prop · G303146 · 1979-12-31 00:00:00 — Jag ansluter mig således lill förslagel ochföreslår att bestämmelser om registerföringen tas in i en särskild lag somkallas skatteregisierlag. Av skiil som jag kommer alt ange senare (avsnill4.4.1) bör dock fastighetstaxeringsregislrel inle regleras i skalleregisieriagen. Jag återkommer till frågan om bestämmelsernas innehåll ochulformning. Som jag har antytt bör man sålunda enligt min mening, innanman tar ställning till frågan om registrens innehåll och användning, först göraklart för sig hur frågorna om sekretess och säkerhet skall behandlas. Dessafrågor tar jag upp i det närmast följande avsnittet. Innan jag kommer in päregleringen i skalleregisieriagen skall jag också redovisa min inställning tillutredningens förslag rörande registrens innehåll och användning. 4.2 Sekretess och säkerhet Frågan om sekretesskyddet för ADB-registrerade uppgifterintar som jag har framhållil en framträdande plals frånintegritetsskyddssynpunkt. Utredningen föreslår att sekretesskydd införs föruppgifter som tas in i ADB-registren. Som jag har påpekal har förslagtill sådan ändring i sekretesslagen redan antagits av (prop.1978/79:51, KU 1978/ 79: 14, rskr 1978/79: 52, SFS 1978: 906). De nyabestämmelserna i sekrelesslagen (17 a §) innebär bl. a. att uppgifter iregister som förs med hjälp av ADB och som används i beskattningsverksamheteninte utan samtycke frän den som registreringen avser får lämnas lill annan.Myndighels beslut som finns intaget i registret är dock undantaget från sekreless. Regeringen har lagt fram förslag om en nysekretesslag som avses träda i kraft (prop. 1979/80: 2).Enligt lagförslagel behålls på skatteområdet den i princip absoluta sekretessenför bl. a. uppgifter i ADB-registren (9 kap. 1 §). Myndighets beslut är liksom f.n. i huvudsak undantagna frän sekretessen. Vidare får utan hinder avsekretessen uppgift lämnas till enskild enligt vad som föreskrivs i lag omförfarandet vid beskattning. Det bör påpekas atl sekretessen enligtlagförslaget innefaltar såväl handlingssekretess som tystnadsplikt. De nu behandlade lagstiftningsåtgärderna kommer som synesatt innebära att de ADB-registrerade skatteuppgifterna får eu mycket starktsekretessskydd när det gäller utlämnande till enskild. Någon försiärkning avdetta sekretesskydd är enligt min mening inte påkallad. Tvärtom finns det skålatt i ett par avseenden justera lagstiftningen i motsatt riktning. I 17 a §nuvarande sekretesslag bör sålunda tas in en föresknft om att uppgift utanhinder av sekretessen fär utlämnas enligt vad som föresknvs i lag om förfarandelvid beskattning eller i skatteregisterlagen. Genom hänvisningen lill lag omförfarandet vid beskattning klargörs att skattemyndigheterna får lämnauppgifter från ADB-registren enligt bestämmelserna i t. ex. laxeringslagen och uppbördslagen (jfr 17 § nuvarande sekrelesslag resp. 9kap. I ii förslaget till ny sekretesslag). Den nya föreskriften i 17 a S börvidare kompletteras med cn beslämmelse i skalleregisterlagen som någol mjukarupp sekretessen för sådana uppgifter i skalteregislren som gäller registreradsnamn, personnummer, adress, civilstånd, kyrkobokförings- och manlalsskrivnings-förhållanden.Den kompletterande bestämmelsen behövs bl. a. för att det skall bli möjligt allpå etl enkelt sätl lillgodose arbetsgivarnas behov av information och servicefrån skatteregislret med avseende på arbetslagarnas personnummer och adresser.Jag tänker främst på de förtryckta kontrolluppgiftsförteckningar som i det nyauppbördssystemet skall framställas med hjälp av ADB och tillställasarbetsgivarna. Av praktiska skäl bör de ifrågavarande uppgifterna kunna lämnasut även till annan enskild än en arbelsgivare. Del skulle sålunda i praklikeninte vara möjligt att i fråga om det stora antalet förfrågningar som riktastill skatlemyndighelerna i dessa avseenden göra någon skillnad mellan arbelsgivareoch andra. Del innebär också en inle oväsenllig förenkling för berördamyndigheter och allmänheten om uppgifterna kan