prop · G303143 · 1979-12-31 00:00:00 — Samfundet kan för övrigt ej uppfatta somnödvändigt att samma uttryck beträffande tystnadsplikten kommer tillanvändning både i banklagen och aktiebolagslagen. Frågor från broltsutredande och rältsvårdande myndigheterbör - med undantag för vissa kvalificerade fall - enligt samfundets åsiktriktas direkl till företagsledningen eller slyrelsen för det bolag, somtilldragit sig myndighetens intresse. Revisorn bör alltså enligt samfundetsåsikt principielll ha både rätt och skyldighet att lämna upplysningar ombolaget till bolagets organ, enskilda styrelseledamöter, medrevisor, granskaresom avses i 10 kap, 14 6 aktiebolagslagen, arbelsiagarkonsuller och, om bolagetförsatts i konkurs, konkursförvaltare. Samfundet tillstyrker av dessa senareskäl det föreslagna tillägget till aktiebolagslagen, 10 kap. 13 8 andrastycket. : Aktiespararna frågarsig i detla sammanhang vilka situationer arbetsgmppen haft för ögonen när manuttalat möjlighelen alt enskild aklieägare skulle kunna försätta revisor"i trängt mål". För Aktiespararna förefaller det orimligt atl enenskild aktieägare, annat än genom brottslig handling, skulle kunna tilltvingasig information om enskilda bolags angelägenheler. Vad sedan avser begreppet"utomstående" har Aktiespararna tolkat saken så, atl här avsesfrämst olika företrädare för fiskala intressen, vilka av naturliga skäl isamband med utredningar och liknande torde ha ett legitimt inlresse atterhålla så fullständig information om etl bolag som möjligt. Aktiespararnaanser i detta sammanhang det riktigl att möjligheter ges i större omfattningän tidigare atl erhålla fullständig information från revisor i exempelvisutredningar rörande brott av olika slag. Vad sedan gäller revisors upplysningsskyldighel delarAktiespararna Prop.1979/80: 143 248 den av arbetsgruppen framförda synpunkten atl del inle iförsta hand åligger revisor alt, på annat sätl än genom den årligarevisionsberättelsen eller där så kan finnas påkallal i särskild berättelse,utåt lämna upplysningar om ell bolag lill olika intressenter. Dennauppgiftsskyldighet åligger i första hand styrelsen, verkställande direktöreneller företagsledningen i övrigl. Akliespararna vill ocksä bestämt instämma ikonstaterandet, att revisors skyldighel alt göra anmärkning irevisionsberättelsen inle har någol samband med frågan om revisorslystnadsplikl, utan snarare ingår i uppgiftsskyldigheten sä att eventuellamissförhållanden i etl sammanhang offentligen bringas till ett bolags samtligaintressenters kännedom. 1 konsekvens härmed anser Aktiespararna att revisorsupplysningsskyldighet, exempelvis till bolagsstämma, bör motsvara den skyldighetsom enligt 9 kap. 12 8 Aktiebolagslagen åligger styrelsen och verkställandedirektören. En nackdel i nuvarande beslämmelse är dock, attuppgiftsskyldigheten kan underlåtas om utlämnandet av uppgifterna skulle orsaka"väsentlig skada". Risk finns enligt Aktiespararnas mening att enfråga om huruvida vissa uppgifter skall lämnas eller ej, grundad på en begäranfrån enskild aklieägare, icke kommer alt diskuteras i sak. utan fastmer kommeri de allra flesla fall diskussionen atl röra sig kring huruvida "väsenlligskada" kommer alt åsamkas bolaget eller ej. 1 övrigl inslämmer Aktiespararna med arbelsgruppen allrevisors upplysningsskyldighet inte bara omfattar bolagsstämman utan ocksä iförhållande lill vissa "funktionärer" i bolagel, varvid dennauppgiftsskyldighei bör vara ovillkorlig. : Förbundet kan i etthänseende tillstyrka arbetsgruppens förslag. Det gäller att revisor skall haskyldighet att lämna upplysningar till medrevisor, till särskild granskare,till ny revisor och, sedan förelagen trätt i konkurs, till konkursförvaltare. Iövrigt anser inte Förbundet alt gruppen visat fog för sina förslag. Dessainnebär främst atl revisorn inte längre skulle behöva iaktta tystnadsplikt ensom hans uttalanden kan lända lill förfång för bolagel. 1 stället skullerevisorn blotl vara förhindrad alt i "oträngt mål" lämna utupplysningar (och förfängsrekvisilel styrks). Vem som skulle få försättarevisorn i trångmål säger arbetsgruppen klart ut; Det är "..,otillfredsställande att broltsutredande och rältsvårdande myndighet inte direklkan utnyttja en revisors vetskap om ett bolags förhållanden". Försäkerhels skull säges också alt "i oträngl mål" bör översättas med"obehörigen", vilkel onekligen innebär en ytterligare uppmjukning. Arbetsgruppen åberopar atl en likartad flexibellystnadsplikl finns inom bankväsendel. Förbundet har svårt att se attparallellen med bankväsendet skulle vara bärande. Bankerna är i storl selt eltfåtal mycket stora företag, förvaltande oerhörda ekonomiska intressen och avenorm betydelse för del svenska folket och samhället. Vad som kan passa förbankerna behöver inte passa för det alldagliga småföretaget och arbetsgruppentalar inte heller om varför del skulle passa också för detla senare företag. Arbetsgruppen vill av allt att döma skyla över sillförslag genom allehanda kommentarer, innebärande att revisorn skall göra enintresseavvägning och handla med försiktighet och att revisorn endast skallvara en andrahandskälla för upplysningar. Trots detta får man huvudintrycketatt revisor skall stå till tjänst för polisiära och fiskala myndighetersuiredningar. Förbundet anser slutligen att revisorn inte heller ifortsättningen skall vara skyldig att lämna upplysningar till bolagsstämma idet fall att väsentlig skada därigenom skulle åsamkas bolaget. Prop.1979/80:143 249 : Förslaget innebär, all revisorej får lämna upplysningar lill bl.a. aktieägare "i oträngt mål".Syftet härmed är atl söka åstadkomma en mera flexibel lillämpning än nuvaranderegler om "förfång för bolagel". Enligt vår mening kan förslagel, omdel blir föremål för lagsliftning, medföra alt företagsledningarna blir mindrebenägna alt lämna adekvat informalion lill revisorerna, vilkel skulle få ickeavsedda bieffekter. Dessulom torde termen "i oträngl mål" vara bådeföråldrad och oklar lill sin innebörd. SHIO-Familjeföretagen och köpmannaförbund:Arbelsgruppens förslag vad gäller bestämmelserna om revisors tystnadsplikt kanorganisationerna ej tillstyrka. Enligt detta skall revisor kunna tvingas att"i trängt mål" lämna upplysningar om bolagets angelägenheler. Enbolagsrevisors uppgifl är emellerlid bl.a. alt undersöka om bolagelsförvaltning skett på ell så gynnsamt sätt som möjligt för bolaget. Härav följeratl revisorn detaljerat måsle känna till bolagets inlerna rutiner, kunnagranska enskilda affärshandlingar elc. För att möjliggöra sådan granskning måste bolagetsbefattningshavare kunna lita pä atl revisorn ej vidarebefordrar uppgifler ombolagel i andra fall än för uppdragels fullgörande. En sädan diffus lagregelsom arbelsgruppen föreslår kan få till effekl all en upplysning som ärvärdefull för revisorn undanhålles eller förvanskas därför atl uppgiftslämnarenvet all revisorns tystnadsplikt har urholkals. Organisationerna föreslår därföratt lagstiftningen på detta område skall kvarslå oförändrad. redovisningskonsulters förbund: Förslaget attbestämmelserna om revisors lyslnadspliki och upplysningsskyldighel skallomarbetas, släller vi oss mera tveksamma till. Den flexibla tillämpning, som gruppen avser genom attrevisor ej i oträngl mål får yppa något om bolagets angelägenheter, finner visynnerligen otillfredsställande för revisorn. För det första måste begreppetoträngl mål klarare definieras. För det andra kräver vi en klar uppräkning avde situationer, i vilka revisor kan frångå sin tystnadsplikt. Beiräffande konkurssituationen tycker vi, att gruppenbehandlat kostnadsaspekten på sidan 52 alltför schablonmässigt. Våruppfattning är den, all ett företag i ekonomisk kris har mycket större behov avde tjänster, en redovisningskonsult eller revisor kan ställa till förfogande änett företag i goda ekonomiska omständigheter. Emellertid tvekarredovisningskonsulten och revisorn inför de arbetsinsatser, somerfordras med tanke på att arvoderingen av denna insats inte prioriteras ihändelse