prop · G30388 · 1979-12-31 00:00:00 — 1979/80: 88 om ny organisationsform m. m. för statens industriverksenhet för företagsutveckling Regeringen föreslår all anlaga de förslag somhar upptagits i bifogade uldrag av regeringsprotokoll. I propositionen föreslås alt staten industriverks enhetför förelagsutveckling (SIFU) ombildas till en stiflelse med staten somhuvudman. SIFU avses därigenom få en friare organisation som bätlre svarar motden verksamhet som bedrivs. Huvuddelen av den nya stiftelsens verksamhet kommeri enlighet med tidigare riksdagsbeslut att lokaliseras till . Ipropositionen föreslås vidare att . anvisas till SIFU och atl . anvisas som bidrag till företagsinriklad fortbildning för budgetåret1980/81. I 1979/80. Nr 88 Kartong: sid. 2,ändring i Närvarande. Närvarande: Statsministern , ordförande, ochstatsråden , . Mundebo, Mogård. , Åsling, Söder, Krönmark,Buren-stam . , , , , , ,. Proposition om ny organisationsform m. m. för statensindustriverks enhet för företagsutveckling ()upprättades den i samband med att huvuddelen av den verksamhet sombedrevs av dåvarande slalens fördes över tilloch integrerades med industriverket. tog senast slällning till riktlinjerna förSlFU:s verksamhet i samband med behandlingen av propositionen om åtgärder föratt främja de mindre och medelstora företagens utveckling (prop, 1977/78:40bil, I s, 177-182. NU 1977/78:34. rskr 1977/78: 110). Enligl dessa rikllinjerhar SIFU som huvuduppgift alt genom fortbildning slödja mindre och medelstoraförelags utveckling. Detla sker främsl genom korta specialkurser i aktuellaämnen inom teknik och ekonomi med stark anknylning lill konkretarbetslillämpning. Ulöver denna verksamhel utvecklar och genomför SIFU påuppdragsbasis kurser även för andra målgrupper ån småföretagen. SIFU utvecklarvidare kurser för andra ulbildningsgivares eller myndigheters räkning. Med stöd av regeringens bemyndigande den 29 juni 1978tillkallade jag en särskild utredare för att utreda frågan om framlidaorganisaiionsform för SlFU;s verksamhel. Utredaren', som för sitl arbele anlogbenämningen (I 1978: 03), har avlämnat betänkandet (Ds I 1978:38) SlFU:s organisationsform. I betänkandel föreslås alt SIFU ombildas till en 1979/80:88 3 stiftelse med staten och vissa organisationer somhuvudmän. Betänkandet bör fogas till prolokollel i delta ärende som bilaga 1. Efler remiss har yllranden över belänkandel avgelts avstatskontoret, (), , universitets- ochhögskoleämbelel (UHÄ), arbelsmarknadsslyrelsen, statens planverk, slalens industriverk,styrelsen för teknisk utveckling, statens provningsanslalt, slalenspersonalnämnd, statens personalutbildningsnämnd, länsstyrelserna i Slockholms,, och , , , ochNorrbotlens län, stiftelseulredningen. Centralorganisationen /SR, . iSverige (LO), , . (), , , hantverks- ochindustriorganisation-Familjeföretagen (SHIO-F), (), de regionala utvecklingsfonderna i , , ,, , , . , och ,, , och samt personalföreningarnavid statens industriverk. SAF och SHIO-F har avlämnal gemensamt yttrande. Vidare har bifogats yttranden av länsarbetsnämnderna iKronobergs, och och , kommun, Stockholmsoch högskoleregioner, högskolorna i och , VästsvenskaHandelskammaren samt . En sammanställning över remissyttrandena bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 2. 1979/80: 100 (bil. 17 s. 35-36 och s. 59) harregeringen föreslagit alt, i avvaktan på särskild proposition iämnet, för /81 beräkna 1. lill : Kursverksamhet m. m. etl förslagsanslag av I , 2. till : Bidrag till Kursverksamhei m. m. etl reservationsanslag av 10,4milj. 3. till : Ulruslning etl reservationsanslag av , 4. till Bidraglill företagsinriklad fortbildning elt reservaiionsanslag av . Jag anhåller nu om att få ta upp dessa frågor. SIFU ingår f. n. som en enhel i statens industriverk.Enheten, som leds av en direktör och en biträdande direktör, är uppdelad på sexoperativa Prop.1979/80:88 4 sektioner och vissa stabsfunktioner. Vid enheten finns f.n. ca 180 anställda. En mer ingående redogörelse för SlFU:s