prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — ^Prop.1979/80:100 Bilaga 16 130 projekt ^korl före ^ell ^hudgelårsskiftc bör som ^lidigiire ^oförbriikad del av ^beslulsramenför ^vartl^era av budgetåren 1979/80 och 1980/81 kunna utnyttjas även under närmast ^påföljiinile budgetår. Jag ^hemsläller all regeringen föreslår ^riks^diigenall 1. medge ^atl ^b^eshu om lån ^lill ^experimenlbyggande ^m.m. får meddelas ^inlill ett belopp av 44000^OOO kr.under /81, liksom^atl ^oiiinytljad del av denna ram får utnyttjas även under budgetåret1981/82, 2. medge att beslut om ^l;in ^lill ^experimenlbyggande ^m.m. preliminärtfår meddelas ^inlill ^ell belopp av . under ^budgelåren 1981/82 och 1982/83, ^metlge all ^outnyitjatl del av ramför beslut under innevarande budgetår om lån ^lill experimentbyggande ^m.m. fårutnyttjas även under ^budgeiårei 1980/81, ^lill Lån ^lill ^experimenlbyggande^m.m. för /81 anvisa ett reservationsanslag av . Vissa ^energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet ^m. 1978/79 Utgift 890532213 Reservation 1250248355 1979/80 Anslag 498,500000 1980/81 Förslag 800000 000 Från ^anslage( bestrids^ulgifter för statens ekonomiska stöd till ^energibe^sparande åtgärder i^sialliga byggnader, ^bosladshus, allmänna samlingslokaler samt kommunala ochlandstingskommunala byggnader. Vidare bestrids från anslaget bidrag ^lill^energiinriktad utvecklings- och ^demonslra-^tionsverksamhei inom^bosiadssekiorn, bidrag ^lill kommuner för rådgivning mm. i^energisparverksamhel ^saml vissa ^kosinader för ^informalions-^och^Ulbildningsverksamhel i energifrågor med ^inrikining på ^energiförbmk-^ningeni ^byggnadsbesiåndel. ^Byggnadsslyrelsen handhar^bidragsgivningen till ^energibesparande ^ål^gärder inom statliga byggnader. ochlänsbostadsnämnderna handhar ^siödet ^lill ^energi^besparande åtgärder ibostäder, allmänna samlingslokaler samt kommunala och ^landslingskommunalabyggnader. Styrelsen disponerar anslaget för dels lån och bidrag enligtkungörelsen (1974:252) om statligt ^slöd ^lill ^energibesparande ^ålgärder ibostadshus (omtryckt 1976:791, upphävd 1977:332), ^energispariån och^energisparbidrag enligt förordningen (1977: 332) om ^slalligl ^slöd tillenergisparande i ^bosladshus ^m, ^m, (ändrad ^senasl 1979:422) ochförbättringslån enligt 2 a § kungörelsen (1962:538) om ^förbältringslån(omtryckt 1976:789, ändrad ^senasl 1979:225), dels bi- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 16 131 drag enligt 38 a ^§^ kungörelsen (1973:400) om statligt stöd till allmännasamlingslokaler ^(omlryckl 1976:794, andrad : 185) och enligtförordningen (1979:816) om statsbidragtill ^energibesparande åtgärder i kommunala och ^landslingskommunala byggnader^m,m., dels information ^lill allmänheten rörande statligt ^slöd till ^energibesparande åtgärder inomstyrelsens ansvarsområde, ^Slatens råd förbyggnadsforskning handhar ^bidra^gsgivningen ^lill ^ener-^giinrikladutvecklings- och ^demonstrationsverksamhel inom bos^tadssektorn. Ansökningar om bidrag tillkommunal rådgivning i ^energisparfrågor prövas av regeringen. För disposition avinnevarande budgetårs anslag för olika ändamål gäller följande av riksdagen^fastsiällda ramar för ^beslul om lån och bidrag. Bidrag och lån för ^energibesparande 1 175 milj. kr. Bidrag för^energibesparande åtgärder ^lOmilj.kr. Bidrag för^energibesparande åtgärder ^lOmilj.kr. Bidrag ochlån för ^energibesparande 90 milj. kr. ^ålgärder