prop · G30324 · 1979-12-31 00:00:00 — Detta är ett resultat avförhandlingar med främst och . Vissa känsliga varor har undantagitshelt från tullsänkningar eller har endast i ringa grad berörts av sådana. Dessainskränkningar avser främst sektorerna kemi, teko, skor, porslin samt jäm ochstål. Härigenom berörs t.ex. tullskyddet i för textilvaror endastobetydligt. Det genomsnillliga tullskyddel för denna sektor minskas från 12,6%till 12,. Tullskyddet för halvfabrikat avjäm och stål sänks från 5,9 till 5,. De svenska medgivandenapå jordbmksområdet avser ett begränsat antal varor och är resultatet avförhandlingar med främst , och vissa . På trädgårds- ochfruktområdet medges tullfrihet för vissa varor som inte är föremål för svenskproduktion såsom vitlök och persikor. För isbergssallad utsträcks tullfrihetentill atl omfatta månaderna mars, april och december.Vissa medgivanden tillförmån för Prop.1979/80:24 Del A 191 avseendefrämst tropiska produkter har som nämnts redan satts i kraft. Tullen förkonserverad hummer och krabba sänks i enlighet med den generella tullsänkningsformeln. När det gällerlivsmedelsindustriprodukter kannämnas att tullen tas bort för konserverad sparris och fruktsallad. För övriga tullbelagda fmklkonserver sänks tullama till per kg. Såsom har berörts har generaltullstyrelsenutarbetat en sammanställning över de genom förhandlingama nytillkomna ellerändrade svenska tullmedgivandena i (bilaga 4). Medgivanden av betydelse för svensk export samt svenskamedgivanden i förhandlingama har som jagfömt har nämnt redovisats i en av kommerskollegium utarbetad sam-manstäljning(bilaga 5). I förhandlingama har ävenerbjudit tullfrihet för vissa varor inomramen för det allmänna tullpreferenssystemet (GSP). Tullfrihet enligt detta system lämnas ensidigt av varje enskiltindustriland till skillnad från detullmedgivanden som efter förhandlingar inom lämnas på mest-gynnad-nalionsbasis.Sverige har således förklarat sig berett alt inom ramen för GSP bevilja tullfrihet för Anlhurium (ur tulltaxenr 06.03) ochför vattenmeloner (ur tulltaxenr 08.09). 2.1.1.5Genomförandet för svensk del De svenska medgivandena på tullområdetinnebär att fr.o.m. den 1 januari 1987högre tullsatser inte får tillämpas för enskilda varor än som anges i den till tullprotokollet fogade svenska listan med tullmedgivanden. Som redan har nämnts skall enligttullprotokollet en anpassning av tullarna lill den nya nivån i regel ske i åttalika sleg med början den 1 januari 1980eller med tvä steg senast den och övriga sex steg medbörjan . Enligt överenskommelsen är det dock inget som hindrar att sänkningarna skersnabbare eller i färre steg. 1 likhet med flertalet andra länder har Sverigeännu inte preciserat hur tullavtrappningenskall genomföras inom den ram som anges i tullprotokollet. hardock angett att tullsänkningama för textilvaror inom 51-62 kap. och jäm- ochstålprodukter inom nr 73.01-73.20 i tulltaxan inte skall påbörjas förrän den 1januari 1982. Generaltullstyrelsenhar i yttrande efter samråd med kommerskollegium föreslagit att beslut nu fattas medavseende på de fem första stegen. Dessa borde genomföras så att de två första tas den I januari1980. Tre steg skulle däreftertas den . Man föreslår också att de tre sista stegen tas först efter förnyad prövning av föratt göra det möjligt att bedöma resultatet av EG:s översyn av tullsänkningamaefter . Härtill kommer atl en ny tullnomenklatur, vilken är underutarbetande inom tullsamarbetsrådel iBryssel, vänlas träda i kraft . Dessa ändringar kommeratt påverka den svenska tulltaxan. , Sverigeskemiska industrikontor, , och Kooperativa förbundetförordar i remissyttranden Prop.1979/80:24 Del A 192 över generaltullstyrelsens förslag att tullmedgivandena iprincip genomförs i form av årliga sänkningar . Man kandock acceptera avsleg från denna princip innebärande att en sänkning sker med två åttondelar vid första sänkningstillfälletför tullar som totalt skall sänkas medmindre än . I fråga om tullsänkningar som totalt understiger en