av en konkurs. Ett prioriletsskydd för revisions- ochredovisningsarvode i händelse av konkurs, tror vi skulle innebära, attkrissituationen för många företag skulle kunna upp ulan ettkonkursförfarande. För bistånd åt konkursförvallaren eller gode mannen efterkonkursut-broltet förutsätter vi, att erforderiiga medel kan beslridas avkonkursboet eller av allmänna medel. Vad därefler gäller upplysningsskyldigheten molkonkursförvaltare tror vi, att denna bör komplelteras med enupplysningsskyldighet geniemot god man i händelse konkursen handlägges jämlikt185 8 konkurslagen. Vi är nämligen av den uppfattningen, atl, om ekonomiskbrottslighet föreligger, så föreligger den i högsta grad i dessa s. k,fatligkonkurser. Upplysningsskyldighetengentemot ny revisor, medrevisor och särskild granskare lorde kunna regleras iorganisationernas etiska regler i stället för i lag. I de reglerna hos såväl Svenska Revisorsamfundelsom Prop.1979/80: 143 250 definieras begreppetkollega samt stadgas följande; "Då ledamoi erbjudes ett uppdrag, som enkollega har eller haft, bör han taga reda på orsaken varför kollegan ejlängre innehar uppdraget. Del nya uppdraget skall icke övertagas, omuppdragsgivaren icke vill rälla lill allvariiga förhållanden, som kollegan medrätta har vägrai att godkänna," Genom atl anpassa Föreningen reglerför god revisorssed till ovanslående stadgande och genom ulbyte av ordel"bör" mol "skall", kan upplysningsskyldigheten genlemol nyrevisor regleras. Samlidigt kan de etiska reglerna kompletteras med enupplysningsskyldighel geniemot medrevisor och särskild granskare. Riksåklagaren: Jag har inle någon erinran molrekommendationen alt kommerskollegium ges ökade resurser för sintillsynsverksamhet på revisorsområdet. Länsåklagaren för speciella mål: Tillsynsverksamheten börgivas sådan ulformning att den ger rimlig garanti för att bestämmelsernaefterlevs. Den bör inriktas i första hand på sådana företag där risken föravsleg är störst. Del kan ifrågasättas om inle tillsynsverksamheten ålminstonetill viss del bör ligga hos handelskamrarna. Den lokala förankring dessa harulgör en betydande tillgång som bör tillvaratagas. Lämpligen skulle della kunnaske genom all kommerskollegium tillades rätt att delegera viss lillsynsuppgift- exempelvis forllöpande kontroll av enmansbolag - ävensom rätl att utfärdaanvisningar för tillsynens fullgörande. En annan möjlighel vore atthandelskamrarna ålades skyldighet att biträda i tillsynsverksamheten. Deldisciplinära förfarandet bör emellertid ligga hos kommerskollegium. Bankinspektionen: Rekommendationen om vidgade resurser förkommerskollegium innebär större möjligheter för kollegiel alt göra en meningsfullkontroll av revisorernas verksamhet. : Arbetsgruppen rekommenderar attkommerskollegium får en krafiig resursförstärkning för att utövatillsynsverksamhet på revisionsområdet. Arbetsgruppen berör inte hurverksamheten skall bedrivas eller finansieras. kommer enligtsin verksamhetsöversikt att efter genomfort förberedelsearbete påbörjaen regelbunden uppsökande tillsyn. Tillsynen kommer att utövas av enhetenstjänstemän - användandet av konsulter härför har visat sig inle vara heltlyckat. RRV stödjer förslaget att kommerskollegium får enkvalitativ resursförstärkning för tillsynsverksamheten. Verket vill dockunderstryka all effekterna av tillsynen är beroende av kompetensen hos denpersonal som bedriver tillsynen. Denna bör ha motsvarande kompetens som auktoriseradrevisor. För att kunna vidmakthålla denna kompetens krävs även erfarenhet fränvisst eget revisionsarbete, I fräga om finansieringen av tillsynsverksamhetenförutsälter RRV alt avgiftsfinansiering övervägs i ärendets fortsattaberedning. : Med hänsyn liil den centrala positionden kvalificerade revisorn kommer alt inta när det gäller räkenskapskontrolleninom de slörre företagen är det av största vikt att kommerskollegium får deresurser som erfordras för att utöva tillsyn av revisorernas verksamhet.Tillsynen bör även avse revisorns konsultverksamhet