nuvarandeverksamhel och organisafion lämnas i SlFU-kommitléns belänkande. Enliglriksdagsbeslut skall en enhet om ca 100 personer vid SIFU omlokaliserastill (prop. 1973:55, InU 1973:22, rskr 1973:220). fastställderegeringen vilka verksamhetsgrenar som skall omfattas av omlokaliseringen. Ca120 anställda berörs direkl av omlokaliseringen, som beräknas kunna genomförasunder . SlFU-kommilléns huvuduppgift har varil alt ulreda fråganom lämplig organisationsform för den framtida SlFU-verksamheten, Kommittén påpekaratt SIFU:s verksamhet numera saknar inslag av det som kan sägas vara delkaraktäristiska för en statlig myndighet, s, k, myndighetsutövning, SlFU:suppgift är allmänl selt densamma som privaträtlsliga utbildningsorgans,nämligen all mol avgifl producera och genomföra kurser. Ingen av SlFU:s kurserär obligalorisk för behörighel till vissl yrke eller viss examen i den meningenall SIFU skulle ha exklusiv rält all vara kursarrangör, SIFU har således ingenmonopolställning som kräver särskild lillsyn. För alt fullgöra sin näringspolitiska uppgift måsle ständigt anpassa sin kursverksamhei lill marknadens, framförallt småföretagens, krav och de fortlöpande förändringarna i samhällel. För atlkunna lyckas med detta krävs en flexibel organisation med smidiga beslutsprocesserför SIFU, Kommittén anser all myndighelsformen passar mindre väl för deverksamhetsbetingelser som gäller för SIFU, Den nuvarande organisationsformen, som innebär atl SIFUfrån all ha varit en självständig myndighet har övergått till att vara en del iannan myndighel, medför enligl kommitténs uppfattning större nackdelar än fördelar. De samordningsvinster i etl slörre näringspolitisktperspektiv som var ett av målen för integrationen i industriverket kan enligtkommittén uppnås i andra former. Kommittén förutsätter därvid atl SIFU:ssamverkan med industriverket måsle bestå framöver, oavsett om SIFU ingår som endel av verkel eller organiseras som ett fristående organ, SlFU:s roll som ettoperativt industripolitiskt instrument och verkets roll som etl organ med bl,a. övergripande ansvar på myndighetsplanet för induslrifrågor gör att ettfortsatt nära samarbete framslår som nalurligl och självklarl. De administrativasamordningsvinsterna som integrationen i indusiriverkel har medfört lordeenligl kommittén i allt väsentligt falla borl i och med SlFU:s lokaliseringlill . att SIFU skulle kunna fullgöra sina uppgifter på etteffektivare sätt med en annan och friare organisationsform. Efter genomgång avolika tänkbara former för verksamhelen föreslår kommittén att SIFU-enhetenombildas lill en stiftelse. Vidare föreslås att en organisalionskommitlé får iuppdrag att förbereda Prop.1979/80:88 5 ombildningen och därvid bl.a. utarbeta slutligt förslagtill stadgar och organisationsmodell för stiftelsen samt medverka vidöverföring av personal och egendom från del nuvarande SIFU till stiftelsen. Flertalet remissinsianser lillslyrker eller lämnar ulanerinran förslaget alt ombilda SIFU till en stiflelse. Några inslanser,exempelvis statskontoret, förordar dock att myndighetsformen behålls iavvaktan på vidare ulredning av bl. a. vissa organisationsfrågor.Personalorganisationerna vid statens industriverk/SlFU finner inte att desakskål som kommittén redovisar är tillräckliga för all förändraorganisationsformen. På i huvudsak de grunder som anges av kommittén och ilikhel med det övervägande antalet remissinstanser förordar jag atlSIFU-enheten vid statens industriverk ombildas lill en stiftelse. SIFU fårdärigenom en friare organisation som bätlre svarar mol den verksamhet sombedrivs. Som jag har nämnt skall huvuddelen av SIFU:sverksamhel omlokaliseras lill . F.n. är ca 120 personer anställda inom denverksamhet vid SIFU som direkl berörs av omlokaliseringen. Den nu förordade ändringen av SlFU:s organisationsformpåverkar inle dessa lokaliseringsbeslut. Huvuddelen av stiftelsens verksamhetbör således lokaliseras lill . Beträffande huvudmannaskapet för stiftelsen föreslårkommittén atl staten