prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Genom EFTA har tullaroch andra handelsrestriktioner mellan bl. a. de nordiska länderna avvecklats påindustrivaruområdet. Den nordiska samhandeln är av stor betydelse. ^IncmNordiska ministerrådet vidareutvecklas och fördjupas det nordiska samarbetet.Det omfattar nästan alla samhällsområden. Till session har överlämnats en rapport om de nordiska ländernas ekonomiskasamberoende. På svenskt initiativ studerasmöjligheterna till ett ^ökal nordiskt samarbete på forskningens område.Projektet genomförs i de två nordiska ministerrådssekretariatens gemensammaregi. Det ökade ömsesidigaberoendet mellan länderna leder till ^ell ökat behov av internationelltekonomiskt samarbete. Det är mot denna bakgrund man skall se det program för ensamordnad aktion på ekonomins område som ^OECD:s ministerråd enades om ,och som ministerrådsmöte förlängde i något reviderad form. Programmet,som syftar till en vidmakthållen och bättre balanserad tillväxt ivärldsekonomin, visar en ökad medvetenhet och vilja hos medlemsländerna attsamarbeta på ekonomins område. På handelns område har^OECD-länderna slagit vakt om det öppna internationella handelssystemet delsgenom att aktivt medverka i de multilaterala handelsförhandlingarna inom ramenför , dels genom ^atl förlänga den handelspolitiska deklarationen, den ^s.k. "trade ^pledge". I denna uttalar medlemsländerna sin vilja att undvikaensidiga skyddsåtgärder för att begränsa importen eller på konstlad vägstimulera exporten. På det multilateralahandelspolitiska området har intresset i hög grad varitinriktat på avslutningen av de multilaterala handelsförhandlingarna inom ramenför samt på den femte sessionen med förhandel och utveckling ^(V) i , och dess uppföljning. Med tanke på deekonomiska svårigheter som har satt sin prägel på världsekonomin under de år demultilaterala handelsförhandlingarna inom ramen för ^G^/^l^T^r^ pågått måsteresultatet för alla deltagande parter framstå som uppmuntrande. Det innefattarväsentliga tullsänkningar och medför framför allt att del internationellahandelspolitiska regelsystemet byggs ut. Genom en rad multilateralaöverenskommelser kommer användningen av olika ^icke-tariffära handelshinder attövervakas och granskas. ^U-länderna har i de olika överenskommelserna givits ensärskild och mer gynnsam behandling. Resultatet av förhandlingarna har dockkritiserats från ^u-^landshåll, vilket är förståeligt mot bakgrund av de högtställda förhandlingsmål till förmån för ^u-länderna som fanns med iTokyodeklarationen . Avstörsta vikt är nu att överenskommelserna sätts i kraft och börjar 1979/80:100 Bilaga14 7 tillämpas på ett effektivt sätt. har ^GATT:sframlida arbetsprogram fastställts. måste nu gå vidare och angripa ävenandra problem i del internationella handelsutbytet än de som reglerats i de nuavslutade förhandlingarna. Framstegen i den ^s. k.nord/syddialogen har ^varil begränsade. Delta, ^saml detbekymmersamma ekonomiska lägel med åtföljande snäva förhandlingsmarginaler förde stora i-länderna, kunde ge skäl all befara ^atl ^UNCTAD V skulle sluta ikonfrontation. Den ramöverenskommelse somträffades om en gemensam fond på ^råvaruområdet (ett instrument förbl. ^råvarulagring i ^prisuijäm-^nande syfte inom ramen för ^UNCTAD:s ^s. k.integrerade ^råvaruprogram) samt framsteg på kakao- och ^naturgummiområdena vardock positiva inslag i den internationella förhandlingsbilden. En slutliguppgörelse om den gemensamma fonden kan väntas . För svensk delinnebär ^detla ^atl lån för lagring av råvaror kan aktualiseras /81. ^UNCTAD V kunde genomförasutan att den spänning mellan i- och ^u-länder som präglade ^arbeletövergick i konfrontation. Bland de positiva resultaten kan nämnas ett gemensamtuttalande mot protektionistiska åtgärder och i-ländernas accepterande av attinom ^UNCTAD granska produktions- och handelsmönster. Frågan omstrukturanpassning kan därmed förväntas spela en framträdande roll inord/syddialogen . Vidare bör nämnas det omfattande