prop · G30356 · 1979-12-31 00:00:00 — Enförsta sådan fråga gäller den valda terminologin i fråga om jämställdhetsombudet.Orsaken till att benämningen jämställdhetsombud tidigare föreslogs var attregeringen i likhet med jämställdhetskommittén strävade efter en könsneutralbenämning. I den debatt som har följt på regeringens lagförslag har emellertidfrån flera håll framhållits att den valda benämningen är mindre lämplig. Dethar bl.a, anförts att jämställdhetsombudet lätt skulle kunna förväxlas medsådana fackligt valda ombud, t. ex. skyddsombud, som verkar ute på de enskildaarbetsplatserna. Den statliga ombudsmannainslitulionen, innefattandejustitieombudsmännen, och konsumentombudsmannen, ärvälkänd såväl inom som utom . Mot den bakgmnden kan det vara lämpligareatt använda benämningen jämställdhetsombudsman. Fördelarna med att ha ettvedertaget begrepp får i detta fall anses överväga nackdelama av en som det kansynas icke könsneutral benämning. När som förordasjämställdhetslagen skall innehålla även bestämmelser om aktiva åtgärder förjämställdhet och om jämställdhetsombudsman och jämställdhetsnämnd, kommer fråganom ikraftträdandet i ett nytt läge, I den tidigare propositionen framhölls attdet behövs en rimlig tid för att arbetsmarknadens parter och andra skall kunnaförbereda sig inför den nya lagstiftningen. De skäl som då anfördes för attlåta drygt sex mänader förflyta mellan beslut att antagalagförslaget och lagens ikraftträdande kvarstår fortfarande. En ombudsmannaorganisationbehöver byggas upp. Även den närmare utformningen av jämställdhetsnämndensverksamhet måste övervägas. En annan uppgift som återstår är utarbetande avnärmare författningsbestämmelser om jämställdhetsombudsmannens ochjämställdhetsnämndens verksamhet. Samordningen av ombudsmannens ochjämställdhetskommitténs verksamhet bör också klarläggas. Somhar framgått av vad jag har anfört i det föregående menar jag att det ärväsentligt att se det fullständiga förslaget till jämställdhetslag som en sammanhängandehelhet. Reglerna om förbud mot diskriminering hör ihop med reglema om aktivtjämställdhetsarbete. Ofta kommer det att framstå som bättre och merverkningsfullt i praktiken eller atl söka nå resultat i form avjämställdhetsprogram för arbetsplatsen än genom att göra gällande att den enaeller andra åtgärden är en otillåten diskriminering, Å andra sidan bör beaktasatt jämställdhetsombudsmannen också kan ha betydelsefulla uppgifter att fyllasom ett stöd i diskrimineringslvisler ål enskilda och gmpper med svagtutgångsläge på arbetsmarknaden. Prop.1979/80:56 12 Med hänsyn härtill är det inte lämpligt att en fullständiglagstiftning på området träder i kraft i flera steg. Bådearbetsmarknadsparternas och samhällets information skulle också försvåras.Eftersom det enligt vad jag har anfört inte kan komma i fråga att sättabestämmelserna om aktiva jämställdhetsåtgärder m.m, i kraft tidigare än den Ijuli 1980, bör enligt min mening även reglerna om diskrimineringsförbudel trädai kraft först då. Arbetsmarknadens parter har anslutit sig till dennabedömning. Jag förordar därför att regeringen föreslår att ändra dettidigare fattade beslutet om ikraftträdandet i enlighet härmed. Före genomförandet av reformen krävs visst ytterligarelagstiftningsarbete, 1 enlighet med vad arbetsmarknadsutskottet kom fram tilli våras (AU 1978/79: 39 s, 24) bör regler om huvuddragen av förfarandet införjämställdhetsnämnden tas in i lag i stället för att utfärdas i en förordning.Vidare behövs, som också förutskickades i det tidigare lagstiftningsärendet (prop,1978/79: 175 s, 140, 153, 181), vissa ytterligare reglerom rättegången i diskrimineringslvisler.Dessa nya regler skall främst syfta till atl samla skadeståndsanspråk enligtjämställdhetslagen till gemensam handläggning i en och samma rättegång och attlösa vissa därmed sammanhängande rättsfrågor. Vidare behöver frågan omsekretess i vissa fall vid tillämpningen av lagen övervägas ytterligare ocheventuellt regleras i särskilda bestämmelser. Detsamma gäller ett par processuellafrågor med anknytning till diskrimineringstvisterna. I det förberedande arbetetinom har det visat sig att det sannolikt blir denlämpligaste lösningen att samla de nya rättegångs- och förfarandereglema i etlantal nya paragrafer inom jämställdhetslagens ram. Fördetta talar bl. a, detnära sambandet med lagens materiella regler och intresset av att reglema blirså samlade och överblickbara som möjligt. Ett slutligt ställningstagande på denna punkt bör dockanstå till dess arbetet har kunnat slutföras på grundval av den kompletteringav jämställdhelslagen som jag här förordar. Vid slutförandet av arbetet kanockså bedömas om de tillkommande reglerna bör granskas av lagrådet innan deföreläggs för beslut. Som har nämnts behövs slutligen ocksååtskilligt organisatoriskt och praktiskt förberedelsearbete inför upprättandetav de nya tillsynsorganen och förberedelser i fråga om information införreformens genomförande. Jag finner det vara en lämplig lösning att regeringenunder återkommer lill i en särskild proposition om dessafrågor. Detta kan lämpligen ske i anslutning till att regeringen efter avslutadremissbehandling bereder tillfälle att uttala sig om detinledningsvis nämnda förslaget till nationell handlingsplan förjämställdhetsarbetet. Rent lagstiftningstekniskt har det befunnits lämpligastatt, i stället för att ändra i den antagna jämställdhetslagen och dessikraftträdandebestämmelser, upphäva denna och införa en ny lag med ett senareikraftträdandedatum. 1979/80:56 13 Inomarbetsmarknadsdepartementet har därför upprättats ett förslag till lag omjämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet. Det har utformats ienlighet med det av arbetsmarknadsutskottet tidigare förordade lagförslaget (AU1978/79: 39 s. 27 ff) med vissa redaktionella ändringar. Förslaget har tidigarei sak granskats av lagrådet (se prop, 1978/79: 175 s. 158 ff). Vidare harupprättats ett förslag lill lag om upphävande av lagen (1979:503) omjämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attantaga inom upprättade förslag till 1, lag om jämställdhet mellankvinnor och män i arbetslivet, 2, lag om upphävande av lagen(1979: 503) om jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram.