prop · G30390 · 1979-12-31 00:00:00 — Även om en sådan höjning av utdebiteringen synes vara måttlig får den sättas i relation lill de volymökningar som ofrånkomligen vänlas särskill på barnomsorgens, åldringsvårdens och al koholistvårdens verksamhetsområden. Kommunens skatteintäkter bör i första hand läcka ökade koslnader på dessa områden och ej användas lill att finansiera uteblivna investeringsbidrag. Vad avser kommunernas möjligheter atl finansiera statsbidragsbortfalletgenom ökad upplåning pä den allmänna kredilmarknaden i enlighel medarbetsgruppens förslag måsle man sälla detla i relalion till hänvisningen bedömning av kapilalmarknadsutredningen. Man har inom kapilalmarknadsutredningensåledes gjorl bedömningen all det f. n. inle finns någol som skulle lyda på altdel inom överskådlig lid kommer all vara möjligt atl öka del uirymme somkommunen kan få ta i anspråk på kreditmarknaden. Del andrafinansieringsalternativet som står till buds för kommunerna, ökad utdebitering,synes, med hänsyn till del anslrängda ekonomiska läge kommunerna befinner sig ioch som redan medfört ökade kommunalskatter inte vara realistisk. Det skullesålunda erfordras en ökad utdebitering om genomsnittligt i samtligalandels kommuner för all täcka statsbidragsbortfallet på totall 300 milj. kr.Helt naturligt skulle härvid uppstå stora variationer i utdebiteringsökningmellan olika kommuner. Möjlighelen för kommunerna att finansiera elt evenluelllbortfall av del akluella statsbidraget genom lån bedöms av kommunen som mycketliten. Slalens anspråk på kredilmarknaden bedöms bl. a. av konjunklurinslilutetbli betydande . Atl, mol bakgrund härav, förutsätta enökad upplåning kan ej anses realistiskt. Statsbidragsbortfalletkommer därför atl behöva finansieras genom skaltehöjning. Om investeringsbidraget likväl skulle bli föremål för ettslopande bör lånemöjlighelerna underlättas. Därvid synes det lånesystem som lillämpasför finansiering av Ijärrvärme vara det mest tilltalande, då delta är administrativtenklare än atl utnyttja bostadslånesyslemet. Kommunen biträder såledesarbetsgruppens uppfattning i detla stycke, Det förefaller då betydligt bätlre alt kompenserakommunerna genom att utöka det statliga anslag som står lill förfogande för skatteutjämningsbidragtill kommunerna, med ell belopp som molsvarar del slopade invesleringsbidragellill skolbyggnader. Vid fördelningen av della nytillkommande belopp för skatteutjämningsbidragbör man avsätta viss del för atl skapa en reell möjlighet för kommuner med svagbärkraft och slora investeringsbehov på skolområdet alt söka och erhålla ellbehovsprövat exlra skalleuljämningsbidrag. Skolslyrelsen finner alt arbetsgruppens förslag om altavvisa bostadslå-nefinansering för grundskolelokaler i allmänhel somdenna lånefinansiering bibehålls för en rad andra lokaler för boendeservice,innebär all invesleringar i skollokaler slälls i ekonomisk strykklass, vilkelknappast kan främja skolans intressen och ej heller en rimlig avvägning mellanskolinvesteringar och andra invesleringar för boendeservice. För atl undvika dessa olägenheler vill skolslyrelsen slällaföljande alter nativ under diskussion. Skollokaler för jämställs med övriga bostadslåneberältigade lokaler för boendeservice. Enligt skolstyrel sens mening borde ett sådant system, både främja en rationell planering och skapa möjlighel för en ur konjunklursynpunkt önskvärd styrning av den kommunala investeringsvolymen för bostäder och boende service, inkl. skollokaler. Skolslyrelsen är skeptisk till förslagel om all slopainvesteringsbidraget även för gymnasieanläggningar. Dessa skolanläggningarbetjänar nämligen etl belydligl slörre område än en enskild kommun, och densamordning mellan bostadsplanering och skolplanering, som bör ske primärkommunalt,när del gäller , måste när del gäller gymnasieskollokaler, omfattaett större område än en kommun. Enligt arbetsgruppens förslag skulle den enskildagymnasiekommunen kompenseras för bortfallet av de statliga investeringsbidragen