prop · G3032 · 1979-12-31 00:00:00 — Denna tystnadsplikt har liksom annan oregleradtystnadsplikt upphört all gälla i och med all den nya regeringsformen trädde ikraft. Ipromemorian anförs alt de nuvarande beslämmelserna om sekretess hos domslol ifall då förhandling har hållils är svårgripbara och uppbyggda på ettsystematiskt egendomligt sätt. Vidare anförs att det äroförenligt med 2 kap. TF, i den lydelse kapitlet erhållit genom lagen 1976:954,att domstol efter ell beslul om förhandling inom stängda dörrar kan förordna omhandlingssekreless så snart den anser alt sådan sekretess är påkallad medhänsyn till något av de intressen som räknas upp i 2 kap. 2 § första stycketTF. I andra stycket av samma paragraf föreskrivs nämligen all begränsning avrätten att la del av allmänna handlingar skall anges noga i en särskild lageller i annan lag, lill vilken den särskilda lagen hänvisar, om del senarealternativet i visst fall skulle vara lämpligare. Enligtpromemorian framstår det också som inkonsekvent atl tystnadspliktenbelräffande innehållet i ännu inte meddelade domar och därmed jämföriiga besluloch belräffande vad som har förekommit vid domstols enskilda överiäggningarangående sådana beslut är begränsad till vissa befattningshavare vid domstolen.Vidare sägs det all del är en brist all sekretessen i fråga om hemliga allmännahandlingar hos domslol inte generellt motsvaras av en tystnadsplikt. Motdenna bakgrund föreslås i promemorian att nya regler om handlingssekretess,tystnadsplikt och förhandlingssekretess införs. Som huvudregel föreslås gällaall uppgifter som är sekretessbelagda hos en viss myndighet behåller sinsekretess, om de lämnas till domslol. Därutöver föreslås ell fåtal särskildaregler om sekretess för uppgifter som förekommer i mål eller ärende hosdomslol. I övrigi ansluter sig förslaget i denna del i huvudsak lill gällandeordning. Prop.1979/80:2 Del A Föredraganden: Allmän motivering 95 Såvittgäller förhållandet mellan handlingssekretessen hos domstolama ochbegränsningarna i förhandlingsoffenlligheten innebär promemorieförslaget, imotsats till vad som i de flesta fall gäller f n., att möjligheterna atl hållaförhandlingar inom slängda dörrar i princip kommer atl styras avsekretessregleringen. Detta har kommit lill uttryck genom en ny regel i RB somföreskriver alt förhandling kan hållas inom stängda dörrar, om det kan antasatt det vid förhandlingen kommer att förebringas någon uppgift som hosdomstolen omfattas av sekretess som avses i den nya sekretesslagen. Härutöverkrävs i de flesta fall att del bedöms vara av synneriig vikt all uppgiftenhålls hemlig. Denna metod medför att de nämnda särskilda reglerna omsekretess för uppgift i mål eller ärende hos domslol måste las in isekrelesslagen. De föreslagna reglerna avser sådana situationer där endomstolsförhandling enligt gällande rätl kan hållas inom slängda dörrar. Somexempel kan nämnas en beslämmelse om sekretess i brottmål för vissa uppgiftersom har framkommit vid personundersökning, rätlspsykialrisk undersökning etc. Ipromemorian sägs att dessa nya sekretessbestämmelser inte innebär någonutvidgning av sekretessen i förhållande lill gällande ordning. De är endasl enkonsekvens av ett annat sätt att reglera hithörande frågor. Promemorieförslagetinnebär slutligen alt en särskild tystnadspliklsregel införs för domstolarnasdel. Den innebär bl. a. all tystnadsplikt föreskrivs för innehållet i ännu intemeddelad dom eller beslut. Förslagethar vid remissbehandlingen fött ett övervägande positivt mottagande. De flestaremissinstanser som har yttrat sig särskill rörande dom-slolssekretessentillstyrker förslaget. En viss kritik framförs dock från några remissinstansersom anser all reglerna blivit onödigt svåröverskådliga och all alla möjligheterlill förenklingar inie har tagits till vara. Jagvill för min del understryka all beslämmelserna om handlingssekretess hosdomslol självfallel måsle ges ett sådant innehåll all de inte kommer i konfliktmed gällande grundlag. Vid