i kommunala och ^landslings^kommunalabyggnader Bidrag ^lill^energiinriktad ^ulvecklings- 22,2 milj. kr. Bidrag till kommuner förrådgivnings- 95 milj. kr. och ^besiklningsverksamhet ^m.m. Härutöver har riksdagenbemyndigat regeringen att inom ramen av 640 ^milj.kr. besluta om ^ulökning avde under 1-4 angivna ramarna om del behövs med hänsyn ^främsl ^lill^sysselsältningslägel. lämnar inledningsvis en redogörelse för stödverksamhetensomfattning under ^budgetårel 1978/79 ^såviit avser ^boslads^hus, allmännasamlingslokaler samt kommunala och ^landslingskommunala byggnader. För^budgetårel 1978/79 fastställdes ursprungligen en ram på 864 ^milj.kr. ^lill^energibesparande ^ålgärder i bosläder. Sedermera utvidgades ramen med 374,5^milj.kr. för projekt som gav sysselsättning åt anställd ^arbelskrafl. Totalthar sålunda 1 238,5 ^milj.kr. stått ^lill förfogande för ^beslul om lån ochbidrag ^lill ^energibesparande åtgärder i bostäder. I fråga om bostadshushar stöd lämnats för 65 000 projekt, varav 58 000 småhus och 7 000 ^flerbostadshus.^Däruiöver lämnades ^förbällringslån till 1 100 projekt. Projekten omfattadetillhopa 263 000 ^lägenheler. ^Beslulen fattade under ^budgeiårei 1978/79 har^avsell ^ell belopp av I 234 ^milj^.kr., varav 278 ^milj.kr. bidrag (inkl.^ränlefria ^förbällringslån) och 956 milj. kr. 1979/80:100 Bilaga16 132 Vid ^ulgången av ^budgeiårei 1978/79 fanns hos^länsbosladsnämnderna 17 370 ansökningar i balans ^mol 23 200 ^ell år ^lidigare. Av den totala ramen för^budgelåret på I 238,5 ^milj.kr. har 20 ^milj.kr. inkluderar återkallande av vissa tidigare fattade beslut. Att rameninte utnyttjades till fullo berodde till största delen på bristande personellaresurser hos några länsbostadsnämnder men även på au den ^sisla ramutvidgningenkom så sent under budgetåret att det inte var möjligt alt hinna med ^atldisponera hela ramen. I fråga om bidrag till^energibesparande åtgärder i allmänna samlingslokaler samt i kommunala ochlandstingskommunala byggnader har under /79 beslut ^meddelals i393 resp. 2 071 ärenden. Totalt har under ^budgetårel beviljats bidrag för^ändamålel med 5,6 resp. 54,1 ^milj.kr. Den ursprungliga ramen för ^siödet till ^energibesparande åtgärder i kommunalaoch ^landslingskommunala byggnader ^m.m. på 40 ^milj.kr. har senare ^iiividgaismed 10 ^milj.kr. för projekt som gav ^sysselsällning ät anställd arbetskraft.^Yllerligare 4,4 ^milj.kr. har överförts från den ram som ^inle har ^ulnylijaisför ^slöd ^lill allmänna samlingslokaler. ^Slyrelsen anför att förinnevarande budgetår har ^inle ^anvisals något anslag ^molsvarande de beslut om^energisparlån som har ^beräknals kunna meddelas inom den ^faslställda ramen.Anledningen härtill är pågående överväganden om ^kapilalmarknadsfinansiering avdessa lån. Med hänsyn härtill räknar ej heller styrelsen med ^någol anslag /81 för de ^energisparlån som kan rymmas inom den föreslagnaramen. Styrelsen förutsätter -i ^enlighel med vad som har uttalats i ^proposilio^nen 1978/79: 115 bil.3, ^s.41 - alt när ^beslul har fallats om en ändrad ^ftnansiering av lånen ^besluläven fattas om anslag på tilläggsbudget för täckning av långivningen under^budgeiårei 1979/80. Inom ^beslulsramen på 1 175 ^milj.kr. kan ^beslulen om lånberäknas avse ^ell belopp av 884 milj. kr. ^Della belopp bör slå till^bosiadssiyrelsens förfogande fr. o. ^m. ^Bosladssiyrelsen föreslåralt ramen för bosläder upptas ^lill I 550 milj. kr. Därav