halv procentenhet kan manacceplera atl tullsänkningen den 1januari 1980 görs med fem åttondelar av tullmedgivandet. Organisationerna anser atl även om de svenska tullarna redannu är låga är de ofta av storbetydelse som skydd mot import från vissa länder uianför EFTA- och EG-området. och Svenskacellulosa- och pappersbmksför-eningen haringet att erinra mot generaltullstyrelsens förslag. anser det i högsta grad angeläget attgenomförandet av tullreduktionerna begränsas till så få tillfällen sommöjligt. ser inget hinder mot att godtageneraltullstyrelsens förslag men förordar att beslut nu fattas endast ivad avser de två första årens sänkningar. För egen delvilljag peka på att har ett lågt tullskydd. Tullsänkningama blir genomden tillämpade harmoniseringsformeln därför jämförelsevis lägre här än i andraindustriländer. De mest importkänsliga produkterna inom teko-, jäm- och stål- samt kemiområdena harundantagits helt från tullsänkningar ellerberörs enbart i ringa grad därav. Dessutom är ju en slörre del av importen tullfri. Jag förordar därföratt tullsänkningen sker med två åttondelar . Med hänsyn till den osäkerhet som förnärvarande föreligger när det gäller andraindustriländers tullavvecklingslakt anser jag att beslut nu inte bör fattas omtullsänkningar dämtöver. Tillfälle ges härigenom att närmare studera effektema för av en snabbareavvecklingstakt innan fattar beslut om tullavvecklingenfr.o.m. Jag delar också generaltullstyrelsens ochkommerskollegiets uppfattning att det finnsanledning att for redovisa en ny bedömning angåendegenomförandet av de tre sista stegen. Generaltullstyrelsenhar vidare föreslagit ett fåtal avsteg från en strikt matematisk avveckling. Ett användande aven tidigare GATT-bindning som ligger över nuutgående tullsats (s. k. takbindning) som utgångspunkt för tullavtrappningen skulle i dessa fall underavvecklingsperioden kunna medföra en uppsplittring av enskilda tulltaxenummer.Det kunde också medföradifferentierade tullsatser för likartade varor, vilket skulle medföra onödiga komplikationer urlullbehandlingssynpunkt. I likhet med remissinstanserna förordar jagdärför att generaltullstyrelsens förslag till avsteg från en strikt matematisk avveckling följs. Avstegen gäller vissa varor hänföriiga till tulltaxenr 20.06, 27.11, 31.02,31.05, 33.06, 34.01, 50.09 och 98.11. Jag föreslår vidare att det svenskaGSP-systemet utvidgas med Anlhurium (urtulllaxenr 06.03) och vattenmeloner (ur tulltaxenr 08.09). Detta kräverriksdagens godkännande. Prop.1979/80:24 Del A 193 Jag går här över till dettekniska genomförandet av de svenska medgivandena på tullområdet. Tullmedgivandena ärbaserade på den tulltaxa som gällde . Emellertid harriksdagen med anledning av propositionen 1978/ 79: 136 om trädgårdsnäringenbeslutat om vissa ändringar i 6-8 kap. tulltaxan som i huvudsak skulle träda ikraft den dag regeringen beslämmer. Dessa ändringar, som innebar att riksdagenpå vissa punkter beslöt om en övergång till värdetullar och som togs in i lagen(1979:514) om ändring i lagen (1977: 975) med tulltaxa, har ännu inte satts ikraft med anledning av att vissa av dem inte kan genomföras utanomförhandlingar i . Sådana förhandlingar har inletts. Eftersom nämnda förhandlingar enligt denbedömning som kan göras kommer att dra ul , föreslår jag att de avriksdagen beslutade ändringama i 6-8 kap. tulltaxan där så är möjligt sätts ikraft som de svenska medgivandena på tullområdet börjar genomföras.Därigenom skulle genomförandet av tullmedgivandena och uppställningen avtulltaxan förenklas. Undantag måste göras för de tullsatser som är bundna iGATT, varför tulllaxeförslaget innebär att vikttullar temporärt bibehålls i deundantagna fallen. Så snart omförhandlingarna är avslutade bör resultatet avdessa redovisas för med bl. a. förslag om ändringar i tulltaxan på dessapunkter i enlighet med vad har beslutat med anledning avpropositionen om trädgårdsnäringen. Jag vill i dettasammanhang även ta upp frågan om vissa redaktionella ändringar i tulltaxan. Tulltaxan