nyaaktionsprogrammet för de minst utvecklade länderna med bl. a. en särskild^FN-konferens. Däremot lyckades man inte vid^UNCTAD V nå enighet i de valutapolitiska frågorna och inte heller omriktlinjer när det gäller förberedelser för strukturreformer i nord/sydarbetet.Det visade sig inte heller möjligt att få till stånd ett gemensamt omdöme omresultatet av ^GATT-förhandlingarna. Ett antal ^oljeimporterandeländer inom den latinamerikanska gruppen ville la upp energifrågan ^oeholjeprishöjningarnas effekt på ^u-ländernas utvecklingsprocess. Reaktionernafrån ^OPEC-staterna blev kraftiga. Delsamma gällde försök från i-länderna attföra in energifrågan i en gemensam bedömning av det världsekonomiska läget. Motsättningarna har sedanlegat latenta. ^U-länderna häri FN föreslagit att en ny nord/sydförhandlingskulle förberedas, i vilken energifrågorna skulle ingå. Det skedde efter enkompromiss i - vid ett möte med de alliansfria staterna -mellan ^oljeimporterande ^u-länder, som hellre ville föra in energin som en delav ett samarbete mellan ^u-länder (syd/syd), och dem som ville lägga störrevikt vid nord/sydförhandlingar. Förslaget vann principiell om än motvilliganslutning från i-länderna vid höstens generalförsamling. Efter förberedelseri ^FN:s ^s. ^plenarkommitté skall slutligt beslut fattas vid ^FN:s extrageneralförsamling . Man torde kunna räkna med ^atl frågan om en nyförhandlingsomgång kommer att dominera nord/syddiskussionerna under åtskilligtid. 1979/80:100 Bilaga14 8 Genom avtalet om ^svensklmedlemskap i ^Interamerikanska ^(IDB), vilket undertecknadeshösten 1977, har svenska företag fått möjlighet att konkurrera om upphandling vidde av banken finansierade projekten i . En ^kapitalpåfyllnad ibanken, i vilken deltar, äger rum . Regeringen har påriksdagens begäran tillsalt en ^pariamenlarisk utredning med uppgiftatt ta fram ^underiag för en bedömning av bankens lånepolitik och inriktning iövrigt. Stålindustrin i världenhar i någon mån börjat återhämta sig från den myckel svåra krissom rått . har för sin del beslutat ^atl frånfebruari 1980 avskaffa sina importkvoter för specialstål. ^EG:simportreglering, införd för att säkerställa genomförandel av det internakrisprogrammet, kvarstår även . Det blir därför nödvändigt attockså för förlänga det särskilda arrangemang för samhandeln medstålprodukter, som ursprungligen träffades mellan och gemenskapen imars 1978, För svensk del behålls vidare den särskilda övervakning avstålimporten, som i beredskapssyfte infördes . Licenskravför export av tackjärn till EG infördes . Textilier är ett område därman genom ett internationellt avtal, det ^s. ^multifiberavialel, har erkäntbehovet av avsteg från en strikt tillämpad frihandelsprincip. äranslutet till detta avtal och harinom ramen för det slutit begränsningsavtal, omfattande så gott som samtligakänsliga varor av bomull, ull och konstfiber, med ett antal lågprisländer. inställning tillsamarbetsavtal har ^varil restriktiv. Det har emellertid under senare tidifrågasatts om inte sådana avtal borde utnyttjas mer i vårt samarbete med^u-länderna. Förslag i denna riktning har förts fram i riksdagen^.^ En^interdepartemental utredning om samarbetsavtal med ^u-länder ^m. Syftet med utredningen är att utvärdera den hittillsvarande svenskalinjen och att lägga fram förslag till framtida agerande i detta avseende. harriksdagen beslutat om nya riktlinjer för exportkreditnämndens ^(EKN)verksamhet. Såsom ett komplement till garantier för krediter på särskiltgynnsamma villkor vid export av betydelse för ^u-ländernas ekonomiskautveckling ^(u-garantier) har införts garantier vid särskilt samhällsintresse(s-garantier). Denna form av garantier kan utfärdas om angelägenheten av enaffär ur samhällsekonomisk synpunkt är särskilt betydande. ^Garantigivningenskall även fortsättningsvis bedrivas affärsmässigt. ^EKN har genomvårriksdagens beslut även möjlighet att ställa ^s. ^motgarantier, vilketstärker företagens förutsättningar att vid finansiellt betungandeexportkrediter åta sig ytterligare ^exporlprojekl. Ramarna för^garantigivningar har ökats. En ^ulredning hartillsatts för att kartlägga behovet av och utreda förutsättningarna förinförande av ett svenskt system för blandade krediter. Proposition häromberäknas föreläggas . 