och vissa företags- och fackliga organisationer genomavtal bildar stiftelsen och därvid tillför visst stiftelsekapital. och några andra remissinstanserföreslår att det slatliga huvudmannaskapet ulövas av industriverket. Därigenomskulle verket bältre kunna samordna utbildningsresurserna till småföretagen. Såväl LO som TCO anser atl slaten ensam bör vara huvudmanför sfiftelsen. SIFU:s verksamhet skall som LO ser del vara elt inslag i denslatliga näringspolitiken och slalen kommer att få svara för huvuddelen avfinansieringen. Om de olika organisationerna ges plats i stiftelsens styrelse,behöver deras engagemang i verksamheten inte bli mindre än om de, som kommitténföreslår, också dellar som stiftare med ett symboliskt stiftelsekapital. TCOanför liknande skäl och påpekar dessulom alt flera av de organisationer somkommittén tänker sig som stiftare har egen utbildningsverksamhet som till endel konkurrerar med SIFU. Det kan enligl TCO inle helt uteslutas alt dessaorganisationer skulle kunna passivisera eller l.o, m, motarbeta SIFU om deingick som huvudmän för en SIFU-stifielse. Denna risk framhålls också avpersonalorganisationerna vid statens industriverk/SlFU, För egen del finner jag det väsentligt atl företrädare försåväl företagens ägare och ledning som deras anställda aklivi medverkar iSlFU-sliftelsens fortlöpande verksamhel. Jag kommer alt i det följande utvecklamin syn på hur organisationerna genom representation i stiftelsens styrelse kanmedverka till atl lämplig kompetens och erfarenhel tillförs stiftelsen, 1likhet med bl, a, LO och TCO finner jag det dock inte nödvändigl att organisatio- Prop.1979/80:88 6 nerna medverkar som stiftare och huvudmän. Huvuddelen avdel kapital som enligt kommiuén behöver tillföras från stiftarna skulle enligtförslaget tillskjutas av stålen, Detla förhållande lalar mot etl delalhuvudmannaskap. Jag förordar därför atl staten ensam bildar stiftelsen. Någotavlal mellan slaten och organisationerna blir då inle aktuellt. Med hänsyn lillindustriverkets roll som näringspolitiskt organ är det naturligt alt verketäven i fortsättningen spelar en viktig roll när det gäller bl, a, samordningoch fördelning av utbildningsresurserna för småförelagen. Del ankommer päregeringen atl närmare beslula om ansvarsfördelning m, m, när det gäller delstatliga huvudmannaskapel för SlFU-sliflelsen. Jag övergår nu lill alt behandla frågan om lämpligtidpunkt för ombildandet lill stiftelse. Kommittén föreslår all stiftelsenbildas , så alt verksamhelen i dess nya form kan inledas i godtid före den planerade utflyttningen lill . Remissopinionen är splittradpå denna punkl. Elt flerlal inslanser - bl. a. industriverket och -förordar att organisationsförändringen samordnas tidsmässigtmed omlokaliseringen. Som huvudsakligt skäl anförs att det löpande arbetet pädet sättet drabbas av minsta möjliga störningar. Om två så genomgripandeförändringar genomförs antas verksamhetens problemperiod bliförkortad. Dessulom garanleras personalens omlokaliseringsförmåner om de vidflyttningen är statsanställda. Jag har förståelse för de instanser som vill minskastörningarna i SlFU:s verksamhet genom alt föreslå atlorganisationsförändringen genomförs med omlokaliseringen. Enligt minmening medför emellertid detta också risk för en sådan anhopning av praktiskaomställningsproblem lill samma lidsperiod, alt den löpande verksamhelen kan bliallvarligt lidande. Den beslutade omlokaliseringen av huvuddelen av SIFU:sverksamhet till beräknas, som har nämnls, kunna genomföras förstsommaren . Jag bedömer att fördelarna med atl i god lid före flyttningenfill bilda stiftelsen överväger nackdelarna. Å andra sidan behövs visstid för att förbereda omorganisationen. En riktpunkt bör vara att stiftelsenskali kunna överta personal och verksamhet från den nuvarande SIFU-enhetenunder . Dess verkställande ledning och personal hinner då aktivtdella i såväl planeringen av själva omlokaliseringen som uppbyggnaden avstiftelsens organisation och verksamhel före