utformningen av bestämmelserna bör man samtidigteftersträva atl reglerna om handlingssekreless, lystnadsplikt ochförhandlingssekreless får en enhetlig och logisk uppbyggnad så alt de blirlättare atl förstå än de nuvarande. Som har framhållits i promemorian bör enriktpunkt vara atl man vid avvägningen mellan offentlighets- ochsekre-lessinlressena slår vakt om den från rättssäkerhetssynpunkt värdefullaprincipen, som är lagfäst i grundlag, att domslolsförhandlingar skallvara offentiiga i största möjliga utsträckning. Särskilda regler för domstolbör enligt min mening uppställas endasl i den utsträckning som speciellaförhållanden med anknytning till domstolsväsendet påkallar del. Detta synsättöverensstämmer med gmndsynen bakom den nuvarande sekretesslagstiftningen.Promemorieförslaget tillgodoser de iniressen som jag nu har angett, och jaganser i likhet med remissinstanserna atl förslagel bör Prop.1979/80:2 Del A Föredraganden: AUmän motivering 96 läggaslill grund för lagstiftning. Här som annars böremellertid de möjligheter somfinns lill ytteriigare förenklingar av regelsystemet las lill vara. Jagåterkommer till detta i specialmoliveringen. I de följande avsnitten behandlarjag de principiella slåndpunklslaganden som ligger till grund för förslaget.Dessa överensstämmer i alll väsentiigt med ställningstagandena i promemorian. 4.5.2Förhållandet mellan handlingssekreless och tystnadsplikt samt förhandlingssekretess Dekomplikationer och brister som är förenade med nu gällande reglering avhandlingssekretessen hos domslol sammanhänger främst med att 36 § SekrL medgersekretessbeläggning av handlingar hos domstol på grundval av ett föregåendeeller förväntat beslut om förhandling inom slängda dörrar ulan att någon materiellbeslämmelse i SekrL är tillämplig. Som föreslagits i promemorian bör dennamöjlighet avskaffas. All sekrelessbeläggning av handlingar hos domstol börbygga på materiella bestämmelser som anger fömtsättningarna för atl sekretessskall gälla hos domstolen och som slår att finna i sekrelesslagen eller annanlag lill vilken sekretesslagen hänvisar. Dennasystematik gör det nödvändigl all i sekretesslagen eller i lag lill vilkensekretesslagen hänvisar ta in en del nya materiella sekretessbestämmelser.Syftet med dessa bestämmelser är bl. a, att de tillsammans med bestämmelser iRB skall ersätta de nuvarande på olika håll förekommande föreskrifterna ommöjlighet för domstol att hålla förhandling inom stängda dörtar. De nyasekretessbestämmelserna återfinns i 7 kap, 22 §, 8 kap, 17 § saml 9 kap, 15 och16 §§ förslagel lill sekretesslag. Rörande det närmare innehållet ibestämmelsema hänvisar jag till specialmoliveringen. Denhär föreslagna lösningen innebär att all handlingssekreless hos domslol kommeratt vara materiellt reglerad i sekrelesslagen eller i lag lill vilkensekrelesslagen hänvisar. Denna ordning överensstämmer med kraven i grundlag ochinnefattar en förenklad systemalik som bör göra bestämmelserna omhandlingssekreless hos domslol lällillgängligare. Eftersom sekretessen enligtsekretesslagen i de allra flesta fall innefattar både en handlingssekretessoch en tystnadsplikt för dem som är knutna lill vederbörande myndighei,åstadkommer man överskådliga regler i fråga om domslolspersonalenstystnadsplikt. Denföreslagna lösningen innebär vidare atl ell flertal av de bestämmelser i ochandra författningar om möjlighel för domslol att hålla förhandling inom slängdadörrar kan ersättas med en gemensam föreskrift i RB som reglerar möjlighetenför domslol att besluta om förhandlingssekretess. En sådan möjlighel börföreligga inte bara när hemlig handling kan antas komma atl förebringas vidförhandlingen ulan också när hemlig uppgift kan antas lämnas muntligen vidförhandlingen. Denna ordning innefallar en viss Prop.1979/80:2 Del A Föredraganden: Allmän motivering 97 Utvidgningav möjligheterna all få lill stånd förhandlingssekretess. Som har framhållits ipromemorian ligger det emellertid helt i linje med attdomstolsförhandling