genom en uppräkning av de interkommunala eleversättningarna. Enda möjlig helen all skapa godiagbara eleversältningar skulle då vara all bygga dessa på redovisade kommunala kostnader för gymnasieskolans drift eller också alt gradera de schabloniserade ersättningsbeloppen med hänsyn till skolan- Prop.1979/80:90 176 Båda dessa alternativ är urprimärkommunal synpunkt avskräckande med hänsyn till den arbetsinsats dekräver. ----- Skolstyrelsen kan med bestämdhet konstatera, att dekommunala myndighelerna i under inga omständigheter skullereflekterat på all investera i permanenta lokaler för glasskolan, vilket var enabsolul nödvändig förutsättning för glasskolans drift, om arbetsgruppensförslag om all hell slopa investeringsbidraget till gymnasiebyggnader hadevarit genomförbart. I finansieringsfrågan finns det anledning inslämma i atl arbels gruppen borde ha undersökl om inle kommunerna på etl administrativt enkell sätl skulle kunna kompenseras för bortfallet av del nuvarande investeringsbidraget. Enligt bör det därför ligga när masl lill hands alt kommunerna kompenseras via tillskoll i någon form till skolans löpande driftbidrag. För bl.a. kommuner med etl osedvanligt storl skolbyggandeär det av slor vikl all skolbyggandet kan finansieras på etl enkell och smidigtsätl. kommun vill därför priorilera bosladslån med räntebidrag. Alla skollokaler (ulom möjligen gymnasieskolor) börfinansieras via bostadsfinansieringsförordningen. Försl då får kommunerna möjlighelatl planera för etl flexibelt lokalbyggande och även se till att skollokalerbyggs när de behövs. styrs skolbyggandel i nya stadsdelar alllför mycketav statsbidragsgivning via SÖ. Statsfinansiellt kan en sådan reform inte innebärasärskilt mycket. Slalen kan begränsa ulgående penningmängder viabostadslåneramarna. Fördelen är alt kommunerna själva kan välja alt byggabostäder och/eller skolor. kan vi bygga hur mycket bostäder som helsl,men om vi får pengar till skolor vet vi aldrig. har principiellt samma uppfattning somutredningen om att de specialdestinerade statsbidragen så långl möjligt bör ersällasmed skatteutjämningsbidragens generelll verkande finansieringsslöd. Enavgörande förulsällning för etl sådant synsätt är dock att staten inteundandrar sig någon del av det gemensamma ansvarel för finansieringen avviktiga samhällsfunktioner och att fattade riksdagsbeslut fullföljs. Förvaltningsulskottelkonstaterar att det föreligger en inkonsekvens i arbetsgruppens förslag omlånefinansiering och dess konstaterande alt kommunerna inle kan påräkna någotutökat utrymme på kreditmarknaden under överblickbar framtid. Den besvärligaekonomiska silualion som landet befinner sig i, löses enligt utskottets mening inlegenom övervältring av det ekonomiska ansvaret mellan olika offentligaförvaltningar och vill for sin del understryka angelägenheten av att statligabidrag för finansiering av skolbyggandet i en eller annan form kvarstår. 3.19 CentralorganisationenSACO/SR Utredningensförslag förutsätter atl kommunerna skall kunna kompensera bortfallet av del direklabidraget genom lånefinansiering. konstaterar gmppen atl kommunerna inlekan påräkna något ökal utrymme på kredilmarknaden under överblickbar framtid. Arbelsgruppenborde enligt /SR:s åsikt ha avvisat tanken på lånefinansiering på den allmännakreditmarknaden. Detta särskill som vissa kommuner, som redan ådragit sig låneskuld, skulle få ytleriigl svårl all ta upp nya lån för finansieringav skolbyggen om arbetsgruppens förslag genomförs. Förhyrningav skollokaler kan bli vanligare trols all ulredningen föreslår atthyresbidraget slopas. Kommunerna kan av ekonomiska skäl låla privalabyggherrar uppföra skolbyggnader som de sedan hyr, eflersom vissa kommuner intekan låna upp medel för att uppföra lokaler. förekommer i ganska storutsträckning inom arbetsmarknadsutbildningen. Utformningen styrs då hårdare avbyggherren, och det blir svårare all beakla personalens och elevernas synpunklervid planeringen. Finansieringvia bostadslånesyslemet uppfyller länsskolnämndens krav från både skolpolitiskaoch bostadspolitiska ulgångspunkter. Bosladslån underlättar även upprustning aväldre skolor, varigenom gamla och nya skolor ges mer likvärdig miljö. Mednuvarande läge på kredilmarknaden torde inle del framlagda förslaget medföraavsedd frihet för kommunerna att organisera sin skolbyggnation. Det kommersäkert att bli besvärligt att lånefinansiera också den del av kostnaden, som numotsvaras av statsbidraget. 