prop · G303104 · 1979-12-31 00:00:00 — Även ochStockholms skoldirektion framhåller behoven av yllerligare insatser förforskningsanknytning inom den . 1979/80:104 69 Vissa remissinslanser framförkritiska synpunkier på decentraliseringsgruppens ställningstaganden ochföreslår all fördelningen av medlen till forskningsanknytning skall göras avandra högskolemyndigheter. Till dessa remissinstanser hör bl.a. SFS. som anseratl regionslyrelserna skall avskaffas och medlen lill forskningsanknyiningfördelas direkt av . Likarlade synpunkier anförs bl.a. av styrelsenjÖr universiieiei i , konsistoriet vid inslilutel.styrelsen jör universiieiei i och styrelsen jör högskolan i . Andra kritiska omdömen omdecenlraliseringsgruppens ställningstaganden framförs av bl.a. SAF ochSACOISR, som anser atl fördelningen av medlen lill forskningsanknytning börläggas på högskoleslyrelse resp, på fakullctsnämnd. Liknande synpunkierframförs bl.a, av iLinköping, hiimanisllskii sektionsnämnderna vid I ,biologisk-geovetenskupligu sektionsnämnden vid i ochslyrelsen för I . påpekar altlandstinget haft dåliga erfarenheler av samarbelel med i dennafråga. 4.4 Sammansättningen av regionstyrelserna Decentraliseringsgruppen anför bl. Sammansätiningen avregionslyrelserna har mot bakgrund av atl två iredjedelar av styrelsensledamöier hämtais från samhällel ulanför högskolan kritiserals. På sina hållär kritiken särskili slark och man menar, alt företrädarna för högskolan inlekan påverka slyrelsearbetel. Del har, som nämnls ovan, påtalats all del finnsrisk för all lokala och kommunala aspekler kan läggas på riksrekrylerandeutbildning och nationell forskning genom att styrelserna är för slarkiförankrade i samhällslivet i regionen, Endasl två av de 21 ledamöiernaförelräder högskolans verksamhet medan 14 hämias från samhällel i övrigt ochfem förelräder arbetstagarorganisationerna och de sluderande, Självfallelförekommer en viss bundenhet från ledamöternas sida lill den egna orten. Denkommer sannolikl all minska i lakl med alt ledamöterna växer in i sin roll sombeslutsfattare för hela regionens högre utbildning. Vi har således inte funnitatt nägol oförutsett iniräffal i förhållande lill målen förreformverksamheten. Del har också hävdals all del finnsrisk för all de slörre enheterna blir bälire lillgodosedda än de mindre därföratl majorilelen av ledamöierna i vissa fall kommer från den större orten. Vitror all den kriliken lill viss del är berättigad. Vi menar dock all dessarisker blir mindre alll eflersom ledamöierna med liden säkert identifierar sigmer med regionen än med viss kommun eller ort. Det är delvis en fråga omutbildning av ledamöterna i frågor om siyrelsens mål och policy. Kritik har vidare kommit fram ifråga om regionstyrelsernas slorlek. Styrelsens ledamöter är, som nämnts ovan,21 lill antalet. 1 förhållande lill andra statliga styrelser är della antalstort. Centrala ämbetsverks slyrelser brukar vanligtvis bestå av mellan fyraoch 12 ledamöier. Som jämförelse kan nämnas atl högskolestyrelserna har 15eller 18 ledamöter. När det gäller regionslyrelsernasledamotsantal beslutade all relationen mellan förelrädare förallmänna intressen och företrädare för högskolan skulle vara 2; I. Mot denna bakgrund är det svårt alt- som många önskat - minska antalet ledamöter. Del skulle i så fall innebäraall man också minskade anlalet företrädare för verksamhelen vilket skulleslrida hell mot de förslag vi fåll in. 1979/80:104 70 Vi föreslår all regionslyrelsenstoiala ledamotsanlal minskas från 21 till 18 genom atl antalet företrädare förallmänna intressen minskas frän 14 till elva. Minskningen avregionslyrelseledamöiernas antal bör ske i samband med att nuvarande mandattidför ledamöierna går ut /80. Decenlraliseringsgruppens förslagkommenteras av flertalet remissinslanser. Meningarna om förslaget är dockdelade. Posiliva omdömen om förslagetlämnas av bl.a. RRV. sivrelsen för universiieiei i ,språkvelenskapliga sekti(nisnäinnden vid samma universitet, faramaceiitiskiifakidtetsnämnden