prop · G303143 · 1979-12-31 00:00:00 — Nedsättning av reservfond får enligt beslut avbolagsstämman endasl ske för 1. täckande avsådan förlust enligt fastställd balansräkning som ej kan täckas av fritt egetkapital, 2. fondemission,eller 2. ökning av aktiekapitalet ge- nom nyemission eller fondemission, eller 3. annat ändamål, om rätten med motsvarande tillämpningav 6 kap. 6 8 ger tillstånd till nedsättningen. Finner styrelsen vid upprättande Det åligger styrelsen att oför- av balansräkning eller eljest, att dröjligen upprätta en särskild ba- bolagets egel kapital understiger en lansräkning så snart det finns skäl Iredjedel av det registrerade aktie- alt anta att bolagets eget kapital un- kapiialet, skall styrelsen derstiger en tredjedel av det regi- Prop.1979/80: 143 möjligt lill bolagsstämma hänskjuta fråga om bolaget skall träda i likvidation. Fastställes ej pä ordinarie bolagsstämma under nästföljande räkenskapsår balansräkning som ulvisar all del egna kapilalel uppgår lill hälften av det registrerade aktiekapitalet, skall slyrelsen, om ej bolagsstämman beslutar all bolagel skall träda i likvidation, hos rätten ansöka att bolagel försättes i likvidation. Sädan ansökan kan även göras av styrelseledamot, verkställande direkiör, revisor eller aktieägare. Visar balansräkningen att så ärfallet, skall slyrelsen snarasl möjligt lill bolagsstämma hänskjuta fråga ombolagel skall träda i likvidation. Godkänns ej på ordinarie bolagsstämma undernästföljande räkenskapsår balansräkning avseende ställningen vid tiden förstämman som utvisar all det egna kapitalet uppgår lill hälflen av delregisirerade aktiekapitalet, skall slyrelsen, om ej bolagsstämman beslutar altbolagel skall Iräda i likvidation, hos rätlen ansöka atl bolagetyor.ui//.v ilikvidation. Sådan ansökan kan även göras av styrelseledamot, verkslällandedirektör, revisor eller aktieägare. Göres ansökan enligt försia stycket, förordnar rälien attbolaget skall träda i likvidation, om ej under ärendets handläggning itingsrällen slyrkes atl balansräkning utvisande att bolagets eget kapitaluppgår till hälflen av del regisirerade aktiekapitalet blivit granskad avrevisorerna och godkänd av bolagsstämma. Vidberäkningen av det egna kapitalets slorlek tillägges inom linjen en postulvisande den ökning av tillgångarnas sammanlagda värde som skulle följa, om deredovisades lill försäljningsvärdet med avdrag för försäljningskostnaderna.Beiräffande sådana anläggningstillgångar, som undergår fortlöpandevärdeminskning, gäller dock att de upptages till anskaffningsvärdet minskalmed erforderliga avskrivningar och nedskrivningar, om därigenom erhålles etthögre värde. Underiålerstyrelseledamöterna att fullgöra vad som åligger dem enligt försia stycket,svarar de och andra som med vetskap härom handlar på bolagels vägnar solidarisktför bolagets uppkommande förbindelser. Sådant ansvar inträder även föraktieägare som, när likvidationsplikl föreligger enligt första slycket andrameningen, med vetskap härom deltager i beslul all fortsätta bolagets verksamhet.Ansvarighet varom nu är fråga gäller dock ej för förbindelser som uppkommersedan likvidalionsfrå-gan hänskjutits till rättens prövning eller balansräkningutvisande att bolagets eget kapital uppgår till hälflen av del registreradeaktieka-pitalel blivil granskad av revisorerna och godkänd av bolagsstämma. Underlåterstyrelseledamöterna atl fullgöra vad som åligger dem enligt första stycket,svarar de och andra som med vetskap härom handlar på bolagets vägnar solidarisktför bolagets uppkommande förbindelser. Sådanl ansvar inträder även föraktieägare som, när likvidationsplikl föreligger enligt första stycket tredjemeningen, med vetskap härom deltar i beslut all fortsätta bolagets verksamhel.Den ansvarighet som det nu är fråga om gäller dock ej för förbindelser somuppkommer sedan likvidationsfrågan hänskjutits till rättens prövning ellersedan en balansräkning, som utvisar all bolagets egel kapital uppgår tillhälften av det regisirerade aktiekapitalet, blivit granskad av revisorerna ochgodkänd av bolagsstämma. 