inom skatteområdet. Prop.1979/80:143 251 : Även om flertalel auktoriserade ochgodkända revisorer fullgör sin verksamhet på etl i del stora helatillfredsställande sätt, visar dock erfarenhelen av hittillsvarandetillsynsutövning klart att en intensifierad tillsyn ulgör en av degrundläggande förutsättningarna för alt revisionsverksamhetens slandard totaltsett skall kunna upprätthållas och vidareutvecklas. Kollegietsresurser för tillsynsutövning är emellerlid så små att verksamhetennärmasl har karaktären av sporadiska ingrepp. Huvuddelen av den tillsyn somulövas initieras genom att anmälningar görs till kollegiel om visst förhållandei viss revisors verksamhel. En hel del av de på delta sätt initierade ärendenahar rört frågor av mera allmänt intresse och har även lett till disciplinärtingripande från kollegiets sida mot missförhållanden. Genom rättstillämpningenharemellertid satts så snäva preskriptionstider atl i flertalel av de ärendensom aktualiserats hos kollegiel disciplinär älgärd ej kunnat ifrågakomma. Utantvekan hade sådan åtgärd annars varit befogad i betydligt flera fall. De frågorsom aktualiserats i den anmälningsinitierade tillsynen är ofta utomordentligtkomplicerade och fordrar elt mycket omfattande utredningsarbete frånkollegiets sida. 1 förening med bristande resurser medför detta bl.a. atlmycket små insatser kunnal göras ifråga om sådan uppsökande lillsyn i vilkenenskilda revisorers hela verksamhet kan bli föremål för allmän granskning.Detta är så mycket mera beklagligt som redan den begränsade erfarenhetkollegiet har av denna tillsynsform visar att det föreligger vissa utbreddamissförhållanden mot vilka ingrepp lämpligen kan ske genom en sådan merövergripande tillsyn. Det står exempelvis helt klart att den revision somutföres i mindre bolag - i så många fall att det närmast framstår som regel -ej utgöres av mycket annat än rena rimlighetsbedömningen i samband med atlrevisorn är behjälplig med bokslutet. I dessa fall överträdes också mer eller mindreregelmässigt aktiebolagslagens regler om bokföringsjäv. Som ytterligareexempel kan nämnas att det på många håll utbildats en sådan restriktivitet medatl göra anmärkning i revisionsberättelsen att della ofta underiätes även näranmärkning skall göras. Ökadeinsatser borde göras också ifråga om uppsökande "lillsyn" vad gällersökande till auktorisation och godkännande. Kollegiets resurser har tillåtitgenomförande av endasl ell fåtal sådana kontroller. Redan bland dessa har dockpåträffats fall av grov okunnighet - något som ej skulle framkommil vid en renpappersprövning av ansökan. Kollegietdelar således den i promemorian framförda uppfattningen om värdet av en uiökadlillsynsuiövning. En effektiv och välutvecklad revisionsfunktion kan dock ejnås enbart genom utökad lillsyn. Ökade resurser måste läggas ner också påpositivt utvecklande åtgärder. Fömtom på grundläggande frågor som revisorernasutbildning och dylikl, bör sådana ålgärder närmast ta sikte på detförfattningsfästa regelsystem som styr revisorns verksamhel och därvid dels päatt klarlägga och närmare definiera de uppgifler och del ansvar revisom harenligt nu gällande regler, dels på alt utveckla delta regelsyslem, bl.a. föralt mer effektivt tillvarataga revisorns arbete i kampen mol ekonomiskbrottslighet. Länsstyrelseni : anser att det skulle vara önskvärt med enuividgning av tillsynsverksamheten. Länsstyrelsenvill slutligen mot bakgrund av de erfarenheter den haft av samarbetet medkommerskollegium i auktorisations- och godkännandeärenden framföra följandesynpunkter. 