och vid i juridiska fakullelsnämnden och vid summauniversitet, tekniska högskolan i , medicinska fakultetsnåinndcn vid i , linjenämnden förkultiirkommunikutionslinjen vid i och linjenäinnden förspråkvetenskaplig iil-hildning vid summa universitet, avdelningen för enstakakurser vid högskolan i , vid iUmeå, samhällsvetenskapliga fukulletsnåmnden vid universiieiei i ,inate-matisk-naturvetenskapliga fakiiltetsnåmnden vid i ,medicinska fakultetsnämnden och låkiirlinjenämndcn vid universiieiei i ,institutionen jör samhållsbyggnadsteknik vid högskolan i samt av /SRoch SAF. Andra förslag lill förändradsammansällning av regionslyrelserna med uiökad representation för högskolan,framförs av bl, a, konsistoriet vid , institutionen förvårdlärarutbildning vid högskolan för läraruibildning i ,linjenäinnden inom teknisk sektm- vid i och avkonsthögskolan. Vissa remissinslanser är däremoiavvisande lill decenlraliseringsgruppens förslag och avslyrker del rnedhänvisning dels till all den föreslagna minskningen av anlalet ledamöter harbegränsad betydelse rent arbeismässigi, dels till atl del är för lidigl atlgöra lorändringar av regionslyrelsernas sammansättning. Negativa till förslagel är bl, a.UHÄ. länsskolnämnden i och , regionstyrelserna. konsistoriet vid i ,slyrelsen för i , styrelsen för högskolan i /,högskolan i , styrelsen för i , styrelsen förhögskolan i , styrelsen jör högskolan i , slyrelserna jörhögskolorna i K rist i-anstud, och Karlstud. styrelsen för universiteteti . styrelserna för högskolorna i och , Svenska kommiinjörhundet, LO och TCO. Decenlraliseringsgruppen diskuterarindelningen i högskoleregioner men lägger inte fram några förslag lillförändringar. Denna fråga berörs av några remissinstanser. för högskoleregion anför bl,a,; Regionslyrelsen vill för sin delframhålla alt den brislande överensstämmelsen mellan indelningen isjukvårdsregion och högskoleregion är besvärande för Linköpingshögskoleregion. Regionslyrelsen förulser alt dessa problem kan komma all öka isamband med den föreslagna försöksverk- 1979/80:104 71 samhelen med ell regionall hälsouniversitet i nära samverkan och integration förutsätts mellan de olikavårdyrkesulbildning-arna. Regionslyrelsen anser mot dennabakgrund all man bör undersöka förulsältningarna för all föra län lillLinköpings högskoleregion för atl åstadkomma kongruens mellan sjukvårdsregionoch högskoleregion. Även slyrelsen för universiieiei i tar upp dennafråga: högskoleregion intar ensärställning genom all endast två slalliga högskoleenheler ingår. Skulle etlförslalligande av den komma till slånd skulle såledesregionslyrelsens uppgifler reduceras till alt samordna verksamheten vid tvåhögskoleenheler. Del finns därför anledning all överväga en ändradregionindelning. Med hänsyn lill all län ingår i samma sjukvårdsregionsom Öslergöllands och har tidigare föreslagil altregionen borde omfalta de tre nämnda länen. En annan möjlighel kan vara altbeakla förslag i samband med remis.sarbetet på U68 om ensammansmältning av den regionala och lokala nivån - en enda slyrelse, sombehandlar gemensamma frågor in plenum och rent lokala frågor i ortsulskoll. för Göteborgshögskoleregion redovisar atl del dominerande anlalel formella och informellasamarbelsorgan som slyrelsen har konlakl med i har Hallandslän inkluderat i , Av denna anledning bör - enligtregionstyrelsens mening -denna fråga noga studeras om en undersökning kringregionindelningen aktualiseras. jör Umeåhögskoleregion instämmer i decenlraliseringsgruppens åsikt all del nu inlefinns underlag för förändringar av indelningen i regioner. 