1979/80:143 30 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 19 kap. 2 8 kan vid viteförelägga verkställande direktören eller styrelseledamot att fullgöraskyldighet enligt denna lag eller annan författning att 1. lill myndigheten sända in be- I. till myndighelen sända in be hörig redovisningshandling, revi- hörig redovisningshandling, revi sionsberättelse eller delårsrapport, sionsberällelse, delärsrapport eller förleckning enligt 8 kap. 15 §fiärde stycket eller 10 kap.15 § andra stycket, 2, hos myndigheten göra behörig anmälan för registrering. Föreläggande enligt första stycket 2 får ej meddelas, om underiåtenhet att göra anmälan medför atl bolagsstämmans ellerstyrelsens beslul förfaller eller bolaget blir skyldigt träda i likvidation.Försuttet vite utdömes av registreringsmyndigheten. Denna lagträder i kraft den . Etl akliebolag,som före ikraftträdandet av denna lag har fåll ell bestämmande inflytande överen juridisk person och en betydande andel i resultatet av dess verksamhel,skall inte i vidare män än som följer av 1 kap. 2 8 i dess nya lydelse ansesvara moderbolag till den juridiska personen. Slyrelserepresentationför anslällda som förekommer vid denna lags ikraftträdande inskränks inte genom1 kap. 2 8 i dess nya lydelse. För bolag somär registrerat i akliebolagsregislret vid ikraftträdandet av denna laglillämpas de nya bestämmelserna i 8 kap. 15 8 fjärde stycket och 10 kap, 15 8fr.o.m. Sädanl bolag skall göra anmälan som avses i 10 kap,15 8 försia slyckel första gången i samband med atl bolagel insänderförleckning enligt andra stycket i samma paragraf. 4 kap. I 8fjärde stycket gäller också vid nyemission i bolag vars aktier är noterade pålisla utgiven av sammanslutning av svenska fondkommissionärer. 1979/80:143 31 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , Åsling, Söder, Krönmark, BurenstamLinder, , , , , , , , Lagrådsremissmed förslag till ny lagstiftning om handelsbolag m. m. 1oktober 1974 tillkallades särskilda sakkunniga för att göra en översyn av lagen(1895:64 s. I) om handelsbolag och enkla bolag (BL) och övervägainförande av lagregler om offenllig årsredovisning, revision och koncerner förandra företagsformer än aktiebolag och ekonomiska föreningar (1975 årskommittéberätlelse s, 140146), De sakkunniga antog namnet 1974 årsbolagskommitté (Ju 1974:21), 1 anledning av de nämnda arbetsuppgifternaavlämnade kommittén' delbeiänkandel (SOU 1978; 67) Nyabolagsregler m, m. I tilläggsdirektiv (1979 årskommittéberätlelse del II s, 22-25) uppdrogs åt kommittén alt utreda fråganom en ändamålsenlig utformning av det aktiebolagsrättsliga koncernbegreppet ivad avser s. k. 50/50-bolag samt att uppmärksamma de problem som är förknippademed företag som utan atl vara dotterförelag är på något sätt associerade medett aktiebolag. Resultatet av sitt arbele med anledning av tilläggsdirektivenredovisade kommittén' i slutbelänkandet (SOU 1979:46) Koncernbegreppet m.m,,som avlämnades ijuni 1979. Betänkandena har remissbehandlais. Tillprotokollet i detta ärende bör fogas, såvitt gäller delbeiänkandel SOU 1978:67, dels en sammanfattning av betänkandet som bilaga I, dels kommitténs förslagtill lag om handelsbolag och enkla bolag samt lag om årsredovisning, revisionoch koncerner som bdaga 2, dels en förteckning över remissinstanserna och ensammanställning av remissytlrandena som bilaga 3. Såvitt gäller slutbetänkandetSOU 1979: 46 bör på molsvarande justitierådet, ordföranden i , ordförande,förul-varande ledamöterna av och samtledamöterna av och . . Prop.1979/80:143 32 sätt lill prolokollet i detta ärende fogas dels en sammanfattningav betänkandet som bilaga 4, dels de lagförslag som läggs fram i belänkandetsom bilaga 5, dels en förteckning över remissinstanserna och en sammanställningav remissytlrandena som bilaga 6. Beträffande nuvarande svenska och utländskaförhållanden samt kommitténs närmare överväganden hänvisas till