är utformad iöverensstämmelse med konventionen angående nomenklatur förklassificering av varor i tulltarifferna. har i skrivelseden föreslagit vissa redaktionella ändringar i den svenskatulltaxan för att avhjälpa vissa brister i den svenska översättningen avnomenklaturen. Ändringarna avser tulltaxenr 12.07 och 49.01 samt anm 1 f, 1 goch 1 k till 94 kap. tulltaxan. Efter remiss har yttrande avgetts avkommerskollegium. Kollegiet har inget alt erinra mot de föreslagna ändringama,som inte innebär några ändringar i sak. Även jag finner att ändringama börgöras. I enlighet med vad jag nuhar anfört har inom upprättats två lagförslag, det ena omändring i lagen (1977:975) med tulltaxa och det andra om ändring i lagen (1979:514)om ändring i lagen (1977:975) med tulltaxa. Vid utformningen av del förstnämndalagförslagel har även beaktats den ändring i tulltaxan som har föreslagits avregeringen i prop. 1979/80: 28 om höjning av skattema på drycker och tobak. Beträffande deöverenskommelser som behandlas i detta avsnitt har samråd ägt rum med chefenför . Prop.1979/80:24 Del A 194 Handelsliberaliseringarnainom ram har inte i någon nämnvärd utsträckningomfattat jordbmksprodukter. Även om jordbruksproblemen spelade stor roll iKennedyronden blev resultaten små. 1 Tokyodeklarationenuttalades bl.a. alt det undertullförhandlingarna skulle tas hänsyn till jordbrukssektorns särart och problemsamtidigt som de allmänna målen för förhandlingama skulle beaktas. Dennaformulering var en kompromiss som speglar de gmndläggande motsättningarnamellan främst och EG i frågan om i vilken utsträckning jordbmkssektomskulle bli föremål för handelsliberalisering under förhandlingama. De storajordbmksexporterande ländema , , m.fl. hartraditionellt hävdat att det i princip inte skall råda någon skillnad mellanjordbruks- och industrivaror i detta avseende. EG, de nordiska ländema m.fl.har däremot hävdat alt jordbmksproduklion i många avseenden skiljer sig frånindustriproduktion och därför måste behandlas separat. Motsättningarna mellanEG och verkade fördröjande på förhandlingarna. År 1975upprättades en särskild jordbmksgrapp som skulle behandla tullar ochicke-tariffära handelshinder vad gäller jordbruksvaror. Dessutom upprättadestre undergmpper för respektive mejerivaror, kött och spannmål, vilka fungeradesom självständiga förhandlingsgrupper för dessa vamslag. I spannmålsgmppenfördes dock inte några egentliga förhandlingar, eftersom intresset på etttidigt stadium flyttades över till förhandlingama i regi om ett nyttintemationellt spannmålsavtal. Trots dettaförhandlingsmaskineri gjordes inte några egentliga framsteg ijordbruksförhandlingarna . EG ansåg med stöd av bl.a. de nordiskaländema och att alla frågor som berörde jordbruksvaror skulle behandlas ijordbruksgruppen. däremot hävdade atl även andra förhandlingsgrupper skullekunna ta upp icke-tariffära problem som berörde jordbruksvaror. kundeegentliga förhandlingar påbörjas. Enligt den procedur man enats om ijordbruksgruppen skulle de enskilda ländema inom en begränsad period lägga framönskemål om medgivanden både vad gällde tariffära och icke-tariffärahandelshinder samt lämna erbjudanden om lättnader på dessa områden. I förhandlingarnasslutfas lade fram förslag om att upprätta ett internationellt råd förjordbruksfrågor i vilket skulle ta sikte på ett bredare internationelltsamarbete och konsultationer på del jordbrukspolitiska området. 