prop · G303165 · 1979-12-31 00:00:00 — till byggande av statliga vägar, varav190 milj. kr. var avsedda att användas inom varvsregionema (prop. 1978/79; 125,/ 79: 23, rskr 1978/79:374). Vidare har regeringen medstöd av sin finansfullmakt ställt 55 milj. kr. till arbetsmarknadsstyrelsensförfogande till Jämvägsarbeten på sträckorna och Munke- 1979/80:165 46 Situationen på arbetsmarknaden j varvsregionerna har dock letl tillatl vissa projekt inte har påbörjats ännu eller drivs i mindre omfattning änsom tidigare fömtsågs. Föratt underlätta övergången till annan sysselsättning för vissa varvsanställda iGöteborg uppdrog regeringen den 25 januan' 1979 åt Svenska Varv att, i enlighetmed beslut, i nära konlakl med arbetsmarknadsmyndigheterna Iräffaavtal med berörda fackliga organisaiioner om en anställningsgaranti för den dåanslällda personalen. iräffades etl sådant avtal som bl.a. innebaratt ett aktiebolag, Projekt 80 AB (P80), bildades. Till della bolag överförs,somjag redan har nämnt, den övertaliga personalen vid varven. Bolagetsuppgifter är alt förbereda den överförda personalen för anställning utanförvarvsföretagen eller pensionering. På länsarbetsnämndens initiativ har enomställningsgrupp vid P80 bildals. 1 denna grupp ingår representanter förföretagsledning, de fackliga organisationerna vid Svenska Varv,arbetsmarknadsverket, trygghetsrådet och kommunsnäringslivssekretariat. Dessutom har en särskild arbetsförmedlingsenhetupprättats vid P80. 1978/79: 49 bedömdes att antalet anställda vid varven i överstegbehovet med ca 2300 personer. uppgick motsvarande antal tilldrygt 1 600 personer. Ca 400 personer har slutat sin anställningantingen före eller efter inträde i P80. Ytterligare ca 100 personer har återanställts i varvsföretagen. Närmare 300 genomgår f. n. sådan utbildning ellerpraktik som bör kunna leda till anställning. Av resterande ca 850 är 250långtidssjuka eller tjänstlediga och står därför f n. inte tillarbetsmarknadens förfogande. Av de urspmngligen 1 600 övertaliga återstår nuca 600 personer som ännu inte har kunnat beredas nya arbeten. Samtligaslorvarv ligger inom tätbefolkade områden med välutvecklade kommunikalioner ochgoda pendlingsmöjligheler. Vad som i del följande nämns om arbetsmarknaden iresp. region avser del område som kan nås genom daglig pendling från resp.varvskommun (jfr prop. 1978/79:49 bil. Arbetsmarknadslägeti de fyra regionerna - , , och - har förbättratspåtagligt i jämförelse med situationen vid beslul i varvsfrågan år1978. Det finns i samtliga regioner en ökad efterfrågan på arbetskraft, framförallt inom induslri- och byggnadsverksamheten, samiidigi som sysselsältningeninom den offentliga sektorn har fortsatt atl öka. Den ökade efterfrågan påarbetskraft inom metall- och verkstadsindustrin har i vissa fall inle kunnattillgodoses. Arbetskraftsefterfrågan mätt i antalet kvarstående lediga platserhar ökat kraftigt i samtliga varvskommuner. Inom tillverkningsarbele haruppgången varil speciellt märkbar. Antalet kvarstående arbetssökande hosarbets- Prop.1979/80:165 47 förmedlingenhar minskal i , medan del för de övriga varvsregionerna harlegal kvar på samma nivå som . Andelen kvarstående sökande avbefolkningen inom åldrarna var något högre i deberörda varvsregionerna än för rikel i sin helhet. Bedömningar av denlångsiktiga utvecklingen på arbetsmarknaden i resp. region har gjorts inomramen för länsplaneringen. Därvid har fömtsetts en minskad sysselsättningunder inom industrisektorn i samtliga regioner och enökning inom servicesektorn - främst den offentliga - som mer än väl kompenserarbortfallet av sysselsättning inom andra samhällssektorer i Malmö-, Landskrona-och Uddevallaregio-nerna och som leder till i stort selt oförändradsysselsättning i . I dessa beräkningar har hänsyn tagils lillriksdagens beslul om sysselsältningsminskning vid varven. De enskildakommuner i vilka varven f. n. ligger fömtses dock samtliga få en svagbefolkningsutveckling. I vissa fall beror detta på sysselsältningsminskninginom induslrin, i andra fall på en förskjutning av boendet till andra kommuneri regionen. 