betänkandena. uppdrag omfattade även frågan ominförande i av en särskild bolagsform för mindre företag. Resultatetav sitt arbete i den delen redovisade kommittén i delbetänkandet (SÖU 1978: 66)Andelsbolagslag. Vid remissbehandlingen möttes förslaget om en ny bolagsform,s. k. andelsbolag, av belydande invändningar. Enligt min mening kan därförkommitténs förslag inte läggas till grund för förslag till . Del är emellertidangeläget att genom olika åtgärder stimulera nyföretagande och att även iövrigl förbättra villkoren för de mindre företagen. Som etl led i delta arbeleföreslås i det följande att man inom akliebolagslagens (1975: 1385) ram införvissa särskilda regler för de mindre aktiebolagen. () fick iuppdrag av regeringen att göra en översyn av lagsiiftningen mot organiserad ochekonomisk brottslighet. BRÅ har för fullgörande av uppdraget bildat enstyrgrupp och tre arbetsgmpper. Vid sidan av dessa arbetsgrupper har ensärskild arbetsgrupp upprättats med uppgifl att pröva möjligheterna att genomlagsliftning förebygga missbruk av aktiebolagsformen. En av de tre arbetsgrupperna' har utarbetat en promemoria(BRÅ PM 1978:2) Revisors verksamhet. Promemorian, som bl.a. innehåller ett förslagtill ändring i aktiebolagslagen, har på förslag av styrgruppen överlämnatstill , Promemorian har remiss-behandlats. Till protokollet i detta ärende bör fogas dels promemoriansom bilaga 7, dels en förteckning över remissinstanserna och en sammanslällningav remissyttrandena som bilaga 8. Den särskilda arbetsgmppen har utarbetat en promemoria(BRÅ PM 1979:5) Aktiebolagslagen - förstärkt skydd för det bundna kapitalet, m.m. Promemorian, som bl, a, innehåller ett förslag till ändring i aktiebolagslagen,har på förslag av styrgruppen överlämnats till i mars1979, Promemorian har remissbehandlais. Till prolokollet i detla ärende bör fogas dels promemoriansom bilaga 9, dels en förteckning över remissinstanserna och en sammanställningav remissyttrandena som bilaga 10. ~ Generaldirektören , ordförande,auktoriserade revisorn , hovrättsassessorn ,rättschefen , departementsrådet och advokatenLennart . ' Departementsrådel , ordförande, auktoriseraderevisorn , hovrättsassessorn , länsrådet AndersThornell och juris doktorn . 1979/80:143 33 och Föreningen revisorerFAR här i en skrivelse till tagit upp fråganom nyemission av aktier lill underkurs m. m. Till skrivelsen har fogats en inomindustriförbundet upprättad promemoria. Skrivelsen har remissbehandlais. Tillprotokollet i detta ärende bör fogas dels skrivelsen jämte den bifogadepromemorian som bdaga 11, dels en förteckning över remissinstanserna och ensammanställning av remissyttrandena som bilaga 12. Underärendets beredning i har konlakt hållits med företrädareförde danska, finländska och norska justitiedepartementen samt det danskahandelsdepartemenlel. Jagkommer alt ta upp frågan om lagsliftning på grundval avförslag i departementspromemorian (Ds Ju 1979: 14) Nya redovisningsregler förekonomiska föreningar m. m. Påden allmänna associationsrättens område finns vid sidan av aktiebolag treandra typer av bolag, nämligen handelsbolag, kommanditbolag och enkla bolag.Näringsverksamhet kan bedrivas inom ramen för samtliga dessa bolagsformer. Utmärkandeför ett handelsbolag är att det räknas som en juridisk person och att delägarnasvarar solidariskt för bolagets förbindelser. Kommanditbolaget är en särskildfoim av handelsbolag. Från det vanliga handelsbolaget skiljer sigkommanditbolaget genom att en eller flera av delägarna har förbehållit sig attinle svara för bolagets förbindelser med mera än han har åtagit sig att sättain i bolagel. Åtminstone en av delägarna i ett kommanditbolag måste emellertidvara obegränsat ansvarig (s, k. komplementär). Det enkla bolaget kännetecknasav alt det inle räknas som en juridisk person och av att ett avtal som ingåsför bolaget blir bindande endast för den bolagsman som själv har deltagit iavtalet. Bolagskommitténhar lagt fram ett förslag till ny lag om handelsbolag och