prop · G30357 · 1979-12-31 00:00:00 — ningenhar dock i vissa fall förtydligat nu gällande bestämmelser. Detta gäller bl. a.uthyrning här i landet av en för delta ändamål särskilt införd vara. En sädantransaktion börenligt utredningen inte hänföras till export eftersom det utländskaföretaget anses bedriva yrkesmässig verksamhet här i landet och följaktligenskall vara skatlskyldigt för uthyrningen. Vidare föreslås att den som här ilandet utfört tjänst åt utländsk uppdragsgivare på viss vara inte själv skallbehöva ombesöria utförsel av varan efter fullgjord prestation för att exportskall anses föreligga. Sä bör vara fallet även när uppdragsgivaren själv ellergenom en av honom anlitad fraktförare hämtar varan. Vidareföreslär utredningen atl som export skall anses en transaktion som innebär atten tjänsl visseriigen fysiskt utförs inom landet men redovisas för utländskuppdragsgivare endast i form av rapport, protokoll eller liknande. Förflertalet Ijänsteprestalioner som utförs inom landet åt utländsk uppdragsgivaregäller f n. att skatt inte utgår när tjänsten avser en verksamhet som skulleha medfört skattskyldighet om den utövats här i landet. Utredningen harföreslagit att en bestämmelse av denna innebörd tas in i de nya anvisningarnatill 2 a §. Utredningensförslag lill ny reglering av vad som skall anses som export har i nu behandladedelar i allt väsentligt tillstyrkts eller lämnats utan erinran avremissinstanserna. Enligt min mening bör förslagen i princip godtas. Någraremissinstanser har dock pekat pä alt nuvarande bestämmelse om att som exportanses även försäljning av vara ombord på fartyg i utrikes trafik inte ingår iutredningens författningsförslag. Förslaget bör kompletteras på denna punkt ochbestämmelser härom införas i 2 a § fjärde stycket. Bestämmelsen bör omfattaäven ijänsteprestalioner. Vidare har anmärkts att även bestämmelsen i 2 a §tredje siycket 2) om tjänst som utförs i landet åt utländsk uppdragsgivare påsärskilt för detta ändamål införd vara bör innehålla villkoret altuppdragsgivarens verksamhet skulle medföra skattskyldighet här i landet om denhade bedrivits här. Med hänsyn till de svårigheter i tillämpningen som skulleuppstå när det gäller att avgöra t. ex. om ett privatägt fordon införts tillSverige endast för att repareras anserjag att den förordade begränsningen börgöras. I likhet med i anserjag att även förmedlingav godstransport direkt till eller från utlandet bör räknas som export. RSV haranfört atl punkt 4 av tredje stycket till 2 a § bör utformas sä atl det endastgäller transporter direkt till eller frän utlandet. Därvid kan det föreslagnaförsta slyckel av anvisningarna lill 2 a § utgå. Detta ändringsförslag bör genomföras. Vidremissbehandlingen har ocksä påpekats att en omotiverad dubbelbeskattning kanuppkomma i det fall en utländsk företagare själv hämtar en vara här. Omföretagaren inte är skattskyldig till mervärdeskatt här och inte heller ihemlandet kommer varan i princip atl beskattas både här och i hemlandet. Detbör enligt min mening i dessa fall vara tillräckligt att kräva att varan äravsedd för den utländska företagarens verksamhet i utlandet. 1979/80:57 16 tredjestycket 10 bör uttryckligen anges att punkten omfattar tjänsteprestationer somkommer den utländske uppdragsgivaren till godo endast som rapport, protokolleller annan handling eller på annat därmed jämföriigt sätt. Redovisningen kan beståav förutom rapport eller protokoll även av t. ex. ritningar eller dalalislor. 