2.7.3Behov av ökade insatser i vissa varvsregioner SomJag redan har anfört bör den av Svenska Varv beslutade stmkturplanen liggatill gmnd för den fortsatta omstruktureringen av varvsindustrin med denändringen att avvecklingen av Öresundsvarvet bör ske i den takt som nyaarbetstillfällen kan skapas för de anställda vid varvet. Någon säker lidpunktför när avvecklingen är avslulad kan inle anges . Avvecklingen leder till enytterligare minskning av antalet sysselsättningstillfällen i Landskronaregionenmed ca 2 500 i förhållande till beslut (prop. 1978/79: 49,NU 1978/79: 17, rskr 1978/79: 115). För Uddevallavarvet beräknassysselsättningen i huvudsak förbli oförändrad. För varven i Göleborg och Malmöblir sysselsättningskonsekvenserna av stmkturplanen enligtöverslagsberäkningar inom Svenska Varv atl antalet arbetstillfällen minskarmed ca 2400 resp. 1800 lill ulgången av . Det ekonomiska utfallet avverksamheten vid enskilda varv blir avgörande för sysselsältningsnivån. Omlönsamheten blir lillfredsställande kan alltså produktionsvolymen vid varvenbli högre och därmed sysselsättningsminskningen mindre. Det är därför svårtatt göra en mer precis bedömning för dessa senare båda regioner. Elt genomförande avstmkturplanen får ringa effekler på sysselsättningen i . Effekterna iGöleborgs- och är osäkra. Dessa senare båda regioner har en såslor arbetsmarknad atl de sysselsättningseffekter som uppstår till följd av enneddragning av berörda varv i slor utsträckning bör kunna lösas med sedvanligasysselsällningspolitiska medel. Jag avser efter samråd med chefen förarbetsmarknadsdepartementet återkomma med en bedömning av vilkasysselsättningsskapande ålgärder som kan behövas. Prop.1979/80:165 48 Ansvarigamyndigheter på länsplanet och centralt har att noga följa utvecklingen påberörda arbetsmarknader och föreslå regeringen de åtgärder som behövs för attlösa uppkommande problem. Jag vill i det sammanhanget erinra om attlänsstyrelserna som en följd av beslutet 1978 och omregionalpolitiken (prop. 1978/79: 112, AU 1978/79: 23, rskr1978/79:435) har tilldelats särskilda medel för att kunna fullgöra sådanauppgifter. Föratt i stödja de varvsanställdas anpassning till arbele utanförvarvsindustrin kan vissa åtgärder från Svenska Varvs sida bli behövliga.Sålunda kan lämnande av avgångsvederlag i vissa fall vara ell sätt attkompensera dem som gör ekonomiska uppoffringar när de anställs av andraförelag. Det synes rimligt att staten finansiellt medverkar för att täcka dekostnader som Svenska Varv åsamkas genom en sådan åtgärd. Olikaslag av arbetsmarknadspolitiska åtgärder kan utnyttjas i omställningsarbetet.Av dessa kan nämnas bidrag vid flyttning till annan bostadsort och utbildningi olika former, huvudsakligen vid AMU-center. För alt intensifiera denarbetsförmedlande verksamheten kan särskild arbetsförmedling upprättas påvarvet. Jagavser att i samråd med chefen för hösten 1980återkomma beträffande frågoma om avgångsvederlag och övrigaarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Föratt möjliggöra en så snabb avveckling som möjligt av Öresundsvarvet måstesärskilda åtgärder vidtas för att skapa altemativ sysselsättning för devarvsanställda. Fortsatt regionalpolitiskt stöd kan därvid bli nödvändigt. Enligtriksdagens beslut om regionalpolitiken (prop. 1978/79:112, AU 1978/79: 23, rskr1978/79:435) trädde nya regler i kraft som innebär att det regionalpolitiskastödel förstärktes. Bestämmelser om detta finns i förordningen (1979:632) omregionalpolitiskt slöd. Fömtom förstärkt stöd för de delar av landet där destörsta sysselsällningsproblemen finns gavs ökade möjligheter för företagen allfå stöd i samband med utbyggnader och elableringar. kan praktiskt tagetalla verksamheter inom näringslivel som är av regionalpolitiskt intresse fåstöd. Dessutom är stödet inte längre begränsai lill anskaffning av byggnaderoch maskiner utan hela kedjan från produktulveckling