prop · G303150 · 1979-12-31 00:00:00 — LONgör samma invändning och menar atl ett sådant förhällande skapar oklarheter.Domstolsverket, , och i Malmöhuslän anser att myndighels-chefen bör fastställa revisionsplanen.Naturvårdsverket för fram förslaget att RRV bör fastställa revisionsplanenefter förslag av chef för revisionskontor. Sambandet mellanförvaltningsrevision och redovisningsrevision skulle därmed kunna stärkas. 3 Administrativ anknytning till värdmyndighet RRV:s förslag om tjänstetillsättning innebär atlregeringen tillsätter cheferna för revisionskontoren på förslag avvärdmyndigheterna efter samråd med RRV, medan övrig personal vid kontorenskulle tillsättas av myndigheterna själva. Förslaget tillstyrks av eller lämnas utan erinran av bl.a.SIDA, RFV, SBL, SCB, kammarkollegiet, LBS, AMS, bosladssiyrelsen, lantbruksuniversitetetoch i . Även tillstyrker men anser att samrådetmellan värdmyndigheten och de övriga myndigheterna inom revisionskontoretsverksamhetsområde behöver regleras. stöder ocksä förslageloch menar att samråd mellan värdmyndigheten och RRV beträffande tillsättningav övrig personal inte bör vara Prop.1979/80:150 16 föreskrivet annat än i de undanlagsfall då skiljaktigmening föreligger mellan myndigheten och chefen för revisionskoniorel. SoSanser alt revisionskontorens oberoende bör ytterligare markeras genom altchefen för revisionskoniorel tillsätter övrig personal vid della. har i och för sig ingel emot alt regeringenutser chef för revisionskontor. Eflersom dessa tjänster f. n. inte är på ensådan nivå atl de motiverar ett tillsättningsförfarande som de tjänsler someljest lillsatis av regeringen avstyrker verkel dock förslaget. SJöV ifrågasätter om det är erforderiigl atl chefentillsätts av regeringen och menar all etl samråd med RRV vid tillsättningen börge tillräcklig garanti/för att ett icke önskvärt beroendeförhållande inle uppstår.Generallullslyrelsen anser det onödigt byråkratiskt atl regeringen skalltillsätta chef för revisionskontor och menaratt RRV om en ändring är nödvändigbör utnämna sådan chef efter förslag av värdmyndighelen. RRV föreslår vidare att regeringen i regleringsbreven förvärdmyndigheterna särskilt skall ange medelsberäkningen för revisionskonlorensverksamhet. Förslaget tillstyrks eller lämnas utan erinran av SIDA, SoS,RFV, SBL, SJöV, , , , , kommerskollegium,patent- och registreringsverket, ÖEF, och iMalmöhus län. Kammarkollegiet anser att samtliga medel för dess revisionskontorbör särredovisas. AMS har inget att erinra men undrar om inte värdmyndigheternasintresse av fungerande revisionskontor är så stort att särredovisning i de flestafall inte behövs. Även RAÅ tillstyrker förslaget men anser att genomförandetbör uppskjutas i avvaktan pä utredningen om revisionskonlorens storlek. SÖ vändersig emot att enbart löne- och konsultmedel skulle omfattas av särredovisningenoch föreslår att denna skall gälla samtliga medel som anvisas för revisionsverksamheten. anser det opraktiskt att avskilja medlenför ett revisionskontor som endasl är verksamt inom en centralmyndighet. Detsynes ocksä vara principiellt felaktigt att på detta sätt begränsa resp.centralmyndighets möjligheter att styra användandet av resurser inomverksamhetsområdet. Verket är dock positivt till förslaget om kontoretsverksamhetsområde omfattar flera myndigheter. Eftersom ett enhetligt system ärönskvärt kan verket acceptera särredovisning, men för revisionskontorbör detta dä enbart avse lönemedel. revisorer menar att tvingas anslåmedel för en verksamhet som ingen myndighet är ansvarig för om myndighetschefeninte fastställer revisionsplanen. LBS undrar om särskilt myckel står att vinnamed förslaget och menar atl det går emot strävandena att minska detaljstyrningenav myndigheterna. Även och avstyrkerförslaget. GeneraltuUstyrdsen anser att det, för att undvika anslagsteknisktkrångel och ändå tillgodose intentionerna i förslaget, vore Bilaga 2.8 Revision vid revisionskontor inomstatsförvaltningen 17 tillräckligt att revisionskontoren i revisionsplanenredovisar behovel och tilldelningen av resurser. 