2.1.2.2 Resultatet av förhandlingama Förhandlingarna påjordbruksområdet har resulterat dels i undanröjande eller sänkning av tariffäraoch icke-tariffära handelshinder för olika jord- Prop.1979/80:24 Del A 195 bruksvaror, dels i två intemationella vamavtalför mejerivaror respektive nötköu. Förhandlingarna om minskade handelshinder på jordbruksområdet har sketl i tvåetapper. Försia elappen, somjag redan berört i min redogörelse förtullförhandlingarna, omfattade förhandlingarna i den s.k.tropiska gruppen rörande lättnader för handel. De tullnedsättningarsom blev resultatet av denna förhandlingsomgång sattes i kraft av de berördai-ländema . Andra etappen omfattade de förhandlingar omönskemål och erbjudanden enligt jordbruksgruppens procedur som slutfördes år1979. Med begreppet jordbruksvaror avsågs i förhandlingama i princip alla devaruslag som faller inom I -24 kap. i tulltaxan. Även om det är förenatmed vissa svårigheter att värdera förhandlingsresultatet när det gäller sänktahandelshinder på jordbruksområdet så kan det ändå konstateras att betydanderesultat har uppnåtts med tanke på jordbrukssektorns speciella karaklär. beräkningar kommer tullnedsättningar att tillämpas på ca30% av totalimporten av jordbruksprodukter till de länder som har lämnaterbjudanden. Import till eU värde av (1976) berörs härmed.I genomsnitt uppgår nedsättningama till . I anslutning tilltullförhandlingama har även ingåtts överenskommelser mellan och ett antalländer, däribland , och , angående exporten av ost lill denamerikanska marknaden. Genom dessa överenskommelser lillförsäkras deltagandeländer tull- och avgiftsfria kvoter vid export av ost till . Avgifisfrihetenär knuten till villkoret att deltagande länder inte subventionerar produktioneneller exporten på sådant sätt att prisema underskrider de intema amerikanskapartihandelspri-sema för samma ostslag. Det internationella mejerivaruavtalet består av en allmän del och en varuavlalsdel.Den allmänna delen upptar bestämmelser rörande information, konsultationer,multilaterala uppföranderegler m.m. och omfattar färskvaror, mjölkpulver, smör,ost och kasein. De i avtalet deltagande ländema åtar sig att regelbundet lämnaupplysningar om utvecklingen beträffande produktion, konsumtion, priser, lageroch handel. De skall vidare lämna redogörelse för den inhemska politiken påvaruområdet samt för handelspolitiska åtgärder. Vamavtalsdelen omfattartre protokoll, vilka har formen av avtal om minimipriser vid export avmjölkpulver, mjölkfett och ost, men inte innehåller några köp- ellersäljåtaganden. Minimipriserna kommer attses över minst en gång varvid bl. a. kriterier somproduktionskostnader, relevanta ekonomiska faklorer på väridsmarknaden, denrådande marknadssituationen samt behovet av att på lång sikt upprätthålla enminimiavkastning för de mest effektiva producenterna skall beaktas. Prop.1979/80: 24 Del A 196 Undanlag frånminimiprisbeslämmelserna gäller för skummjölkspulver och kärnmjölkspulver förfoderändamål. Även livsmedelsbistånd är undantaget frånminimiprisbeslämmelserna. Elt mejerivarurådbestående av representanter för alla i avtalet deltagande länder skallinrättas. Rådet, som skall mötas minst Ivå gånger , skall svara förbevakning av världsmarknaden för mejeriprodukter, marknadsbedömning ochövervakning av mejerivaruavtalels funktion. Det skall dessutom fungera somforum för konsultationer. Om rådet finner att en allvarlig marknadsstöringeller risk härför föreligger, skall rådet ange möjliga lösningar somregeringarna sedan kan ta ställning till. Under mejerivarurådetskall kommittéer upprättas för respektive protokoll vilka skall övervakaavtalets funktion och mötas när någon deltagares handelsintressen hotas ellerminst en gång per kvartal. Etl land kan ansluta sigtill den allmänna delen av avtalet jämte ett eller flera av protokollen ellerhelt stå utanför de . Ett inskränkt deltagande skall godkännas av övrigadeltagande länder. Vidare skall det vara möjligt för ett land att med 60 dagarsvarsel frånlräda den allmänna delen eller något av protokollen, i sistnämndafall enligt de villkor som deltagarna i respektive protokoll kan enas om. Det internationella nölköttsavtalet är utformat i stort sett som mejerivaruavtaletsallmänna del. Varuavlalsdel saknas sålunda. Syftet med avtalet är bl.a att fåtill stånd en ökad liberalisering och stabilisering av världshandeln med köttsamt att främja en expansion därav. Liksom när det gäller mejerivaruavtaletanses det angeläget att särskilt främja . Avtalet omfattar nötköttsamt levande nötkreatur. De avtalsslulande länderna åtar sig att regelbundetlämna