prop · G303172 · 1979-12-31 00:00:00 — 1979/80:172 Regeringens proposition om ändrat huvudmannaskap för ungdomsvårdsskolor ochnykterheisvårdsanstalter m. m.; Regeringen föresl;'ir riksdiigen;ill ;iiil;i de förslag som har lagits upp i bifog;ide utdrag avregeringsprotokoll. I propositionen föreslås attriksdagen sk;ill bemyndiga regeringen ;itt godkänna en överenskommelse som harträffats med landstingsförbundet och om ändrathuvudmannaskap för ungdomsvårdsskolor och nykierhetsvårdsansialier m. m.Överenskommelsen ansluter niira till de förslag som i dessa delar har laglsfram i propositionen (1979:80:1) om , som f. n. behandlas avriksdagen. Enligt överenskommelsen skallberörda kominuner och landstingskommuner den la över delshuvudmannaskapet för de statliga ungdomsvårdsskolorna ochnykterhelsvårdsanstalterna. dels de rättigheter och åtaganden som staten har ifråga om Margrelelunds och Råby yrkesskolor, erkända och enskildanykierhetsvårdsansialier samt inackorderingshem och behandlingshem föralkohol- och narkotikamissbrukare. Personalen vid de institutioner somtas över av landstingskommun eller kommun skall erbjudas anställning hos dennye huvudmannen. Överenskommelsen innebär attkommuner och landslingskommuner geinensamt skall svara för atl behovet av vård eller boende inom blir tillgodosett. Kommuner ochlandstingskommuner skall i samverkan upprätta en vårdplan förinstitutionsvården inom länet. Planeringen - som bl. a. gäller vård av barnoch ungdom och vård av alkohol- och narkotikamissbrukare - förutsätts varaavslutad före den . Parlerna iir vidare överens om attföre den 1 ;ipril 1981 träffa en överenskomiTielse om statsbidrag tillverksamheten. Slatens nuvarande bidrag lill den avsedda verksamhelen skallupphöra . Senasl den I m;irs 1982 skallstaten iräffa avtal med berörd kommun/ landstingskoinmun i enlighet ined den nutriiffade överenskommelsen. Överenskommelsen föranleder vissasmärre ändringar i lörshiget lill socialijiinsllag. I Riksdugen I979',S0. 1979/80:172 2 Lag om ändring i förslag till socialtjänstlag Hiirigenom föreskrivs i fråga om soci;iltjiinstlagen(I98():()()0)' dels att nuvarande 70-75 SS skall beleckiKis 71-76 SS, dels att 22, 68, 69, 71. 74 och 75 SS skall ha nedan;uigivna lydelse. dels atl rubrikern;i niirinasl före 71. 72, 74 och 75 SSsk;ill sättas niirmast 75 och 76iiS, dels au i lagen skall införas en ny paragraf, 70 S. avnedan angivna Del behov av hein för vård eller boende som är geinensamtför kommunerna inom en landstingskommun skall tillgodoses avlandstings-koininunen och kommunerna i området. Behovet av sådana hem och ansvaret för deras inrättandeoch drift skall redovisas I en plan. Planen upprättas av landstingskommiiiieiioch kommunerna i områdel gemensaml. Den skall redovisas för länssiyrelsen. Behovel av hem för vård ellerboende inom varje landstingskommun skall lillgodoses av landstings-koninutnenoch kommunerna i området. Landsiingskommunen och kommunernaupprätiar gemensamt en plan över behovet av .sådana hem och fördelningen avansvarei för deras inriillande och drift. följa socialnämndernas tillämpning av denna lag, informera och ge råd till allmänheten i frågor som rörsocialtjänsten, biträda socialnämnderna med råd i deras verksamhet, främja sainverkan påsocialtjänstens område mellan kommunerna och iindra .samhällsorgan. iiven i övrigt se till attsocialnämnderna fullgör sina uppgifter på etl ändamålsenligt sätt. Hem för vård eller boende som drivsav en kommun eller landsiingskommun står under länsslyrrl.sens lillsvn. Eiilial lorslag i prop. 1979/80:1. Niivaianile lydelse Föreslagen Ivddsc den kommun där hemmet är beläget. Nämnden har rätt att inspekter: verksamheten vid hemmet. 