1 eltsjätte stycke till 2 a § och i fjärde styckel av anvisningarna till 2 a § föreslårutredningen att bestämmelser införs om beskattning av varor som säljs till utländskaturister och andra som tillfälligt uppehåller sig här i landet. Utredningen harföreslagit att olika bestämmelser skall gälla vid försäljning till ä ena sidanden som är bosatt i , och och å andra sidan till den somär bosatt i annat främmande land. Närdet gäller resande från de tre nämnda länderna har t tredningen utgått från detförslag till nordisk överenskommelse som den nordiska ämbetsmannagruppen lagtfram. Uiredningen framhåller att förslaget på ett enkelt och i materiellthänseende tillfredsställande sätt kan förväntas undanröja de svårigheter ochden bristande likformighet som rått i beskattningen av dennordiska gränshandeln. Utredningen anser det dessutom värdefullt att enighetuppnåtts om att skatten i princip alltid tas ut i säljarlandet och att dennabeskattning kan efterges, om varans värde överstiger . exkl.mervärdeskatt, först när säljaren har fält ett skriftligt bevis om alt varanbeskattats i införsellandet. En sådan ordning bör, enligt utredningen, innebärastora fördelar från kontrollsynpunkt. Ett gränsvärde på . bör, enligtutredningen, leda till avsevärda praktiska fördelar. Föreftergift av skatt krävs enligt överenskommelsen att varan utförts ur landet iomedelbar anslutning till leveransen. Utredningen har av både materiella ochpraktiska skäl ifrågasatt om en strikt tolkning av begreppet kangöras och menat att man i tillämpningen bör kunna acceptera, i vart fall vadavser kapitalvaror med lång livslängd, att någon tid får förflyta mellaninköpet och beskattningen i införsellandet. Utredningen förordar att begreppetomedelbart tolkas sä atl utresan bör ske i nära anslutning till varuleveransen.Gränsvärdet . exkl. skatt skall ocksä gälla en grupp av varor somnormalt utgör en helhet. Uiredningen förordaren generös tolkning av begreppethelhet. Hit bör t. ex. räknas en last med byggnadsmaterial som köparen inköptsamtidigt hos en säljare och som införtullas i införsellandet. Denöverenskommelse som tillkommit för att reglera den nordiska gränshandeln och deförfattningsförslag som mervärdeskatteutredningen utarbetat har i allmänhethälsats med tillfredsställelse av remissinstanserna. Flertalet påpekar attnuvarande problem och orättvisor i gränshandeln i allt väsentligt upphör. Nägraremissinstanser har dock pekat pä att begreppei "" och "helhet"liksom gränsvärdet 1 0(X) kr. kan välla vissa tillämpningsproblem. Med hänsyn tilldet stora värde som ligger i enhetliga regler i de nordiska ländema bör delföreslagna systemet för beskattningen genomföras. Några remissinstanser harhävdat alt begreppet "" Prop.1979/80:57 17 intekan tolkas på del sätt uiredningen förordat. Jag delar denna åsikt och föresläratt det ersätts med begreppet "nära". Den tolkning som utredningengett begreppei har nämligen accepterats av företrädare för övriga nordiskaländer. De påtalade tillämpningssvårighelerna i övrigt är inte av så allvariig beskaffenhetatl de inte går atl lösa i praktiken och bör därför inte omintetgöra överenskommelsen.Jag utgår från att RSV följer utvecklingen på delta område också i de övriganordiska länderna och utfärdar erfordertiga anvisningar till hjälp för bådelänsstyrelser och skattskyldiga. 1artikel 3 i överenskommelsen och i utredningens förslag lill tredje styckel avanvisningarna till 2 a § finns en bestämmelse som innebär att försäljning påflygplats till resande av andra varor än alkoholhaltiga drycker och tobak inte färbehandlas som export om den resande avser att ta med varan vid utresan.Bestämmelsen innebär alt den skattefria försäljning som bedrivs på vissa flygplatserinte längre blir tillåten. Handelns arbetsgivareorganisation, luftfartsverket,SAS och har avstyrkt förslaget på denna punkt. De harhävdat att lönsamheten för berörda företag skulle minska och att det därförskulle bli nödvändigt alt friställa personal. Vidare har hävdats att skattefri försäljningpå flygplats tillåts i andra länder och atl denna form av försäljning från kontrollsynpunkiär bättre än den som föreslås gälla för försäljning till utländska medborgarefrån andra försäljningsställen. Medhänsyn till att elt förbud mol denna försäljning är en del av den värdefullaöverenskommelsen om gränshandeln och övrig försäljning inom anser jagalt övervägande skäl talar för att även denna del av överenskommelsen lagfästs. Försäljningenav varor till utländska turister