kan beräknas altbidragen kommer ^atl uppgå ^lill eller 390 milj. kr. För samlingslokalererfordras ^etl anslag på 10 milj. kr. för kommunala och landstingskommunalabyggnader 100 ^milj.kr. och för information I milj. kr. Tillhopa erfordrassålunda ^elt anslag på 501 milj. kr. ^Byggnadsslyrelsen anför följande i sin anslagsframställning. Ändrings-och ^byggnadsarbelen i befintliga byggnader för alt spara energi ^ulförs^forllöpande. De ^ålgärder som hittillshar utförts omfattar i huvudsak ^inreglering av värmesystem, ^upprusining avstyr- och ^regleranläggningar, ^inslallalion av utrustning för^drifliidsbegränsning samt införande av ^åler-^luftssyslem och^värmeålervinning. Vidare har ^byggnadslekniska och ^ellek-^niska åtgärder^påbörjals i syfte alt spara energi. Med ^ulgångspunkl i"Energisparplan för befintlig bebyggelse" ^(prop. 1977/78:76) harverket ^bedömi all den ^åriiga medelsförbrukningen för verkelsfastighetsbestånd bör ökas väsentligt. En ytterligare ökning av ^Prop.1979/80:100 Bilaga 16 133 ^ambilionsnivån ^lorde vara ^moliverad omhänsyn las ^lill all ^prisulveckling^en för energi har ^varil snabbare än^beräknai. I ^syfle all ange rimlig ^ambilionsökning utarbetades /79översiktliga regionala energisparplaner. Försök ^lill motsvarande planer förövriga ^exlema ^myndigheler har även inletts under /79.Planerna kommer alt revideras . För alt kunna klaraökade ^insalser för ^energibesparande ^ålgärder har verket tillförts fem^ijänsler under ^budgeiårei 1978/79. ^Resullal av denna^resursförslärkning förväntas först under ^budgeiårei 1979/80. Under år 1978^fastslälldes vilka statliga verk och myndigheter som kan erhålla bidrag utöver^byggnadsslyrelsen inom ramen för ^bosladsdeparte^mentels anslag. a, gesbidrag ^lill ^energibesparande ^ålgärder inom ^forlifi^kationsförvallningensfastighetsbestånd. Det ^väsenlligl utökade ansvarsområdet förbyggnadsstyrelsen har under ^budgetårel 1978/79 medfört ^ökal medelsbehov och^svårigheler för planering av framlida insatser. har i skrivelse den 29juni 1979 ^lill ^bosladsdeparle^menlel ^anmäll alt de sammanlagda kostnadernasom ^verkel kommer all ha engagerat sig för vid utgången av ^budgetårel 1979/80beräknas uppgå ^lill .50 milj. kr, mer än de medel som ^f^ ^n. Inför ^budgeiårei 1980/81 planerar ^slyrelsen för en ^verksamhel på^molsvarande nivå. hemställer om en ^besluisram om 50^milj.kr. för ^budgetårel 1980/81, för byggnadsforskning framhåller i sin anslagsframställning^atl insatserna inom energihushållningsområdet koncentreras ^lill målinriktat^ulvecklingsarbeie och på all föra ^ul erhållna kunskaper i ^praklisk^lillämpning, främst i samband med genomförandel av den av antagnaenergisparpla^nen. Ökad ^vikl kommer alltså all läggas vid prototyp- och^demonstrationsverksamhel ^saml ^komponenlutveckling. Enkla, praktiskalösningar med god ^spareffekt och lönsamhet kräver massiva demonstrations- ochinformationsinsatser riktade till en bred målgrupp. Men del är lika viktigtatt föra ut ^informalion ^lill allmän kännedom om sådana tekniska ^ålgärder, somhar ^visal sig ^inle ge åsyftade energibesparingar eller som är alltförkostnadskrävande eller svåra all sköta. Mera komplicerade lösningar kräverspeciella insatser som skall ^riklas till nyckelpersoner. ^Hitlills vunna^erfarenheler visar bl.a. all del är ^ytlerst ^väsenlligl all ^beakla samverkanmellan olika ^energibesparande åtgärder i en och samma byggnad. Det gäller