1979/80:100 Bilaga 14 9 ett sådant syslem har reserverats under ^III:ehuvudtiteln. Liksom frihandel är avgrundläggande ^belydelse för vår utrikeshandel är näringsfriheten och den friakonkurrensen viktiga utgångspunkter för vår näringspolitik. Härigenom skapas de^bäsla förutsättningarna för ^ell effektivt näringsliv och för ^elt optimaltutnyttjande av våra resurser. Ett fortsalt utvecklat välstånd i vårt land^måsle bygga på ett fullföljande av denna politik. Regeringeneftersträvar en socialt styrd marknadsekonomi, där alla gruppers intressen tastill vara. Inom konsumentpolitiken kommer fortsatta ansträngningar att görasför att förbättra konsumenternas ställning på marknaden. Konsumentprisindex har fråndecember 1978 till ökat med ca 10 ^%. Den svenska ekonominsbalansproblem rymmer i sig risker för en stigande inflation. En fortsattintensiv prisövervakning är därför ett viktigt inslag i regeringens ekonomiskapolitik. Oljepriserna kommer ^atl ägnas särskild uppmärksamhet. Prisregleringarmåste kunna tillämpas även i fortsättningen. Ingripandena bör dock i principvara kortvariga. Ökad uppmärksamhet kommer att ägnas åt de risker som prisregleringarkan föra med sig. Svensk export är av avgörandebetydelse för en fortsatt utveckling av vårt välstånd. har gjortsansträngningar att främja svensk export. Under /81 fortsätterdessa ansträngningar genom prioritering av de exportfrämjande insatserna.Våren 1979 fattade beslut om stöd för att främja export avsystemleveranser till stora industri- och anläggningsprojekt. Med uppgift attbesluta om stöd till denna projektexport har regeringen tillsatt en särskildnämnd med stark näringslivsförankring. Genom exportråd,^handelssekreterarorganisationen och ^utrikes^representa^lionen lämnashärutöver statligt ^slöd till exportservice och olika exportfrämjande projekt.Stöd till ^exporlfrämjande åtgärder lämnas även genom statens industriverk ochde regionala utvecklingsfonderna. har en betydandeexportpotential såväl i de större som de mindre och medelstora företagen. För^atl stimulera de mindre och ^medelslora företagen att öka sin export lämnas särskiltstöd till dessa i form av exportträffar, ^företagskonsullalioner,subventionerade marknadsundersökningar och projektet "exportchefer ^atlhyra^"^ ^m. För alt bl. a. ökasamordningen av olika exportfrämjande åtgärder inom ^utrikesrepresentalionenoch ^handelssekretarorganisationen träder ^ell nytt avtal mellan staten ochSveriges allmänna exportförening om exportråd i ^krafl den 1 januari1980. Ökade resurser föreslås för denna samordning av exportservice till mindreoch medelstora företag ^saml ^lill olika exportfrämjande ^projekl. ^Härulöverkommer verksamheten i ^atl förstärkas. Turismen har undersenare år fått en ökande ^belydelse för ekonomi och sysselsättning.Under år 1979 beräknas turistande svenskar 1979/80:100 Bilaga14 10 utomlands förbruka drygt 4 miljarder kr.mer än utländska turister i . Detta skall jämföras med det tidigareredovisade samlade underskottet i handelsbalansen på 1 843 milj. kr. De senasteårens ekonomiska politik liksom turistindustrins egna åtgärder för att bl. a.^slimulera resandet inom landet har emellertid ^skapal gynnsammaförutsättningar för en ökning av turismen i . Trots det ansträngdaekonomiska läget kan dessutom en fortsatt expansion av turismen i Västeuropaförväntas. Ytterligare medel föreslås därför till olika turistfrämjandeåtgärder för ^atl ^främsl öka utlänningars resande i men också för attförbättra svenskarnas möjligheter till turism och rekreation inom landet. Deregionala produktions- och ^bokningsenheter som har bildats eller är underbildande, liksom ^ell planerat rikstäckande datoriserat ^bokningssystem, ärviktiga förutsättningar för att stimulera och rationalisera försäljningen