12 1979/80. Prop.1979/80:90 178 Arbetsgruppen anser atl om man önskar avlösa nuvarandeinvesteringsbidrag lill skolbyggandet med någon annan form av statlig bidragsgivning,bör transferering via skalteuljämningssystemet i försia hand komma i fråga. vänder sig i detta slycke endasi mot ultryckel"i första hand". I första hand bör enligt nämndens uppfattningkommunerna på etl administialivt enkelt sätt ges kompensation för detinkomstbortfall på beräknade 350 milj. kr. som genomförandet av arbetsgruppensförslag beräknas komma alt medföra. De svårigheier som likväl kan komma attuppkomma för vissa - i regel mindre kommuner bör i möjligasle mån elimineraseller i varje fall minskas medelst skatteutjämningssyslemel. Det föreligger en inkonsekvens mellan arbetsgruppensantagande att finansiera bortfallet av statsbidraget genom lånefinansiering ochsamtidigt konstatera atl kommunerna inte kan påräkna någol utökat utrymme på kredilmarknaden.Enligt rapporlen molsvarar etl bortfall av 300 milj. kr. ca perskattekrona, utslaget pä landets alla kommuner. Även om en sädan hiijning kan te sig måttlig måste man ha klarlför sig att den inte utan vidare kan las till intäkt för utfallet i de enskildakommunerna. Slödd på eriarenheien vel nämnden atl statsbidraget inle beiraktassom negligerbart vid skolbyggandet. Härtill kommer att kommunerna i nu rådandeläge är uppmanade alt söka undvika varje höjning av den kommunalautdebiteringen över huvud tagel. ----- Vad beträffar lånefinansiering, vill nämnden erinraom del läge som även kreditinstituten befinner sig i med höjdalikviditetskvoter och andra begränsningar för utlåning. harkonkreta exempel på aktuella skolbyggnadsföretag, vars projeklering var klarmen som just på grund av svårighelen atl låna upp erforderligl kapilal var näraall få avskrivas eller uppskjutas på obeslämd lid. Lånefinansieringen måsle beaktassom förknippad med betydande osäkerhetsfaktorer. Promemorian anvisar även "prioritering och god planering"som radikalmedel för atl genomföra skolbyggnadsinvesteringar. Det är självfallelen riklig lanke, men om man tar i beaktandet, atl en lilen landsortskommungenomför elt skolbygge med kanske fem eller lio års mellanrum, lorde enutjämning av investeringsobjekten över åren vara ganska svårgenom-förbar. Det är möjligt att det finns kommuner som är mindreberoende av del ekonomiska tillskoll som närmare 1/3 av investeringskostnadernainnebär, men länsskolnämndens erfarenheler är andra. Om invesleringsbidragel likväl, av statsfinansiella ellerandra skäl, skulle avvecklas, föreslår länsskolnämnden atl skolbyggnaderliksom vissa andra lokaler får belånas med slalliga bosladslån, skulleunderlätta för kommunerna att få sina skollokaler finansierade genomprioriterade lån. Skall skolbyggnaderna trängas om utrymmet på den opriorileradekapitalmarknaden, kan detta få konsekvenser för skolan som inte nu går attöverblicka. Ur samhällels och skolans synpunkl ler del sig naturligt atlskolans lokaler får den allra högsla priorilel. Konsekvenserna av de förslagsom framförs i promemorian skulle t. ex. i ell bosladsområde bli all allalokaler som har till ändamål all förse de boende med varor eller Ijänsler kanbelånas med statliga bosladslån t.ex. avdelningskontor för bank och posl,biblioteksfilial, fritidsgård, förskola, lokaler för läkare och tandläkare, barna-och mödravård m. m. medan skollokaler skulle undantagas. Del bör också uppmärksammas all skolan och dess lokalernumera spelar en större roll som servicelokaler åt innevånarna. En rältomfattande frilids-, förenings- och ungdomsverksamhet är på de flesla håll föriagdlill skolans lokaler under icke skoltid. 