69 S Vill en enskild person eller sam- Vill en enskild person eller sam manslutning inrätta ett hem för vård manslutning inrätta ett hcni för vård eller boende, skall tillstånd sökas eller boende, skall lillsliind sökas hos . Ett sådanl hem hos . Ett hem för vård står under tillsyn av socialnämnden i eller boende som inie ingår I den plan .som sägs i 22 § andra siyckei står under löpande tillsynav socialnämnden i den kommun där hemmet är beläget. Niimnden har rätl attinspektera verksamheten vid hemmet. Vad som sägs i första stycketgäller även hem som har inrättats för vård under en begränsad del av dygnet. Om enskilda vårdhem finns särskilda bestämmelser. Hem för vård eller boende slårunder lillsyn. Den plan över sådana hem som skall upprällasenligt 22 f) andra slyckel skall ges in till styrelsen. har rän atl inspektera verksamhelen vidhemmen. Om det föreligger något missförhållande vid ett hem förvård eller boende, skall länssiyrelsen förelägga ledningen för hemmet altavhjälpa missförhållandet. Om missförhållandet är allvarligt och länssiyrelsensföreläggande inte efterkoms, får förbjuda fortsatt verksamhet. Om det föreligger något missförhållande vid ett hem förvård eller boende, skall socialslyrelsen förelägga ledningen för hemmet attavhjälpa missförhållandet. Om missförhållandet är allvarligt och socialstyrelsensföreläggande inte efterkoms, fär socialslyrelsen förbjuda fortsatt verksamhet. 73 § 74 a beslut i ärenden beslut i ärenden oin tillstånd enligt 69 S eller om om tillstånd enligt 69 S oc/Moc/«/i7v- föreläggande eller förbud enligt 70 S relsens beslut om föreläggandeeller får överklagas hos kammarrällen genom besvär. Länssiyrelsens beslut om föreläggandeeller förbud enligt 70 S och kammarrättens motsvarande beslul gälleromedelbarl. förbud enligt 71 S får överklagas hos kammarrätten genombesvär. beslut om föreläggandeeller förbud enligt 71 § och kammarrättens motsvarande beslut gälleromedelbart. 74 § 75 § Till böter döms den som 4. i strid mot etl förbud som har meddelats enligt 70 S fortsätter verksamheten vid elt hem för vård eller boende. 1. åsidosätterbestämmelserna i 25 S eller 31 S första stycket, om inte gärningen i sistnämndafall är belagd med straff i lagen (1979:552) om internationell adoptionshjälp. 2. överträder förbudsom har meddelats med slöd av 27 eller 28 S. 3. utan tillstånddriver ett sådant hem för vård eller boende som avses i 69 S, 4. i strid mot etl förbud som harmeddelats enligt 71 S fortsätter verksamheten vid ett hem för vård ellerboende. Allmänt åtal får väckas endast omgärningen har anmälts lill ålal av socialnämnden, ellersocialslyrelsen. Närvarande: statsministern , ordförande,stiitsråden . Mundebo, , , Åsling, Söder, Krönmark,.loh;inssoii, Wirlén, , , , . Proposition om ändrat huvudmannaskap för ungdomsvårdsskoloroch nykterheisvårdsanstalter m. m. Socialvårdens institutioner drivsf. n. av olika huvudmän. Såväl staten som landstingskommuner och kommunerdriver institutioner. Vissa institutioner har stiftelse eller annan juridiskperson som huvudman. Staten är huvudman för ungdomsvårdsskolorna och vissa avde allmänna vårdanstalterna för alkoholmissbrukare. Genom statsbidrag tillinvestering och drift har staten tagit på sig ett ansvar för de enskildaanstalterna för alkoholmissbrukare liksom för behandlingshemmen ochinackorderingshemmen för alkohol- och narkotikamissbrukare. 1979/80:1 om (del A s. 324 ff) har föreslagits att staten inte längre skall vara huvudmanför några institutioner inom det sociala vårdområdet. Landstingskommunerna ochkommunerna skall i fortsättningen ha ansvaret för samtliga institutioner inomsocialtjänsten. Dessa kallas i den nya lagstiftningen för hem för vård ellerboende. Behovet av sådana hem och ansvaret för deras inrättande och drifl skallredovisas i en plan för varje landsiingskommun. I propositionen om socialtjänstenhar vidare föreslagils att huvudmannaskapet för de nuvarande statligaungdomsvårdsskolorna och allmänna vårdanstalterna för alkoholmissbrukare skallgå över till i första hand landstingskommunerna. När propositionen beslutadesden pågick förhandlingar med landstings-och kommunförbunden om ett ändrat huvudmannaskap för dessa institutioner.Resultatet avförhandlingarna skulle, enligt vad som sades i propositionen,redovisas för 1* 1979/80. 