som inte är bosatta inom omfattas inteav den nordiska överenskommelsen. föreslår i detlaavseende all säljaren i får behandla en försäljning till utländskköpare som bor utom landet som export, om varan i omedelbar anslutning lillleveransen förts ul ur . Som förulsättning härför föreslås gälla attsäljaren i sina räkenskaper har någon handling som visar alt varan har medförtsvid utresa ur landet eller vid inresa i annat land. Utredningen pekar på attsådan handling kan vara utländsk införseldeklaration, styrmanskviito ellerdylikt. RSV bör, enligt uiredningen, följa utvecklingen och lämna anvisningarom den bevisning som skall kunna godtas. Utredningens förslag på denna punktbygger i stort på ett system som faktiskt lillämpas i några län. Fleraremissinstanser, däribland RSV, har ställt sig tveksamma till denna del avförslaget. Dessa har anfört bl. a. att tillämpnings- och kontrollproblemenskulle öka och att det skulle uppstå stora svårigheter att fastställa vilken dokumentationsom skall anses godtagbar. Några menar med hänsyn härtill att tillämpningen avbestämmelsen troligen skulle bli olika i olika län. Detär enligt min uppfattning väsentligt att mervärdeskattens regler är så enklaoch okomplicerade som möjligt. Skatten skall hanteras av många 2 1979/80. Prop.1979/80:57 18 skattskyldiga,som var och en kan slutföra ett stort antal transaktioner vae dag. Del är uppenbarialt försäljningen till utländska besökare är lättast att hantera om någrasärskilda bestämmelser om skattefri försäljning inte gäller. I så fall skallskatt alltid redovisas i dessa fall om inte säljaren levererar varan till köparenpå utländsk ort. En sådan snäv begränsning av exportförsäljningen bör dockinte genomföras. De flesta länder som har infört mervärdeskatt har också påolika sätt åstadkommit skattefrihet för turistförsäljning. I vissa länder fården utländske köparen tillbaka mervärdeskatten vid utresan. I andra länderåterbetalas skatten i efterhand när säljaren av köparen eller en myndighet harfått bevis om att varan har utförts ur landet. Även hos oss lillämpas, somredan har berörts, i vissa län ett system för skattefri försäljning tillturister. Föregen del har jag gjort följande bedömning. I princip skall mervärdeskatt intetas ut när varor köps i för konsumtion i annat land. Av kontrollskälmåste krävas all säljaren kan visa detla förhållande. Det är uppenbart att enhandling som visar all köparen i nära anslutning till förvärvet i harinfört varan i annal land kan godtas som bevis om utförsel ur . I dettafall bör säljaren normall ta ut skatt och återbetala denna när han har bevisetför införseln i det andra landet i sin hand. Underlåter han att ta utmervärdeskatt gör han del på egen risk. Någol krav på atl varan också harbeskattats i det andra landet bör inte ställas upp. I delta avseende kommer allasäljare i att skattemässigt vara likställda i fråga om möjligheterna lillturistförsäljning. Någon skillnad kommer inte heller alt föreligga mellanbesökare som reser med buss, tåg, båt, flyg eller egen bil. Denna del avutredningens förslag bör genomföras. Utredningensförslag om alt även bevis om utförsel ur landet skall kunna godtas när detgäller att bedöma om export föreligger är självfallet i princip hell rikligt.Möjligheterna att åsladkomma en handling som styrker utförseln är dockväsentligt mindre än när del gäller alt tillhandahålla en handling för allstyrka införseln i annal land. Med nuvarande personalresurser kan tullmyndigheternainte medverka lill att bestyrka utförseln. Det ärenligt min mening inte hellerbefogal all förslärka dessa resurser enbari i syfte all underlätta utländskaturisters skattefria inköp här. De handlingar som f n. godtas som bevis omexpon i de län som över huvud godtar skattefri försäljning till turister är s.k. styrmanskvitto och bevis om att varan har överiämnats till köparen påflygplats. I sislnämnda fall beslår beviset antingen av en handling upprättadav ett fristående förelag som ombesörjt varutransporten