5 Förändringar avseende UHÄ Decenlraliseringsgruppen har inlesluderal de cenirala funklioner för högskolan som ligger pä SÖ, En sådanöversyn görs delvis av andra uiredningar, , den skoladminisiralivakommiitén. Decentraliseringsgruppen framläggerförslag i fråga om förändring av sammansättningen av UHÄ:s slyrelse,sammansätiningen av planeringsberedningarna och UHÄ; s slorlek. Decentraliseringsgruppen anför bl. UHÄ;s interna organisalion harutsålts för kriiik. Det är i första hand sammansättningen av slyrelsen ochplaneringsberedningarna saml planeringsberedningarnas funktion som hardiskuierats. Även kansliorganisationen, särskilt vad gäller de tre byråernaför utbildning och forskning (UF-byråerna), har ifrågasatts. Vad först gällerkriliken mot UHÄ;s slyrelse har den kommit från olika håll och av skildaanledningar. Del har hävdals atl styrelsens sammansättning gör all verkel iförhållande till de på i huvudsak polilisk grund lillsalla regionslyrelsernafår sämre slagkraft. Även mol bakgrund av högskolestyrelsernas sammansättninghar många ansett UHÄ;s styrelse vara "omodern". Man har påtalat altregionstyrelserna har lättare att agera gentemoi departement och riksdageftersom riksdagsledamöter och andra politiker ingår i dessa styrelser. Det haransetts finnas risk för all UHÄ kan komma i underläge genom all dess 1979/80:104 77 styrelses ledamöier inle har polilisk förankring. Del harockså riklals kriiik mot atl sju av elva ledamöter är självskrivna i styrelsen. Många har hävdat alt planeringsberedningarnasordföranden inle bör vara självskrivna i slyrelsen. Vissa bedömare har anselldet vara olämpligt all kombinera ledamolskap i slyrelsen med ordförandeskap iplaneringsberedning. En slor del av ledamöterna har härigenom redan förestyrelsens behandling lagil ställning i vissa frågor. Dessulom kan kopplingentill planeringsberedningarna göra atl sektors- och fakultelslänkandei kommer icentrum på elt sätt som är och i den framtida högskolan kommer all varaolyckligt. För alt nå högskolans mål kommer i alll högre grad sektors- ochfakultetsövergripande åtgärder alt erfordras. En slörre beredskap inom detcentrala verkel för ålgärder av generell arl erfordras. Siyrelsens nuvarandeutformning anses vara ett hinder för en utveckling i önskad riktning. UHÄbetraktas allmänl som ell "ämbelsmannaverk" där tjänstemännens bedömningaroflasl har avgörande betydelse även i principiellt viktiga frågor. Våra egnaundersökningar - intervjuer, protokoll m.m. - ger stöd för samma uppfattning. Vilka intressen ska då varaföreträdda i del cenirala ämbetsverkets slyrelse? Vilka grupper i samhället börfå särskild möjlighel fill påverkan? Högskolans verksamhel bygger på denverksamhel som bedrivs i den obligaioriska skolan och gymnasieskolan. VI föreslår därför alt en företrädareför SÖ;s verksamhelsområde skall ingå i styrelsen - allra helst som SÖ i varjefall än så länge är lillsynsmyndighel för den . Vid sidanav förelrädare för arbelstagarinlressena bör även förelrädare finnas förarbelsgivarsidan, .arbetsgivare finns dels på den privala seklorn, dels på denoffenlliga seklorn. Vi Jöreslår alt man i instruktionen föreskriver att enledamot i styrelsen skall ulses efler förslag av förtroenderåd och en efler förslag av Landslingsförbundeloch . I syfte all stärka förtroendet fördel cenirala ämbetsverket inom högskolan bör företrädare för lärare ochforskare ulses även på annal sätl än genom arbetstagarorganisationer. Här finnsolika vägar atl gä. Förslag lill ledamöier som kan representera utbildning ochforskning kan hämias in av regeringen på skilda sätt. Man kan låta högskolansreklorer komma in med förslag. Man kan vända sig fill de elektorsförsamlingarsom ulser forskningsrådens ledamöter. Man kan också läla högskoleenheternaavge förslag. Vi föreslår att universitet och högskolor gemensamt avgerförslag på förelrädare för verksamhelen inom högskolan. Vi föreslår alt anlaletsådana förelrädare skall vara minsl två. Vi anser det vidare vara självklartall förelrädare för arbelslagarorganisalionerna skall ingå i ämbetsverkets styrelse.Syftet med en sådan representation är atl tillgodose intressena förarbetslagarna i samhällel som helhel. Vi Jöreslår att anlalet förelrädare förarbetstagarorganisationerna skall vara tre. Förslag avseende nämnda företrädarebör avges av de tre huvudorganisationerna LO, /SR och TCO på det säll somregeringen