avsemester- och rekreationsresor i och till . Dessa olika åtgärdermedverkar bl.a. till att skapa ökade valutaintäkter och bättre utnyttjande avledig kapacitet vid våra turistanläggningar, som sysselsättningen,inte minst i de regionalpolitiska stödområdena, gynnas. Den ekonomiska utvecklingenhar också fått återverkningar på ekonomiska försvar. Strukturellaförändringar inom näringslivet och en ökad ^imporl har inneburit problem förförsörjningsberedskapen. Särskilt har den svenska produktionen av skor ochtekovaror minskat i omfattning. har mot denna bakgrund under år 1978beslutat om åtgärder för att söka trygga försörjningsberedskapen på dessaområden. beslutade vidare all en långsiktig planeringskall ske av de statliga insatserna på ^teko-området. I samband med riksdagenstotalförsvarsbeslut fastlades riktlinjer för det ekonomiskaförsvarets fortsatta utveckling samt riktlinjer förett nytt program för beredskapslagring av olja ^m. På grund av ett begränsat^statsfinansielll utrymme har resursbehoven för det ekonomiska försvarethittills inte helt kunnat tillgodoses. Med hänsynhärtill bedöms att det inte är möjligt att nå uthållighetsmålen för avspärrningoch krig vid utgången av /83. Det torde vara nödvändigt att medavseende på främst beredskapslagringen utgå från en lägre ambition iuppbyggnadstakten än vad som tidigare förutsatts. I det följande redovisas meri detalj utvecklingen inom olika delar av departementets verksamhetsområde^. Europei^skagemenskaperna (EG) , dåden sista etappen av ^tullavtrappningen genomfördes, råder tullfrihet för deflesta industrivaror inom det västeuropeiska ^frihandelsområde som omfattarEG- och EFTA-staterna. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 14 11 särregler i frihandelsavtal medEG avvecklas tullarna för vissa ^slål-^och ^pappersprodukler i långsammare takt.Full tullfrihet uppnås här först ^respeklive . Särreglerna för dessa^s. k. känsliga varor ger EG bl. a. möjligheter ^atl, så länge^lullavvecklingen pågår, fatta ^beslul om att ta ut en högre tredjelands-tull istället för ^preferenslull på den ^imporl som överstiger i^avlalet fastställda kvantitetsramar, ^s. Den högre tullentillämpas efter ^etl sådant beslut fram tillvarje års slut. beslöt kommissionen ^atl ^Iredjelandslullskulle las ut för vissa överskridna plafonder. Även har ett antalplafonder överskridils, men gemenskapen har inte låtit utlösa den högre tullen för någon avde överskridna plafonderna. ^Avtalel förutsätteralt plafonderna skall ökas . EG har emellertid ^möjlighel ^atlhålla inne denna ökning om ^konjunkturella svårigheter kan åberopas. Åren1976-1978 beslöt EG om sådana ^s.k. ^frysningar för ett antal pappersplafonder.^Mol bakgrund av den förbättrade konjunktursituationen lät EG år 1979plafonderna öka med de i avtalet förutsedda fem procentenheterna. Även för år1980 höjs plafonderna . De blandadekommittéerna för EEC- och ^CECA-avialen - frihandelsavtalens förvaltningsorgan- har sammanträtt och . , som har^atl behandla frågor som sammanhänger med den praktiska tillämpningen avavtalets ursprungsregler, har också sammanträtt samt . Vid mötena med denblandade kommittén framhölls från svensk sida att regeringen förutsatte ^atl dereguljära höjningarna av plafonderna skulle fortsättakontinuerligt fram och att de höjningar som frusit inne åren1976-1978 skulle kompenseras. Mot bakgrund av etttidigare förslag från EFTA-länderna om förenklade och förbättradeursprungsregler hälsades ^etl motsvarande, om än mindre långtgående, förslagfrån ^EG-kommissionen med tillfredsställelse. Vikten av att i en nära framtiduppnå positiva resultat beträffande ursprungsreglerna betonades. I samma syftegenomfördes också uppvaktningar i ^EG-huvudstäderna. Vidareupprepades vid mötena de svenska önskemålen om utvidgning av ^varuomfattningeni protokoll 2 till frihandelsavtalet, vilket omfattarlivsmedelsindustriprodukter. Önskemål om samarbete beträffande vissaskattefrågor, varumärkeslagstiftning, ^icke-tariffära handelshinder ochindustripolitik i