1979/80:172 ( i en särskild proposition senare underriksmötet. 1 den propositionen skulle också konsekvenserna för den berördaperson;ilen av ell iiiulrat huvudmannaskap tas upp. Vidare frainhölls i propositionenom att övervägandeniv om den framtidii institutionsvården måsteses mot bakgrund av atl lorliandling-arna ännu inle var avslutade. Skulleförhandlingarna i något avseeiule led;i lill förändringar i de rikllinjer somhade förordats, skulle iiven detta komina att behandlas i den särskildapropositionen. Propositionen om socialljiinsteiibehandlas f. n. av . 1 socialutskottets betänkande den 15 november1979 (SoU 1979/80:12) har utskotlel uttalat bl. a. följande med anledning avvissa motioner som hade viickis i anslutning till propositionen och som hadeavsett de nämnda förhandlingarna rörande bl. a. elt iindral huvudmannaskap förungdomsvårdsskolorn;i och de iillmänna vårdanstalterna för alkoholmissbrukiire. En lösning av frågan omhuvudmannaskapet för institutionerna och därmed sammanhängande problem ärenligt utskottets mening en nödviindig förutsättning för tillämpningen av de vägledandeprinciperna för och därmed också för socialljänsireformensgenomförande. Ulskollet anser därför atl inle bör la sliillning tillproposilionen om innan den närmare organisationen avinstitutionsvården tillförlitligen kan bedömas. Förhandlingarna mellan staten,å ena sidan, och landstings- oeh kommunförbunden, å andra sidan, måste därfördrivas med sådan intensitet att man inom en mycket nära framtid vinner klarheti de här aktuella frågorna. 1 annal fall kommer inle att kunnabehiindla propositionen om i sådan tid att reformen i enlighetined vad som föreslagits i propositionen kan träda i kraft vid årsskiftet1980-1981. Utskottet hemställde att riksdagensom sin mening skulle ge regeringen till känna vad ulskottet anfört omförhandlingarna rörande ett ändral huvudmannaskap. biföll hemställan(rskr 1979/80:34). Förhandlingarna om det ändradehuvudmannaskapet har förts mellan å ena sidan statens förhandlingsnämnd somföreträdare för staten enligt regeringens uppdrag och åandra sidan landstingsförbundet och . Mellan parterna har den 10 april1980 träffats en överenskommelse om att statens ansvar för socialvårdensinstitutioner skall tas över av landstingskommunerna och kommunerna.Förhandlingsnämndens skrivelse till regeringen samt den träffadeöverenskommelsen bör fogas till detta protokoll som bilagor I och 2. Enligt 64 § barnavårdslagen(1960:97, BvL) inrättar och driver staten ungdomsvårdsskolor, vilka har tilländamål alt bereda vård, fostriin och utbildning åt dem som har omhändertagitsför samhällsvärd och inskrivils som elever vid skolorna. Vid vissn skolor bedrivs i das; också viss försöksverksiimhet ined frivillig värd iiv uiigdoniiir sominle iir oniliiinder-tagnii för siimhällsvård. F. n. finns det 18 ungdomsvårdsskolormed lillsammans 514 platser, viiriiv 135 på sluliiii iivdelningar. Dessulomfinns ilel inom orgiinisiiiionen 9 ulskrivningsiivdeliiingiir med toliill 68platser. Skolornii fördelar sig på 6 regioner och 13 liin. Två av skolorna-Margretelund och Råby - ägs formellt av var sin stiftelse men disponcriis ochdrivs av staten som ens;im iinsvarig huvudmiin. Enligt 40 S lagen (1954:579) omnykterhetsvård (NvL) är de allmänna vårdanstiillerna för alkoholmissbrukaredels anstalter som har inriittats av staten för sfidant ändamål, dels anstalter.,om har anordnats av landstingskommun, kommun, förening, stiftelse elleriinnan och som regeringen har erkänt sorn allmiinna vårdanstalter. F. n. finnsdet dels fyra statliga anstalter, varav en iir anordnad i Frösöklinikerna, dels19 erkända anstiiiter med i regel sammanslutningar som huvudmän. Sammiinlagdaantalet vårdplatser uppgår till 1 556. Anstalterna fördeliir sig på 17 län. Härutöver finns del 26 enskildavårdanstalter för alkoholmissbrukiire (853 platser), på vilka del inte kiin skenågon ivångsintagning enligt NvL. Huvudmän för dessa är kommuner,landslingskommuner, ideella organisationer och stiftelser. Enskilda