1 årsberättelsen skulle desedan redovisa i vad mån medel inte har kunnat utnyttjas för avsett ändamål ochanledningen härtill. RRV föreslär att regeringen uppdrar ät RRV att närmareutreda möjligheterna att huvudsakligen inom ramen för nuvarander resurser förrevision vid revisionskontoren åstadkomma större och färre revisionskontor än f.n. samt att för regeringen lägga fram förslag härom. Förslaget tillstyrks eller lämnas utan erinran av SoS,kammarkollegiet, statskontoret, ÖEF, och iMalmöhus län. RPS anser det ändamålsenligt att dess revisionskontor ingår i ettstörre organ. Kriminalvårdsslyrelsen har inget att erinra mol den under översynsarbeteltänkta storleken av ett revisionskontor för de lill Norrköping förlagdamyndigheterna. RFV erinrar om att frågan om revisionen vid de allmänna försäkringskassornaprövas inom ramen för en organisationsöversyn och anser att detta bör beaktasi den föreslagna utredningen. UHÅ anser atl revisionskontorens personalssynpunkter och erfarenheter bör väga tungt vid sammanslagningarna. De kontorsom vill förbli arbetsenheter inom resp. myndighet bör få detta, varvid RRV:s slyrningbör upphöra och behovet av exlern revision tillgodoses genom RRV:s enhet förredovisningsrevision. SBL framhåller att myndigheternas redovisningsslruklurbör ges större vikl än en departementvis eller en regional indelning. Bostadsstyrelsenanser atl bostadsverkel även i fortsättningen bör utgöra egen revisionsenhet omcentralisering av redovisningsrevisionen till RRV inte anses böra ifrågakommaeller att en sammanläggning sker med myndigheter vars redovisningsslruklurliknar bosiadssiyrelsens. tillslyrker en utredning ochmenar atl det förhållandet alt styrelsen på grund av uppbördsverksamhet och engeografiskt spridd organisalion behöver ett eget kontor inte hindrar att detlaefler förstärkning kan fä revisionsuppgifter även för andra myndigheter.Byggnadsstyrelsen har inget att erinra mot att frågan uireds men menar au deanförda skälen för slörre och färre konlor inle är invändningsfria.Sammanslagningar ger inte automatiskt effektivitetsfördelar. Riskerna förnegativa konsekvenser av ett sakligt splittrat revisionsområde fär inteunderskattas. AMS har heller inget emot en utredning. Styrelsen varnar dock föratt alltför stora revisionskontor innebär en risk för byräkralisering avrevisionsverksamheten. Skogsslyrelsen tillstyrker förslaget om utredning ochhänvisar till egna erfarenheter av de problem som framför allt vid långvarigsjukfrånvaro uppstår för ett litel revisionskonlor. Om den nuvarandeorganisationsmodellen med revisionskontor inordnade i värdmyndigheternakvarstår vill styrelsen inle motsätta sig att dess eget revisionskontor upphör. 1979/80:150 18 /SR tillslyrker en utredning men anser att de underöversynsarbetet diskuterade förslagen är dåliga. TCO-S tillstyrkersammanläggningar i syfte all på sikl nå en departemenlsvis indelning och menar atlman bör överväga hur starkare band skall kunna knylas mellan redovisnings- ochförvaltningsrevisionen. finner de nuvarande förhållandenatillfredsställande och anser därför alt det inte är påkallat att utreda frågan.SIDA ser heller inget skäl för utredning. SJöV avslyrker en sammanslagning avrevisionskontoren vid myndigheterna i . är emotsammanslagningar, som skulle innebära att det blev svårare att tillgodosebehovet av intern revision. anser detvisserligen rimligt att uireda revisionskonlorens slorlek men menar att denna ulredningbör vara förutsättningslös. Relativt få remissinstanser behandlar RRV:stillsynsuppgifter i sina yttranden. 