prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — a. skrivelse från om bidrag tillkommunal ^högskoleulbildning. Förhandlingar ^enligi 12 ^§^medbestämmandelagen har förts ^beiräffande delar av anslagsframställningen.Protokoll från förhandlingarna överlämnas. ^UHÄ:s anslagsframställningkan ^sammanfailningsvis beskrivas på följande ^säll. ^Budgeiförslagei förhögskolan ^förbudgeiårei 1980/81 innehåller förslag om tillskott av ca 150milj. ^(uiöver pris- och ^löneomräkning). ^Drygl en tredjedel av deltatillskoll är alt se som konsekvenser av åtaganden som statsmakterna redangjort. I enlighet med regeringens anvisningar ^presen^lerar UHÄ ianslagsframställningen också besparingsförslag. UHÄ har valt alt ^generelllredovisa besparingsförslagen särskilt och alltså inte räkna in dem ibudgetförslaget. Budgetförslaget sammanfattas på följande sätt: 1979/80:100 Bilaga 12 ^Ö\'ersiklöver ^UHÅ:s budgetförslag för högskolan budgetåret ^1980I8I ^(tkr.) ^+^ ^ ^ ^ 4473 ^+^ ^ ^ ^ 330 ^+^ ^ ^ ^ 500 För forskningen ochforskarutbildningen föreslår UHÄ betydande resursförstärkningar jämförtmed vad som ^förls fram de närmast föregående åren. För ^budgetårel 1980/81räknar UHÄ med förstärkningar med ^drygl 42 ^milj.kr.,^ell belopp som ligger i nivå med den förstärkning som tillförts högskolans ^forskningsorganisalionför innevarande ^budgelår. Budgetförslaget i denna del utgår i ^väsenlligaavseenden från ^rikllinjema i de riksdagsbeslut rörande ^della område somfaltals . För ^budgelåret1981/82 bedömer UHÄ förs^tärkningar av samma ^sloriek som för ^pelilaårel varaangelägna. För liden därefter kommer enligt ^UHÄ:s uppfattning de ^insalser somkan förväntas som följd av ^lärar-^ijänsluiredningens arbete all bli avgörandeför utvecklingen av medelsbehoven för forskning och forskarutbildning. Det ^lillskotl som UHÄföreslår för /81 avser till stor del, drygt 15 ^milj.kr., en allmän förstärkning avbasresurserna. Härigenom skapas möjligheter bl. a. till fler extraforskartjänster, en breddning av ^kursulbudet inom forskarutbildningen, enhöjning av ^nivän på olika slag av service till forskning och forskarutbildningoch en förbättrad forskningsinformation. En ökning av de rörliga resursernager enligt ^UHÄ:s mening ^allmänl ^selt ^fömlsätlningar för ^etl ^bälireutnyttjande av högskolans ^fasla resurser och ger också högskolan störremöjligheter ^lill ^insalser i ^sekloriell forskning inom olika områden. Ökadebasresurser bör också göra det möjligt att förbättra samarbetet över ämnes- och^fakullelsgränser, bl. a. genom uppbyggnad av ^mång- och tvärvetenskapligacentra. Även en förstärkning av resurserna för de vetenskapliga bibliotekenbör vara möjlig. Uppbyggnaden av den^temaorienterade forskningen i föreslås fortsätta och två nya teman,^Hälso- och sjukvården i samhället ^saml ^Kommunikalion ^-^ överföring av^informalion, föreslås starta . Insatserna för enbreddad ^rekrylering ^lill forskarutbildning föreslås fort-sälta genom ökaderesurser för "överbryggande kurser" för ^sluderande 1979/80; 100 Bilaga 12 337 särskild behörighet för forskarutbildning. Vidareföreslås en ökning av ^anlalel utbildningsbidrag för doktorander och en ökningav de medel som är avsedda att ^underiätta för universitetslektorer(motsvarande) att bedriva forskning. UHÄ föreslår att 21nya tjänster som professor ^inrätlas , därav tre inomhumanistisk, tre inom samhällsvetenskaplig, fem inom medicinsk, två inom^matematisk-nalurvelenskaplig