lill uppbyggnad av produktionsapparatoch marknadsföring kan stimuleras med regionalpolitiskt stöd. Viden avveckling av Öresundsvarvet bör enligt min mening företag inomLandskronaregionen kunna erhålla regionalpolitiskt stöd i samma omfattning somförelag inom stödområdena. De nya och mer gynnsamma bestämmelser förregionalpolitiskt stöd som tillämpas utanför varvsregionerna bör såledestillämpas även i . Därigenom kan näringslivet i regionen fåen väsenllig stimulans och förutsättningarna för expansion av befintligtnäringsliv förbättras som möjligheterna Prop.1979/80:165 49 I sammanhanget villjag erinra om att del slöd som redanutgår i varvsregionerna hafl goda effekler. Invesleringar lill följd av redanfattade beslut vänlas som Jag redan nämnl bidra lill att drygl 500arbetstillfällen skapas inom varvsregionerna. Medhänvisning till vad Jag nu anfört föreslår Jag atl regeringen inhämtarriksdagens medgivande att få besluta att kommun inom Landskronaregionen förviss tid får ingå i stödområde om utvecklingen på arbetsmarknaden geranledning härtill. I övriga varvsregioner kan regionalpolitiskt stöd lämnasenligt de riktlinjer som gäller för stöd utanför stödområdena. Ioch med all den ordning som jag nu förordal för regionalpoliliskl stöd träder ikraft finns behov av alt lämna slöd från de fömt nämnda anslagenrörande särskilt regionalpolitiskt slöd i vissa varvsregioner. Av dennaanledning räknar jag med atl ell sammanlagt belopp av ca 170 milj. kr. på debåda anslagen inte kommer atl utnyttjas. I stället kommer stöd som framöverlämnas inom varvsregionerna att belasta anslagen till regionalpoliliskt stöd ienlighet med reglerna i förordningen (1979:632) om regionalpolitiskt stöd. Medhänsyn till denna ökade belastning på de regionalpolitiska anslagen förordarjag atl den ram av 7400 milj. kr. för beslut om regionalpolitiskt stöd, somriksdagen har medgivit för budgetåren 1979/ 80-1983/84 (prop. 1978/79: 112, AU1978/79:23, rskr 1978/79:435), ökas med 170 milj. kr. Delegationen företableringsfrågor inom industridepartementet kommer att aktivi verka för attföretag etablerar verksamhet i . Delegationen kommer därvid att pålämpligl sätt samarbeta med Stalsföretags-gmppen, kommun och detinvestmentbolag - Malmöhusin-vest - som harfaildal för insatser i varvsregionema i länet. Ävenandra åtgärder än regionalpolitiskt stöd kan bli nödvändiga för att stimulerasysselsättningen i . i ochLandskrona kommun har förl fram en rad förslag. Bland dessa kan nämnasanläggning av en kolhamn i , förstärkning av ulvecklingsfonden iMalmöhus län, fortsalt slöd till alternativ produktion i varvsregionema,inrättande av vissa forsknings- och utvecklingsinstitut, som miljöieknisklcentmm och finmekaniskl centrum, fortsatt slöd lill näringslivsdelegationen iMalmöhus län, ökal väg- och galubyggande och bidrag till täckning avhyresförluster för lägenheter som blir lomma i tiil följd avnedläggningen av Öresundsvarvet. Om sysselsättningsutvecklingen iLandskronaområdet gör del nödvändigt atl vidta åtgärder av de slag som här harnämnls, harjag för avsikt att återkomma härtill. 4 1979/80. 1979/80:165 50 Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna deindustripolitiska riktlinjer för svensk varvsindustri som jag har förordat, 2. godkänna deriktlinjer för stöd till svensk varvsindustri som Jag har förordat, 3. godkänna denändrade beslutsordning för handläggning av ärenden rörande stöd tillvarvsindustrin och till beställare av fartyg som jag har förordat, 4. bemyndigafullmäktige i att till utgången av ikläda statengarantier till svensk varvsindustri och till beställare av fartyg hos svenskavarv - inkl. tidigare lämnade garantier intill ett vid varje tidpunktsammanlagt belopp av högst , 5. medge atttidigare lämnade bemyndiganden till fullmäktige i att iklädastaten garantier till avseende förlusttäckning förkundfordringar och fartygsproduktion om sammanlagt . fårutnyttjas till utgången av , 6. bemyndiga fullmäktigei att utfärda skuldebrev till på 606 