flyttningen. Jag kommer i detföljande atl ta upp frågan om SlFU-personalens önskemål att erhålla sedvanligastatliga omlokaliseringsförmåner trols alt stiftelsen bildas innanomlokaliseringen genomförs. Jag övergår nu lill alt behandla vissa frågor om hurstiftelsen bör slyras. har till silt betänkande bifogat förslagtill stadgar för stiftelsen. Remissinstanserna lillslyrker förslagel i alltväsenlligt. Vissa instanser understryker viklen av att - såsom kommittén harföreslagit -inrälta rådgivande referensgrupper, knutna till stiftelsen, för attstärka de Prop.1979/80:88 7 löpande kontakterna mellan SIFU och represenlanler föravnämarna. dock på risken atl dessagrupper kan leda till en byråkratisk stelhet. Förslaget till stadgar bör enligt min mening i sinahuvuddrag ligga lill grund för stiftelsens verksamhet. Del behöver emellertidomarbetas på några punkter till följd av dels all slaten ensam bör bildastiftelsen, dels vissa synpunkter som har kommit fram vid remissbehandlingen.Liksom kommittén anser jag vidare att det är en uppgifl för stiftelsen självatt ta initiativ lill eventuella rådgivande referensgrupper. Det ankommer påregeringen att fastställa stiftelsens stadgar. Kommittén föreslår beträffande stiftelsens styrelse attnäringslivets organisationer ges så många styrelseplalser att de särskildaförhållanden som råder inom olika bransch- och förelagslyper kan beaktas.Företagsorganisationerna bör enligl kommittén få fyra plalser. del vara självklart all var och en av de tre cenirala fackligaorganisationerna erbjuds en styrelseplals. Delta ger sju ledamöler. Kommitténanser också all ingen av organisalionsgrupperna, dvs. näringslivsorganisalionernaå ena sidan och de fackliga organisationerna å andra sidan, bör ha flerstyrelseplalser än slaten, som bör bära huvudansvaret för verksamhelen.Regeringen bör därför utse fyra ledamöler för egen del. Del skulle medföra allslyrelsen får elva ledamöler. Kommittén betonar vikten av att ledamöterna har ingåendeerfarenhet och kunskap om SIFU:s målgrupper och verksamhelsområde. Med hänsynlill stiftelsens särskilda beröringspunkter med de regionala utvecklingsfondernabör en yrkesverksam person från en sådan fond vara självskriven som ledamolbland dem som staten utser. Liksom vad som gäller för myndighelers styrelser bör delenligl kommittén finnas särskilda personalföreträdare i SIFU:s slyrelse, underförutsättning av atl de fackliga organisationerna önskar det. Det innebär atlpersonalföreträdarna i enlighet med gällande regler skulle få rösträttbeträffande den inlerna verksamhelen men endasi närvaro- och yltranderäll vadgäller den utåtriktade verksamheten. Flera remissinstanser har lämnat synpunkter på styrelsenssammansättning. Olika förslag ges på organisationer som lämpligen bör varaföreträdda i slyrelsen. TCO ser det som naturiigt all de anställdasorganisationer får lika många representanter som de organisationer somföreträder kapitalägarna. Enligt min mening bör styrelsen till slörre delen beslå avpersoner med praktisk erfarenhet från näringslivet - företrädesvis från mindreoch medelstora företag - såsom företagsledare och förelrädare för deanställdas eller företagens organisationer. Del är väsentligt atl dessaföreträder kompelens och erfarenhet frän olika bransch- och företagstyper.Därutöver bör i styrelsen kunna ingå representanler för sådana samhällsorgansom i hög grad berörs av SIFU:s verksamhet, t.ex. myndigheter, högskolor och Prop.1979/80:88 8 Vidare bör stiftelsensverkställande direktör kunna ingå i slyrelsen. Utöver dessa ledamöter börföreträdare för stiftelsens personal knyias lill slyrelsen med de befogenhelersom kommittén har föreslagit. Jag anser vidare atl antalet styrelseledamöterbör hällas relativt lågl för atl medge smidiga arbetsformer och en snabbbeslutsprocess. Det ankommer på regeringen att bestämma antaletstyrelseledamöter och atl utse stiftelsens styrelse. Styrelsen har sedan altulse stiftelsens verkslällande ledning. Nuvarande personal vid industriverketsSlFU-en-hel