1979/80:143 252 Enligt 3 och 17 88 förordningen om auktorisation ochgodkännande av revisorer skall kommerskollegium inhämta yllrande av bl.a.länsstyrelsen över ansökan om auktorisation och godkännande. I 22 8 2 stycket samma förordning slår:"eller skallechef i samband med ämbetsutövninganmärkningsvärd omständighet i fråga om revisors eller revisionsbolagsverksamhel skall kollegiet underrättas". är emellertid bunden av tystnadsplikt enligt17 8 sekretesslagen och 117 8 laxeringslagen: "Vad som med slöd avbestämmelserna i denna lag inhämlats vid taxeringsrevision eller vidgranskning av handling, som avses i 43 8 5 mom. eller 46 8, må ej yppas ividare mån än som erfordras för vinnande av del med revisionen ellergranskningen avsedda ändamålet". Bestämmelsen i 22 8 revisorsförordningen slår alllsä ikonflikt med bestämmelsen om tystnadsplikt enligt 117 8 laxeringslagen,eflersom del främst är vid taxeringsrevisioner som brister ifråga om revisorsverksamhet uppmärksammas. Uttalande om i samband med taxeringsrevisionuppmärksammade bris-ler kan därför enligt uppfattning i huvudsakendast göras med stöd av sådana offentliga handlingar, som följer på entaxeringsrevision, nämligen taxeringsintendentens yttrande/yrkande, utslag ilänsskatterätt etc. Dels saknas ofta de för kommerskollegiets bedömandebetydelsefulla uppgifterna i dessa handlingar, dels medför detta en belydandetidsutdräkt innan gjorda iakttagelser kan meddelas kollegiet. Den enklaste lösningen på ovanstående vore omkommerskollegium i sin tillsynsverksamhet finge rätt att - med ändring avgällande sekretessregler ta del av anmärkningar, som framkommer vid taxeringsrevisioni den mån dessa är av den art som anges i 22 8 revisionsförordningen. Revisionspromemoria,som innefattar anmärkning mot revisor, skulle då rutinmässigt kunna expedierastill kommerskollegium när granskningen var avslutad. skullepå detta sätt löpande och mer utförligt kunna underrättas om uppmärksammadebrister i fråga om revisors verksamhet. Lokala skattemyndigheten i Jögderi: Behov finnsav förstärkt tillsyn över revisorernas verksamhel. Tillsynen torde emellertidav kommerskollegium i första hand böra inriklas mot annan revisor än auktoriseradeller godkänd. Vad avser de auktoriserade och godkända revisorerna bör deintresseorgan som finns kunna överta den mer detaljerade tillsynen avrevisorerna och kommerskollegiums verksamhet vara mer övergripande. i : Länsstyrelsenanser, att en viss tillsynsverksamhet ute hos revisionsbyråerna bör ske, menifrågasätter om denna kan utgöra etl led i bekämpandet av den ekonomiskabrottsligheten. ställer sig därför tveksam till arbelsgruppensförslag att kraftigt förstärka kommerskollegiums resurser för aktiv tillsynsverksamhet.Denna fråga bör prövas i annat sammanhang. En eventuell förstärkning avkommerskollegiums resurser synes knappasl kunna motiveras från deutgångspunkter som brottsförebyggande rådet har all arbeta. En granskning hosrevisorn torde knappast kunna ge några upplysningar av betydelse förbekämpandet av den ekonomiska brottsligheten. sätl vore att ökataxeringsmyndigheternas och andra myndigheters uppgiftslämnande tillkommerskollegium, men detta förutsätter dock ändringar i sekretesslagen. Prop.1979/80:143 253 i : lillstyrker enutökning av kommerskollegiums möjligheter att utöva tillsyn över deauktoriserade och godkända revisorerna. Av utredningen framgår atlkommerskollegiums tillsyn hitlills främsl initierats genom uppgifter idagspressen. Förutom en personell förstärkning, varvid även länsstyrelsensbehov bör beaktas, vill även framhålla betydelsen av alt ennärmare kontakt elableras mellan länsslyrelserna, med sin orts- ochpersonkännedom, och kommerskollegium. Jämför även revisorsförordningen 22 8angående skattechefs upplysningsskyldighet. FAR: Arbetsgruppen rekommenderar att kommerskollegiumfåren kraftig resursförstärkning för alt utöva tillsynsverksamhet pårevisorsområdet. (3.6). FAR ser positivi på den verksamhel som kommerskollegiummed hjälp av rådgivande nämnden bedriver i form av såväl uiredningar somanmälningsfall som kontrollundersökningar som befinnes erforderliga i sambandmed ny- eller omauktorisation. Dessa insatser bidrar verksami tillupprätthållande av en hög standard inom revisorskären och lorde väsentligtminska risken för undermålig yrkesutövning. FAR vill i detta sammanhangframhålla angelägenhelen av alt kraven för auktorisation höjes, särskilt ifrågaom teoretisk