lill flygplatsen ellerav elt intyg utfärdat av den chaufför eller annan arbetstagare hos denskattskyldige som fraktat varan till flygplatsen. Detnu beskrivna systemet i vissa län är inte fullkomligt. Det omfattar inte allautländska besökare hos oss utan endast sådana som reser med bål eller flyg. Delkan av praktiska skäl knappasl tillämpas av andra skattskyldiga än de som finnsi närheten av internationella hamnar eller fiygplatser. delutesluter inte helt att de varor som levereras enligt de angivna reglerna stannari och konsumeras här. Dessa svagheter är dock inte av sädan nalur altde bör hindra all del av utredningen föreslagna systemet genomförs. Jag anseralltså atl det bör vara möjligt för en skattskyldig aU med stöd av bevis omutförsel underlåta atl redovisa mervärdeskatt. 1 motsats till utredningen anserjagdock alt särskilda krav bör ställas på den som utfärdar etl sådant bevis.Länsstyrelsen bör därför som utförselbevis godta endast en handling som harupprättats av en av särskill godkänd intygsgivare. Denna kansjälvfallet vara en myndighet, t. ex. tullmyndighet, luftfartsmyndighet ellerhamnmyndighet. Det bör också kunna vara ett företag, som kan förväntas uppfyllade krav som bör ställa pä att vissa praktiska rutiner skallföljas vid leverans, m. m. Enligt min uppfattning bör RSV med denna utformningav systemet kunna uifärda sådana anvisningar på området att tillämpningen iolika län blir likformig och tillfredsslällande frän kontrollsynpunkt. Jagdelar utredningens uppfattning alt någol undantag från skatteplikt för framslällningoch disiribution av reklammaterial för utländsk uppdragsgivares räkning intebör införas. Detnu gällande undantaget från mervärdeskatt för konstverk som är hänföriiga till tulltaxenr99.01-99.03 och som ägs av upphovsmannen eller dennes dödsbo har under lång tidkritiserats framför allt av konstnärerna för att vara alltför snävt. Frågan harockså aktualiserats genom en skrivelse från Konstnärliga och litterärayrkesutövares samarbelsnämnd (KLYS), vari KLYS hemställt att undantagsomrädetutvidgas. Uiredningen konstaterar att del i första hand ärde textilakonstverken man velat fä in under undantaget. Utredningens förslag innebärdärför att även verk av textil bildkonst, som är hänföriiga till tulltaxenr58.03 och som omfattas av upphovsrätt enligt lagen (1960:729) om upphovsrätt tilllitterära och konstnärliga verk (upphovsrätts-lagen) skall undantas från skatt. Remissinstansernasuppfattning om förslaget går starkt isär. Frän myndighetshåll befaras tillämpningssvärighetergenom de nya gränsdragningsproblem som uppstår. Konstnärernas organisationerhävdar å andra sidan atl förslaget är alldeles för snävt och att vissakonstformer hamnar helt utanför undantaget. Inte ens den textila bildkonsten i sinhelhet inryms i förslaget, än mindre bmkskonsten. Dessa organisationer menaralt den enda avgränsning som bör göras är alt upphovsrättslagen skall varatillämplig pä konstverket och atl detta ägs av upphovsmannen eller dennesdödsbo. Fråganom beskattning av olika slags konstverk har diskuterats under en lång följd avår. Det nu gällande undantaget har inte orsakat några egentliga tillämpningsproblem,men dess omfattning kan knappasl sägas vara sakligt motiverad. Jag har funnitatt undanlaget bör kunna utvidgas till att omfatta Prop.1979/80:57 20 allbildkonst som åtnjuter skydd enligt upphovsrättslagen och som ägs avupphovsmannen eller dennes dödsbo. Undantaget bör även omfatta sådana alster avbildkonst som skapats av utländsk konstnär och som enbart på den gmnden inteåtnjuter skydd enligt upphovsrättslagen. Jaganser att även en sådan utformning av undantaget i allmänhet kommer att kunnatillämpas utan siörre svårighet. Jag är däremot, med hänsyn framför allt tillgränsdragningsproblem när det gäller brukskonst och bruksvaror i övrigt, inteberedd att föreslå en sådan utvidgning att även brukskonsten blir skattefri. Detillämpningssvårigheter som ändå kan uppstå bör kunna lösas av länsstyrelserna,RSV