000 000kr., 7. till Lån tillmindre och medelstora varv för /81 under Qortonde huvudtitelnanvisa ett reservationsanslag av , 8. tillMedelstillskott för varvet för / 81 under Qortondehuvudliteln anvisa ett reservationsanslag av , 9. tillAvskrivningslån tUl varvsindustrin för /81 under Qortondehuvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , 10. till Räntestöd till varvsindustrinför /81 under Qortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslagav , 11. till Medelstillskott tiU för /81 under Qortonde huvudtiteln anvisa ettreservationsanslag av , 12. till Bidrag till Svenska Varv ABför vissa utvecklingskostnader för /81 under Qortondehuvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , 13. till Bidrag till Svenska Varv ABför vissa personalkostnader på tilläggsbudget III till statsbudgeten /80 under Qortonde huvudtiteln anvisa ett anslag av 26000000kr., 14. till Bidrag tUl förvissa personalkostnader för 1979/80:165 51 budgetårel1980/81 under fjortonde huvudliteln anvisa ett förslagsanslag av 240000000kr., 15. bemyndiga regeringen attbesluta att kommun inom Landskronaregionen får ingå i stödområde under visstid, 16. all medge all under budgelåren1979/80-1983/84 regionalpolitiskt stöd får beviljas med ytterligare 170000000kr. som lidigare har medgivit för nämndabudgetår. Ärendelbör behandlas under innevarande riksmöie. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslular atl genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. 1979/80:165 52 SAMMANFATTNING AV SVENSKA VARVKONCERNENS STRUKTURPLAN 1 Stmkturplanensinnebörd ............................................ 52 2 Stmkturplanåren 1980-1984 ....................................... 53 2.1 Omstmktureringssektorn ........................................ 53 2.1.1 Marknadsbedömningar..................................... .. 53 2.1.2 Stmkturplan .................................................. .. 55 2.2 Den kommersiella sektorn ...................................... 58 3 Kvantifieringav stmkturplanen .................................... .. 59 3.1 Resultatutveckhng ................................................ ... 59 3.2 Behov av kapitaltillskott ........................................... ... 60 3.3 Kapitalbindning ...................................................... ... 61 3.4 Sysselsättning ....................................................... 61 senaste beslut om varvsindustrins strukturavser liden t. o. m. (prop. 1978/79: 49, NU 1978/79: 17, rskr 1978/79:115). Svenska Varv har utarbetat en struklurplan, somfastställdes av dess styrelse den lOjanuari 1980, för liden fram lill milten av1980-lalel. Siruklurplanen medför myckel omfallande förändringar inomkoncernen. framgångsrikt genomförande av planen kräver ell genombrott påflera nya affärsområden där koncernens erfarenhet är begränsad. Osäkerheten iframtidsbedömningarna är därför slor. En anpassning av planen lill nyaförutsättningar bedöms därför fortlöpande behöva ske. Siruklurplanen bör enligtSvenska Varvs mening uppfattas som en beskrivning av koncernens mål för1980-lalet och dess styrningsfilosofi. Vidare innehåller planen en beskrivningav vilka konsekvenser målen och prognoserna har för koncemens verksamhet vidmilten av 1980-lalel saml slutligen ell handlingsprogram för genomförande avomstruktureringen och förslag till elt anlal älgärder som börvidlas. Svenska Varv bedömer att en ny övergripande struklurplankan bli aktuell om . Svenska Varv AB:s uppgift är bl.a. att lösastrukturproblemen för de svenska storvarven. vara sådan atllönsamhel nås i samtliga verksamhelsgrenar på . På korl sikl skallverksamhelen styras pä ekonomiskl bästa sätt inom av ägaren angivna rikllinjeroch lämna ekonomiska ramar. består f. n. av förelag med olikainriktning, problem och utvecklingssitualion. 