bestämmer. Vi anser det också självklart all de sluderande skallvara företrädda i slyrelsen. Vi föreslår atl en ledamoi i slyrelsen skallföreträda de sluderande. Anlalet ledamöier i UHÄ:s slyrelse blir sålunda elvarned universitetskanslern och planeringschefen. Förslag tillförfattningsändring i fråga om UHÄ; s slyrelse ges i kapitel 7. Remissopinionen är spliltrad.Decentraliseringsgruppens förslag tillstyrks av bl. a. RRV, styrelsen föruniversitetet i , musikdramatiska skolan i (MDS),konsistoriet vid i , 1979/80:104 73 styrelserna för högskolorna i , /,Eskilsiuna/och , länsskolnämnden i och lån,medicinska fakullelsnämnden vid universiieiei i , styrelsen jöruhiversiietet i CJöteborg och institutionen jör samhållsbyggnadsteknik vidhögskolan i saml av SFS, . Falu kommun och kommun. Regionslyrelsen jör högskoleregionanser atl en representant för sialen som arbelsgivare borde ingå i slyrelsen. Kommunförbundei framhåller allLandslingsförbundel och kommunförbundet bör ha var sin represenianl i UHÄ;sslyrelse. Decenlraliseringsgruppens förslagavsiyrks bl.a. av statskontoret. UHÄ, SÖ, för Göteborgshögskoleregion, KTH, Kl, styrelsen jör i , styrelsenför och styrelsen för i saml avLandstingsförbundet, kommun. SACOISR och SAF. Decenlraliseringsgruppen anför bl, a,; Planeringsberedningarna harkritiserats för att de mesl beslår av arbetsmarknadens representanter och ejär förankrade i tillräcklig ulslräckning i de lokala högskolemyndigheterna utei landel. Vidare har man anfört all beredningarna har för många ledamöiertolall och för få förelrädare för de inom högskolan verksamma. De arbelar bl,a, av denna anledning, har man menat, inte i tillräcklig kontakt med de lokalaoch regionala organen, Planeringsberedningsarbetel gör all handläggningen avmånga ärenden blir tungrodd och långsam. Enligt förordningen (SFS 1976: 702)med instruktion för UHÄ är antalet ledamöter i beredningarna högst 18 uiöverordföranden, ska förelräda de delar av samhälls- och yrkeslivel somhar anknylning lill beredningens ansvarsområde saml förelräda lärare, andraanslällda och studerande inom ansvarsområdet (ll§). Vi anser all det lolalaanlalel ledamöier inte bör ökas med hänsyn till alt beredningarna redan nu ärslora. Någon minskning är vi inte heller beredda alt förorda. Vi anser dock allav de 18 ledamöierna flera än vad som är fallel bör hämias bland förelrädareför verksamhelen inom högskolan. Fördelningen av ledamot-platserna iberedningarna bör därför enligt vår mening göras annorlunda inför näslamandatperiod. Vi föreslår all minsl 12 ledamöier hämtas inom högskolan. Genom den utökning av antaletföreträdare för högskolan som vi föreslår kan man få en mera allsidigrepresenlalion från skilda utbildningar och forskningsområden. Vi förutsätterdärvid all dessa ledamöter ulses med hänsyn till sin sakkunskap och erfarenhetav utbildning och forskning inom resp. berednings ansvarsområde. UHÄ har inom ramen för sittutvärderingsarbete låtit granska planeringsberedningarna och deras arbele. Viutgår ifrån atl den kritik som härvid kommit fram skall leda lill atl deinterna arbetsformerna ses över. Vidare bör verksledningen noggrant följaarbetets inrikining inom plane-ringsberedningarna. Vi inslämmer i del förslag vi fåttatt planeringsberedningarna bör arbeta i nära konlakl med lokal och regionalnivå. Detta är dock enligt vår mening så självklart atl del vore genant allföreslå alt författningarna bör innehålla en föreskrift härom. 