alli varje byggnad finna den ^mesl effektiva kombinationen av ^ålgärder och sedangenomföra dessa i ^räll ordning. En ^energiinrikiad^verksamhel, som är direkt ^knuien ^lill genomförandet av energisparplanen,avkastar även resultat som är direkt ^tillämpbara vid nyproduktion av byggnadereller resultat som endast kräver små kompletteringar för att kunna utnyttjasvid nyproduktion. Omvänt gäller ^atl forsknings- och utvecklingsprojekt, somär inriktade på nyproduk^tion av bygg^nader, även avkastar resultat som kan^lillämpas i befintlig bebyggelse. 1979/80:100 Bilaga16 134 ^F"ör den^energiinrikiade ^ulvecklings- och ^demonslralionsverksamheten ^m.m.^(EU^f>) har för innevarande ^budgelår anslagils22,2 ^milj.kr. För ^verksamhelen /81 begär rådet 20,8 ^milj.kr.Rådet ^henisläller vidare om bemyndigande au göra ^ålagande om 16 ^milj.kr., 12 ^milj.kr. och 8 ^milj.kr. för budgetåren 1981/82, 1982/^83 och1983/84. St il lens planverk anför följande. Under budgetåret1978/79 disponerade planverket 2 ^milj.kr. ur anslaget B II. Vissa^energibesparande åtgärder inom ^bosladsbeståndet ^m.m. för övrig utbildning och information, ^främsl avsettför framställning av studiematerial ^m. avseende fortbildning föryrkesverksamma i olika led i byggprocessen. har genomfört en förstautbildning av lärare, som i sin tur i kommunförbundels regi har utbildatpersonal för råd och service till fastighetsägare i energihushållningsfrågor.Denna utbildningsverksamhet beräknas bli uppföljd un^der ^budgeiårei 1979/80och även då la en del av ^anslagei i ^anspr^Jik. 1 övrigt har planverket ställtmedel ^lill förfogande för SI ^FU,^Bygginfo, Byggnadsinspektörer, ^VVS-inspeklörer,^Rört^lrmornas Riksförbund och ^VVS-lekniska föreningen, för^uibildningsmaierial och kursverksamhet på energihushållningsområdet. Regeringen har i^proposilionen 1978/79: 115 med ^rikllinjer för energipolitiken föreslagit^atl anslaget skall ökas ^lill 3 milj. kr. varav 2 milj. kr. ^förulsäller alt sådana medel även fortsättningsvis kommer^atl ställas till verkets förfogande då ^ambilionsnivån kommer all höjas. ^Slatens ^provningsanslaltrefererar i sin anslagsframställning ^lill sin skrivelse ^lill alt regeringen^målle bevilja ^provningsanslalten medel från anslaget ^BII. Vissa ^energibe^sparandeåtgärder inom ^bostadsbeslåndel ^m.m. för ^insalser inomenergihushållningsområdet avseende provning och kontroll. Insatserna beräknadeskräva 2 ^milj.kr. under två budgetår och 1,6 ^milj.kr. under del tredje. skulle denna satsning komma ^atl medföra - ^atl del finns möjlighet alt^konlrollera all ^myndighelskrav ^(l.ex. Svensk byggnorm) på byggnader och^inslallalioner uppfylls (sådana möjligheter finns ^inle annat än i myckel ^liien omfattning ) - ^atl det finns möjlighet ^atl provaoch ^konlrollera egenskaper som är knutna till ^låne- och bidragsbestämmelser(sådana möjligheter finns ^knappasl alls , vilket medför att ^siaten hardåliga ^garanlier för all ^låne- och bidragsmedel används rätt) - att provning och kontroll kananvändas för felsökning för ^atl spara energi - att provning och kontroll kan användas ikonsumentupplysningssyfte. Statens ^provningsanslalt vill återigen betona vikten av alt denna sats ning ge^nomförs. ^Energiprovningsutredningen (1 1978:06^)^ arbetar visserli gen med dessa frågor men ^provningsanslalten bedömer att de åtgärder som här föreslås ^inle på ^långl när täcker de behov utredningen kommer att peka 