3.25 Länsskolinspektören vid länsskolnämnden i Örebrolän När del gäller finansieringen är den mera svårbedömd. Jagtycker nog personligen atl alla lokaler för service som kommunen släller lillförfogande, skolor, fritidslokaler, barnstugor, idrotlslokaler etc, börfinansieras på samma sätt, så atl inle olika finansieringsmetoder kan innebära atlolika inslilulioner får föreiräde eller all olika nämnder i kommunerna kan hatrumfkort på hand i förhållande lill varandra. Om alla lokaler skall finansierasden allmänna lånevägen eller bosladslånevägen kan väl diskuleras liksom denprincipiella utformningen av lånefinansieringen i sin helhel. Placeringen av dekommunala lokalerna på bosladsbyggnadskvoten har givetvis fördelar förkommunen, men kan innebära alt nybyggnader alltid får förtur före vettigaombyggnader av befinlliga lokaler. Allmänfinansiering är kanske därför allföredra, men bör i så fall gälla alla lyper av kommunala servicelokaler. Beträffande förslagel lill finansiering, dvs.skattefinansiering och lånefinansiering på den allmänna kredilmarknaden, villnämnden peka på all kostnadsfördelningen stal - kommun kan komma atl rubbas lillkommunernas nackdel. måsle beaklas vid exempelvis fastställande av skalleuljämningsbidragsom föreslås i rapporlen. Prop.1979/80:90 180 Erfarenhelerna av skollokaler i integreradeserviceanläggningar är goda i länet. Finansieringsreglerna i del slatliga bostadslånesyslemet,där det ulnylljals även för i centmmanläggningar ingående skollokaler lordebehöva överses för vinnande av större flexibilitet. Ur kommunalekonomisksynpunkt förutsälls atl tillgång lill förmånliga lån garanleras som fulllmotsvarar nu ulgående slalsbidrag. finner atl depariementsskrivclsen inteberört problem med byggande av lokaler för arbetsmarknadsutbildningen, som iprincip följer reglerna för byggande med slalsbidrag lill lokaler förgymnasieskolan. Här finns en möjlighel låla sedvanliga statsbidrag lillkommunala beredskapsarbelen komma ifråga, liksom utredningens förslag om möjligheltill tidigareläggning av kommunala skolinvesteringar av arbelsmarknadsskäl. Arbetsgruppen föreslår all del särskilda statsbidraget fillskolbyggnader slopas. Härigenom skulle bl. a. den statliga slyrning som i dagsker genom ett omfaltande granskningsarbele, särskilda investeringsramar, elc. hellförsvinna samlidigl som bätlre förutsätlningar skapas för elt effektivareresursutnyttjande inom kommunerna. Stalskonlorel biträder syftet medarbetsgruppens förslag i detta avseende. För alt efterfrågan på den skissgranskning, som föreslåsbli frivillig, skall bli rätt bedömd ifrågasätter RRV om denna verksamhel inlebör ävgiftsfinansieras. Frågan kan lämpligen prövas i samband med att behandlas med anledning av de förslag skoladministrativakommittén (SAK) lämnar. Då del gäller fördelningen av samhällels totala resurser lordeen viss statlig slyrning alltid behövas. samordnas genomstatsbidragssystemet med investeringsramarna den statliga styrningen frånsamhällsekonomiska, skolfunktionella och arbelsmarknadsmässiga utgångspunkter.I det system som arbelsgruppen föreslår sker slyrningen på annat sätt. Den kösom finns till ramarna lorde dock inle elimineras ulan flyltas lill olika köer, för krediler på öppna marknaden och för bosladslån,för medel från lånefond eller liknande saml för byggnadstillstånd. Mångakommuner torde göra anspråk på extra skatteutjämningsbidrag, specielll isamband med slora högstadie- och gymnasiebyggen. Gruppen anser all styrning av skolbyggandets omfallninginte behövs från skolpolitiska synpunkler. Slyrning från bostadspolitiska ochallmänna ekonomisk-politiska synpunkler anses däremot nödvändig. För skolan ärdel emellertid enligl SÖ väsentligl all samhällels begränsade resurser vidstatlig styrning når de från utbildningssynpunkt mest angelägna projekien. Förgymnasieskolan är cenlral styrning viktig eftersom denna oflasl inte är en