och tre inom ^leknisk fakultet ^saml fem för den^lemaorienierade forskningen. Vidare föreslås all fem professurer överförs tillhögskolan från naturvetenskapliga forskningsrådet och två från medicinska^forskningsrådel. ^Eör forskning ochforskarutbildning redovisar UHÄ ^besparingsförslag om sammanlagt omkring tvä^procenl av anslagsbeloppen för /80. Förslagen är i huvudsak avden karaktären att del blir lokala angelägenheter ^atl ta ställning ^lill dekonkreta konsekvenserna av en anslagsminskning. Resursbehoven för dengrundläggande högskoleutbildningen ökar för /81 till följd avredan fattade beslut med närmare 55 ^milj.kr.UHÄ lägger därutöver fram förslag om resurstillskott med 45 ^milj.kr. Mer än ^hälfien av dessabruttotillskott avser ökad kapacitet på olika linjer inom sektorn förutbildning för undervisningsyrken och är ^atl se som uttryck för del ^slarkatrycket på högskolan att medverka ^lill all skolväsendels och barnomsorgensbehov av ^ulbildad personal blir ^lillgodo^seil. UHÄ lägger också framförslag om nya ^yrkeslekniska ^ulbildningslinjer och om utbildning ochforskning i ^arbelsmiljöutformning vid högskolan i . Grundläggande^rältsulbildning föresläs ^slarla vid i och^psykolerapiutbildning vid i . UHÄ föreslår vidareresursförstärkningar för bl. a. de ^s.k. ^naturvelarlinjerna samt förmusikerlinjen, skådespelarlinjen, linjen för fri konst och vissa andrautbildningar inom sektorn för utbildning för kultur- och informationsyrken. Inom^seklorn för ^uibildning för administrativa, ekonomiska och sociala yrkenföreslås ökade resurser inför de förändringar av linjeorganisationen somförväntas som ^resullal av den pågående översynen av den ^adminislra-^livl^inriklade ^ulbildningen. UHÄ föreslår även^förslärkningar av medlen för enstaka kurser ^m.m. och förutsätter därvid bl.a. all regionstyrelserna vid sin fördelning dels särskilt beaktarutbyggnadsorternas behov, dels eftersträvar en ökad satsning på kurser förfort- och ^vidareulbildning inom bl. a. områdena ^leknik, vård ochundervisning. De förslag tillbesparingar som UHÄ för fram beträffande den grundläggandehögskoleutbildningen uppgår ^lill ca37 ^milj.kr. Förslagen avser i förstahand minskad ^ulbildningskapaciiei. En sänkning av anslagsnivån per^ulbildningsplats föreslås ^endasl i fråga om ^seklorerna för ^uibildning förvårdyrken och för undervisningsyrken. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 12 338 Av årets anslagsframställningframgår att UHÄ i sill arbete lägger betydande ^vikl vid att utveckla denlångsikliga planeringen för högskolan. Den ^länglidsbcdön^ming för tiden /85 som redovisas anger ^etl behov av ^brultoresurstillskolli stort enligt följande (milj. kr). ^UHÄ:s ^långlidsbedömning ^t.o.m. budgetåret 1984185 för högskolan ^m. 1982/83 1983/84 1984/85 Forskning och forskarutbildning Vissa gemensamma resurser För de ^Ire senarebudgetåren kan enligt UHÄ ^konsiaieras all visst utrymme finns för en ökning av^anlalel utbildningsplatser, något som torde bli ^nödvändigl för alt ^möla denökade efterfrågan på ^högskoleulbildning som kan ^vänlas ^lill följd avförändringarna i ungdomskullarnas ^slorlek. Med ^slöd av vad somanförs i anslagsframställningen ^hemsläller UHÄ, ^såviil gäller högskolan inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde, att den allmänna inriktning avhögskolans verksamhet, som föresläs i ^anslagsframslällningen, ^godkänns, ^atl allmänna ^ulbildningslinjer ochpåbyggnadslinjer inrättas i ^enlighel med förslag i ^anslagsframslällningen, att dimensioneringen av dengrundläggande högskoleutbildningen fastställs i enlighet med förslag ianslagsframställningen, ^atl tjänster som professor inrättas ienlighet med förslag i ^anslagsframsläll^ningen, att medel för verksamheten inom högskolan^budgetårel 1980/81 anvisas genom anslag om sammanlagt , ^atl medel för övrig verksamhet inom^UHÄ:s ^verksamhelsområde (forskningsinstitut ^m. ^budgetårel 1980/81anvisas genom anslag om sammanlagt . UHÄ lägger fram enredovisning av huvudlinjerna i planerings- och utvecklingsarbetet för högskolan som bl. a. innehållerföljande. Utbildningen ochforskningen inom högskolan är, ^enligi UHÄ, av ^g^mnd-^läggande betydelse för^samhällel, såväl för den ekonomiska och ^lekniska utvecklingen som för detsociala och kulturella livet. Högskolan är en samhällssektor vars verksamhet^tillförsäkrar det svenska ^samhällel kom- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 12 339 ^petens inom vitt skilda områden och främjar bådeandlig och materiell välfärd. UHÄ tolkar de beslut som statsmakterna undersenare lid fattat rörande högskolan som en bekräftelse på att den högreutbildningen och forskningen är ett av samhället högt prioriterat område. Verksamheten inomhögskolan utgör i sig själv en väsentlig källa ^lill förändringar inomutbildning och forskning. Samhällsutvecklingen, bl. a. förändringar iarbetslivet, ställer stora krav på förnyelse av högskolan.Sammanlaget måste skilda behov och önskemål mötas med en omfattande planeringför förändring. Många skäl talarenligt UHÄ för att planeringen för högskolan bör ske i ^etl långsik^tigtperspektiv. ^Detla präglar också ^f. inriktningen av högskolemyndigheternas^arbele. Alt utveckla former för en mera systematisk ^flerårsplanering isamspel mellan högskolemyndigheterna på olika nivåer lar emellertid mednödvändighet tid. De begränsademöjligheterna till ^resurslillskotl ^släller särskilda krav på planeringen inomhögskolan. 1 ^elt ^slatsfinansiellt läge där reformer till stor del kundefinansieras genom anslagsökningar var kraven på förändringar av befintligverksamhet och därmed på framförhållning i planeringen inte så starka. Dennuvarande och förutsebara ^slalsfinansiella situationen ger emellertid bl. a.högskoleplaneringen helt andra förutsättningar i ^detla avseende, ^nägot sommanifesterats i regeringens anvisningar för ^myndig^helernas ^arbele medanslagsframställningar för ^budgetårel 1980/81. Regeringens anvisningaranger bl. a. att myndigheterna skall redovisa ^etl huvudförslag som /81 innebär en resursminskning jämfört medinnevarande ^budgelår. UHÄ ser liksom denna ordning för högskolans del iförsta hand som ^etl medel all ^slimulera ^omprioriieringar för att på del^sället åstadkomma utrymme för angelägna reformer inom högskolans utbildningoch forskning. Genom statsmakternas ställningstaganden till debesparingsförslag som UHÄ, i enlighet med ^molsvarande anvisningar frånregeringen , ^presenierade för innevarande ^budgelår anser sig UHÄ ocksåha fått stöd för sin uppfattning att högskolan ^inle är en samhällssektor påvilken del lämpar sig att lägga kortsiktiga statsfinansiellabesparingssynpunkter. Det står klart ^atl meragenomgripande förändringar som följd av begränsade resurser för högskolan^endasl kan åstadkommas genom en dialog i ^ftera ^sleg mellan ^siatsmakternaoch