hämtas från del nya ADB-systemetoch tas fram på lerminaler i stället för som f. n. från manuellt förda personaviregister.De uppgifter som här avses är inle heller i och för sig av integritelskänslignatur. Enligt förslaget till ny sekretesslag skall för motsvarande uppgifter ifolkbokföringsverksamheten galla sekretess om det av särskild anledning kanantas att den enskilde eller någon honom närstående lider skada eller men omuppgiften röjs. Det bör enligt min mening vara tillräckligt med sammasekretesskydd när uppgifterna förekommer i skatteregistren. Jag föreslårsåledes efter samråd med statsrådet att 17 a S i gällande sekretesslagändras och att en komplelterande bestämmelse tas in i skalleregisieriagen ienlighet med det anförda. Även i den nya sekretesslagen bör tas in enföreskrift om atl utlämnande får ske enligt vad som föreskrivs i skatteregisterlagen.Förslag härom kommer all läggas fram i etl senare sammanhang. Den nya sekretesslagen avses gälla i princip också iförhållandel mellan myndigheler och mellan verksamhetsgrenar inom en myndighet.1 lagförslaget har dock gjorts vissa undantag från sekretessen beträffandeutlämnande till myndighel. Dessulom har inlagits en s. k. generalklausul, sominnebär atl sekretessbelagd uppgift får lämnas till myndighet om det äruppenbart att intresset av att uppgiften lämnas har förelräde framför detintresse som sekretessen skall skydda. Dessa undantagsbestämmelser innebär altregleringen av uppgiftslämnandet mellan myndigheter nära ansluter till vad somi prakliken gäller f. n. Enligt lagförslaget finns del inle någol hinder molatt utbyte av uppgifter mellan myndigheter eller mellan en myndighets olika verksamhelsgrenarsker rulinmässigl även utan särskild författningsreglering. Lagförslagelbygger emellerlid på alt rutinmässigt uppgiflsulbyle i regel skall vara förfallningsreglerat.I den män författningsreglering sker gäller inle generalklausulen. 1979/80:146 24 Ulredningen föreslår atl del rutinmiissiga utlämnandel av sekrelessbelagdauppgifter från ADB-syslemel till myndighel skall förfatlningsrcgleras. Enligt förslagelskall i skalleregisieriagen tas in en föreskrift om all regeringen får meddela beslämmelserom sädanl uppgiflsullåmnande. I skatteregislerförordningen skall anges vilkamyndigheter och för vilka ändamål utlämnande får ske. Ulredningen föreslår inle några särskilda föreskrifier i skaltercgisterlageni fråga om massuttag av uppgifter med hjälp av s. k. söknycklar eller i frågaom samköming med andra ADB-register. Enligt ulredningen finns del inte någotbehov av sådana föreskrifter. Utredningen anser sålunda att i försia handsekretessreglerna ger tillräckligt skydd mot sådanl massullag med hjälp av söknycklar,som' kan anses medföra otillbörligt intrång i den personliga integriteten.Utredningen påpekar vidare att DI enligt datalagen (1973: 289), DL, har rättatt begränsa myndighets rättsliga befogenhet att för egen del överföra datatill läsbar form och härigenom också den allmänna tillgången till uppgifterna idatabasen. Beträffande samköming pekar ulredningen bl. a. på atl en sådan ålgärdkräver Dl:s lillstånd. Remissinstanserna godtar överlag de av utredningenförordade principerna för författningsregleringen av uppgiftsutlämnandet tillannan myndighet. DALK anför emellertid vissa principiella betänkligheter motalt uppgifter som ursprungligen har samlats in för etl ändamål används ocksåför andra syften. DALK förutsätier att utlämnande inte tillåts ske i andra fallän då behovel av utlämnande klart bedöms väga över risken för otillbörligt integritetsinlrång.I den mån uppgifterna skall användas för kontrollåtgärder hos den mottagandemyndigheten bör enligt DALK:s mening uppgifternas tjänlighet förkontrolländamål också prövas närmare. Dessulom bör de registrerade informerasom sådan användning av uppgiflerna i skalteregislren. Liknande synpunkteranförs av DI, som också framhåller atl det bör ankomma på statsmakterna oeh inlepå DI alt besluta om samköming av skatteregislret med annat