angelägenhelför enbart en kommun. En viss styrning kan ske via organisationsbeslul, där bl.a. arbetslivets krav på ulbildning vävs in, och där placering av utbildningarmed större upptagningsområde än en kommun beslutas cenlrall i samråd medkommunerna. Upptagningsområdet kan gå över länsgränserna och omfalla helalandet. Del är vikligl alt staten kan påverka utbyggnaden enligt organisationsbeslulen.Eftersom inte alla skolor f. n. kan få byggas i den lakl kommunerna önskar ärdel rimligt alt staten som har överblicken inventerar behovet och rekommenderarvilka projekl som från ulbildningssynpunkt är mest angelägna. Slyrning från skolsynpunkl lorde i ell syslem enliglgruppens förslag endast kunna knyias lill byggnadstillståndsgivningen, i etlsystem liknande det som lillämpas för byggande ulan ramar inom sjukvården under1979 och 1980. Det är i ell sådanl syslem vikligl att statlig skolmyndighet fårinvenlera behovet och ytlra sig över angelägenhelen. Detta bör av ovan anfördaskäl göras av SÖ efter länsskolnämndens yllrande för gymnasieskolan. Förgrundskolan bör länsskolnämnden ha ansvaret. Sysselsältningspolitiska skäl kankomma all slyra mer än skolpolitiska vilket inle är önskvärl för skolan. Slyrning via kreditgivningen lorde i arbetsgruppens syslemendasi kunna ske via lånefonden eller "fjärrvärmelångivningen". Hilvänder sig kommuner med kredilsvårigheter. Del innebär atl kommuner med godekonomi kan bygga skolor som är mindre angelägna sell i ett större perspektiv,medan en priorilering görs mellan kanske mer angelägna objekl i kommuner medmindre god ekonomi. Därför syns styrning via byggnadstillstånd i gruppenssyslem vara mer heltäckande. Vad nu sagts hindrar inte att även ansökningartill lånefond e.d. bör bedömas från skolbehovssy npunkl. Vad belräffar slyrning i del enskilda projeklel, av ulrymmesstandardoch fysisk utformning, anser SÖ liksom utredningsgruppen all den i princip kanske via sådana slyrmedel som bl.a. lagstiftning, organisationsbeslul,läroplaner, cenirala anvisningar, forsknings- och ulvecklingsarbete, rådgivningoch service. Detta ligger i linje med SÖ:s framlida roll enligt direktiven lillSAK. Det slälls dock nya krav på styrmedlen då de inte är kopplade lillekonomisk stimulans. Det bör därför ses över så atl de blir 13 1979/80. Prop.1979/80:90 182 ändamålsenliga i etl nytt syslem. Behovel avpersonalresurser bör beaklas i anlulning till de fortsatta övervägandena om SAK:sutformning och inriklning. a. behövs enligl SÖ utökat forsknings- och ulvecklingsarbete,systematiska utvärderingar av byggda skolor, utbyggd information,kursverksamhet, dokumentation och samordning. Nya rutiner fordras för alltillföra slalen den information om förändringar i lokalbeståndel som i dagkommer aulomaliskl i skissgransknings- och slalsbidragsärenden. Om dennainformation uteblir kan SÖ inte i önskvärd utsträckning förmedla konlaklermellan kommuner med likartade planeringsproblem. SÖ har låtit göra en utredning(skolhus aktuellt ) sombehandlar dessa frågor. De resurser SÖ och länsskolnämnderna får efter denpågående översynen av administrationen blir avgörande för styrmedlens kvaliteloch aktualitet. Del allmänna skolbyggandet har kunnal utnyttjas ibelydande omfattning för att utjämna såväl regionala som konjunkturella och säsong mässiga svängningar inom byggbranschens arbetsmarknad. del nära samråd som förekommil mellan SÖ och arbelsmarknadsstyrelsen(AMS) har sysselsältningsinlressel sålunda kunnat tillgodoses synbarligen ulankonflikt med skolpolitiska överväganden. Främsl har detla varil möjligt genom atlfortlöpande så belydande framförhållning förekommit, alt man vid varjetillfälle kunnal finna från skolsynpunkl angelägna investeringsbehov lämpadesom sysselsättningsobjekl. Belydelsen av att även i fortsättningen kunna uppehålla enväl ulvecklad planering av skolbyggandet hos kommunerna, med en lika god framförhållningi detaljprojekteringen som , bör i della sammanhang understrykas. Engod planering i förening med en lillräcklig