anstalterfinns i 17 län. Andrii vårdresurser inom nykterhetsvården är de i huvudsakkommunala inackorderingshemmen för alkoholmissbrukare med ca 1 600 vårdplatser.Utöver den reguljära öppna nykterhetsvården finns vidare de s. k.alkoholpoliklinikerna för öppen vård som i huvudsak drivs av kommunerna. Med stöd av kungörelsen (1955:426)om statsbidrag till driftkostnader för vårdanstalter för alkoholmissbrukare m.m. utgår statsbidrag till nettokostnaderna för driften av de erkändaoch enskilda vårdanstalterna samt inackorderingshemmen för alkoholmissbrukare.Bidrag till vårdanstalterna utgår i form av dels garantibidrag (per dag ochvårdplats), dels beläggningsbidrag (per dag och vårdad person). För budgetåret1979/80 utgår garantibidrag med högst . och beläggningsbidrag med högsl63 kr. enligt förslag för /81). Tillinackorderingshemmen ulgår bidrag med högst av de styrkta nettokostnadernaför hemmens drift. Statligt bidrag beviljaslandstingskommuner, kommuner och stiftelser för att anordna erkända ellerenskilda vårdanstalter enligt kungörelsen (1957:144) om statsbidrag tillanordnande av vårdanstalter för alkoholmissbrukare m. m. Bidrag utgår ocksåför att anordna inackorderingshem för alkoholmissbrukare. a. ny- ochombyggnadsarbeten beviljas också statliga lån via Fonden för låneunderstöd. Inom narkomanvården har statenaldrig varit huvudman för någon behandlingsinstitution. Däremoi utgårstatsbidrag till driften av såväl behandlingshem som inackorderingshem.Statsbidraget utgår för budgetårel 1979/80:172 8 1979/80 med ett belopp som niotsv:ir:ir högsl av destyrkta godkiinda nettokostnaderna (Vir hemmets drift. Bidriiget får dock inteöverstiga 63 00(. perpliitsoehår(68 OOOkr. förbudgeiårei 1980/81). Bidrag ulgåroeksa för att anordna hem inom niirkoiniinvården. F. n. finns det 24behiindlings- oeh inaekorderingshein (291) pliilser) lill vilkii det utgårsiiiisbidrag. Behandlingshemmen har konnnuner, landstingskominuner ellerenskildii sammansliil-ningiir som huvudinän. Inom ungdomsvårdsskolornii fannsdet den inriittade totiilt ca 880 tjänster. Härutöver fiinns delmedel iivsatta för extrapersonal m. m. Personiilen h;ir på grund ;ivverksiimhetens inriktning domiiicriits iiv befiitlningshavare inom vård- ochutbildningsområdena. På de statligii vård;instaltern:iför iilkoliolmissbrukare finns Siinimiinliigt cii 200 ijänster. De erkändiianstalterna redovisiir lillsiitnmans cii 550 tjänster och de enskildaiinstaltern:i 345. Hiirutöver finns medel för viss extrapersonal. Huvudmännenför de båda sistnämndii anstiiltskiiiegorierna svarar själva för inriiitandetav tjiinster inom ramen för de ekonomiska stater som upprättas isamråd med . När det gäller vissii högre tjänster görsocialstyrelsen enligt särskilda bestämmelser en lämplighetsprövning avsökanden men anstaltsstyrelsen tillsätter tjänsterna. Huvudmännen för deerkända och enskilda anstalterna har genom () uppdragit ål arbetsgivarverket att sköta förhandlingarna medpersonalorganisationerna. 3 Förslaget i propositionen om 1979/80:1 om socialtjänstenhar min företrädare i anslutning till socialutredningen och flertaletremissinstanser föreslagit ntl staten inte längre skall vara huvudman för någrainstitutioner inom utan att landstingskommunerna oeh kommunernaskall ha ett gemensnmt ansvnr för institutionsvården (prop. del A s. 324-353). 1 förslaget till socialtjänstinghar detta uttryckts så (22 S första stycket) att det behov av hem för vårdeller boende som är gemensamt för kommunerna inom en landstingskommun skalltillgodoses av landstingskommunen oeh kommunema i området. Behovet skallredovisas i en plan som också anger ansvarsfördelningen med avseende påinrättandet och driften. Planen upprättas nv landstingskommunen och kommunerna.Den skall redovisas för . Med hem för vård eller boende avsesinslitutionernn för dygnsvård inom socialvården-socinltjänsten, såsom bnrn- ochungdomshem, ungdomsvårdsskolor, nykterheisvårdsanstalter. behandlingshem ochinackorderingshem för nikohol- och narkotikamissbrukare. Däremoi avses inleålderdomshem och de som svarar mot dessa inom socialljänsien. 