register. Utredningens förslag att man bör författningsreglerasådant utlämnande till myndighet av sekrelessbelagda uppgifter frånskatteregistren som avses ske regelmässigt stär i överensstämmelse med deprinciper som ligger till grund för den nya sekretesslagen. Enligt min meningkan emellertid frågan om sådant utlämnande inte bedömas i sin helhet utan också lar ställning till regelmässigt utlämnande av andra sekrelessbelagdauppgifter hos beskattningsmyndigheter, t. ex. från deklarationer. Bestämmelserhärom finns f. n. bl. a. i 50 § 1 och 3 mom. taxeringslagen (1956: 623), TL.Däri föreskrivs att självdeklaralioner och vissa andra handlingar skalltillhandahållas de myndigheter som i oeh för sin verksamhet bör erhålla deldärav. Motsvarande bestämmelser för andra skatteområden finns i bl. 73 §uppbördslagen (1953: 272), UBL, och 25 § ML. En anpassning av dessa och andrabestämmelser i skattelagstiftningen till regleringen i sekretesslagen kräverytterligare överväganden och bör tas upp i samband med övervägan- 1979/80:146 25 dena rörande följdlagstiflning lill den nya sekrelesslagen.Jag vill erinra om alt regeringen uppdragit äl brottsförebyggande rådel atl seöver beslämmelsema om informationsutbyte och anmiilningsskyldighet mellanmyndigheter vad gäller ekonomisk brottslighet och föreslå erforderligalagstiftningsåtgärder. I detta sammanhang bör man enligt min mening begränsa sig lillalt införa bestämmelser om utlämnande av uppgifter på ADB-medium till andramyndigheter. 1 skalleregisieriagen bör i huvudsaklig överensstämmelse med vadsom har förordats av utredningen och Dl slås fast att sådant ulliimnande iprincip skall beslutas av statsmakterna, vare sig del gäller hemliga uppgiftereller offenlliga uppgifler. Också frågan om ell regelmässigt ulliimnande av offenlligauppgifter på ADB-medium kan nämligen ibland rymma sådana avvägningar som detbör ankomma på statsmakterna och inte Dl alt falla beslul om. Jag tänker bl. a.på utlämnande för samköming med andra ADB-register i kontrollsyfte. Med hänsyn lillalt samma avvägning kan bli akluell i fråga om ullämnande till myndighel i enslakafall av uppgifter på ADB-medium anser jag att regeringen i princip bör beslutai dessa fall. Vad jag nu har sagt gäller främst utlämnande på ADB-medium till myndighelerutanför skatteområdet. Som jag har nämnl skall de nya ADB-registren beijänaflera olika myndigheter inom skatteområdet. Innan man har tagil ställning tillden allmänna regleringen av utbytet av skalteuppgifter mellan olika myndighelerbör man enligt min mening inle införa något krav på förfaltningsstöd för utbyteav ADB-information mellan de berörda skattemyndigheterna. Jag föreslär således att det i skalleregisieriagen las in beslämmelserav innebörd alt uppgifler i skalteregislren inte får lämnas ut på ADB-medium lillannan myndighel för annal än beskaltningsändamäl om del inte följer av lageller förordning eller regeringen har medgivit det. Möjlighet bör dock finnasalt låta DI medge utlämnande på ADB-medium såviu gäller inte sekrelessbelagdauppgifter. Bestämmelser härom bör också tas in i skatteregisterlagen. Jagåterkommer till den närmare utformningen av bestämmelserna. I fråga om utlämnande av uppgifler från skalleregistren iandra fall bör nuvarande ordning behållas tills vidare. Det innebär således altvederbörande myndighet i första hand beslutar om sådant utlämnande till andramyndigheter av sekrelessbelagda uppgifter som ej sker på ADB-medium vare sigdet gäller regelmässigt utlämnande eller utlämnande i enstaka fall. Som utredningen har föreslagit bör det åtminstone lillsvidare i första hand ankomma på regeringen och inte på alt närmarereglera frågan om lill vilka myndigheter ett regelmässigt utlämnande på ADB-mediumskall ske samt vilka uppgifler och vilka ändamål som skall omfattas. Det finns emellerlidanledning att åierkomma lill denna fråga i samband med den mera övergripanderegleringen av uppgiftsutbytel mellan myndigheter som enligt 1979/80:146 26 vad jag har sagl avses ske i ell senare