skall kunna hållas inom stängda dörrar när vittnesförhörhålls med någon om förhållanden om vilka han har tystnadsplikt. Möjligheternatill förhandlingssekreless inskränks dock genom atl sekrelesslagen somfömtsättning för sekretess i stor utsträckning uppställer krav på att röjandeav uppgiften kan medföra skada eller men. Härigenom vinns i flera fall enstörre precision än och skapas garantier mol en utveckling i riktningmot utvidgad förhandlingssekreless på gmndval av allmänt hållna bestämmelser.En ytterligare garanti mot utvidgad förhandlingssekretess ligger i kravel atldel i allmänhet skall vara av synneriig vikt att uppgiften hålls hemlig för attallmän domslol skall fö hålla förhandling inom stängda dörrar, se avsnitt4,5,3, Om man bortser från vissa undantagsfall, där avsaknaden enligt gällandeordning av möjlighel lill förhandlingssekretess framstår som en klar brist,torde den av mig föreslagna ordningen inte leda lill någon mer omfattandeförhandlingssekretess än den som f n, lillämpas av domstolama. Dennya regeln i RB kan inte ersätta alla nu förekommande föreskrifter om rätt fördomstol atl hålla förhandling inom slängda dörrar. Den kan bara ersätta sådanabestämmelserom förhandlingssekretess som helt eller huvudsakligen har lillsyfte all bevara sekretessen för vissa uppgifter. Det flnns emellertid, som jagförut har nämnt, bestämmelser om förhandlingssekretess vars syfte är ell annal,I de fall då en beslämmelse om rätt för domstol atl hålla förhandling inomslängda dörrar främst har etl annat syfle än all åstadkomma sekretess föruppgifter av viss natur, berörs inte bestämmelsen av förslagel om ensammankoppling av handlingssekrelessen och förhandlingssekretessen viddomstol. Bestämmelser av detla slag är således avsedda all bibehållas. Eftersomförhandlingssekreiessen i dessa fall inte har till syfte att skydda uppgifterför vilka del finns ett starkt sekretessbehov, har bestämmelsema inte hellersin plats i den nya sekrelesslagen , Jag återkommer till denna fråga och vissaandra delaljspörsmål rörande förhållandel mellan handlingssekreless ochtystnadsplikt samt förhandlingssekretess i anslutning till specialmotiveringentill 5 kap, 1 och 4 §§ RB, föregående har jag framhållit all man vid en reform avsekretesslagstiftningen bör lägga stor vikt vid all domslolsförhandlingar ienlighel med svensk rättstradition är offentliga i största möjligautsträckning. Principen om domstolsförhandlingars offentiighel är nämligen avgmndläggande betydelse för rättssäkerheten och för allmänhetens förtroende fördomstolsväsendet, I samband med domstolsförhandling bör ell sekretessintressedärför få väga över offenllighetsintresset bara om del föreligger Prop.1979/80:2 Del A Föredraganden: AUmän motivering 98 ettstarkt behov av sekretess, Detla kan åstadkommas, om möjligheterna för domslolall förordna alt förhandling skall hållas inom stängda dörrar begränsas på etlsätt som motsvarar regleringen lag. Begränsningen bör givelvis tasikte endast på del fallet all förhandlingssekreiessen avser all bevarasekretess för vissa uppgifter. Den nya bestämmelsen i RB bör sålunda utformaspå del sättet all del i flertalet fall inte är tillräckligt för ell beslul omförhandlingssekretess all del kan antas att vid förhandlingen kommer allförebringas uppgift, för vilken hos domstolen gäller sekretess som avses isekretesslagen. sådanl beslul bör i allmänhet ytteriigare krävas all delbedöms vara av synnerlig vikt all uppgiften i fråga hålls hemlig, I sådana falldär den tillämpliga beslämmelsen i sekretesslagen är utformad med tanke helteller bl, a, på förhållandena vid domstol saknas emellertid anledning atl krävamer än att den uppgift, som kan antas bli förebringad vid förhandlingen,omfattas av en tillämplig beslämmelse i sekrelesslagen, Ipromemorian anförs att särskilda regler bör gälla i fråga om deförvaltningsdomstolar, vilkas förfarande regleras av förvaltningsprocesslageneller lagen (1961:262) om försäkringsdomstol'. De sekretessbestämmelser som