och tullmyndigheterna. Jag vill också framhålla aU i tveksamma fall bör kunna yttra sig och ge ledning vid bedömningen.Det bör ocksä beaktas att grundförutsättningen för undanlaget är attkonstverket ägs av upphovsmannen eller dennes dödsbo. Det bör inte heller varaalltför stora svårigheter för beskattningsmyndigheterna att undersöka vilkakonstnärer som är registrerade som skattskyldiga till mervärdeskatt och som ifortsättningen inte skall vara det. 18 §8 bör anges att ett alster av bildkonst undantas från skatteplikt om det ägs avupphovsmannen eller dennes dödsbo. Uttrycket alster av bildkonst bör ges sammainnebörd som i 1 § upphovsrättslagen. Med den föreslagna formuleringen kommerundantaget att omfatta även sådana alster av bildkonst som enligt 60 § förstastycket 1 eller 2 upphovsrättslagen inte omfattas av skydd enligt den lagen, t.ex. av den anledningen att upphovsmannen är utländsk medborgare. 1enlighet med vad uiredningen och vissa remissinstanser anfört bör Konstfrämjandetinte undantas frän skattskyldighe* för sin utgivning av konst. Konsekvensernaav ett sädant undantag kan svårligen överblickas. Frågan om samhällets stödtill Konstfrämjandet fär bedömas i annan ordning. Föratt skapa konkurrensneutralitet mellan å ena sidan statligt och kommunalt ägdatvätterier och ä andra sidan privata tvätterier har utredningen föreslagit attbeskattningsvärdet för tvätteriljänster skall reduceras enligt den s. k. 60-procentsregelnnär tjänsten tillhandahålls slalen eller kommun. Detsamma föresläs gälla tvätti förening med uthyming av textilt gods. Flertalet remissinstanser hartillstyrkt förslaget. Etl fåtal hardock helt avstyrkt förslaget med hänsyn tillatt det är principiellt felaktigt att skatteutfallet avgörs av kundens status.Ytterligare några remissinstanser, framför alll förelrädare för näringslivet,har förordat i första hand att en ny reduceringsregel på tillskapas och iandra hand att den s. k. 20-procentsregeln görs tillämplig. 1likhet med fiertalet remissinstanser har jag funnit att utredningens Prop.1979/80:57 21 principförslagpå ett enkelt och smidigt sätl förbättrar den bristfälliga konkurrensneutralitetsom förekommer inom tvätleribranschen. I likhet med utredningen och någraremissinstanser anser jag det inte motiveral att nu införa en nyreduceringsregel. Vid valet mellan de två nu gällande reduceringsreglernaförordar jag liksom utredningen att 60-procentsregeln blir tillämplig eftersom 20-procenlsregelnger en för hög reducering av beskattningsvärdet för de privata tvälierierna,som härigenom skulle få ett konkurrensmässigt övertag gentemot de offentligtägda tvätte-rierna. En reducerad beskattning skall självfallel inte lillämpas ide fall tvätteritjänslen tillhandahålls en självständig juridisk person som ägsav stat eller kommun. Utredningens författningsförslag bör vidare förtydligasså att det klart framgår att den tväujänsl som avses endast omfattar textiltgods. Jag anser det inte motiverat alt reducerad skatt skall ulgå även förreparation av tvällgods. har i siu remissvar anhållit atl också pråmar och liknanderedskap, som hänförs lill tulltaxenr 89.03, undantas från mervärdeskatt. Jaghar funnit att det är lämpligt att mervärdeskatteutredningen närmare undersökerdet nu gällande undantaget för fartyg m. m. Om en sådan undersökning leder tillall undantaget bör omprövas förutsätter jag alt utredningen föreslår ändringari detta avseende. Under hand har påpekatsalt punkt 8 av övergångsbestämmelserna till lagen (1979:304) om ändring i lagen(1968:430) om mervärdeskatt är oklar i vad avser bl. a. beskattningsvärdet vidomsättning av byggnad den 1 julil979-den31 . De nyareglerna på byggnadsområdet, som innebär att beskattningen sker endasl av ijänslpå fastighet, gäller från . Självfallet skall äldrebestämmelser tillämpas vid omsättning av byggnad eller byggnad och mark före sislnämndatidpunkt. För atl undanröja den tveksamhet som uppstått bör den angivna punklen8 ändras. Ändringen bör sättas i kraft och