bör erbjudas att övergå till stiftelsen. Jag har härvid utgått fränall avlal om ansvarighetsförsäkring för personskada saml om avgångsbidrag ochårlig ersättning inte skall gälla för den personal vid SIFU-enheten som anställsi den nya stiftelsen. Enligt bör stiftelsens personal åtnjutasedvanliga statliga omlokaliseringsförmåner, trols atl SIFU förulsätts varaell privaträttsligt subjekt vid flytlningen till . Vissa remissinsianser,såsom LO och TCO samt industriverket och dess personalorganisationer, slrykerunder vikten av att personalens förmåner i detta avseende inle försämras lillföljd av organisationsförändringen. Del ankommer på förelrädare för stiftelsen resp. förpersonalen alt förhandla om löner och övriga förmåner för personalen. Frågan omkompensation för personalens koslnader m. m. i samband med omlokaliseringenfår tas upp vid dessa förhandlingar. Det ankommer pä regeringen alt svara för attomorganisationen genomförs och därvid falta de beslut som erfordras. Jag avserall inhämta regeringens bemyndigande att tillkalla en organisationskommittéför att förbereda delta arbete. Den bör bl.a. utarbeta slulligl förslag tillstadgar och intern organisation för stiftelsen, förbereda rekrytering avverkslällande ledning, bereda frågan om arbetsgivarorganisation för stiftelsensaml medverka vid överföring av personal och egendom från industriverket lillstiftelsen. Granskning av stiftelsens förvaltning och räkenskaper börske genom revision. Regeringen bör ulse två revisorer, varav en börvara auktoriserad. Vidare bör RRV, liksom , ha möjlighet att utföraförvaltningsrevision av verksamhelen. Jag övergår nu lill att behandla frågor som rör SIFU:sframlida finansiering. Kommittén har enligt direktiven inte haft alt omprövaprinciperna för SlFU:s finansiering, t.ex. graden av självfinansiering, olikaformer av subventioner etc. Sådana frågor har dock tagits upp av vissaremissinstanser. Jag vill därför redovisa min syn på dessa frågor och i dettasammanhang beröra SlFU:s roll vad gäller utveckling och genomförande av angelägnakurser för småföretag. SIFU:s verksamhel - i huvudsak att utveckla och genomförakurser - Prop.1979/80:88 9 finansieras f. n. dels genom kursavgifter och ersäuningarför vissa ijänster, dels genom statsanslag. Avgifterna fastställs avindustriverket. SIFU:s lotala verksamhet redovisas över förslagsanslagetStatens industriverk: Kursverksamhet m. m. Anslagel förs formellt upp med I 000kr. och får i princip inte belastas. SIFU finansierar f. n. ca tre fjärdedelarav sin verksamhet genom avgifler. Statens bidrag, som anvisas frånreservationsanslaget : Bidrag kursverksamhet m.m.,uppgår för /80 10,4 milj. kr. Stalligl stöd fill SlFU:sverksamhel kan ges även från reservationsanslaget Bidrag till företagsinrikladfortbildning. Särskilda medel för investeringar i mer kostnadskrävandeutrustning anvisas över reservationsanslaget Slalens industriverk: Utrustning,som för /80 uppgår lill . På sill utrustningskapitalbetalar SIFU av driftmedel ränta och levererar in medel som molsvararavskrivningar. SIFU -kommittén bedömer atl SIFU liksom hitills inomöverskådlig tid kommer alt behöva årliga bidrag från staten för den löpandedriften. Delta hänger samman med atl SIFU enligt statsmakternas rikllinjerskall anpassa sin verksamhet till småförelagens behov. Föratt stimulera dennamålgrupp alt i ökad omfattning delta i fortbildning och vidareutbildning krävsenligl kommittén särskilda utbildningsakliviteter som inle kanävgiftsfinansieras till fullo. Syftet med statsbidraget är att täcka sädanamerkostnader. Den löpande verksamheten förutsätts dock liksom lillövervägande delen bli finansierad genom kursavgifter. Kommittén anser sig ha kunnat konstalera den belydelseSlFU:s fortbildnings- och rådgivningsverksamhet har för atl uppnå den avriksdagen uttalade målsättningen rörande de små och medelstora företagen.Kommittén finner mol denna bakgrund anledning att betona att i den fortsattahandläggningen av SIFU-frågorna utgångspunkten bör vara alt