iallmänhet är aktuella när en sådan domstol har en muntlig förhandling harenligt promemorian ulformals under hänsyn till atl ärendena i besvärsinstansprövas av förvaltningsdomstol. På grund därav bör för dessa domstolars delenligt promemorian genomgående uppställas regeln all del för förhandling inomstängda dörrar inte bör krävas mer än all vid domstolen gäller sekretess föruppgift som kan väntas bli förebringad vid förhandlingen. Dennasärbehandling av förvaltningsdomstolarna har kritiserats av någraremissinstanser. De ifrågasätter om inte grundlagens krav på offentlighet viddomstolarna borde få slå igenom kraftigare i fråga om förvaltningsdomstolarna,särskilt som skillnaden mellan dessa domstolar och de allmänna domstolarnaminskal genom förvallningsprocessreformen. En remissinstans anser dessutom för sekretess i mål hos förvaltningsdomstol -oavsett om förhandling hållseller inte - bör förutsätta inte bara atl en sekretessregel är tillämplig utandessutom alt del är av särskild vikt all sekretessen upprätthålls. Föregendel hyser jag förståelse för önskemålet att allmänna domstolar ochförvaltningsdomstolar skall behandlas lika i sekretesshänseende. Detta skulleotvivelaktigt medföra en enklare reglering och förebygga tolkningsproblem. Jagär emellertid av del skäl som har angetts i promemorian inte beredd alttillmötesgå detta önskemål. Därmed ställer jag mig också avvisande till tankenatl särskilda villkor skall föreskrivas för att sekretessen skall gälla hosförvaltningsdomstol oavsett om förhandling har hållits eller inte. 'Lagen om försäkringsdomstol upphör att gälla , dä den ersättsav lagen (1978:28) om försäkringsdomslolar, 1 fråga om dessa domstolar gällerförvaltningsprocesslagen i dess lydelse enligt SFS 1978:29, Jft SFS 1978:40. Prop.1979/80:2 Del A Föredraganden: AUmän motivering 99 regelskulle f ö. på ell markant sätt avvika från vad som gäller . Jagåterkommer till denna fråga i nästföljande avsnitt. Sammanfattningsvis anserjag alltså att det för förhandlingssekreless hos förvaltningsdomstol inte börkrävas mer än atl hos domstolen gäller sekretess för uppgift som kan väntas bliförebringad vid förhandlingen. Vidförvaltningsdomstolarna torde förhandling inom slängda dörrar komma att äga rumi förhållandevis störte utsträckning än vid de allmänna domstolarna. Detlasammanhänger inte bara med målens karaktär och med den omständigheten attförvaltningsdomstol får möjlighel alt hålla förhandling inom stängda dörrar ialla fall då en uppgift som väntas bli förebringad vid förhandlingen omfattasav en för domstolen gällande sekretessbestämmelse. Av betydelse är också att deallra flesta mål hos förvaltningsdomstol handläggs helt skriftligt. På grundhärav kan det ligga nära till hands för dessa domstolar att ha deninställningen all sekretessen för uppgifterna i ell visst mål inte bör få blisämre än i den stora majoriteten mål av samma typ enbart därför att förhandlinganordnas. Del bör emellertid understrykas atl de möjligheter tillförhandlingssekretess som förvaltningsdomstolarna för enligt förslaget blirmindre omfattande än enligt nu gällande regler. 4.5.4Domstolsförhandlings inverkan på sekretessen Liksomenligt gällande ordning bör vissa särbestämmelser meddelas om verkan isekretesshänseende av all sekretessbelagda uppgifter förebringas vidförhandling som domstolen håller. En första fömtsättning för all domslol skallha möjlighel all bibehålla sekretessen för sådana uppgifter bör liksom f n.vara att förhandlingen har hållils inom stängda dörrar. Ellbeslut om all förhandling skall hållas inom slängda dörrar leder f n. inteautomatiskt lill all sekretess alll framgent gäller hos domstolen försekretessbelagda uppgifter som har förebringats vid förhandhngen. Det kannämligen tänkas att domstolen efter förhandlingens slut finner att uppgifternai själva verket inte var av den natur som domstolen räknat med då den beslöt omhandläggning inom slängda dörrar. Sekretess hos domstol för uppgift somförebringats vid förhandling inom