1979/80:165 53 SvenskaVarv har delal in koncernens verksamhel i en kommersiell seklor, enomslmkiureringssektor och en sysselsättningspolitisk sektor. kommersiella sektorn ingår de företag vilkas verksamheter f n. ärföretagsekonomiskt motiverade. Moderbolaget ställer normala ekonomiska krav påverksamheten. F. n. ingår Svenska Varvs industridel i denna sektor. Iomstmktureringssektorn ingår de verksamheter vilka efter en omstmktureringbedöms kunna bli lönsamma , dvs. de ingår då i den kommersiellasektorn. räknas varven till denna seklor. Svenska Varv bedömer attbolaget fr. o. m. kan lämna skälig utdelning till ägaren. Densysselsättningspolitiska sektorn består av företag som koncernen föreslår skallavvecklas men där ägaren beslutat aU koncernen t. v. skall fortsätta medverksamheten. F. n. ingår P80 i denna sektor. StmkturplanenomfaUar många riskelement. För att målet med planen skall nås krävs attkoncernens enheter når marknadsgenombrott tidigare än konkurrenterna på ettflertal områden. Om strategin i stmkturplanen i något avseende inte visar sighålla måsle snabbt korrigeringar ske. Detta kan innebära ytterligareminskningar av kapaciteten eventuellt i form av nedläggningar av vissa enheter. Planen anger etl antalerforderliga beslut vilka måsle fallas . Dessutom anger den allmännariktlinjer för genomförandet och en beskrivning av hur koncemen kan se utefter genomförd omstmkturering . Den definitiva stmklurenmåste dock bli etl resultat av genomförandet av anvisade program och styras avden grad av framgång som nås vid genomförandet av de olika delarna iprogrammen. stmkturplan kan bli aktuell all utarbeta . Överkapaciteteninom världens varvsindustri förväntas bestå fram lill milten av 1980-talet.Efterfrågan väntas därefter öka jämförl med nuvarande myckel låga nivå menfortfarande klart understiga den höga efterfrågan som fanns i början av1970-talet. Svenskvarvsindustri förväntas dessulom inte kunna förbällra nuvarandekostnadsnackdel Jämförl med länder som t. ex. och . Även underandra hälflen av kommer kostnadsnackdelen alt uppgå till ca 25 %Jämfört med dessa länder. Föralt eliminera denna kostnadsnackdel för den efterfrågan som förvän- Prop.1979/80:165 54 tasmåste därför olika möjligheter att skapa prisfördelar åstadkommas. Exempel pååtgärder som kan vidtas för att uppnå sådana prisfördelar är ökadproduktkomplexitet, intensifierad marknads- och produktutveckling, genom högreintäkt för kunden motivera ett merpris och systemförsäljning. Uppnåddprisfördel kan dock inte helt kompensera kostnadsnackdelen utan en lönsamverksamhet kräver dessutom kraftiga insatser på den osäkra fartygsmarknaden. Motbakgmnd av bedömd framtida efterfrågan och konkurrenskraft har de i tabell 1angivna affärsområdena ansetts intressanta för varvsföretagen i koncemen. område har dessutom gjorts en bedömning av den volym en framgångsriksatsning på resp. segment skulle kunna ge. Storvarvens framtida marknad (mil), timmar/år) Bulk-, tank- och enhelslastfartyg och kemikaliefartyg industrianläggningar Offshore ' Avmarknadssegment under bearbetning ammoniak/urea, metanol samt cellulosa Avmarknadssegment under bearbetning Utöverdessa affärsområden skall koncernen följa utvecklingen inom områdenaoffshore-service och färjor. Marknaden inom dessa områden kan uppgå till totaltca 0,7 milj. timmar . Dessa områden bedöms som intressanta och harmedtagits i storvarvsstrukturen som kompletterande affärsområden. Förkoncernen är prefabricerade anläggningar, gas- och kemikaliefartyg samloffshore-produkier de mest utvecklingsbara områdena att skapa en starkkonkurrensposition. Möjligheternaatt nå angiven totalvolym måste anses som relativt osäkra. Slor risk ligger isatsningarna på områdena gas- och kemikaliefartyg, prefabriceradeindustrianläggningar och offshore. Produktionsvolymenvid de fyra storvarven uppgår till ca 10 milj. timmar. Av tabell 1 ovanframgår att den lönsamt tillgängliga marknaden inom valda affärsområden uppgårtill ca 5 milj. timmar och till ca 6,5 milj.timmar . Härtill kommer affärsområdena offshore-serviceoch lokala färjor uppgående till lolalt ca 0,7 milj. timmar . En krafiigminskning av produktionskapaciteten vid storvarven är därför