projektreserv både ökarmöjligheterna lill tidigareläggning av byggprojekt och underlättar planeringeni övrigl rörande byggarbelsmarknaden. I rapporten framhålls atl behovet all frånsamhällsekonomiska synpunkler styra den kommunala investeringsvolymen kantillgodoses genom de överläggningar om den kommunala ekonomin, som enliglriksdagens uttalanden kommer att bli regelbundel återkommande i framliden.Vidare hänvisas till möjligheterna all bl.a. med hänsyn lillarbetsmarknadsläge! via byggnadstillståndsgivningen styra investeringarnasomfattning och regionala fördelning samt att via investeringsavgifter ochkreditmarknadspolitik påverka investeringarnas omfallning. De här berörda styrinstrumenten synes emellertid främst habelydelse för atl i ell visst konjunkturiäge och med hänsyn till läget påarbetsmarknaden begränsa den kommunala investeringsverksamheten. Som framhållsi rapporten och som närmare belysts ovan, har emellertid del nuvarande systemet med slalliga skolbyggnadsbidrag också erbjudit eltinstrumenl för atl i vissa lägen åstadkomma en tidigareläggning av de kommunalaskolin-vesteringarna. Ramstyrningen på delta område har sålunda ulgjort ellkomplement till de styrinstrument som finns belräffande de slalliga investeringarnaoch investeringar inom den privala sektorn via investeringsfonder och invesleringsavdrag/invesleringsbidrag.I rapporlen framhålles att, i ett syslem utan slalliga skolbyggnadsbidrag,sedvanliga slalsbidrag för kommunala beredskapsarbelen i stället bör kunnakomma i fråga för att åstadkomma en tidigareläggning. Det kan emellertid enligtslyrelsens mening ifrågasältas, om ett vidare ulnyltjande avberedskapsarbetsformen för att tillgodose här berörda syften, är ändamålsenlig. Slyrelsen kan dela uppfattningen alt skäl inte föreliggeralt från samhällsekonomiska synpunkler särbehandla skolbyggnadsinvesleringar iförhållande lill andra kommunala byggnadsinvesteringar. Del av slyrelsen härberörda spörsmålet om lämpliga instrumenl för att i vissa lägen slimulera en tidigareläggningav de kommunala byggnadsinvesteringarna bör därför lämpligen behandlas i etlvidare sammanhang än som skell i föreliggande rapport. Därvid bör bl. a.beaktas i vilken mån ett statligt lånefondssystem, som någol diskulerals ipromemorian, kan lillgodose avsedda behov. Handläggningen av ell skolbyggnadsärende är omständlig ochtidskrävande. Ofla uppslår köproblem eflersom de statliga bndragsramarna somregel utgör mindre än hälften av det behov som länsskolnämnderna redovisat. Detlamedför en ryckighet i planeringen. Ett slopande av statsbidraget och därmedsammanhängande detaljreglering av skolbyggandet skulle möjliggöra bättreplanering och effektivare resursutnyttjande. Slyrelsen anser att ulredningens syfle all finna enklarefinansieringsformer för skolbyggandel är angelägel. Del nuvarande systemenlför slalsbidragsgivning inom della område är, som utredningen visar, adminislralivtbetungande och försvårar huvudmännens planering. ----- Eftersom man ger kommunen större ansvar för skolbyggandet når man den i sammanhanget knappast relevanla slutsatsen atlden "som har ansvarel för utgifterna också skall ha ansvaret för hur dessautgifter skall finansieras." Del vore riktigare alt slå fasl atl den somkan påverka utgifterna också bör ansvara för deras finansiering. Kommuner somhar ett skolbyggnadsbehov av karaklär kan inte själv påverka ulbygg- Prop.1979/80:90 184 Helt avgörande för utbyggnadstakten är denlagstadgade skyldighet kommunen har all svara för lokaler lill undervisning.Eftersom denna skyldighel fastlägger kommunens nivå helt när del gällerlokalförsörjning är del nära nog verklighetsflykt all föra ell resonemang om möjligheleratt anpassa skolutbyggnaderna till annan planering. Atl sedan fastslå altkommunen mol denna bakgrund själv borde ta hand om finansieringen faller på sinegen orimlighet. Det försia mål utredningen eftersträvar är alt reduceraden statliga detaljstyrningen lill förmån för ökal kommunall ansvar i sambandmed skolbyggandet.