1979/80:100 Bilaga16 135 på inom delta betydelsefulla område. Del gäller att itid säkerställa ^atl de nya ^produkler och metoder, som blir resultatet av de^slora ^slatliga forsknings- och utvecklings- samt ^rådgivningsinsalserna blirmeningsfulla. Det lar tid att bygga upp erforderliga ^meloder och resurser förprovning och ^koniroll. Denna bedömning grundar ^verkel på den ^omfallandekartläggning av området som ^verkel gjorde ochredovisade ^iill ^indiislrideparlemenlel. ^Della ^maierial har ^slällls ^lill^ulrednin^gens ^förtogan-^de. De ^ålgärder som här föreslås år sådana som kangenomföras inom ramen för verkels nuvarande lokaler. ^Slalens ^provningsanslalthemställer om 2 ^milj.kr. för utveckling av provningsmetoder ^m.m. ^beslul medanledning av ^förslagel ^lill energisparplan för ^beflnllig bebyggelse ^(prop.1977/78:76, ^CU 1977/78:31, ^rskr1977/78:345) innebar ^atl slog fast en hög ambitionsnivå för ^ellprogram för ^energibesparande åtgärder inom befintlig bebyggelse. Måletformulerades så alt riktpunkten skall vara ^atl ^netloenergiförbrukningen i detbefintliga ^byggnadsbesiåndel skall vara ca 35 ^TWh lägre än vid^besluistillfäl-^lei. En omprövning av programmet förutsattes ske inför^budgeiårei 1981/82. Energisparplanen förbefintlig bebyggelse skall i ^enlighel med regeringsförklaringen fullföljas.Reglerna över s^tödverksamheten kominer alt .ses över i samband medomprövningen. ^Delia är så myckel mer angeläget när oljepriserna nu ökatväsentligt snabbare än vad som antogs när energisparplanen ^utarbelades. ^beslul^vären 1979 om riktlinjer för energipolitiken omfattade bl. a. vissa ändringarav slödel ^lill ^energibesparande åtgärder i bostadshus ^m. ^(prop.1978/79: 115 bil. 3, ^CU 1978/79: 37, ^rskr 1978/79: 394). Syftet medändringarna är att styra slödel till åtgärder som från ^samhällels^uigångspunkter är ^mesl önskvärda.Riksdagens beslut innebar att regeringenfick bemyndigande ^atl i ökad utsträckning besluta i frågor somgäller genomförandet av energisparverksamheten. Vidare innebar beslutet att^ränlebidrag på län till småhus inte^långre skall lämnas för arbeten som finansieras med ^energispariån samt attregeringen kan besluta ^atl bidrag till ^energibesparande ^ålgärder i småhus ivissa fall skall kunna lämnas med högre belopp än . per ^lägenhel.^Beslulel ^innefatiade också ökat stöd ^lill kommunernas rådgivning ^m. ^m.samt ökade ^forsknings-^och ^uivecklingsinsalser för ^ulnylljande av solvärmeför uppvärmningsändamål. Med ^slöd av bemyndigande har regeringen^beslulal ^atl ^energisparbidrag inte skall lämnas för den del av kostnaden fören förbättrad värmeisolering som avser renovering ^l.ex. 1979/80:100 Bilaga16 136 Regeringen ^lillkallade i samband med riksdagens^beslul om ^energispiir-^planen för befintlig bebyggelse en ^delegaiion (Bo1978:03, Direktiv : 37, tilläggsdirektiv : 94) för frågor omenergihushållning i befintlig bebyggelse, energihushållningsdelegationen. Dennumera parlamentariskt sammansatta delegationen har till uppgift att följa genomförandet av energisparplanen och vidbehov initiera åtgärder ellerutredningar samt uppmärksamma hälsorisker som kan uppslå i samband medenergisparåtgärder i byggnadsbeståndet. Vid minanmälan till ^prop. 1978/79: 115 om riktlinjer för energipoli^tiken (bil.3) framhöll jagall det är av grundläggande betydelse för den ^fortsatla^energisparverksamhelen alt en omfattande utvärdering kommer till stånd. Jagframhöll