upplysningar om utvecklingen beträffande produktion, konsumtion, priser,lager och handel. De skall vidare lämna redogörelser för den inhemska politikenpå varuområdet samt för handelspolitiska åtgärder. Ett köttråd bestående avrepresentanter för alla i avtalet dellagande länder skall inrättas. Dessuppgifter skall vara att bevaka tillgångs- och efterfrågesituationen på världsmarknadenför nötkött och att övervaka köllavlalels säll all fungera. Dessutom kommerköttrådet att fungera som forum för konsultationer i frågor rörande handeln mednötkött. Om rådet finner att en allvarlig störning eller risk härför föreliggerpå väridsmarknaden för nötkött, skall rådet ange möjliga lösningar somregeringarna sedan kan ta slällning till. Rådet skall mötas minst två gångerper år. Såväl det intemationellamejerivam- som nötköttsavtalet träder i kraft för de ländersom godkänt respektive avtal. På framför alltamerikansk tillskyndan föreslogs i förhandlingarnas slutskede, som jag nyssnämnt, att ett särskilt råd för jordbruk s-frågorskulle upprättas inom . Rådel skulle mötas med jämna 1979/80:24 Del A 197 mellanrum för jordbrukspolitiska konsultationeroch även i syfte att koordinera och följa utvecklingen vad gäller deinternationella varuavtalen på jordbruksområdet. Även om EG lill en början verkade berett att accepteraförslaget var många länder, även de nordiska, tveksamma. Förhandlingarna pådetta område utmynnade endast i en rekommendation till avtalsslutandeparter att vidareutveckla samarbetet på jordbruksområdet i ett rådgivande organoch att detta samarbete och dess uppgifter bordefastläggas. De multilaterala överenskommelser pådet icke-tariffäraområdet som har uppnåtts iförhandlingama berör även jordbmkssektom. Av särskild betydelse äröverenskommelsema om subventioner och utjämningstullar, tekniska handelshindersamt importlicenspro-cedurer. 1 överenskommelsen om subventioner ochutjämningstullar har en precisering skett beträffande reglema förexportsubventioner avseende jordbruksprodukter. 2.1.2.3 Resultatet av förhandlingama för svensk del De erbjudanden somSverige gav när det gäller tropiska produkter genomfördes, somjagredan nämnt, den . Möjligheterna att härutöver tillmötesgåenskilda GATT-länders önskemål om svenska medgivanden beträffande vamslag somomfattas av jordbruks-och fiskregleringen var starkt begränsade. De svenskainsatsema på jordbruksområdet koncentrerades därför på arbetet att sökaåstadkomma internationella marknadsstabiliserande vamavtal. En redogörelse för demedgivanden på tullområdet som har erhållit från vissa länderrespektive de som lämnats från svensk sida beträffande varor under 1-24 kap. itulltaxan lämnas i bilaga 5. Som framgår där har åtagit sig att bindaden nuvarande tullfriheten för bl.a. popcom-majs (ur tulltaxenummer 10.05) ochvegetabiliskt proteinkoncentrat (ur tulltaxenummer 21.07) idetaljhandelsförpackningar. Detta innebär att fr. o. m. den 1 januari 1980kommer någon införselavgift inte att tas ut vid import av berörda produkter.Sverige har förbehållit sig rätten att förverkliga åtagandet antingen genom attefter skriftlig ansökan medge avgiftsbefrielse eller genom att återbetalningsker av redan erlagd införselavgift. Vidare har åtagitsig att med verkan från binda omräkningskoefficienten mellanråvara och förädlad vara vid 1,6 med avseende på vissa produkter av fjäderfä(ur tulltaxenummer 16.02). I sammanhanget kan nämnas att , inomramen för den tidigare berörda överenskommelsen med rörande exporten av osttill den amerikanska marknaden, erhöll en totalkvot uppgående till 1 350 tonuppdelad på följande delkvoter: Edam och Gouda , andra inle särskiltnämnda ostsorter saml lågfettost, även kallad margarinost, 250 ton.Arrangemanget träder i kraft . Prop.1979/80:24 Del A 198 som inte behöver prövas av , undertecknades ijuli1979. Bedömningen var härvid atl den totalkvot som tillerkändes någotöversteg den genomsnittliga exportenunder åren 1976- 1978 och därför fick anses tillfredsställande. Även om dethade varit önskvärt au avstått från tillämpningen av kvantitativaimportbegränsningar fick det anses utgöra ett framsteg alt hotet omutjämningstullar kunde undanröjas. 