slängda dörtar blir därför enligt 36 § SekrLbestående bara i den mån domstolen förordnar om det då den skiljer målet ellerärendet från sig. äger sekretessen bestånd. Som harförordals i promemorian bör denna ordning i huvudsak överföras till den nyasekretesslagen. Omsekretessbelagd uppgift förebringas vid offentiig domstolsförhandling, börsekretessen upphöra atl gälla hos domstolen. F. n. upphör sekretessen för ensådan uppgift all gälla också hos andra myndigheter, t, ex, hos enförvaltningsmyndighet från vilken domstolen lånat en handling som innehållerden aktuella uppgiften. Enligt promemorian finns det ingen anledning 1979/80:2 Del A Föredraganden:Allmän motivering 100 attlåta den sislnämnda ordningen beslå. Som skäl anförs bl, a, atl underlaget fördomstolens avgörande ändå blir allmänt tillgängligt, Kopieringsieknikensutveckling gör nämligen atl man numera bör kunna räkna med all inlånat relevantmaterial kopieras av domstolen och las med i akten i målet. Vidremissbehandlingen har endast en remissinstans framfört kritik mot deltaförslag. Övriga remissinstanser som yttrat sig har tillstyrkt ändringen men harställt sig frågande till påståendet att inlånade handlingar i allmänhetkopieras och biläggs akten i målet. Somjag ser del kan man givelvis från principiell synpunkl hävda all en uppgift somi ett sammanhang ansetts kunna bringas till allmän kännedom inte vidare börkunna hemlighållas. Del föreligger emellertid stora praktiska svårigheter förden myndighei som lånat ul handlingama lill domstolen all avgöra i vilkenutsträckning uppgifter ur dessa har förebringats vid offentlig förhandling. Dennu gällande ordningen kräver i själva verket all domstolen i de inlånadehandlingarna markerar vilka uppgifter som blivit offentliga. Redan detta utgörenligt min mening skäl nog för atl genomföra den föreslagna ändringen. Härtillkommer att den nya sekretesslagen bygger på tanken all bedömningen av om en ochsamma uppgift är underkastad sekretess eller inte kan utfalla olika beroende påvar uppgiften förekommer, Förslagel ligger alltså i linje medsekretessregleringen i övrigt, och jag förordar därför atl ändringen genomförs.Till frågan om vilka praktiska konsekvenser som ändringen medför fördomstolarna återkommer jag i specialmoliveringen i anslutning till 12 kap, 3§, Promemorieförslagetgör emellertid i detta sammanhang skillnad mellan domstolar och andramyndigheter. Har sekretessen för viss uppgift upphört atl gälla hos den domstolsom har handlagt målet eller ärendet, bör enligt promemorian sekretessen inteheller gälla för samma uppgift hos högre domstol till vilken målet ellerärendet fullföljts, Promemorieförslaget innebär vidare atl uppgiften inteheller blir sekretessbelagd hos annan domstol, Förslagel har i denna del inteföranlett några yttranden vid remissbehandlingen. Föregen del känner jag mig inte övertygad om all den föreslagna ordningen tillalla delar är ändamålsenlig, Atl en uppgift som är allmänt tillgänglig i lägrerätt inte bör omfattas av sekretess, om lalan i målet eller ärendet fullföljs,anserjag uppenbart. Vad jag däremot vänder mig mot är atl sekretessen skallupphöra atl gälla vid alla domstolar. De argument som jag har anfört i detföregående i fråga om uppgift i handling, vilken domslol har lånat in frånannan myndighet, äger enligt min mening sin giltighet också då uppgift lämnasfrån en domstol till en annan, Någol bärande skäl för en särbehandling avdomstolama i detta fall har inte heller förts fram i promemorian. Enligtmin mening är det inte otänkbart atl en uppgift bör vara offentlig i ett Prop.1979/80:2 Del A Föredraganden: AUmän motivering 101 måleller ärende men sekretessbelagd i ett annal. Förhållandena kan skilja sigväsentligt från varandra i olika fall. Det kan också vara så att uppgifternaden ena gången förekommer hos allmän domslol och den andra hos förvaltningsdomstol.Ett annat skäl kan vara lidsaspekten, Atl en personundersökning blivU offentlighos en domslol hindrar enligt min mening inte