vidare att det är angeläget att utvärderingsarbetet läggs upp så ^atldet kan uppfylla de anspråk som behöver få tillgodosedda för ^iittkunna göra en omprövning. Den ^ombildade ^energihushållningsdelega-^lionen harenligt vad jag erfarit antagit ettarbetsprogram som syftar ^lill alt ge ett ^uiförligi^underlagsmalerial för den omprövning av energisparandels omfattning ochinriktning som skall ske inför budgetåre^t^ 1981/82. För alt ta fram dettaunderlag har delegationen ^lagl ^ul ^elt ^20-lal forsknings- ochutredningsprojekt till olika forskningsinstitutioner och högskolor. Det ärdels ^projekl som syftar till ^atlbelysa vilken omfattning och inriktningdel för samhället önskvärda energisparande bör ges. Dels är del ^projekl somskall förbättra kunskaperna om hur olika styrmedel fungerar i ^prakliken. Entredje kategori forsknings- och utredningsprojekt försöker ge svar på frågor omhur energisparandet bör organiseras. Av särskild betydelseför del ^fortsatla energisparandets omfattning och inriktning på olika tekniska åtgärder är enligt delegationen enbred empirisk studie av olikatekniska åtgärders faktiska ^spareffekter som genomförs i ^Siockholm, ,, och . ^Dessulom genomförs en statistiskurvalsundersökning av i första hand hur energisparande åtgärder med statligtstöd har genomförts och där så är möjligt kompletterat med en redovisning avbesparingens ^fakiiska ^slorlek. En ^sammanslällning avkunskaper och resultat från forskning inom byggområdet kommer all redovisas fördelegationen. Det pågår vidare uppföljning av hur ^energisparsiödei harfördelats. Därvid bör ^specielll nämnas att delegationen avser all låta studeraeffekterna av de regeländringar som genomfördes den ^Ijuli 1979. Styrmedelsfrågorna ägnas ettstort ^uirymme i delegationens arbete. 1 olika projekt undersöks hur priser,^informalion och olika slags administrativa ^siyrmedel kan användas för altpåverka energianvändning och energisparande i det befintligabyggnadsbeståndet. ^Elt ^projekl behandlar t. ex. de styrmedel som påverkar denkommunala ^beslulsprocessen medan ^ell annat söker isolera styreffekterna påenergisparandet av respektive pris och ^informalion. ^Belydande arbete läggsned på alt utvärdera lån- och bidrags- 1979/80:100 Bilaga16 137 Administrativa styrmedel ges särskilt utrymme iutredningsarbetet och effekterna av olika kombinationer av administrativastyrmedel undersöks. Delegationen läggersärskild vikt vid en utvärdering av den kommunala planerings-, rådgivnings- och^besiklningsverksamheten. Av betydelse för del mer långsikliga energisparandetär sambandet mellan energiplanering och samhällsplanering. Även denna fråga ärföremål för delegationens ^Sludier. Därvid ^beaklas sambandet medstadsförnyelsefrågorna. En annan viktig frågasom studeras av delegationen är avvägningen mellan sparåtgärder ochenergitillförsel. Speciellt uppmärksammas frågor om i vilken ^ulslräckning manskall vidta ^energispar^älgärder i samband med fjärrvärmeutbyggnad. Fleraprojekt söker göra bedömningar av den framtida energiprisutvecklingen och dessinverkan på ^energisparprogrammet. ^Delegalionen harvidare ^iniiieral ^etl flertal ^projekl för att belysa de samhällsekonomiskakonsekvenserna - dvs. effekterna på ^sysselsällning, handelsbalans ^m. - avsparplanens genomförande. Vad gällerenergisparandels ^effekler på sysselsättningen så undersöks även förekoms^tenav ^s. k. grå arbetskraft. Även inom en rad