SIFU skall fåmöjlighel alt utvecklas lill elt ännu effektivare och allsidigare serviceorganför företagen inom sitl områdel. Det finns enligt kommittén flera luckor att fylla och ettbehov av att ulveckla områden där SIFU redan är verksami. Inle minstuppbyggnaden av de regionala utvecklingsfonderna inneär ökade uppgifter ochmöjligheter för SIFU. Kommiuén föreslår därför att slalen tillför SIFU ökadedriftsbidrag . Detta ses som en ålgärd för att öka produktiviteteni näringslivet vilket kommer hela samhällsekonomin till godo. atl SlFU-stiflelsen inledningsvis kommer atl befinna sig i enomställningsprocess med anledning av omlokaliseringen lill och därför sålängl möjligt bör garanteras en god start så att den inte i onödan tapparmarknadsandelar. Remissutfallet är splittrat beträffande principerna förSIFU:s finansiering. Flera instanser betonar vikten av att verksamheten i såstor utsträckning som möjligt är självbärande. RRV och ytterligare någraremissinstanser menar i konsekvens härmed att det nuvarande bidragel, som är Prop.1979/80:88 10 riktat direkt till SIFU, slopas. I några remissyttrandenbetonas risken för att SIFU med en betydande statlig subvention kan komma allbedriva en osund konkurrens med övriga utbildningsgivare. Bidrag borde därförlämnas lill SIFU endast i det fall där de används för utbildningsinsatser sominle finns alt tillgå på den privata marknaden. Från bl.a. och vissautvecklingsfonder hävdas att avgifterna för SlFU:s kurser har en myckel storpsykologisk belydelse och all anlalel kursdeltagare har visat sig öka betydligti de fall avgifterna har kunnat sänkas. Enligt läns utvecklingsfond äravgifterna så pass höga, trols statsbidraget, atl de verkar avskräckande för demindre förelagen. Fonden anser atl ålminstone de kurser som riklar sig direkllill dessa företag ytterligare bör subvenlioneras för att komma närmare vad somgäller övrig vuxenulbildning. Enligl min mening ger stödet lill fortbildning bådenäringsliv och samhälle en god avkastning i form av konkurrenskraftigaförelag. Det är angeläget att samhället stimulerar en ökad fortbildningsverksamheli småföretagen. De speciella utbildningsbehoven hos dessa företag kräver oflasärskilt upplagda kursprogram. 1 vissa fall är också anlalel kursdeltagarebegränsal. Det kan bl.a. gälla starkt specialiserade kurser. Möjligheterna allgenom kursavgifter täcka utvecklingskostnaderna kan därigenom blir begränsade.För att kursavgifterna skall kunna hållas på en rimlig nivå är det enligl minmening motiverat att samhällel i mån av behov bidrar lill finansieringen avkursverksamheten. Även ambitionen atl genomföra kurser med en bred geografiskspridning kan medföra särskilda kostnader. Jag vill betona att samhällets stöd till fortbildning ismåföretag bör lämnas i syfle atl komplellera del befintliga privatakursutbudet. Del gäller framför allt utveckling av kurser. Stödet till SIFU ärett exempel på en viktig sådan kompletlerande insats. Det ligger ell värde iatt upprätthålla vissa basresurser vid SIFU, inte minst för all garantera eltutbud och en vidareutveckling av kurser som kan vara angelägna från samhälleligsynpunkt men kanske olönsamma i etl snävare perspektiv eller i övrigt mindreattraktiva för andra kursarrangörer. Del är i många fall angeläget alt sådanakurser kommer lill stånd även om de inte har lagits upp av privala fortbildningsorgan,SlFU:s verksamhet bidrar också till atl göra kursutbudet geografiskiheltäckande. Vad jag har anfört måste ses mot bakgrund av dengrundläggande principen att SIFU:s verksamhel skall bedrivas i affärsmässigaformer. Kostnadstäckning bör således eftersträvas. Jag vill också påminna omatl SIFU i likhet med andra kursarrangörer kan erhålla stöd från anslagetBidrag till företagsinriklad fortbildning, SIFU bör kunna lillämpa en differentierad prissättninginom ramen för sin samlade verksamhet, så att de speciellt priskänsligamålgrupperna inom småföretagssektorn stimuleras atl delta i fortbildning som ärangelägen från samhällets synpunkt.