högskolemyndigheterna, inte inom ramen för ^petila- och ^budgelarbelel för^ell ^enskill ^budgelår. Det är därför ^vikligl all regeringen och riksdagenlar ^siällning ^lill UHÄ: ^s^ överväganden och förslag med anledning av^besparingsdirekliven i sådana ^lermer att mera konkreta ^rikllinjer för den^forisälla diskussionen inom högskolan ges. Avgörande fördelar för^effeklivitelen både i själva ^verksamhelen inom högskolan och i planeringen avden skulle också enligt ^UHÄ:s mening vinnas om ekonomiska ramar för^ulvecklingen ^sikl kunde 1979/80:100 Bilaga12 340 läggas fast av statsmakterna. Sådana ramar skullegivetvis åtföljas av ^rikllinjer i ^övrigl för ^verksamhelen, ^l.ex. för ^ulvecklingen inom olikaforskningsområden och ^ulbildningsseklorer. Inom givna ramar och ^rikl^linjerskulle högskolemyndigheterna - lokalt, regionall och centralt -kunna lägga fastden närmare inriktningen av verksamheten. Detta ställer givetvis krav på enhelt annan långsiktig planering än på alla nivåer inom högskolan. Ensådan planering håller på att byggas upp och det bör därför finnas förutsättningaralt diskutera frågan om ramar av antydda slag mera ingående. Del är enligt ^UHÄ:suppfattning viktigt all beakta ^inle kan anlägga samma ^effekiiviieisaspekier på ^högskoleulbildning ochforskning som på andra samhällssektorer, särskilt sådana som i första hand^innefat^lar förvaltningsverksamhet. Metoder för meningsfull mätning avproduktivitetsutveckling inom högskolan saknas och torde vara mycket svåra attutveckla. Karaktären av högskolans verksamhet är vidare sådan att snabbaförändringar i resursflödet, som inteär väl förberedda, minskar den relativa effektiviteten i princip oavsett om detgäller ökningar eller minskningar av resursinsatserna. Enligt ^UHÄ:s meningmåste hänsyn las ^lill högskoleverksamhetens särart. läggs ^etlomfattande ^arbele med ^anslagsframslällningar ner pä alla nivåer inomhögskolan. Endast en mindre del av de förslag som lokala och regionala^myndigheler för fram i ^anslagsframslällningarna återfinns i UHÄ: ^s^^anslagsframslällning. Om man bara ser till del ^resullal som ^arbelel ger iform av förslag från UHÄ och sedermera i ^budgelpropositionen riskerar ^arbeleluppenbarligen ^atl upplevas som mindre meningsfullt. Budget- och^pelitaarbetei inom högskolan är ^emellerlid också ^etl led i en ^ständiglfortgående process för förändring och ^ompriorilering där även ^ålgärder sominte behöver beslutas av statsmakterna är givna inslag. För att denna processskall stimuleras ser UHÄ del som nödvändigt att budgetdialogen mellan de olikanivåerna i högskolan och ^siaismaklerna ^ulvecklas ^yllerligare. ^Della bör bl.a. ske genom all de förslag som olika myndigheter för fram med hög prioritetalltid kommenteras av resp. mottagare, även om förslagen ^inle ^bilräds ellerförs vidare. För ^högskoleenhelernasmöjligheter att göra rimliga avvägningar i sin budgetering är del angelägel på lokal nivå så snabbt som möjligt får klara besked om storleken av den^kompensalion som utgår för kostnadsutvecklingen. UHÄ anser del därför ^väsentliglall de beräkningar som görs i budgetarbetet inom ^regeringskansliel öppetredovisas för högskolemyndigheterna. Dessas möjligheter och ^beredvillighelall göra de avvägningar som behövs för ^verksamhelen ^lorde ^inle påverkas negativt av en öppnare redovisningfrån sida. Anslagsbehållningarnapå investerings- och ^reservalionsanslag har ägnats ökad uppmärksamhet detsenaste