1 proposilionen utvecklar föredrngande departementschefen hur en 1979/80:172 9 liimplig iinsvnrsfördelning mellan oehkominuneriiii skulle se ut. Härvid anviinder han termerna resursiinsvnr,kostnadsansviir. vårdiinsviir oeh behandlingsansvar. Jag återger här i korthetinnebörilen i det friimliigdii förslaget. Med resursansvarel avses ansvaretatt pliinera. iinordnii och driva institutioner och att administrativttillhandahållii därtill knutna resurser. Både landslingskommuner och kommunerbör kunna hii ett sådant iinsviir. Fördelningen dem emellan får bestämmas eftergemensammii överliiggning-iiroch kan komma atl variera beroende på lokniaförhålkinden. Det får antas att liindstingskommunen normalt kommer att svariiför "tyngre" institutioner (typ ungdomsvårdsskolor) ochinstitutioner för sådiina vårdbehövande som kräver differentierade insatser, l.ex. både sjukvård oeh sociala insatser. Koslnad.sansvaret anges i propositionenprimärl kommii ntt åvila institutionens huvudman. Det förutsätts dock atlkommuneriiii. i del tall landstingskommunen är huvudman, skall ha ett visstkostnadsansvar t. ex. i form av avgifter förde platser som tas i anspråk.Vårdansvaret åvilar kommunen. Del innebär bl. a. att det åligger kommunen attse lill all den enskilde vid behov fär vård ulanför del egna hemmet, alt följavården vid institutionen, alt vid behov medverka till alt den enskilde beredsvård i annan institution och att efter institutionsvårdens avslutande ge denenskilde det slöd och den hjiilp som hnn behöver därutöver (prop. del A s.339). slutligen, sägs åvila den som är huvudman förinstitutionen. Med behandlingsansvar menas ansvaret för de omedelbarainsatserna vid institutionen och för det praktiska vård- ochbehandlingsarbetet. Som jag har nämnt redan iinledningen anges del i proposilionen om sociiiltjänsten att övervägandena omden framtida institutionsvården måste ses mot bakgrund av att förhandlingarnaom ett ändral huvudmannaskap då inte var avslutade. Om förhandlingarna i någotavseende skulle leda till förändringar i de förordade riktlinjerna, så skulleäven delta liksom konsekvenserna för den berörda personalen tas upp i densärskilda proposition som redovisade resultatet av huvudmannaskapsförhandlingarna. Genom den överenskommelse somträffades har staten och de två kommunförbunden enats om attstntens nuvarnnde ansvar för institutioner inom socialvården skall tas över nvlandstingskommuner och konimuner på i huvudsak följande villkor. Denfullständiga överenskommelsen återfinns i bilaga 1. Det ändrade huvudmannaskapetföreslås träda i krafl . Kommuner och landstingskommunerskall gemensamt svara för ntt behovet 1979/80:172 ID av hem för vård eller boende som avses i förslaget tillsocialtjänstlag blir tillgodosett. Huvudman för hem lör vård eller boendeskiill vara kommunen, landsiingskommunen eller en juridisk person somföreträder samverkiinde kommuner eller landstingskommuner. Institution kan vnrabelägen utanför länet. Organisation eller annan kan i vissa fall variihuvudman. och har kommit överens om atl kommuner oeh landstingskommuner isamverkan snarasl sknll påbörja länsvis inslitutionsplnnering och med denna somunderlag avtnlsre-glern huvudmannaskapet för ungdomsvårdsskolor, statliga, erkändaoch enskilda nykterheisvårdsanstalter, behandlingshem och icke-kommunala/landstingskommunalii innckorderingshem för alkohol- och narkotikamissbrukaresnml hithörande samarbetsfrågor. Instiluiionsplanen skall utvisa vilkainstitutioner - hem för vård eller boende - som skiill finnas inom länet ochvilka institutionsresurser som disponeras ulanför länet. Institutionsplaneringenförutsätts vara avslutnd före . Berörda kommuner/landstingskommunerskall övertii huvudmannaskapet för de statliga ungdomsvårdsskolorna ochnykterhetsvårdsanslalterna. Staten skall ulnn vederlag till berördakommuner/landstingskommuner överlåta de markområden med där befintlig fast