enkla bolag, somskall ersätta lag i samma ämne. I sak överensstämmer lagförslaget tillstora delar med gällande rätt. Vissa nyheter föresläs dock. Bl, a. minskasutrymmet för att bedriva näringsverksamhet inom ramen för ett enkelt bolag.Vidare begränsas möjligheterna att arbeta med enmanshandelsbolag. Kommittén harockså föreslagit att det i större handelsbolag skall finnas en styrelse och atti princip endast fysiska personer skall fä vara komplementärcr i ettkommanditbolag. Vidremissbehandlingen har kommittéförslaget i stort sett fått elt positivtmottagande. Ett slort antal remissinstanser har emellertid ställt sig Prop.1979/80:143 34 avvisande till kommitténs förslag om slyrelse ihandelsbolag och om komplementärcr i kommanditbolag. Enligt min mening föreligger det utan tvekan ett behov aven modernisering av lagstiftningen pä områdel. För detta lalar redan dennuvarande lagens ålder och det förhällandet att lagen bara har undergått mindre ändringar. Beaktas bör också att de mindre företagen i framlidensannolikl oftare än kommer att välja handelsbolaget som sinföretagsform, skäl lill detta är att alla aktiebolag numera måste ha ettaktiekapital pä och atl delta krav slår igenom även föräldre akliebolag vid utgången av (se prop, 1976/77: 109 och SFS 1977:320). Redan nu kan man för övrigt märka en påtaglig ökning avanlalel handelsbolag. I själva verket synes antalet handelsbolag hafördubblats . Bastabeller ur centrala företagsregistrel vidstatistiska centralbyrån som avser förhållandena /76 upptar15.765 handelsbolag. Motsvarande siffra för /77 var 21.453, perden I juH 1978 26.166 och per den Ijuli 1979 30.134. Pä grund av det anförda är enligt min mening den nuvarandetidpunkten väl vald då det gäller att ersätta lag med en modernarelagsliftning. Kommitténs förslag innebär inte alt man går ifrån de nu gällandegrundläggande principema för handelsbolag och enkla bolag. 1 ställetkarakteriseras kommittéförslaget av en anpassning lill utvecklingen inom praxisoch av en strävan efter nydaninger och förbättringar pä enskilda punkter. Som tidigare nämnts har kommiltéförslagel i storl settfält ell positivt mottagande under remissbehandlingen. Med hänsyn härtill ochtill vad jag har sagt om behovet av en modern lag på området anser jag attförslaget bör läggas till gmnd för lagstiftning. Vid remissbehandlingen har åtskilliga remissinstanserframhållit att beskattningsreglerna för handelsbolag behöver ändras i fleraavseenden. Det har också framhållits att särskilt kommanditbolagen utnyttjas iskatte-flyklssyfte genom missbmk av möjligheterna till underskottsavdrag. Med anledning härav vill jag erinra om att regeringennyligen har tillkallat en kommitté för översyn av beskattningsreglerna förfamiljeföretag. Enligt sina direktiv (dir 1979; 106) skall kommittén bl.a. göraen översyn av beskattningsreglerna för handelsbolag och kommanditbolag. Enligtdirektiven bör målsättningen för kommitténs arbete i denna del vara attbeskattningsreglerna för handelsbolag utformas så att denna företagsform kananvändas på ett ändamålsenligt sätt av framför allt mindre och medelstoraföretag. 1 direktiven framhålls också särskilt atl det är angeläget attkommittén uppmärksammar frågorna om underskottsavdrag. har också lagt fram ett förslag till lagom årsredovisning, revision och koncerner. Förslaget, som saknar molsvarigheti gällande rätt, gäller dels för handelsbolag, dels för andra företag änaktiebolag och ekonomiska föreningar, alltså exempelvis företag som drivs under 1979/80: 143 35 De föreslagna bestämmelserna är utformadeefter mönster av motsvarande regler för akliebolagen. Bestämmelserna föreslåslillämpade av förelag resp, koncerner som har minst tio anställda. Kommitténs förslag har i huvudsak lämnals utan erinran avremissinstanserna. För egen del anser jag att förslaget fyller etl angelägetbehov och alt del liksom förslagel lill ny lag om handelsbolag och enkla bolagi allt väsentligt bör leda lill lagstiftning. I de följande avsnitten kommer