nödvändig. Angivnaaffärsområden ställer olika krav på varvens anläggningar och affärskompetens.F. n. finns inte något varv som har erfarenhet av samtliga affärsområden. De ikoncernen ingående varven har dock gemensamt Prop.1979/80:165 55 erfarenhei från samtliga av de angivna affärsområdena. Molbakgmnd härav är del väsenlligl alt bedöma vilken varvsslmktur som effektivasttillvaralar möjligheterna atl snabbast nå framgång inom valda affärsområden. Svenska Varv anser atl de kriterier som är väsentliga vidvalel av simktur är: förmåga till snabbt affärsgenombrott,kapacitetsutnyttjande, specialisering och leveransförmåga. Fömtom nämnda generella kriterier har Svenska Varv vid valav lämplig simktur för storvarven tagit hänsyn till storvarvens anläggningar,marknadsposition, utvecklingskapacitet och organisation. Uddevallavarvet inriktas mol bulk-, tank- ochenhetslastfartyg. Omslmklureringen skall ske inom given ekonomisk ram ochsenast ha placerat varvet i den kommersiella sektom. Produktionsvolymenanpassas efter ekonomiska ramar, men får inteöverstiga 2,2 milj. timmar. Omprövning av omslmklureringen görs avkoncemledningen. Erforderliga huvudmotorer levereras från Motor AB.Motorproduktionen fömtses kunna avvecklas i och med fullföljande av denorderstock, som fanns . GötaverkenArendal innktas mot offshore samt prefabricerade industrianläggningar. Vidareansvarar varvet för affärsområdet offshore service. Omslmklureringen skall skeinom given ekonomisk ram samt antingen ha placerat varvel i denkommersiella sektom eller givit beslul om avveckling av verksamheten.Produktionsvolymen inriktas mot en produktionsvolym om 1,5 milj. timmar vidutgången av . Om varaktig lönsamhet inom angivna affärsområden uppnåskan denna få motivera en större produktionsvolym. Produktionsvolymen får dockunder perioden inle överstiga produktionsvolym, dvs 2,5 milj. timmar.Omprövning av omslmklureringen görs av koncemledningen. Kockumsinriktas mot gas- och kemikaliefartyg samt prefabricerade industrianläggningar.Vidare ansvarar varvet för affärsområdet färjor. Hämtöver skall varvel underomslällningsperioden arbeta inom affärsområdet tank-, bulk- ochenhelslastfartyg för all erhålla överbryggnadsproduktion. Dessutom övertas successivtreparationsverksamheten från Öresundsvarvet. Omslmklureringen skall ske inom given ekonomisk ram samlsenast antingen ha placerat varvet i den kommersiella sektorn ellergivit beslul om avveckling av verksamheten. Produktionsvolymen totall inriklasmot 2,4 milj. timmar vid utgången av . Om varaktig lönsamhet inomangivna affärsområden uppnås kan denna motivera en större produktionsvolym.Volymen får dock inle överstiga produktionsvolym, dvs3,5 milj. timmar. Omprövning av omstruktureringen görs Prop.1979/80:165 56 Ubåtsproduktionen skall underplanperioden successivt överföras fill Karlskronavaravet. För Öresundsvarvet fattas beslul omnedläggning. Inga ytterligare nybyggnadsorder tecknas av varvel.Koncernledningen beslutar om lämplig avslutningsproduktion så atl verksamhelenär nedlagd snarasl möjligt, dock . Reparalionsverksamhetenöverförs successivt till , medandotterbolaget avyttras. Reparationsmarknadens överkapacitet förvänlassuccessivt minska fram till åren 1982-1983. Cityvarvet har inte någon avgörandefaktorkostnadsnackdel jämfört med flertalel nordeuropeiska konkurrenter.Konkurrenssvårigheter existerar dock på gmnd av svag effektivitet samtoförmånlig lokalisering, vilket i vissa fall leder till högredevialionskosl-nader än för flertalet konkurrenter. För att möjliggöra en bättre prisnivå måste varvetsproduktionsvolym anpassas till den regionala marknaden. Exakt var denna volymbör ligga är svårt att fastställa, men en kraftig minskning kan fömtses. Cilyvarvet inriktas mot konventionella reparenter ochkompletterande produktion. Omslmklureringen skall ske inom given ekonomisk ramsaml ha placerat varvet i den kommersiella faktorn. Under år1980 skall pågående ansträngningar för all minska omkosinader och höjaproduktiviteten fullföljas.