sammanhang.Med hänsyn till all frågan om uppgiflsulbyle mellan myndigheler för bl. a.samköming av olika ADB-register har en cenlral plats i integrilelsdebaltcn serjag del emellerlid som angeläget all i delta sammanhang redovisa någrasynpunkter på dessa frågor. Om man först ser på utlämnande av sekrelessbelagda skalteuppgifteri allmänhel mellan myndigheter år del enligt min mening naturligt atl ha skildabetraktelsesätt beroende på om uppgiflsulbyiet avses ske inom skatteområdeteller mellan skatteområdet och annat verksamhelsområde. I fråga om utbyle av uppgifler mellan myndigheter ochverksamhetsgrenar inom skatteområdet bör ulgångspunklen vara atl ullämnandeskall ske om uppgifterna behövs för verksamhelen. Detla bör alltså gälla även ifråga om uppgiflsulbyle mellan de vanliga skattemyndigheterna och t. ex.tullmyndigheterna som administrerar bl. a. mervärdeskall vid införsel. Det ärsålunda enligt min mening naturligt all även i detta avseende betraktaskatteområdet som en enhel. Som jag har påpekat är etl syfte med detnya ADB-syslemel att underlätta informationen mellan skatteförvaltningens olikaenheter. 1 den nya laxeringsorganisalionen är det vidare meningen atl man ihögre grad än f. n. skall granska flera olika skatter och avgifter vid ett ochsamma kontrolltillfälle. Detta förutsätier också elt omfattande informationsutbytemellan olika skallemyndigheter. De skallskyldiga torde också i allmänhel varaväl införstådda med all elt utbyle av informalion sker inomskalteförvaltningen. Den omständigheten att verksamheten på skatteområdet äruppdelad på flera myndigheter och organisatoriska enheter bör alltså inte läggahinder i vägen för etl uppgiflsulbyle som behövs för att verksamheten skallkunna bedrivas på etl rationellt och effekiivt sätt. Indrivningen av skatter och avgifier hör också nära ihopmed den direkta beskattningsverksamheten. fårkronofogdemyndigheterna en mängd uppgifter från skattemyndigheterna som behövsför indrivningsverksamheten. Det är enligt min mening nalurligl attkronofogdemyndigheterna kan få lillgång även till uppgiflerna i denya skalteregislren i den mån de behövs för indrivningsverksamheten. Vad sedan gäller utbyte av uppgifler i övrigt mellan skalleområdeloch annal verksamhelsområde bör ulgångspunkten vara en annan. De enskildamedborgarna bör normalt kunna utgå från atl uppgifter av känslig natur somlämnas för viss verksamhel inle används också för annan verksamhet. Etluppgiftsutbyte i sådana fall skulle av många kunna upplevas som otillbörligt.Detta lalar för att man bör inta en restriktiv hållning när det gäller sådantuppgiftsutbyte. Å andra sidan måsle man beakta dels atl informationsutbytemellan myndigheter kan minska den enskildes uppgiftslämnande ochstatsförvaltningens kostnader, dels atl sådanl ulbyte kan möjliggöra angelägnakontroller. Vid den intresseavvägning som således måste ske bör man som DALKhar framhållit inle tillåta uppgiftsutbyte i andra fall än då 1979/80:146 27 inlressel av ulliimnande klarl bedöms väga över risken förotillbörligt integriletsintrång. Diirvid måste man beakta bl. a. hur pass närade ifrågavarande verksamhetsområdena ligger varandra, i vilken mån uppgifternaår sekrelesskyddade hos den mottagande myndighelen saml om det finns möjlighetatt i förväg underrätta de enskilda om uppgiftsutbytel. I fråga om utlämnande av uppgifler från skatteregistren påADB-medium föreslår ulredningen atl det skall ske för bl. a. statislikändamåltill SCB och RRV. utlämnas till dessa myndigheler frånskatteområdet en stor mängd uppgifter för olika statistiska ändamål. Det skermed slöd av bl. a. bestämmelserna i 50 § TL och särskilda författningar om uppgiftslämnandeför statistik, t. ex. kungörelsen (1967: 643) om uppgifter till den årliga inkomsi-oeh förmögenhelsstatistiken. Uppgifterna lämnas i viss utsträckning på ADB-medium. Enligt min mening är del angeläget att de statliga slatistikproducenlernaför framtiden på etl enkell sätt kan förses med erforderliga uppgifter frånskatteområdet. Det