andraområden har ^delegalionen ^lagil ^inilialivtill nya undersökningar samt tagit del av pågående forsknings- ochutredningsprojekt. Huvuddelen av resultaten från delegationens arbete kommerenligt vad jag erfarit all föreligga och redovisas för regeringen under våren1980. Staten har genom det^successivi uppbyggda ^stödel till ^energibesparande åtgärder ^fätl ^lill^slånd en ^omfallande ^verksamhel beträffande energihushållning inom befintligbebyggelse. För alt de beräknade ^energispareffek-^lerna skall kunna uppnås ärdel angelägel all de ^ålgärder som ^vidlas för all minska energianvändningenfår ^etl rikligt ^ulförande. Delta uppnås enligt min ^uppfallning säkrast genomall arbetena ^ulförs av ^arbelskrafl ^ansiälld i seriösa förelag. För alltrygga de sociala åtagandena för arbetskraften inom byggbranschen ^saml för allöka ^garanlierna alt sociala avgifter och skaller ^inbelalas är del angeläget^atl ^arbelena ^ulförs av seriösa, ^momsre-^gisirerade företag. Jag kommerdärför alt pröva bl. a. om del bör införas ^beslämmelser som innebär au lån ochbidrag ^endasl lämnas för ^ålgärder som ^Ulförs av ^momsregislrerade förelag.En sådan ordning får ^emellerlid enligt min mening inte innebära ^atl åtgärdersom en fastighetsägare själv önskar ulföra i ^egel hus ^undanlas från^energisparslöd. I avvaktan på^energihushållningsdelegalionens ^ulvärdering av energisparplanen förbefintlig bebyggelse är jag inte beredd ^atl nu föreslå någraförändringar av gällande ordning. Jag avser ^atl ^åierkomma till regeringen i^annal sammanhang med förslag. Jag har tillkallat ensärskild utredare (1979:03 Dir 1979: III) med uppdrag alt utreda och lämnaförslag ^beiräffande mätning och debitering, individuellt eller i mindrekollektiv, av energi för uppvärmning och ^tapp^varmvattenberedning. Uppdragetavser enligt direktiven mätning och debi- 1979/80:100 Bilaga16 138 tering för såväl bosläder som lokaler, förvaltning,serviceverksamhet, ^småinduslri ^elc. I utredningen bör enligt direktiven - förutom^energihus-^hållningseffeklerna - redovisas de tekniska, ekonomiska,administra^tiva och sociala ^förulsällningarna samt ^beredskapsetTekterna. Jag övergår nu till attbehandla ^slorieken av ^invesieringsramen för ^energibesparande åtgärderibefintlig bebyggelse. ^Invesieringsramen förde byggnadsåtgärder som föranledsav planen beräknades i ^proposilionen om en ^ener^gisparplan för befintligbebyggelse ^(prop. 1977/78:76) till ca . för ^budgetårel1978/79 och ca . för /80 samt 3,6 miljarder kr.för /81. ^Beräkningama gjordes i det prisläge som antogs råda år1978/79. uttalade medanledning av ^proposilionen att ^sparprogrammet skulle byggas upp ^slegvis meden ^upptrappning av insatserna ^(CU 1977/78: 31. ^FiU 1977/78:^3y. NU1977/78:^4y, AU 1977/78:^5y, ^rskr 1977/78: .345). ^Å(gärder för hushållning medenergi i byggnadsbeståndet är, mot bakgrund av stora oljeberoende ochdess effekter på landels handelsbalans, av avgörande ^belydelse för enframgångsrik energipolitik. Jag beräknar ^dårför en fortsatt uppbyggnad av^invesieringsramen för ^energibe^sparande ^ålgärder i befintlig bebyggelse^lill . för /81. Jag anser ^somjagtidigare ^framhållil i ^annal sammanhang det angelägna all nä ökadeenergibesparingseffekter i den befintliga bebyggelsen. 1 ^detla syfte beslötriksdagen ^(prop. 1978/79: 115, ^CU 1978/79:37, ^rskr 1978/79: 394) om vissaregeländringar som ^genomförls ^fr.o.m. 1 den mån det på grundvalav bl.