året, såväl generellt (jfr ^prop. 1978/ 79: 150 ^s. 88-90) som förhögskolan särskilt ^(j^f^t^ ^prop. 1978/79: 100 bil. UHÄ villnågot kommentera denna fråga för högskolans del. 1979/80:100 Bilaga12 341 Utbildningsministernuttalade i ^prop. 1976/77:59 ^(s. 242) att införandel av reservationsanslag förhögskolan innebar en betydande vidgning av det område inom ^vilkel denekonomiska planeringen kunde ske. UHÄ delar denna bedömning. Det är enligt UHÄ:^s^ ^uppfallning ur principiell synvinkel ^väsentligl att den decentraliseringsom skett genom ökad lokal beslutanderätt i olika frågor kompletteras med enökad lokal handlingsfrihet i resursdispositionen inte bara ^belräftande val avkostnadsslag utan även i viss mån över tiden.Högskolans nuvarande anslagskonstruktion är unik i statsförvaltningen så ^lillvida att den är det enda exemplet påatt en omfattande ^basorganisalion finansieras över reservationsanslag. Delförhållandet att del här rör sig om ^etl ^fiertal högskoleenheter, vilkasverksamhet finansieras över flera olika anslagsposter, gör emellertid att destabiliseringspolitiska och ^resursstyrningsmässiga nackdelar som brukarförknippas med anslag, där outnyttjade anslagsmedel får disponeras efterbudgetårets utgång, är små. är fördelarna med systemet påtagliga;det underlättar en flerårig planering och ökar ^kostnadsmedvelandel hos högskolemyndigheterna. Mot bakgrund averfarenheterna från tidigare budgetår kan, enligt UHÄ, en anslagsbehållning vidhögskoleenheterna om totalt inte anses anmärkningsvärd. Sedanreservationsanslag över huvud tagel infördes för universitet och högskolor harbehållningen legat på en högre nivå. En ^reservalion får inte tolkas som etttecken på för ^slora resurser utan kan snarare vara uttryck för en stundomalltför försiktig planering, som bottnar i osäkerhet om tillgängliga resurseroch därav föranlett ^spar-^samheisnit. Enligt UHÄ: ^s^ mening skulle en^jusiering av anslagsnivån eller en indragning av ^reservalioner på grund avsammanlagda reservationer av angiven ^slorlek allvarligt rubba tilltron till statsmakternas beredvillighetatt låta högskolemyndigheterna självständigt fatta ^beslul inom fastlagdamedelsramar. I fråga om^tillträdesreglernu hänvisar UHÄ till del projekt rörande de nya ^lillträdesreglernaseffekter som ^ingär i UHÄ: ^s^ program för uppföljning av högskolereformen. ^Tillträdesprojektel^inriklas i första hand pä alt studera vilka effekter de nya reglerna för^tilllräde ^lill högskoleutbildning får på rekryteringen av ^sluderande. Del är enligt UHÄangeläget att studera hur intentionerna bakom de olika studieorganisatoriskabegreppen har kommit alt uppfyllas i ^prakli^ken, om del finns några^svagheier i den ^besluiade studieorganisationen och hur utbildningsutbudet istort har utvecklats under den nya högskolans inledande skede. UHÄ förberederdärför inom ramen för ^reformuppfölj-^ningsprogrammel ^ell ^särskili ^projeklmed ^inrikining på dessa frågor. Del är enligt UHÄ bl. a, ^vikligl att övervägaformerna för samspel 1979/80: 100 Bilaga12 342 mellan lokal, regional och central planering när detgäller att ^förbered^ti lokala linjers ^evenluella övergång ^lill allmänna linjer. Vissa förslag i^årets anslagsframställningar ger utgångspunkter för en diskussion i dessafrågor. UHÄ avseratt ta ^uppen sådan diskussion med ^regionslyrelserna underdelkommande verksamhetsåret. Det finns enligt ^UHÄ:smening även anledning att närmare