nya ADB-systemet skapar förutsättningar härför. Omuppgifterna kan hämias från skalteregislren blir del också möjligt alt minskade enskildas uppgiftslämnande för statistiska ändamål. Ett starkt sekretesskyddgäller för uppgifter som lämnas för statistik. Mot denna bakgrund bör manenligt min mening i regel kunna godla atl uppgifter som behövs för den statligastatistiken utlämnas från de nya skalteregislren. Utredningen föreslår också att från skalteregislren skallfå utlämnas uppgifter som behövs för beslut i fråga om bostadsbidrag och sludiemedel.Mottagande myndigheler är kommunall förmedlingsorgan och RFV resp. centrala studieslödsnämnden. I fråga om de statliga och statskommunala bostadsbidragenskall sökanden lämna vissa uppgifter om inkomsi och förmögenhel tillbidragsorganen. För folkpensionärerna är ansökningsförfarandet samordnat medansökan om kommunalt bostadstillägg för folkpensionärer. Årlig ansökan behövs inle.En årlig omprövning görs dock med ledning av uppgifter om taxerad inkomst som RFVfår på magnetband från skattemyndigheterna. För övriga bidragssökande - barnfamiljer samt andrahushåll utan barn än folkpensionärer - beviljas bidrag för högsl etl är isänder pä grundval av årliga ansökningar. Under löpande inkomstår är den bidragsberättigadeskyldig att anmäla sådan inkomständring som påverkar bidraget. Kommunerna fär för behandlingen av denna bidragsverksamhelsedan lång lid lillbaka s. k. inkomstförteckningar på magnetband fränlänsstyrelserna. I förteckningarna som framställs fr. o. m. slutet av seplembermånad redovisas vissa offentliga uppgifter, bl. a. taxerad inkomst ochunderskott i förvärvskälla. Kommunerna får också en förteckning över personersom har påförts förmögenhetsskatt. Magnetbanden används för maskinell utskriftav blanketter för ansökan om bosladsbidrag. Ansökningarna - med bl. a.förtryckta taxeringsuppgifter - tillställs presumtiva bidragsberättigade personer. Bidragssökanden skall själv ange beräknad bruttoinkomst för 1979/80:146 28 bidragsårel saml förmögenhet. Efler bidragsårets utgång görsvissa efter-konlroller mot taxeringsuppgiflerna . Regeringen har beslutat om en viss utvidgning av uppgiftslämnandetfrån skattemyndigheterna lill kommunerna fr. o. m. taxering med hänsynlill den förlängda taxeringsperioden. Beslutet grundar sig på ett förslag omökat uppgiftslämnande som har lagts fram i en deparlementspromemoria (Ds Bo1978: 2) Inkomstprövning av bostadsbidrag. Förslaget har anmälls av chefen för bosladsdeparlemenleli budgetproposition (prop. 1978/79: 100 bilaga 16). Beträffande dennärmare innebörden av förslagel samt remissutfallet får jag hänvisa tillbudgetpropositionen (s. 21-34). 1 detla sammanhang vill jag framhålla följande. 1 promemorian pekas på de konsekvenser som den förlängdataxeringsperioden får för hanteringen av bostadsbidragen. För atl kalenderårskall kunna behållas som bidragsår måsle enligt promemorian uppgifter frånsåväl granskade som ogranskade deklaralioner föras över lill kommunerna vid istort sett samma tidpunkt som och i förekommande fall korrigeras eftertaxeringsperiodens slut genom rältelseavisering per . För attminska riskerna för integritetsinlrång föreslås atl inkomsiuppgifter o. d.redovisas endasl när inkomsterna understiger vissa gränsvärden förbostadsbidrag, som gäller för olika slag av hushåll. I promemorian föreslåsockså att kommunerna i samband med omläggningen härutöver skall erhållauppgifter ur deklarationerna om förmögenhet, bruttoinkomst av ijänst och underskotti förvärvskälla för s. k. nolllaxerade personer. Det påpekas i promemorian all de nya uppgifter somföreslås bli överförda till kommunerna är sekrelesskyddade hos skaltemyndighelerna.De handlingar hos kommunerna där dessa uppgifter ingår bör därför enligtpromemorian sekrelesskyddas. Tystnadsplikt bör åläggas handläggare avbostadsbidragsärenden och övrig personal som får del av handlingar däruppgifterna ingår. Det övervägande antalet remissinstanser förordar attkalenderår behålls som bidragsår och