1979/80:104 74 Även i fråga om della förslag är remissopinionensplittrad. Förslaget lillslyrks avregionslyrelserna i och , styrelsen jÖr Stockholmsuniversitet, styrelsen jör , , konsistoriet viduniversitetet i , styrelsen för i , Chalmerstekniska högskola, högskolan i , styrelsen för iUmeå. högskolan i och institutionen jör sam-hällsbyggnadstekiiik vidhögskolan i saml av SAF. SFS, SACOISR och kommun. Decenlraliseringsgruppens för;5lagavsiyrks av statskontoret, UHÄ, regionstyrelserna i Göleborg och ,högskolan I EskUstunalVästerås samt av kommun. ,, LO och TCO. Decentraliseringsgruppen framhålleralt del riklals kriiik mol UHÄ;s personalresurser i den nu decentraliseradehögskolan och anför bl, a, följande; Det centrala ämbetsverket bordeenligt mångas mening kunna fullgöra sina uppgifter med en - jämförl med nuläget- reducerad personalstyrka bl. a. med hänsyn lill den decentralisering somskell. Decenlraliseringsulredningenföreslår i sill betänkande (SOU 1978: 52 s. 107) all ell anlal ceniralamyndigheter får i uppdrag atl visa hur befogenheter och resurser omfördelasmellan olika nivåer. De bör också - antingen arbetsuppgifterna växer ellerinte - ges i uppdrag all i elt allernaliv räkna med en personalreduceringcentralt . Vi har inte deialjsluderalarbelsinsalserna på UHÄ och kan inle bedöma hur storl anlal ijänslemän sombehövs för de funklioner som UHÄ nu har. Vi har därför inle funnit skäl atll~öreslå en drastisk nedskärning av personalresurserna. Vi villdäremoi/öre,?/å all UHÄ ges i uppdrag alt redovisa ell alternativ som innebären reducering av de toiala personalresurserna under vart ochett av . 1 anslulning härtill bör också möjligheterna lill ytterligaredecenlraliseringsålgärder belysas. En sådan belysning kan då göras mol bakgrundav etl par års erfarenhet av den nya högskolan. Skulle en sådan minskning sedangenomföras är den av den omfattningen all den bör kunna ske genom s. k.naturlig avgång. Vi anser vidare alt varje myndighelinom högskolan skall ha lill uppgifl all la fram och redovisadecenlraliseringsförslag. En sådan redovisning kan göras i exempelvisanslagsframslällningen för myndighelen. Förslagel tillstyrks bl.a. av RRV,regionstyrelserna i och , styrelserna för universiteten iLinköping och , högskolan i /och avdecenlraliseringsutredningen samt av , LO och SFS. Decenlraliseringsgruppens förslagavstyrks bl. a. av UHÄ, i och högskolan i samlav TCO. i släller sig allmänt tveksam till om någragenomgripande förändringar kommer all åstadkommas av den förslagna ålgärden. /vid UHÄ erinrarom all UHÄ;s kansliorganisalion varit föremål för ingående övervägandenoch ifrågasätter del meningsfulla i alt forlsall spekulerande omkonsekvenserna av olika organisatoriska lösningar. 1979/80:104 75 5.3.1 Ett samordnande organ under universitetskanslern Decentraliseringsgruppen föreslårall en samordnande stab av tjänstemän - placerade direkt underuniversitetskanslern - inrälias för all molverka sekioriseringen och arbelaför all öka konlaklerna mellan beredningarna och deras kanslier. Förslagel lillslyrks av bl, a. MDS.högskolan för läraruibildning I , GlIIHR, högskolan i ,vid högskolan i och av institutionen förmätteknik vid i . Förslagel avsiyrks bl, a, avstyrelsen jör universilei, högskolan i /,styrelsen jör universiieiei i och kansli 5 vid i anser all UHÄ;s kansliorganisalion i slällei skall anpassas lillövergripande uppgifter, SACOISR påpekar att frågan bör avgöras internt inomUHÄ, 6 Samrådsskyldighet vid avvikelse från planeringsramarför grundläggande högskoleutbildning Decentraliseringsgruppen anför bl, a,: utbildningsutskott har isill belänkande UbU 1976/77:20 (s 78 f) behandlat frågor rörande fastställandetav antalet antagningsplatser inom slalliga allmänna ulbildningslinjer. Regeringen har genom beslut1977-05-05 fäsl berörda myndighelers uppmärksamhel på vad UlbildningsulskoUelanförl i frågan, UHÄ har därefter med angivande av innehållel iriksdagens beslul meddelat vissa föreskrifier (UHÄ-FS 1978:25), Uiskoltet har det angelägelalt dessa frågor ägnas särskild uppmärksamhel vid den översyn avbeslutsbefogenheterna inom högskolan som skulle göras. Vi får därior anföraföljande. Vad gäller allmän ulbildningslinjeeller påbyggnadslinje som anordnas vid slallig högskoleenhel och varsanlagningskapacilel faslslälls av gäller all högskolestyrelsenbeslular om slulligl anlal anlagnings-platser. Smärre jusleringar uppåt ellernedål är möjliga att göra allt efter de lokala förulsällningarna, UHÄ;sföreskrifter innebär all högskoleenhelen skall ha samråd