all sekretessfrågan bedömsannoriunda när en annan domstol i ell nytt mål lånar in aktenmed undersökningen. Vissa av uppgifterna i denna kan då sakna varje betydelseför bedömningen av det nya målet, som den som avses medundersökningen kan orsakas onödigt lidande, om uppgifterna blir offentiiga idet nya målet. Jag ifrågasätter också, omden i promemorian föreslagna lösningen, som visseriigen överensstämmer medgällande ordning, alltid går alt tillämpa i praktiken, Detla kan åskådliggörasmed följande exempel. En akt som innehåller ett rättspsykialriskl utlåtande harlånals in av en domslol med anledning av nytt åtal mol den undersökte, I aktenfinns en dom som innehåller ett sekreiessförordnande belräffande utlåtandet. Avtillgängliga uppgifter framgår all akten har varit utlånad till flera andradomstolar tidigare. Vid förhandling i den aktuella domstolen föredrasutlåtandet inom Slängda dörtar. När domstolen skall ta ställning lill huruvida-Sekreiessförordnande skall meddelas beträffande utlåtandet i samband med domeni målet fordras f n, i prinicp atl det är klariagt alt utlåtandet inte harblivit offentligt under handläggningen vid någon av de andra domstolarna. All fåklarhet på denna punkt kan vara omständligt och i vissa fallomöjligt. Det anförda exemplet utgör enligt min mening ytterligare etl argumentför all domstolarna inte skall särbehandlas i detla sammanhang. Frågan huruvidauppgift blir offentlig eller hemlig hos domstol bör i stället bedömas i varjemål eller ärende för sig. Denhär föreslagna regleringen av förhandlingssekreiessen hos domslol är inteavsedd att ge upphov till någol ändrat synsätt i frågan i vilken utsträckningdomstolsförhandlingar bör hållas inom slängda dörrar. Även i framliden bördärför handlingar och andra uppgifter i sådana mål och ärenden vid domstol, ivilka förhandling äger mm, bli offentiiga i slor utsträckning. Särskilt gällerdetla för de allmänna domstolarnas del. Närdet gäller sådana uppgifter i mål och ärenden vid domslol som inte förebringasvid någon förhandling föreligger det som jag redan har antytt i föregåendeavsnitt inte någol behov av en särbehandling i sekreiesshänseende avdomstolarna. Förvaltningsdomstolarna överprövar till allra största delen beslutsom i första instans har fatlats av olika förvaltningsmyndigheter, hos vilkaförfarandet i allmänhet är helt skriftligt. Del är inte motiverat att vidförvaltningsdomstolarnas skriftliga handläggning generellt ge allmänna ochenskilda intressen ett sämre sekretesskydd än dessa iniressen har åtnjutit vidden tidigare motsvarande handläggningen av Prop.1979/80:2 Del A Föredraganden: Altmän motivering 102 Vissa enskUda sekretessbestämmelser har dock givits ell sådanl innehållatt offentligheten blir större i besvärs- än i bolteninstansen. Inte heller förandra domstolar än förvaltningsdomstolarna är det enligt min mening motiveratatl ställa upp generella undantagsregler som lar sikte på där förekommandeskriftlig handläggning av mål och ärenden, I den mån en sekretessbestämmelse iden föreslagna nya sekretesslagen eller i lag lill vilken denna hänvisar ärtillämplig på viss hos domstolen föreliggande uppgift, skall således uppgifteni fråga omfattas av sekretess under målels eller ärendets skriftligahandläggning, Detla överensstämmer med den princip som f n, gäller, 4.5.5Sekretessen för domar och andra domstolsbeslut Jaghar tidigare framhållit all det är viktigt all allmänheten har så slor insyn idomstolarnas verksamhet som möjligt. Från denna synpunkl är del motiverat atldomstolarnas avgöranden i största möjliga utsträckning är offentliga. Samtidigtmåsle emellertid beaktas atl en långt driven offentlighetsprincip på dettaområde kan medföra skador både för det allmänna och för enskilda. En annankonsekvens kan bli all domstolarna av sekretesskäl underlåter all i sinaavgöranden närmare gå in på vissa uppgifter som är av betydelse i målet ochdärigenom ger en ofullständig bild av de skäl som lett domstolen fram lill dessställningstagande.