tillstyrker också atl kommunerna i sambandmed omläggningen skall få uppgifter om förmögenhet, bruttoinkomst av tjänsl m. m.ur självdeklarationerna. För egen del får jag efler samråd med chefen förbostadsdepartementet saml statsrådet anföra följande. I fräga om fördelningen av såväl skatter som behovsprövadeförmåner finns ett uppenbart och av statsmakterna klart uttalat krav pålikformighet och rättvisa. Bidragsprövningen av nu ifrågavarande förmånergrundar sig som har sagls delvis på uppgifler som också lämnas för denårliga taxeringen. Kontroller under senare är av uppgiven inkomst och förmögenheti bostadsbidragssammanhang mol bl. a. skatleuppgifterna har visat allbostadsbidragen i inte obetydlig utsträckning har beräknats pä felaktigaunderlag och till följd härav utbetalats med för höga belopp. Mot dennabakgrund bör det liksom f. n. finnas möjlighet att ADB-mässigt stämma av de uppgifter som har lämnals för bidragsändamål mot skatleuppgifterna. Regeringen har också som jag har sagl beslulal om eltökat utlämnande av uppgifler från skalleregislren för bosladsbidragsprövningen.Beslutet innebär bl. a. att bostadsbidragsorganen får tillgång till uppgiflerom i deklarationerna uppgivna laxerade inkomster m. m. i den mån taxeringsniimndernainle hunnit besluta om taxeringarna när inkomslför-leckningarna uppriiltas. Attbidragsorganen får del av dessa uppgifter har bedömis vara nödvändigt för attkalenderåret skall kunna behållas som bidragsår. Vidare skall bidragsorganenenligt beslutet få uppgifter om underskott för s. k. nolllaxerade personer. Enligt promemorieförslaget skall bidragsorganen förutom denu angivna uppgifterna även få uppgifter om förmögenhet och bruttoinkomst fråndeklarationerna. Vad först beträffiir förmögenhetsuppgifterna är avsiktenatt dessa - i likhet med vad som f. n. tillämpas i fråga om uppgift om laxeradinkomst - skall förtryckas på ansökningsblanketterna. Förmögenheten ingår somen del av det inkomstbegrepp som läggs lill grund för beslul om bosladsbidrag.Enligt nu gällande regler skall en femtedel av den del av förmögenheten somöverstiger . läggas till den taxerade inkomsten när man besiämmer denbostadsbidragsgrundande inkomsten. Uppgift om förmögenhet har sålunda liksomuppgift om taxerad inkomst en direkt betydelse för beslut om bostadsbidrag. F. n.måste bidragsmyndigheterna skriva till skattemyndigheterna om man vill haexakta uppgifter om förmögenhet. En ordning med förtryckning avförmögenhetsuppgifterna på ansökningsblanketterna skulle minskaarbetsbelastningen på såväl bidrags- som skattemyndigheterna. Mol denna bakgrundbiträder jag förslaget om överföring av förmögenhetsuppgifter. När det sedan gäller uppgifterna om bruttoinkomst avtjänst avses dessa lillgodose främst kravet på förbättrad kontroll avbostadsbidragen. Jag vill i det sammanhanget erinra om att chefen förbostadsdepartementet har tillkallal en kommitté för att se överadministrationen av bostadsbidragen. Kommittén skall bl. a. undersökamöjligheterna atl förenkla bidrags-prövningsreglerna. Vidare har regeringenuppdragit åt RFV att lillhandahålla kommunerna uppgifierom sjukpenninggrundande inkomst som väsentligt överstiger bidragsgrundande inkomsisaml föreskrivit bl. a. att de försäkrade skall informeras om den nyakontrollrutinen. Regeringen har också uppdragit åt bosladssiyrelsen altredovisa erfarenheterna av kontrollrutinens tillämpning. Denförbättrade konlrollrutinen bör som chefen för harframhållit leda till alt felaktigt utbetalda bostadsbidrag minskar i omfattning.Vidare är att märka att de ifrågavarande uppgifterna är sekrelesskyddade hosskattemyndigheterna men alt de enligt gällande sekretesslagstiftning inleskulle omfattas av sekretess hos bostadsbidragsorganen om de överfördes dit. 1979/80:146 .3(1 Mot bakgrund av del anförda iir jag inle beredd all f. n.förorda förslagel om ullämnande av uppgifler avseende brutloinkomst av tjänst.Denna fråga kan emellertid komma upp på nytl niir resultatet av det niimndautredningsarbetet föreligger.