överväga möjligheterna alt på något sättskapa en bättre överblick över del myckel mångskiftande utbudet av enstakakurser. Detta skulle bl. a. underlätta överblicken över användningen av detotalt ^selt ^belydande resurser som står till förfogande för enstaka kurseroch också möjliggöra en eventuell differentiering i fråga om former förplanering, ledning och medelsanvisning för olika slag av kurser. Man kan vidare hävda althögskolan i ^elt pressat budgetläge inte före I. ex. kurser av^fördjupningskaraklär bör prioritera kurser som är av sådan karaktär att de medfördel kan anordnas inom ramen för ^folkbildningsarbe-^tel. Enligt ^UHÄ:smening finns del skäl all uppmärksamma sådana ^syn^punkier vid prioriteringari fråga om ^enslaka kurser inom högskoleorganisationen. Över huvud laget menarUHÄ att det i ^ell mera allmänt perspektiv av återkommande utbildning är^nödvändigl alt i planering ^m. betrakta vissa slag av enstaka kurser inomhögskolan ^lillsammans med andra slag av vuxenutbildning, ^förulom utbildning i^siudieförbundsregi också utbildning vid folkhögskola, kommunalvuxenutbildning och arbetsmarknadsutbildning. Det är enligt UHÄ uppenbartalt de studiesociala frågornas betydelse för ^sludiemönster och^studieeffeklivitel i högskolan måste ägnas en betydligt större uppmärksamhetän som skett och att konkreta argument för förändringar på detstudiesociala ^områdel så långt möjligt måste presenteras också frånhögskolemyndigheternas sida. ^() förberedertillsammans med bl. a. UHÄ studier av studiestödets ^effekler i olikaavseenden, vilka bör kunna bidra till ett ^förbätlral beslutsunderlag i dessafrågor. UHÄ lägger fram ^etl förslag^lill avstämning av anslag och planeringsramar ^m. för utbildningmotsvarande den vid de tidigare filosofiska fakulteterna. Budgetåren 1977/78, 1978/79och 1979/80 beräknades enligt UHÄ på grundval av schablonregler totalt över 200milj. av redan befintliga resurser under ^anslagei ^D^ 10. Lokala ochindividuella linjer och ^enslaka kurser. ^Detla ^moisvarar ca 55 ^procenl av de^lidigare anslagen för grundutbildning inom de filosofiska fakulteterna. UHÄ redovisar ianslagsframställningen beräkningar av sambandet mellan omfattningen avutbildning motsvarande den tidigare grundläggande utbildningen inom filosofiskfakultet och ^slorieken av de nya anslag från vilka ^molsvarande utbildning nubekostas. Bakgrunden ^lill kalkylerna är e^nligt UHÄ ^behovel av en slutligavstämning mellan de nya ^ulbildningslin- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 12 343 ^jernas dimensionering ochsektorsanslagens storlek. Vidare behövs bättre underlag för beräkning avdimensioneringen av enstaka kurser. Utgångspunkten förberäkningarna är anslagen för grundläggande ^hög^skoleulbildning ^budgetårel1977/78 samt antagandel alt oförändrade anslag därvid skulle anses motsvara enoförändrad dimensionering. P^ä^ grundval härav härden faktiska anslagsnivån perutnyttjad ^årsstiidieplais /78 ^beräknals - under ^föruisättningav ^atl ingen ökning skulle ha ^skelt av antalet studerande ^budgetårel1977/78. UHÄ har vidare antagit ^atl varje planerad ^ärsstudieplals igenomsnitt utnyttjas ^lill . På grundval härav har anslagsnivån perplanerad ^årsstudieplats i enlighet med ^prop. 1976/77:59 skattats för universitetenoch högskolor motsvarande de ^lidi^gare universitetsfilialerna. Separataskattningar har gjorts för ^matematisk-^nalurvelenskaplig, samhällsvetenskapligoch