1 etl par fall - RFV ochlantbruksuniversitetet inskränker sig myndigheterna till att tillstyrka deföreslagna ålgärderna. SIDA betonar att revisorns faktiska oberoende även är enfråga om dennes kompetens och personliga integritet. RRV:sutbildningsverksamhet, metodutveckling och tillsyn bör vara etl viktigt stödför revisorn i detta avseende. Även revisorer räknar den förstärktatillsynen av revisionskontoren till förbättringarna av den nuvarandeorganisationen för redovisningsrevision. FCF uttalar sig för ett ökattillsynsansvar för RRV om revisionskonloren inte kan inordnas i verkel och FRImenar att ett klart uttalat tillsynsansvar för RRV förbättrar möjligheterna atlförslärka sambandet mellan förvallnings- och redovisningsrevision. SBL vill som en myndighet med erfarenheter frånaffärsredovisning betona den belydelse som enhetliga regler för redovisning ochgod redovisningssed har för möjligheterna att bedriva en meningsfullredovisningsrevision. SJöV anser det också nödvändigt att sådana normer ochanvisningar utfärdas och att RRV genom utbildning och information i högre gradstödjer personalen vid revisionskontoren. Genom dessa åtgärder och genomutökat erfarenhetsutbyte i RRV:s regi bör enligt verkets uppfattningförutsättningar skapas för god revisionsstandard inom statsförvaltningen. Kammarkollegiet framhåller att RRVs verksamhet i fråga omtolkning och upplysning i fråga om redovisning, revision och angränsandeekonomiska områden borde vidgas. Denna uppgift skulle ersätta den upplysningsskyl- Bilaga2.8 Revision vid revisionskontor inom statsförvaltningen 19 dighetsom RRV hade tidigare men som utmönstrades instruktion. Denskyldighet som revisionskontor har alt "lillhandagå myndigheterna med deupplysningar och det biträde det kan lämna" kan inle fylla samma uppgift,anser kollegiet bl.a. på så sätt all i åtskilliga frågor en gemensam lolkningbör eftersträvas. SoSoch kammarkollegiet påpekar angående förordningen om revision att det är förkategoriskt att kräva atl revisionskontoren skall granska redovisningen av allastatsbidrag. SoS föreslår att del föreskrivs all sådan redovisning skall kunnagranskas. Även SÖ efterlyser en precisering av skyldigheterna i detta avseendeoch menar att verkets revisionskontor måste förstärkas om granskningen skallvara obligalorisk. förordar att förslaget om revision av statsbidragnärmare utreds före beslul. FRIanser att RRV:s grundläggande principer för redovisningsrevision inte börtillämpas fullt ut inom försvaret då detta skulle leda till en orimligt högambitionsnivå. SÖ och AMS framhåller i likhet med den i den skiljaktigameningen i RRV:s skrivelse framförda uppfattningen att del är angeläget att fåklariagt vad redovisningsrevisionen i staten skall syfta lill och med vilkenallmän ambitionsnivå den skall bedrivas. TCO-Sanser det viktigt att de formella kraven på kompelens för tjänstgöring inomrevisionsverksamheten inte utformas så atl de hindrar personal med erfarenhetav kameralt arbete att via assistenttjänster vid revisionskontoren befordrastill handläggare. Prop.1979/80:150 I Bilaga2.9 Förvaltningsrevision inom försvaret Sammanfattning av promemorian (Ds B 1978:9) Förvaltningsrevisioninom försvaret Ijuli 1974 tillkallade dåvarande chefen för finansdepariemenlel,slalsrådel Sträng, en kommitté för all överväga dels gränsdragningen mellanrationaliseringsverksamhet och förvaltningsrevision, dels hur förvaltningsrevisioneninom försvarsdepartementets verksamhelsområde bör vara organiserad. Utredningen, som valde atl kalla sig revisions- och ralionaliseringsulred-ningen(RRU), bedrev arbetet i två etapper. Den första etappen behandlade frågan omgränsdragning och samverkan mellan centralt bedriven ralionaliseringsverksamhetoch förvaltningsrevision och rapporterades (Ds Fi 1976: 3).Statsmakterna tog ställning (prop. 1976/77; 100 bil. II, FiU 1976/77: 13, rskr 1976/77: 169) . Den andra etappen inleddes och avslutades ioktober 1978. Arbetet redovisades i betänkandet (Ds B 1978:9) Förvallningsrevisioninom försvaret. Betänkandet sammanfattas i det följande. Förvaltningsrevisionen skall granska om statsverksamhetenfungerar effektivt. Sedan är 1969 dä förvaltningsrevisionen började bedrivas isin nuvarande form har () ulfört denna granskning inomhela statsförvaltningen. RRU:s uppgift har varil att lämna förslag om hurförvaltningsrevisionen i försvaret skall organiseras . Enutgångspunkt är att RRV oavsett organisatorisk lösning inför regeringen skallha det samlade ansvaret för all revision i staten. Förvaltningsrevision är en del av den utvärdering som skerav verksamhelen i försvaret. En annan del är redovisningsrevisionen som ulförsav försvarets civilförvaltning. Den granskar främst myndighelernas redovisningoch i och med detta om de ekonomiska resurserna används enligt gällandebestämmelser. Den mest omfattande utvärderingen inom försvarsorganisationen genomförsav myndigheterna själva l.ex. genom atl en försvarsgrenschef kontrollerar atlunderordnade myndigheler har löst de uppgifter de har fått, vilka kostnader dehar dragit m. m. samt analyserar verksamhetens resultat. Del finns sambandmellan de olika delarna av utvärderingsarbetet. För förvaltningsrevisionen ärsambandet med redovisningsrevisionen av särskilt intresse. RRU anser att den försvarsinterna utvärderingen behöverkompletteras med revisionen som är en oberoende och extern granskning.Revisionen skall därvid inte inordnas i det mönster som den interna ulvärderingenbildar. RRU:s överväganden om framför allt förvaltningsrevisionensorganisation och resurser utgår från att den försvarsinterna utvärderingenfungerar tillfredsställande. Bilaga 2.9 Förvaltningsrevision inom försvaret 2 RRU har prövai alternativ där ansvarei förförvaltningsrevisionen fördelas mellan RRV och en eller flera myndigheler inomförsvaret men inle funnil skäl för atl förvaltningsrevisionen i väsenlliga ochprincipiella avseenden skall organiseras eller bedrivas på annal säll än inom slalsförvaliningeni övrigt. RRU föreslår därtor atl förvaltningsrevisionen inom försvaret även iframliden skall åligga RRV. Ett uttalat syfle med förvaltningsrevisionen är atl denskall ge statsmakterna, i första hand regeringen, underlag för beslut. Kravetpä atl revisionsorganet har en oberoende ställning innebär atl inga andraintressenter än regeringen bör ha möjlighet att styra förvaltningsrevisionen. RRUanser att förvaltningsrevisionen skulle kunna komma till mer direkt nylla omregeringen i vissa fall inriklade förvaltningsrevisionen mot områden som är avaktuellt intresse i regeringsarbetet. En sådan påverkan kan ske l.ex. genomförslag under verksamhelsplaneringen eller genom särskilda regeringsuppdrag. Konkreta grunder för att dimensionera förvallningsrevisionsaknas. RRU har därför måst basera sina överväganden pä mer allmänna bedömningarav behovet av revision och utvecklingen av revisionens effektivitet. RRV anseratt fler revisionsprojekt än f. n. bör genomföras i försvarssektorn.Enligt RRU:s mening krävs minst ca åtta handläggare för att nå önskvärdrevisionseffekt. Denna insats stämmer för övrigt med RRV:s planering /79. Det är angeläget atl åtminslone vissa år tillföraytterligare resurser. Hittillsvarande praktiska erfarenheter och den utvecklingsom pågår främst av redovisningsrevisionen visar enligt RRU:s uppfattning attdet inte går att dra en entydig gräns mellan förvaltningsrevision och redovisningsrevision.Försvarets civilförvaltning har l.ex. ibland haft svårigheler i sinrevisionsutövning genom att reviderade myndigheter hävdat atl civilförvaltningenbedrivit förvaltningsrevision. RRU föreslår att det organ som bedriverredovisningsrevision i försvaret vid behov och i mån av resurser skall få göra förvaltningsrevisionellaanalyser i anslutning till redovisningsrevisionen. Inom den civilastatsförvaltningen har de s. k. revisionskontoren vissa befogenheter attbedriva förvaltningsrevision. RRU:s förslag innebär att bestämmelserna förredovisningsrevision i försvaret bör anpassas till bestämmelser inom övrigstatsförvaltning. RRU lämnar avslutningsvis några synpunkter på utvecklingenav revisionsorganisationen i stort. RRU anseratt samverkan mellan förvaltningsrevisionoch redovisningsrevision blir allt viktigare för att få bäsla möjliga resultatav de resurser som totalt kan sättas av för revision. Vidare är oberoende enförutsättning för att revisionen skall kunna fylla sin uppgift. Den utveckling RRUser innebär att revisionen organiseras alltmer fristående från den granskadeverksamheten, som den knyts närmare till RRV. Detla leder tillförändringar i försia hand för redovisningsrevisionen. Organisationen förredovisningsrevision i försvaret bör sä långl del är möjligt följa sammaprinciper som inom övrig statsförvaltning. 