jag atl närmare behandlakommitténs olika delförslag i de frågor som jag har berört. Jag kommerocksä att i särskilda avsnitt behandla frägor om s.k. 50/50-bolag, revisorersverksamhet, förstärkt skydd för del bundna aktiekapitalet, nyemission av aktiertill underkurs och särskilda regler för de mindre aktiebolagen, 2.2 Handelsbolag och enkla bolag 2.2.1 Gränsdragningen mellan handelsbolag och enkla bolag Innan jag går in på hur gränsen bör dras mellanhandelsbolag och enkla bolag villjag ta upp frågan om det behövs en definitionav det grundläggande bolagsbegreppet för att avgränsa bolaget mot andrarättsinstitut, exempelvis samäganderält, förening och stiftelse. Någon definition av bolagsbegreppet finns inle i gällandelagstiftning. Inom den rättsvetenskapliga litteraturen brukar man kräva att iprincip tre rekvisit skall vara uppfyllda för att ett bolag skall kunnaföreligga. För det första skall rättsförhållandet vara gmndat pä avtal mellantvå eller flera delägare. För det andra skall det föreligga ett för delägarnagemensaml bolagsändamäl. För det tredje skall delägarna vara förpliktade attverka för del gemensamma ändamålet. Kommittén har funnit det olämpligt att i lagtext definierabolagsbegreppet. Det framhålls alt en sådan definition med nödvändighet måstebli myckel abstrakt och all gränserna mellan enkla bolag och andra obligationsrättsligaförhållanden ofta är flytande. Vid remissbehandlingen har kommitténs uppfattninggodtagits av praktiskt taget samtliga remissinstanser. Även jag delar kommitténs uppfattning att det inte ärlämpligt att i lagtext definiera begreppet bolag. En sådan definition skulle avde skäl som kommittén har angivit i stort setl sakna praktiskt värde. Jagkommer emellertid att gå in något på bolagsbegreppet i specialmotiveringen ochdärvid särskilt beröra förhållandel till stiftelser. Jag går över till hur begreppen handelsbolag och enkeltbolag bör utformas. Enligt gällande rält är det utmärkande för etlhandelsbolag att bolagsborgenärerna har företräde till bolagsförmögenhetenframför bolagsmännens privata borgenärer och alt bolagsmännen ansvararsolidariskt för bolagets förpliktelser, 1 det enkla bolaget föreligger detdäremot inte någon sådan Prop.1979/80:143 36 företrädesrätt, 1 del enkla bolagel svarar en bolagsman iprincip endasl för förpliktelser på grund av avtal som han själv har deltagiti. Handelsbolaget men inte det enkla bolagel är juridisk person. Enligt 45 8 BL föreligger enkelt bolag om två eller flerasluter bolag för ett visst företag eller för fortsatt verksamhet. Har bolagetgemensam firma och skulle bokföringsskyldighet ha förelegat beträffandeverksamheten enligt bokföringslagen (1929: 117), om denna gällt även efterutgången av , föreligger enligt 1 8 BL eU handelsbolag (se prop, 1975:104 s, 145), Enligt 45 8 andra stycket BL kan ett handelsbolag dessutomuppkomma genom att ell enkell bolag införs i handelsregistret. Kommittén har framhållit att de handelsbolagsrättsligahuvudprinciperna - rätlssubjektivitel för bolaget och solidariskt ansvar fördelägarna gentemot bolagsborgenärerna - befrämjar krediten och att de alltsålorde vara lämpliga för bolag som idkar näring. Eftersom bokföringslagen (1976;125) i princip omfaltar alla näringsidkare är det enligt kommitténändamålsenligt alt knyta handelsbolagsbegreppet till bokföringsskyldighetenligt bokföringslag. Kommittén har därför föreslagit att handelsbolagskall föreligga, om två eller flera har avtalat att i bolag utöva verksamhetsom medför bokföringsplikt enligt bokföringslag. Kommittén har intefunnit skäl att uppställa krav på gemensam firma för att handelsbolag skallanses föreligga, Kommiitén har vidare föreslagit att enkelt bolag skallföreligga, om två eller flera har avtalat att i bolag ulöva verksamhel som inlemedför bokföringsplikt enligt bokföringslagen. Sistnämnda definiiion innebäratt det enkla bolaget endast får komma till användning då fråga är om icke näringsdrivandeverksamhet eller då fysiska personer har avtalat