dessutom äga tillämpning frånoch med den Ijuli 1979. Ändringen börgöras i en särskild lagom ändring i lagen(1979:304) om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskaU. nämnda ändringen av ML innebar bl. a. också att den som utför byggnads-och anläggningsentreprenader och som uppbär betalning i förskott eller a conlokommer att fä redovisa mervärdeskatt på dessa förskottsbetalningar först tvåmånader efter slutbesiktningen. Enligt 16 § första siycket skall skattskyldigutfärda faktura utvisande bl. a. skattens belopp även för förskotts- och aconlolikvider.Med stöd av 17 § försiasiycket har beställaren, om han är skattskyldig, därmedrätt till avdrag för den mervärdeskatt som debiterats på fakturan. Eftektenhärav skulle bli att redovisningsskyldigheten för entreprenören i mänga fallinträder än motsvarande avdragsrält för en skaltskyldigbeställare. 1 princip bör emellertid redovis- 1979/80:57 22 ningsskyldighetenhos säljaren och motsvarande avdragsrätl hos köparen inträda vid sammatidpunkt. Jag föreslår därför att i 16 § tas in bestämmelser enligt vilkafaktura eller därmed jämföriig handling som ulvisar skattens belopp i de falldel är fråga om förskotts- eller a conlolikvider inte fär utfärdas förränredovisningsskyldighet inträder hos entreprenören. Bestämmelsema i 17 §förstastycket innebär då att beställarens avdragsräu inte inträder förrän vidsistnämnda tidpunkt, dvs. när redovisningsskyldighet inträder hos entreprenören. Utredningenhar föreslagit att regeringen ges befogenhet alt fastställa närförfattningsändringarna skall träda i kraft. Jag har dock funnit att tidpunktenför ikraftträdandet bör fastställas av . Bestämmelserna om konstverkoch tvättjänster bör träda i kraft och bestämmelserna om exportden . Ändringen i 16 § bör träda i kraft . Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen föreslärriksdagen attantaga inom budgeldepartemeniei upprättade förslag till 1. lag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt, 2. lagom ändring i lagen(1979:304)om ändring ilagen(1968:430) om mervärdeskatt. Regeringenansluler sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. Prop.1979/80:57 23 Denordiska finansministrarna tillsatte vid möte i den 29-30 november1978 en nordisk ämbetsmannagrupp för utredning av frågan om beskattning avvaror i resandetrafiken. Finansministrarnakom överens om att följande skulle gälla som gruppens mandat, Ämbetsmannagruppenskall utarbeta etl utkast till en nordisk överenskommelse som gör det möjligtatt uppnå sådan harmonisering av beskattningen av varor vid utförsel iresandetrafiken att någon påtaglig konkurrenssnedvridning inte uppstår förföretag i de olika nordiska länderna. Därvid bör särskilt beaktas attkonsumtionen av varor i ett nordiskt land inte undgår konsumtionsbeskattningendast av det skälet att varorna har förvärvats i annat nordiskt land saml atten och samma vara inte blir föremål för konsumtionsbeskattning i mer än ettnordiskt land. Överenskommelsen bör täcka alla trafikformer, härunderinbegripet också försäljningen på flygplatser. Ettförslag till överenskommelse bör utarbetas skyndsamt. Gruppenhar haft möten i , i och iStockholm , Videxport utgår som regel inte mervärdeskatt i , och eller omsättningsskatli , Varuförsäljning inom landet till resande som avser au själv ta medsig varan ut ur landet räknas normalt inte som exportförsäljning. Från dennaprincip har man emellertid gjort vissa undantag, t, ex, i , ochSverige när säljaren levererar varan till köparen i avgångshallen påflygplatser med utrikestraflk eller till ansvarig person ombord på fartyg i utrikeslrafik.I kan affärsidkare leverera varan skattefritl vid landgränsen tillutländska resande. Del danska regelsystemet förbjuder dock skattefriförsäljning till medborgare bosatta i , eller , såvidavarorna medförs som resgods. Påvissa flygplatser i finns butiker i vilka obeskattade tobaksvaror ochalkoholdrycker fär säljas lill resande med destination till annat land, s. k. tax-freeshops.