1979/80:150 3 RRU ser följande alternativ i ulvecklingen avrevisionsorganisationen. Gemensaml för alternativen är att RRV liksom hitlillsdels har del övergripande ansvaret för all revision, dels bedriver förvallningsrevisioninom hela statsförvaltningen. Detta innebär atl det i försia hand är organisalionenav redovisningsrevisionen som ändras enligt de allernaliv som RRU skisserar. Ett alternativ är all redovisningsrevisionen liksom f. n.utförs av revisionsbyrån i försvarets civilförvaltning. Revisionsbyrån gesdock en mer oberoende ställning inom civilförvaltningen och gentemotförsvarsmyndigheterna. Detta kan regleras i instruktioner, arbetsordning ocheventuellt i regleringsbrev. Eu annat alternativ är atl omvandla revisionsbyrån till eltän mer fristående organ under försvarsdepartementet. Revisionsorganet skulle idelta fall endasl lekniskt-administrativt knylas till försvaretscivilförvaltning. 1 etl tredje alternativ skulle redovisningsrevisionen i försvareiåläggas ett organ utanför fjärde huvudtiteln, ett organ som skulle ha enstarkare anknylning till RRV. Därmed markeras atl redovisningsrevisionen är enextern funktion i förhållande till myndigheler inom försvaret. En konsekvent utveckling av det andra alternativet innebärför revisionsorganisationen i slort en organisalion med en revisionsmyndighet,RRV, till vilken skulle anslutas organ för främst redovisningsrevision av olikagrupper av myndigheter. Till dessa organ kan då även hänskjutas förvaltningsrevisionellauppgifter. RRU anser att nuvarande formella oklarheter i fräga omredovisningsrevisionens ställning och RRV;s tillsyn måste undanröjas. Ålgärderenligt det försia alternativet är de som minst krävs för atlredovisningsrevisionen i försvaret skall bli tillräckligt oberoende. Enligt RRU:s mening tillgodoses emellertid de uppställdakraven på revisionens oberoende, på samspel mellan förvaltningsrevision ochredovisningsrevision samt på flexibilitet i planering, genomförande och resursutnyttjande,bäst i det tredje alternativet. Ordföranden lämnar i ett särskilt uttalande ytterligare synpunkierpå ulvecklingen av revisionsorganisationen i stort. Till della uttalande anslutersig en av de sakkunniga. Bilaga2.9 Förvaltningsrevision inom försvaret 4 Sammanställning av remissyttranden över promemorian (Ds B1978:9) Förvaltningsrevision inom försvaret Efter remiss har yttranden över promemorian avgetts avöverbefälhavaren () i samråd med de tre försvarsgrenscheferna, försvaretscivilförvaltning, försvarets sjukvårdsstyrelse, fortifikationsförvaltningen,(), , (), statskontoret, riksrevisionsverkei (RRV), CentralorganisationenSACO/SR, TCO:s statstjänstemannasektion. för intern revision. 1 yttrandena uppmärksammas framför allt tre frågor,nämligen vilken myndighet som skall ha ansvar för förvaltningsrevision inomförsvaret, om förvaltningsrevisionella analyser skall få göras i anslulningtill redovisningsrevision och redovisningsrevisionens oberoende inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde. RRU:s förslag att förvaltningsrevisionen inom försvaretäven skall åligga RRV möler inte några erinringar frånremissmyndigheterna. revision anser dock att har behov av intern revision innefattande både förvaltnings-och redovisningsrevision. Försvarets civilförvaltning, försvarets sjukvårdsstyrelse,, , /SR och Föreningen anslutersig till förslaget att det organ som bedriver redovisningsrevision i försvaretvid behov och i mån av resurser även skall få göra förvaltningsrevisionellaanalyser i anslutning till redovisningsrevisioner. ÖB, i samråd medförsvarsgrenscheferna, biträder uppfattningen att frågor som uppträder ianslutning till redovisningsrevision