humanistisk utbildning. Förslagen tillplaneringsramar för allmänna utbildningslinjer motsvarande ^grundulbildningvid de tidigare filosofiska fakulteterna för /81 innebär i vissafall justeringar av gällandeplaneringsramar bl. a. med hänsyn ^lill föreliggande resurser ochstuderandeefterfrågan. UHÄ föreslår att resp. sektorsanslag tilldelas medel svarande mot dessaplaneringsramar och med hänsyn tillutbildningslinjernas olika längd. Härvid har medel beräknats utifrånoförändrade resurser per planerad ^årsstu^dieplats i enlighet med den ovanangivna förutsättningen. Övriga befintligamedel för grundutbildning motsvarande utbildning inom de förutvarandefilosofiska fakulteterna har av ^UH.Ä förts till anslaget ^D^ 10. UHÄ hardärefter - fortfarande utifrån antagandet om en oförändrad anslagsnivå iförhållande ^lill ^prop. 1976/77:59 -^beräknai hur många ^årssludieplalser som ryms inom de på nyssnämnda anslagberäknade medlen. UHÄ föreslär all det sålunda ^framräknade ^anlalel^årssludie^plalser skall ^uigöra en ^planeringsföruisätlning för ^budgeiårei1980/81. Förslaget innebär en minskning med ca 5 000 ^årssludieplalser iförhållande till innevarande ^budgelår vid universiteten i ^Siockholm, ,och ^Göleborg. Den helt övervägande delen av dessa platser avser deltidigare fria området. Enligt UHÄ har omfattningenav utbildning som ^moisvarar ^grundulbild^ningen vid de förutvarandefilosofiska ^fakullelerna mellan ^budgelåren 1976/77 och 1978/79 ^ökal med ca14 000 ^uinylljade ^årssludiepla^lser. Den ökning av anslagen som samtidigtskett ^moisvarar enligt ^UHÄ:s beräkningar att medel enligt i principoförändrad anslagsnivå har erhållits för halva denna ökning. den ^slarka^lillströmningsökning som skett under ^budgelåren 1977/78 och 1978/79 harsåledes - ^ulifrån antagandet om en oförändrad anslagsnivå per ^årsstudieplats- ^endasl ^lill ^hälfien motsvarats av ökade anslag. Ca tre ^Ijärdedelar avnyssnämnda ökning om 14000 ^årssludieplalser har skett vid de fyra ^slora^universileien. Del är även vid dessa som huvuddelen av ^årsstudieplatsernaåterfinns för vilka enligt UHÄ medel ^inle erhållits. Den redovisade ökningenavser inte ^enbari det fria 1979/80:100 Bilaga 12 området, utan en mindre del avser utbildning vid sidanav del fria området. Till en del sammanhänger studerandeökningen med ^atlstuderande enligt äldre studieordning i oväntat hög grad finns kvar viduniversiteten, ^vilkel innebär att antalet studerande vid främst universitetenkan förväntas minska när studerande enligt äldre studieordning fullföljt sinutbildning. UHÄ framhåller ^atlenligt beslut 1975 ^(prop. 1975: 9, ^UbU1975: 17, ^rskr 1975: 179) skulle en fortsatt utbyggnad av högskolan i förstahand ske på utbyggnadsorterna. Under budgetåren 1977/78 och 1978/79 har dockenligt UHÄ huvuddelen av den ökade tillströmningen inom det fria området skettvid universiteten och dessa har också ^tillförls ^belydande belopp i sambandhärmed. Med hänvisning tilluttalanden i samband med avskaffandet av det fria ^områdel ^(UbU 1978/79: 15^s. 8) och ^regionalpoliliken (AU 1978/79:23 ^s. 49) föreslår UHÄ att anslaget^D^ 10. som en konsekvens av beslutet om avskaffandet av det fria områdettillförs . vart och ett av budgetåren 1980/81, 1981/82 och 1982/83. ^Dellamotsvarar en ökning med ca 3 000 ^årssludieplalser . UHÄ räknar medalt dessa resurser till en betydande del används för en utbyggnad avhögskoleenheter på ^utbygg-^nadsorierna.