1 sammanhanget bör dock observeras att krav ställdes på enbegränsning av exportländernas subventionering av produktionen ochexporten av ost. Som tidigare nämntshar under förhandlingama aktivt medverkat i arbelet på att åstadkommainternationella vamavtal, i första hand för spannmål och mejeriprodukter, syftandetill att uppnå så stabila prisförhållanden som möjligt påvärldsmarknaden. Delta är av intresse för såväl import- som exportländer. Ett problem för och övriga nordiskaländer var under förhandlingama om ett mejerivaruavtal länge det förhållandelatt minimipriserna förutsågs bli fastställda fob exportlandet. En renodlad fob-prislinje skulle ge de nordiskaländerna en ogynnsam exportsituation i jämförelse med andra ur geografisksynpunkt mera fördelaktigt belägna exportländer. 1 förhandlingamalyckades dock , och fågehör för sina synpunkter, vilket resulterade i att , ochAntwerpen kommer att gälla som referenspunkter för såväl mjölkpulver som smör och ost. För smörexporten till kommer dessutom att gällasom referenspunkt. och var underförhandlingarna till en börjantveksamma till en anslutning till mejerivaruavtaletsvamprotokoll med tanke på den länge osäkra prisbasfrågan. Organisationerna har emellertid sedermeraförklaral sig beredda all tillstyrka en svensk anslutning inte enbart lill denallmänna delen av avtalet utan även till de tre varuprotokollen. Denna inställning hardock varit förbunden med kraven att avtalet skall få en bred anslutning, dvs.att de nordiska länderna och deväsentligaste export- och importländema ansluter sig, samt att Sverigeges möjlighet att utan alltför stora svårigheter lämna avtalet om det skulle visa sig att andra länder otillböriigtutnyttjar detta eller för det fallatt export av mejeriprodukter skulle långsiktigt försämras. Atl exportav mejeriprodukter skulle försämras långsiktigt till följd av avtaletanser jag osannolikt med lanke på de referenspunkter de nordiska länderna fårutnyttja och de låga minimipriser som har överenskommits iinledningsskedet. Ett deltagande i avtalet kommer att ge och andraanslutna länder förbättrad tillgång till information om den internationellamarknaden på varuområdet ifråga. Nölköttsavtaletomfattar liksom mejeri vama vtalet ett informations- ochkonsultationsmaskineri. Däremot innehåller det inga åtaganden på prisområdet. Genom alt deviktigaste export- och importländema knyts till avtalet skapas förutsättningar för en effektivdiskussion av ålgärder för alt för- Prop.1979/80:24 Del A 199 hindra allvariiga kriser på marknaderna. Dettabör gynna samlliga deltagande länder. tillstyrker enanslutning till del internationella nötköttsavtalet och anför att det kan varaskäl att se över avtalet när ytterligare erfarenheter vunnits av samarbetet pådetta område. 1 likhet med remissinstanserna finner jag att bör anslutasig till avtalen. Någon ändring av gällande lagstiftning krävs inte. Överenskommelsen om lolkning ochtillämpning av artiklurnu VI, XVI och XXIII i (den s. k.subventionskoden) Enligt 3 §tullförordningen (1973: 979, senaste lydelse 1975: 94) kan regeringen förordnaatt en vara som förtullas skall beläggas med antidumping-elier utjämningstullför att motverka att dumping eller subventionering i utlandet skadar svensktnäringsliv. Förordnande får meddelas även för att motverka att dumping ellersubventionering skadar näringslivel i annat land. Förordnande får meddelas förtid under vilken närmare utredning pågår. Visar utredningen att förutsättningför förordnande inte finns, skall det tillfälliga förordnandet upphävas.Tullbelopp som har tagits ut på grund av förordnandet skall då återbetalas utandröjsmål. Några närmare bestämmelser som reglerar förfarandet i anslutning tilluttagande av anti-dumping- eller utjämningstull har inte utfärdats. GATT-avtalel innehållervissa allmänna bestämmelser om såväl subventioner som utjämningstullar.