att i bolag driva jordbmkeller skogsbruk eller uthyrning som inte är underkaslad bokföringsplikt.Kommittén har föreslagit att liksom ett enkelt bolag skall kunnaövergå till all bli handelsbolag genom införande i handelsregistret. Sammanfattningsvis innebär kommitténs förslag en avsevärdutvidning av användningsområdet för handelsbolagen och motsvarande inskränkningför de enkla bolagen. Den av kommittén föreslagna bestämningen av begreppenhandelsbolag och enkelt bolag har godtagits av flertalet remissinstanser.Invändningar har emellertid framförts av i huvudsak tre olika typer. En typ avinvändning hänför sig till beskattningseffekterna av den nya gränsdragningenmellan handelsbolag och enkla bolag. En annan typ av invändning avserhuvudsakligen att det skulle föreligga civilrällsliga, materiella nackdelar meddenna gränsdragning, I en tredje lyp av invändningar görs slutligen gällandeatt det av kommittén föreslagna sättet att bestämma begreppen handelsbolag ochenkelt bolag är olämpligt ur lagteknisk synpunkt. Vad gäller den första typen av invändningar har någraremissinstanser pekat på alt kommitténs förslag medför att verksamheter som drivs 1979/80:143 37 somenkell bolag omvandlas till handelsbolag och atl beskattningseffekterna däravblir relativt belydande. Man har betonat att det enkla bolaget vid övergängenlill handelsbolag kommer alt träffas av beskattningsreglerna för fämansföreiag.Man har ocksä framhållit att skallekonsekvenserna av bl. a, avyttring avrörelse, upplagande av delägare, nedskrivningar samt upplösning av samarbelelmellan delägare kan bli olika beroende på om fräga är om handelsbolag ellerenkell bolag. Angåendebeskaltningsaspekten vill jag anföra följande. Handelsbolag och enkla bolagtaxeras inte särskilt utan inkomsi och förmögenhet delas upp på delägarna. Delförhållandet att handelsbolaget i civilrättsligt hänseende betraklas som enjuridisk person har emellertid haft betydelse vid utformningen av reglerna ombeskattning av handelsbolagets inkomster. I flera hänseenden behandlas alltsåhandelsbolaget som en enhet. Vid beskattningen av inkomsler förvärvade i ettenkell bolag bortser man däremot i princip från bolagskonslruklionen. Denvikligasle skatteräitsliga skillnaden mellan handelsbolag och enkelt bolag äratt reglerna om beskattning av realisationsvinst kan tillämpas vid överlåtelseav andel i handelsbolag. Vid överlåtelse av verksamhel som drivs i enkeltbolag sker däremot beskattning i princip pä samma sätt som om tillgångarnasålts i den löpande verksamheten, dvs. vad som erhålls vid överlåtelsen hänförsnormall lill inkomst av jordbruksfastighet eller rörelse. Dennu beskrivna skillnaden mellan de båda associationsformerna betraklas iallmänhet som en fördel för handelsbolaget. Vissa andra skillnader ibeskattningshänseende brukar däremot anses lala till förmån för del enklabolaget. Bland dessa skillnader villjag här nämna följande. Atthandelsbolaget behandlas som en enhet visar sig bl. a. däri att dessbmttointäkter och kostnader redovisas för sig och att endast nettointäkternaöverförs på bolagsmännen. Den viktigaste följden av detta torde vara attavskrivningar och nedskrivningar skall ske hos handelsbolaget och inte hos dessdelägare. Bolagskonslmktionen har i princip inte någon betydelse dä det gällerenkla bolag och man har därför för dessas del i praxis accepterat att delägarnaanvänder skilda avskrivnings- och nedskrivningsmetoder. Särskildaregler gäller för beskattning av fämansföreiag och deras ägare. Medfämansföreiag avses i första hand aktiebolag, ekonomiska föreningar ochhandelsbolag vars aktier eller andelar till övervägande del innehas av enfysisk person eller ett fåtal fysiska personer. Reglerna gäller däremot inteför enskild firma och enkelt bolag. Reglerna om fämansföreiag innebär bl, a.skärpl beskattning då inventarier har anskaffats av elt fämansföreiag och deuteslutande eller så gott som uteslutande är avsedda för företagsledarenseller en honom närstående persons privata bruk.