med UHÄ om man avserbesluta om avvikelse med från den av beslutadekapaciteten. När del gäller andra allmännautbildningslinjer och påbyggnadslinjer fastställer en planeringsramper sektor. anger också vilka linjer inom seklorn som förutsättsanordnas vid de enskilda högskoleenhelerna. Högskolestyrelsen får däreflerbesluta alt linje som innefattas i riksdagsbeslut om planeringsram inte skallanordnas eller alt linje som inle innefattas skall anordnas vid enhelen. Innansådanl beslut fattas skall samråd äga rum med UHÄ, Högskolestyrelsen skallvidare med utgångspunkt i anvisade resurser och i den fastställdaplaneringsramen slutligt fastställa anlagningslalen för de enskilda linjerna.Om styrelsen därvid avser all besluta om anlagningslal som gör atl avvikelsenfrån den av fastställda planeringsramen för seklorn blir ,skall styrelsen enligt UHÄ:s föreskrifier samråda med UHÄ, Föreskriften gällerinte om avvikelsen beror på all antalet sökande lill linje som lillhör del friaområdel medför all anlalel nybörjarplatser där måsle uiökas. Man skall se de akluella frågorna från flera uigångspunkter.Del är 1979/80:104 76 förvisso väsenlligl alt inte en högskoleenhet genom sinabeslut om utbud och antagningstal skapar en siluaiion som får effekter även påutbud och sökandefrekvens vid andra högskoleenheter. Så kan under vissaförutsättningar bli fallet, I andra fall skulle beslul kunna fattas lokall somskulle kunna innebära avvikelser från de intentioner som finns om lämpliglolaldi-mensionering av enskilda allmäinna utbildningslinjer och de intentionersom kommit lill ullryck genom beslut om medelsanvisning, Alla sådanakonsekvenser kan bli föremål för belysning vid etl samråd av den arl som nuföreskrivs. Del centrala ämbetsverket kan genom sin överblick sälla in denakluella frågan i etl vidare och mera långsiktigt perspektiv. Från dessauigångspunkter framslår samråd som värdefullt, Föreskrifier om samråd mellanmyndigheter är relaiivi vanliga men förekommer i allmänhel endasl mellanmyndigheler på en och samma nivå. De skäl som anförts ovan för elt samråd avden arl som här är fråga om är enligt vår mening giltiga under de första årenav den nya högskolan med hänsyn lill alt oklarhet kan råda i vissa frågor ombl.a, ulbildningens organisalion och dimensionering. Vi förulsäller all del ien decenlraliserad organisalion nödvändiga samspelet mellan olika beslutsnivåersuccessivi utvecklas på ell sådanl säll all samråd sker, ulan föreskrifier, ide fall där sädanl samråd bedöms lämpligt. Högskoleslyrelserna bör därtör fåfalla beslul som innebär avvikelser frän av faslställdanlagningskapacilel och planeringsram på säll som framgår av riksdagenstidigaie nämnda beslut men utan skyldighel atl före beslutet samräda med UHÄ,Vi föreslår således all föreskriften om samrädsskyldighel ulgår. Förslaget tillstyrks bl, a, avregionslyrelsen i , MDS, högskolorna i och ,i och ochsamhällsvetenskapliga fakullelsnämnden vid i . Förslagel avsiyrks av RRV, KTH,i , styrelsen Jör ochregionstyrelsen i . i /anserall samråd bör ske i försia hand med regionslyrelsen i stället för med UHÄ, UHÄ framhåller för sin del althögskolestyrelsen bör ha räll all få avvika med högsl från ramen. Störreavvikelser bör dock underställas regeringen. Prop.1979/80:104 77 Utredningens (U 1975:14) sammanfattning av betänkandet(SOU 1979:47) Dokumentation och statistik om högskoleutbildning Vårl uiredningsuppdrag avsersludiedokumenlalion och statistik när det gäller sluderande och studieresultati grundläggande utbildning i den nya högskoleorganisation som irädde i kraftden , Genom tilläggsdirekliv har särskilt betonats behoven avstatistik som underlag för planering av högskoleutbildningen med hänsyn lillarbelsmarknadens behov. Det sistnämnda kommer all behandlas i elt särskiltbetänkande. avlämnade viförslag om elt daiorbaserat sludiedokumentationssyslem (del s.k.STUDOK-syslemet), som från den nya högskoleorganisationens slarl skullelillämpas för vissa uibildningar vid främsl universiteten.