vid mening framfördes. Andra områden som berördes vid mötenavar ^tekniskl-velenskapligt ^samarbele, transportfrågor, dalakommunikation,miljövårdsfrågor ^saml förutsättningarna för ^ökal samarbete mellan EG- ochEFTA-länderna. Liksom föregående århölls ett möte mellan och ^EG-kommissionen förinformellt åsiktsutbyte om papperssektorn. Inom flera av områdena utanför frihandelsavtalets ramhar ^samarbelel 1979/80:100 Bilaga14 12 forisatt och utvecklats . Enöverenskommelse har träffats mellan och ^EG-kommissionen om ^atl, underförutsättning av rådets godkännande, inleda ^samarbele för ^utbyle avupplysningar i skatteärenden. Expertmöten ^Sverige-EG har hållils om miljövård,^irans^portfrågor, ^bislåndsfrågor ^oeh ekonomisk politik. Gemenskapensdatanät ^Euronet logs i bru^k^ senhösten 1979. Förhandlingar om ensammankoppling med det svenska datanät för ^tekniskt-vetenskaplig^informalion och dokumentation, som togs i bruk i ^seplember 1979, har pågåttoch ^vänlas bli slutförda . dellagande ifusionsforskningssamarbetet inom ^Euratoms ram och det ^tekniskt-vetenskapligasamarbetet inom ramen för det ^s. ^COST ^(European ^Cooperation in ^the^field of ^Scientific and ^Technical Research) har fortsalt. Samarbetet mellan EFTAoch EG har förts ytterligare framåt genom ^EG:s ^s. ^COREPER^*-rapporterfrån respektive ^saml EFTA-ländernas förnyade uttalandeom ett utvidgat ^EFTA/EG-samarbele från ^ministermölei i . Eninventering av önskvärda och möjliga samarbetsområden har därmed inletts. Isill svar på den första ^COREPER-rapporien har för sin del uttryckt principiellt intresse för^samarbele inom alla de i ^rapporlen uppräknande områdena. Bland dessaframhölls dock särskilt - förutom ursprungsregler och ^vauromfatlningen iSveriges frihandelsavtal - ^icke-tariffära handelshinder, i synnerhet detekniska handelshindren. Därutöver föreslogs ^atl även ^industripolitiskt^samarbele skulle övervägas, eftersom utgör en ^inlegrerad del av deneuropeiska industristrukturen. För närvarandeöverväger regeringen vilka konkreta och avgränsade frågor inom nämnda områdensom lämpligen bör kunna föreslås EG för informellt och^icke-inslitutionaliserat samarbete. Europeiskakol- och stålgemenskapen () Handeln med stål mellanSverige och EG har även ^varil underkastad ^elt särskiltarrangemang, som innebär ^atl parterna åtar sig att vidta ^ålgärder för altvissa priser vid export skall respekteras. Arrangemanget ansluter sig tillSveriges frihandelsavtal med Europeiska kol- och stålgemenskapen från år 1972och innebär en temporär tolkning av avtalets prisregler. EG har ingåttarrangemang av liknande slag med alla sina viktigare handelspartners på^slålområdet som ^etl ^komplemenl ^lill ^inlerna ^ålgärder för all lösakrisproblem inom stålindustrin. Arrangemanget mellanSverige och EG infördes genom en skriftväxling och gällde^efler ^föriängning ^inlill ^'Comité des representants ^permanenls - ^EG-ländernasständiga representanter i 1979/80:100 Bilaga14 Handelsd^epartementet 13 ^ulgången av året. Vissa ^lolkningslvister rörande desstillämpning har föranlett konsultationer mellan parterna. För all^förbällra möjligheterna att övervaka att de svenska åtaganden enligtarrangemanget uppfylls införde licenskr^av för exportav tackjärn till gemenskapen. Från gemenskapens sida önskar man förlängastålarrangemanget även . Europeiska^frihandelssammanslutningen (EFTA) ^EFTA:s råd har hållit två ^mölen påministernivå. Vid dessa mötenkonstaterade ^t^ninistrarna alt det ekonomiska lägel hade ^förbätlrals undersenare lid och att utsikterna på kort sikt tedde sig relativt gynnsamma ^trolsden fortsatta höga ^arbelslöshelen. ^Förvänlade fortsalla oljeprishöjningar^oeh den därmed sammanhängande faran för en ökad inflation har föranlett ^rådelalt studera hur små ^ulrikeshandelsberoende länders ekonomi och handel påverkasav olika slags energipolitik. Ministrarna uttrycktevidare sin tillfredsställelse över den europeiska gemenskapens positiva ochkonstruktiva reaktioner på EFTA-regeringarnas deklaration om