ochlös egendom som behövs för driften av ungdomsvårdsskolor oeh nyklerhetsvårdsnnstnlteroch som ägs av staten. Berörda kommuner/landstingskommunerskall överta stntens rättigheter och skyldigheter rörande Margrelelunds ochRåby yrkesskolor enligt särskilda avtal. Berörda kommuner/landstingskommunersknll vidare överta de rättigheter och åtaganden som staten har beträffandeerkända och enskilda nykterhetsvårdsanstnlter, behnndlingshem ochinackorderingshem för alkohol-och narkotikamissbrukare. Statens ekonomiskaåtaganden för driften av dessa institutioner tas över av de nya huvudmännen.Till dessa överför staten bl. a. sina fordringar på institutionerna. Deinstitutioner som f. n. drivs av icke-kommunal/landstingskommunal huvudmnn ochsom inte får ändrat huvudmannaskap förutsätts ingå i institutionsplanen ochknytas till denna genom vårdavtal. Statsbidrag för verksamheten skallulgå till kommun/landstingskommun. Statsbidragets ulformning skall medgehandlingsfrihet för kommunerna/ landstingskommunerna vid utveckling oehförändring av verksamhelen. Vid den närmare utformningen av bidraget skalleftersträvas en schablonisering. Statens nuvarande bidrag skall upphöra den 31december 1982. Pnrternn skall vidare komma överens om statsbidrag under enövergångsperiod för upprustning m. m. av institutionsvården. En överenskommelsemellan parterna om statsbidrag avses bli träffad under ochsenasl före . Anställda vid institutioner somomfattas av överenskommelsen och som övertas av kommuner/landstingskommuner,skall erbjudas anställning hos 1979/80:172 H den nve huvudniiinnen fr. o. m. den . Avtal melliin staten oeh berördakommuner/landstingskommuner med nnledning nv överenskommelsen skall träffasföre den I miirs 1982. Avtalen sknll godkännas iiv regeringen saml av var ochen av berördii kommuner/ landslingskommuner. Det är med stor tillfredsställelsejag konstaierar ntt en uppgörelse har kunnat träffas med Inndstingskommunernaoch kommunerna om huvudmannaskapet för institutionerna inom den framtidasocialtjänsten. Den överenskommelse som harträffats ligger väl i linje med de principer och förslag rörandeinstitutionsvården som har presenterats i propositionen om socialtjänsten.Genom överenskommelsen skapas organisnloriska förutsättningar för ensammanhållen planering av ungdoms- och missbruksvården i kommuner ochlandstingskommuner och en fungerande vårdkedjn från medicinsk vård till densociala rehabiliteringen. Jag ansluter mig därför till uppgörelsen. Jag skall idet följnnde något närmnre gå in pn de olikn frågor som behandlas iöverenskommelsen. Överenskommelsen omfattar samtligainstitutioner inom socialvårdens område. Förulom de statligaungdomsvårdsskolorna, statens vårdanstalter för alkoholmissbrukare och deerkända och enskilda vårdanstalterna för alkoholmissbrukare omfattaruppgörelsen även innckorderingshem och behandlingshem för alkohol- och narkotikamissbrukare. Överenskommelsen innebär bl. a. altkommunerna och landstingskommunen i ett län skall gemensamt svara för alt helabehovet av hem för vård eller boende inom länet blir tillgodosett.Överenskommelsen går därmed längre än den föreskrift om ansvaret för planering,inrättande och drift av institutioner som i propositionen om harföreslagits i 22 S socialtjänstlagen. Denna bestämmelse tar främst sikte på destörre institutioner som kan behöva flera kommuner för att få ett tillräckligtunderlag. Att landstingskommunerna ochkommunerna nu är beredda att ta elt gemensamt ansvar för alla institutionstyperinom ett län och inte bara för de tyngre institutionerna ser jag som en storfördel. Det ökar huvudmännens möjligheter att bedöma de olika delarna avinstitutionsvården utifrån en helhetssyn. Detta bör underlätta en rationellpinnering och ett effektivt genomförnnde av den snmlade institutionsvården. Jagansluter mig till överenskommelsens omfnllning, som i dennn del bör föranledavissa justeringar i 22 S förslaget till socialtjänstlag. Som framgår av överenskommelsen kommerlandstingskommunerna och