och som ligger i gränsskiktet mellanredovisningsrevision och förvaltningsrevision må göras till föremål för analysav förvaltningsrevisionen karaktär. Något ansvar för förvaltningsrevision fårdock inte åläggas redovisningsrevisionen. FMV avstyrker att det redovisningsrevisionellaorganet skall ges befogenhet att utföra förvaltningsrevisionella analyser ianslutning till redovisningsrevision av central förvaltningsmyndighet. Dettabör endast kunna komma i fräga vid revision avseende regionala och lokalamyndigheter. är tveksam om det lämpliga iförslaget. När det gäller de synpunkter som RRU anför på ulvecklingenav revisionsorganisationen i stort är meningarna delade. Alla remissinstanser,utom RRV, betonar att redovisningsrevisionens oberoende inom försvaret börstärkas. , och statskontoretansluter sig till utredningens förslag att redovisningsrevision bör utföras avett organ utanför fjärde huvudtiteln. Försvarets civilförvaltning och FRI harliknande principiell inställning. FRI anser således att på lång sikt bör enenda organisation för revision i statsförvaltningen, innebärande attrevisionskontor inordnas i RRV, vara målet. Med hänsyn till dagens Prop.1979/80:150 5 förhållandebör tills vidare redovisningsrevisionen vad gäller försvarsdepartementetsområde ligga kvar inom försvarshuvudtiteln. , som f. n. haransvar för redovisningsrevisionen, anser att revision inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde bör utföras av ett organ utanför fjärde huvudtiteln.Revisionsorganet bör lämpligen ingå som en enhet inom RRV. Om statsmakternainte bedömer det möjligt att nu genomföra sä genomgripande förändringar får enövergångslösning dä för försvarets del bygga pä att revisionsorganet alltjämtär en del av civilförvaltningen. FMV anser att de olika organisatoriskaalternativen i stort är likvärdiga men anser dock att vissa skäl talar för attredovisningsrevisionen knyts tiil RRV. ÖB, i samråd med försvarsgrenscheferna,tar inle ställning till den samordning av redovisningsrevision och förvallningsrevisionsom föreslås i annan ordning utan utgår från dagsläget där förvaltningsrevisionligger utanför och redovisningsrevision inom försvarsdepartementets område.RRV anser att nuvarande ordning också är lämplig för framtiden. Prop.1979/80: 150 Bilagorna 1 och 2 1 Den inlernationella utvecklingen .................................. I 2 Konjunktureroch ekonomisk politik och början av 1980 6 3 Den ekonomiskapolitiken ........................................... 10 3.1 Mäl ochinriktning...................................................... 10 3.2 Finanspolitiken......................................................... ... 24 3.3 Kreditpolitiken ....................................................... 27 4 Den ekonomiskautvecklingen ........................... 32 5 Utblick mot1981 och 1982............................................. 33 6 Avslutning .................................................................... ... 40 Reviderade budgetförslaget.............................................. I 1 Det reviderade budgetförslaget för /81 1 1.1................................................................................. Inledning I 1.2 Tendenser i denstatliga budgetutvecklingen........... I 1.3 Det revideradebudgetförslaget............................... ..... 7 1.4 1980 årslångtidsbudget ........................................ 9 1.5 Riktlinjer förbudgetpolitiken .................................... ... 15 1.6 Riktlinjer förden kommunala ekonomin.................... 24 2 Särskildafrågor.............................................................. ... 34 2.1 Den statligarevisionsverksamheten ....................... ... 34 2.2 Omprövning och omprioritering,m.m........................ ... 47 2.3 Fondfinansieringav vissa arbetsmarknadspolitiska utgifter ... 52 2.4 Avskrivning avoreglerade kapitalmedelsförlusler .... 55 2.5 Ulnyttjande avfinansfullmakten, m. m...................... 56 2.6 Statsbudgetenbudgetåren 1979/80 och 1980/81 .. 60