önskvärdheten av^atl utveckla samarbetet mellan EFTA-länderna och EG. ^Detla kunde ges formenav ^ell ^ökal informationsutbyte och tätare konsultationer rörande handel ochekonomiska frågor. Där så befanns lämpligt borde också samordnadeansträngningar äga rum för att säkra frihandel ^oeh ^samarbele på ekonomiskaområden som kompletterar frihandeln, i syfte att förbättra det allmännaekonomiska läget. Det framhölls alt EFTA-länderna önskar fortsätta och utvecklasina kontakter med EG vad gäller ^ekonomiskpoliliska och monetära frågor ochdärför avser utforska möjligheter att utveckla lämpliga konsultationsprocedurermed EG. Ministrarna välkomnadeEuroparådets initiativ ^atl sammankalla en trepartskonferens omsysselsättningen i . Den granskning sompåbörjades av ^icke-tariffära handelshinder som skapar problem ihandeln inom EFTA och mellan EFTA-länderna och EG har fortsatt. Ensammanställning av de handelshinder som ^hitlillsredovisats har gjorts. De fortsatta strävandena att avlägsna sådanahinder skall till att börja med koncentreras på tekniska handelshinder. I sistnämndaavseende ^f^inns redan ett visst samarbete mellan EFTA- och ^EG-länder inomramen för överenskommelser om ömsesidigt godkännande av provningsresultat.Arbetet härmed har fortsalt. har inbjudits att delta i^konvenlionen om inspektion och kontroll av framställningen av läkemedel. En nyöverenskommelse rörande ömsesidigt erkännande av rapporter om utvärdering avläkemedel har slutits i syfte ^atl underlätta ^regisirering av dessa. ^EFTA:s industriellautvecklingsfond till förmån förPortugal, vars syfte är att bidra till investeringstillväxten i , harvarit verksam 1979/80:100 Bilaga14 14 Del årliga svenska bidraget till fondens uppbyggnad har varit 30 milj.kr. EFTA-länderna har ytterligareintensi^f^ierat sill samarbete med . genomfördesen marknadsföringskonferens i i syfte att ge jugoslaviska affärs- ochindustrirepresentanter en konkret bild av marknadslägel för specificeradeprodukter i de ur jugoslavisk ^handelssynpunkl fem viktigaste EFTA-länderna. Under det andra mötetmed den blandade kommittén mellan och diskuteradesfrämst frågan om ökat industriellt samarbete. Vid ^EFTA:s rådgivandekommittés möte , i ^vilkel även ministrarna deltog, diskuterades ^eltantal förslag om alt stärka frihandels-organisationen ^oeh att intensifierasamarbetet med den europeiska gemenskapen. ärSverige ordförande i , och ^ministermölei kommer att förläggastill Saltsjöbaden^,^ där EFTA tillkom . Det nordiska samarbetetomfattar nästan alla samhällsområden. äger ^etl ^samarbele rumvad gäller lagstiftning och kultur samt i fråga om transport-, social- ocharbetsmarknadspolitiken. Nya områden är energi-, bygg-, konsument-, regional-och miljöpolitik, jämställdhets- ^oeh arbetsmiljöfrågor samt turism. leds och samordnas arbetet i särskilda ^ämbetsmannakommiftér förvarje sakområde. har dettasamarbete utvecklats ytterligare. Inom de nordiska finans/ekonomidepartementenundersöks möjligheterna att stärka nordisk samverkan i frågor som berörekonomisk politik för att därmed internationellt söka öka det nordiskainflytandet. Den första fasen av arbetet presenterades vid ^etl möte mellan denordiska stats- och finansministrarna . Rapporten ^"Denordiska ländernas ekonomiska samberoende" överlämnades därefter till1979 års session med Nordiska ^rådel. En slutlig rapport rörande bl. a. fråganom i vad mån de nordiska ländernas ekonomier är konkurrerande ellerkompletterande förelåg till nordiska finansministermötet den 29 november 1979.Ministrarna beslöt ^atl överlämna rapporten till . De nordiska stats- ochfinansministrarna tillkännagav sin avsikt att under år1980 inrätta ett nordiskt ekonomiskt forskningsråd med uppgift att ge stöd tillanalyser och utredningar om del ömsesidiga ekonomiska beroendet länderna emellanoch förutsättningarna för ett närmare samarbete när det gällerstabiliseringspolitiken och de långsikliga tillväxtfrågorna. tillsattes en utredning för att undersökabehovet av och intresset 1979/80:100 Bilaga14 15