utbildning. Det har anförts att kommerskollegium saknar tillräckligaresurser för alt handlägga tillsyns- och legitimeringsärenden. Särskilt harpåpekats att resursbristen kommit att begränsa möjligheterna atl göra besök hosrevisorer för alt erhålla bättre underlag för bedömning av akluellalegilimeringsärenden i de fall grundad anledning till tveksamhet föreligger.Kommerskollegium bör tillföras den resursförstärkning som erfordras för dessauppgifter, en förstärkning som synes ha aktualiserats genom revisorskårenstillväxt. FAR anser däremot inte alt anledning finns alt ökakommerskollegiums resurser i syfte atl bedriva uppsökande tillsynsverksamhet ifall där särskilda skäl för tillsyn inle framkommit. Det har inle iarbetsgruppens rapport eller i andra sammanhang påvisats förhållanden, somskulle motivera sådana långtgående åtgärder. FAR vill framhålla att framförallt ett införande av kravpå kvalificerade revisorer i alla aktiebolag automatiskt kommer att leda väsentlig kvalitetsförbättring av revisorskåren, någol som ju är huvudsyftetmed arbelsgmppens rekommendation i punkt 3.6, FAR vill särskilt understryka atlelt framtida krav på kvalificerade revisorer i alla aktiebolag i kombinationmed högt ställda krav för själva auktorisationen resp, godkännandet är faktorersom i försia hand bör öka kvaliteten. Andra faktorer som kommer att ökakvaliteten inom kåren är det särskilt pä senare år accelererandekvalilelshöjande ulbildnings- och utvecklingsarbete som revisorsorganisalionernabedriver. Föreningen : Föreningen ärtveksam om en resursförstärkning av kommerskollegiums tillsynsverksamhet kanutgöra etl led i bekämpandet av den ekonomiska brottsligheten. Detta innebärinte, att föreningen är negativ till en ulökning av tillsynsverksamheten pårevisorsomrädel. I och för sig synes en sådan befogad men den bör då ske frånandra utgångspunkter än den ekonomiska brottsligheten. revision: Institutet biträder ocksårekommendationen om resursförstärkning till kommerskollegiei. LRF: LRF anser atl den ökade uppsökande tillsynen bör anslålill dess man fått uppfattning om antydda nya utbildningskrav samt vidare tilldess kvalificerade revisorer utsetts i samtliga aktiebolag. Prop.1979/80:143 254 mera omfattande resursförstärkning bör vidare utvärderasde erfarenheter som vunnits genom kommerskollegiets uppsökande verksamhet. Det material som offentliggjorts visar inte attde auktoriserade eller godkända revisorema bedrivit sin verksamhet på ettsådant sätt atl kritik riktats mot deras verksamhet. Fråga är därför om deresurser som avses tillskapas i första hand skall användas för kontroll av dekvalificerade revisorerna. LRF anser det rikligare all man "börjar frånbollen". I samverkan med yrkesrevisorernas organisationer börkommerskollegium genom föreskrifter och anvisningar betr. revisionsverksamhetöverhuvudtaget söka nä kvalilelshöjande effekter. Sådana åtgärder anser LRFskulle medverka lill en allmän förbättring av revisionsarbetet och därmed ävenbidra till att stärka revisorns ställning. De organisationer som företräder de kvalificeraderevisorema bedriver en aktiv och effektiv utbildning. har en såvälbransch- som byråinriktad kvalitetskontroll inletts. Detta visar attkvalificerade revisorers organisationer aktivt verkar för att upprätthållayrkeskärens kunskaper. Vidare synes dessa organistioner ha visat sighandlingskraftiga genom att fortlöpande utforma regler för god revisorssed ochdärigenom åstadkomma en eftersträvad utveckling. Med hänsyn till revisorernas speciella ställning är detenligt LRFs mening viktigt att revisorns verksamhet i efterhand blir granskadav personer som har god kunskap om utvecklingen inom revisionsområdet. Ett välavvägt samarbete bör därför upprätthållas mellan yrkesrevisorema ochkommerskollegium. Det kan ligga etl motsatsförhållande i att sammainstitution är dels utvecklande/rådgivande organ dels dömande instans itillsynsärenden. Det borde vara mera logiskt att koppla tillsynen till denutbildande/utvecklande funktionen.