendasi erhåller rekvisilionsrätt vid den första upplåtelsen, dvs. samma ordningsom för bostadsrättslägenheter. Del skulle enligl SKB te sig egendomligt ombostadsrättskooperationen fick en favör i förhållande till hyresrätlskooperationen därför att spekulation med nyttjanderätt till bostadslägenheterär tillåten inom bostadsrällskooperalionen. 1979/80:72 97 1 § Om det behövs förbostadsförsörjningen inom kommunen eller inom omräde i vilket kommunen ingåroch som kan anses ulgöra en enhet i bostadsförsörjningshänseende, fär ett ellerflera bostadsområden i kommunen förklaras vara bostadsanvisningsområde. Ominte något annat beslutas med stöd av 2 §, skall samtliga bostadslägenheterinom ett bostadsanvisningsområde omfattas av denna lag. 2 § Beslul i fråga ombostadsanvisningsområde skall fattas av kommunstyrelsen. Närett område förklaras vara bostadsanvisningsområde kan i beslutet bestämmas attendast bostadslägenheter av ett visst slag inom området skall omfattas av dennalag. 3 §Innan kommunstyrelsen avgör ett ärende om bostadsanvisningsområde skall de husägare och hyresgästorganisationer som kan beröras av detta läm nas tillfälle att yttra sig. Somägare av hus anses, när omständighetema föranleder det, annan som inneharhuset. Ometl hus omfattas av beslut om tvängsförvallning enligt bostadsförvaltningslagen(1977:792) skall vad som sägs om husägaren i stället avse förvaltaren. 4§Kommunstyrelsens beslut i fråga om bostadsanvisningsområde skall delges dehusägare och hyresgästorganisationer som berörs av beslutet. Delgivningenfär ske genom kungörelse enligt 17 § delgivningslagen (1970:428). I sådant fallskall ett meddelande om beslutet sändas med posten till husägarna. 5§ När ett beslut i fräga om bostadsanvisningsområde har vunnil laga kraft,skall en underrättelse om detta delges de husägare som berörs av beslutet. Ävende berörda hyresgästorganisationerna skall underrättas. 7 1979/80. 1979/80:72 98 Förbudatt upplåta lägenheter m. m. 6§När en husägare har delgetts en underrättelse enligt 5 §, fär han inte uppiätaen lägenhel, som omfattas av beslutet, med hyresrätt eller bostadsrätt i annanordning än som föreskrivs i denna lag. Han fär inte heller medverka till atthyresrätten till en sådan lägenhet överiåts i annat fall än som avses i 12 kap.34 och 34 a §§ samt 35 § första stycket jordabalken eller att lägenhetenupplåts i andra hand i annat fall än som avses i 12 kap. 40 § samma balk.Första stycket gäller inte om 1. lägenheten utgör en del av husägarensegen bostad, 2. lägenheten är belägen i ettenfamiljshus, som inie är avsett att upplåtas varaktigt, eller i etttvåfamiljshus, 3. upplåtelsen avser en lägenhetför fritidsändamål, 4. lägenhelen används förupplåtelse åt någon som är anställd hos husägaren, 5. huset har undergått en störreombyggnad och lägenheten enligt bestämmelserna i 12 kap. 46 § tredje stycketjordabalken upplåts till någon som före ombyggnaden hyrde en lägenhet i huset. Meddelandeom upplåtelse m. m. 7§När en lägenhel skall upplåtas med hyres- eller bostadsräu, skall husägarensnarast möjligt lämna meddelande om detta till den kommunala nämnd som enligtkommunfullmäktiges beslul prövar frågor som avses i 8 och 9 §§. Meddelandetskall vara skriftligt och innehålla uppgift om lägenhetens adress, dess storiekoch belägenhet i huset, villkoren för upplåtelsen samt tillträdesdagen. 8 §Anser den nämnd som avses i 7 § att lägenheten skall upplåtas till en viss bosiadssökande eller att upplåtelsen skall ske till kommunen, skall nämnden möjligt lämna husägaren en skriftlig underrättelse om detta. Om lägenhelen skall upplåtas till en bostadssökande, skall underrättelsen inne hålla dels de uppgifter om denne som behövs för atl husägaren skall kunna ta slällning lill upplåtelsen, dels en förklaring av bosladssökanden atl han samtycker lill att lägenheten upplåts till honom på de villkor som husägaren har angett eller som kan komma atl fastställas enligl 12 §. inte begär att lägenheten upplåts till en viss bostadssökande ellertill kommunen, skall en skriftlig underrättelse möjligt lämnas omdella. En sådan underrättelse innebär att förbudet i 6 § inte längre hindrarhusägaren alt upplåta lägenheten. 9 §Om den kommunala nämnden begär det, skall lägenheten upplåtas till kommunen. i underrättelsen enligt 8 § föreslagit att lägenheten skall upplåtastill en viss bosiadssökande, skall husägaren möjligt meddela Prop,1979/80:72 99 nämndenom han godtar förslaget eller inte. Villhusägaren inte upplåta lägenheten till bostadssökanden, skall nämnden snarastmöjligt underrätta husägaren om lägenheten skall upplåtas lill kommunen ellerinte. inte upplåtelse skall förbudet i 6 § inte längre hindrahusägaren att upplåta lägenhelen. 10 §Om ett meddelande enligt 7 eller 9 § är avsänt i rekommenderat brev under mottagarens vanliga adress, skall husägaren anses ha fullgjort vad som ankommer på honom. Detsamma gäller i fråga om en underrättelse enligt 8 eller 9 § från den kommunala nämnden till husägaren. Upplåtelsenoch villkoren för den m, m. 11 § Om husägaren godtar atllägenhelen upplåts till bosladssökanden eller om den kommunala nämnden begäratt upplåtelsen skall ske till kommunen, skall avtal om upplåtelsen därmedanses ha träffats. Avser upplåtelsen bostadsrätt skall den dock inte anses haskett innan de i 3 och 5 §§ bostadsrättslagen (1971:479) angivnaförutsättningarna är uppfyllda. 12 § Om inte nägon annanöverenskommelse träffas, skall för upplåtelsen gälla de villkor som husägarenhar angett i meddelandet enligl 7 §. fär dock efter ansökan avhyresgästen eller bostadsrättshavaren föreskriva att upplåtelsen skall gällafrån en senare tidpunkt. 1 fräga om en hyreslägenhet fär nämnden ocksäföreskriva alt för upplåtelsen skall gälla andra villkor än de som har angeltsi meddelandet. Ansökan om hyresnämndens prövning skall göras inom två mänaderfrån den i meddelandet enligt 7 § angivna tillträdesdagen. Vidprövning av hyresvillkoren tillämpas 12 kap. 48 § första-tredje styckenajordabalken. Om hyran har bestämts i förhandlingsöverenskommelse enligthyresförhandlingslagen (1978:304) skall dock den hyran gälla. Om hyresnämndennedsätter hyran, skall den lägre hyran gälla från och med den dag dåhyresförhållandet började. alt upplåtelsen skall gälla från en senare tidpunkt eller atthyran skall ulgå med elt lägre belopp än som har i meddelandet enligt 7§, skall husägaren åläggas atl till hyresgästen ellerbostadsrättshavaren belala tillbaka vad han lill följd därav har uppburit förmyckel jämte ränta. Räntan skall beräknas enligt 5 § räntelagen (1975:635) förliden då husägaren mottog beloppel till dess att beslutet har vunnitlaga kraft och enligt 6 § räntelagen för tiden därefter.