prop · G303106 · 1979-12-31 00:00:00 — Ulredninen utgår dock ifrån att cll arbele nu kan la vidinom i samverkan mellan berörda parter - och med ledning avulredningens förslag - omarbeia arbetsreglerna och ularbela en delaljeradintern arbelsordning, inkl, bl, a, arbetssättet inom det rådgivandeforskarkollegiet. 1979/80:106 40 Grundprincipen för finansieringen av SIPRLs verksamhetfastsläs i institutets stadgars 1 §: "för freds- och konfiiklforskning består av medel, som Kungl. Maj:leller annan anvisar för det ändamål som anges i 2 S." Dennastadgeformulering återspelgar vad som på denna punkl framhålls i 1966 årsproposition där departementschefen yttrar följande: "Som framhållils redani direktiven för ulredningen är del av slor vikl all forskningensinlernalionella, slrängl objektiva inrikining inte kan ifrågasättas. Institutettorde under en sådan verksamhetsform vara oförhindrat atl söka och mottagabidrag lill inslilutels arbele från andra iin slaien saml all förmedla ochförvalla bidrag lill enskilda forskare som är knulna lill institutetsverksamhet." Del har emellertid kommii all bli SIPRLs styrelses policyall avstå från alt söka och mottaga bidrag från andra än svenska staten, varförde ärliga slatliga anslagen saml en viss mindre inkomsi från bokförsäljningutgör inslilutels enda inkomstkällor. Skälel för delta har varit atl man velalundvika en sådan bindning lill diverse länkbara finansieringskällor som skullekunna kompromellera SIPRLs irovärdighel som oberoende forskningsinstitut. Altberoendet av årliga svenska statliga anslag uppenbarligen inle inverkamenligl på inslilulels oberoende ställning är en liilfredsslällande slutsalssom kan dras av ovannämnda förhållande. Den svenska siaten bär härigenom ensam ansvarei för allSIPRI ges lillräckliga resurser för atl verksamheten skall kunna forlgå ochulvecklas som avseit. Samiidigi gäller, som lidigare framhållils, allsiaismaklerna klarl deklarerat att någon påverkan på SIPRLs verksamhel frånslatliga myndighelers sida ime får förekomma. Den svenska stålens ansvar förSIPRI har härigenom kommii all omfatta dels etl ekonomiskl ålagande. dels ellansvar all värna om institutets oberoende ställning och inlernalionellakaraklär. Till bilden hör atl inslilulels räkenskaper granskas avrevisorer som utsetts av regeringen. proposition föreslog departementschefen attSIPRI skulle inrättas med hjälp av ell första anslag om . Delvis somett mått på en successiv tillväxt i institutels verksamhel har de ärligaslalliga anslagen gradvis ökat - senast beslutade anslag (1979/80) uppgick lill7 . Härulöver har, för särskilda ändamål (t. ex. symposier), extraanslag medgivits. Ständigt ökande lönekostnader representerar den störstautgiftsposten. som verksamhelen på harutvidgats har en stabilisering av verksamhetsinriktningen ägl rum. Ett flertalav de administrativa ijänsler som sålunda kommii alt utgöra permanenta inslag iverksamhelen och personaluppsättningen uppehålls dock forlfarande avarvodesanställd personal. En förändring i delta avseende, innebärande alt 1979/80:106 50 ett antal av dessa tjänster inrätlas som extra ordinarietjänster, framstår som rimlig. åren oberoende stiftelse som dock inle förfogar överett eget kapital ulan för sin verksamhel är beroende av årliga slalliga anslag,vars användning granskas av två av sialen utsedda revisorer.Verksamhetens art är sådan alt åiagandena på ulgiftssidan oftaspänner över en tidrymd som iir betydligt liingre än ell budgetår. Här åsyftassådant som t. ex. förseningar i fråga om planerad forskarrekrytering ellerförsenad manusleverans. Sådana oftirutsebara förseningar har ofta inneburitatt elt redovisat överskoll vid ell revisionslillfälle balanserals av ellunderskoll vid ell annal. är därför för sin verksamhel beroende av allelt överskott från etl budgelår överförs till nästkommande somreservalionsanslag. Delta har också i prakliken medgivits inslilulet, varfördel i della sammanhang är lill fyllesi att understryka viklen av atl sa skeräven . Huvudsakligen två medel står till de svenskastatsmakternas förfogande när del gäller alt fullgöra det finansiella ansvareiför SIPRLs forlsaila verksamhet. Del ena utgörs av ordinarie årliga resp.särskilda anslag ur statskassan. Det andra beslår i möjlighelen all medge vissskallebefrielse. I del följande skall framhållas dels atl vissa omständigheteroch faktorer kan lala för all i framliden, på korl och på någol längresikl, bör erhålla ulökade anslag, dels att institutets ulländska konlraklsanslälldaforskare bör komma i åtnjutande av viss skattebefrielse. 7.2 Skäl för ulökade slatliga anslag En beredvillighel frän sida att genom höjdaanslag lillse atl SIPRLs verksamhel skall kunna bibehållas och vidareutvecklaskom lill ullryck /riksmöie. Utredningen utgår därför ifrån allSIPRI kommer att kunna påräkna förståelse för siU behov av utökade resurser,bl, a, för att lillgodose behov av personalförstärkning pä vissa nyckelfunktionerinom inslilulet. En personalförstärkning kan i vissa fall, säsom t, ex,beträffande institutets redaktion, framslå som nödvändig med hänsyn lillradande arbetsbelastning, I andra fall kan en försiärkning betraktas somönskvärd med hänsyn lill en eftersträvad uividgning av verksamheten. Med dellasenare avses i första hand institutets biblioleks- och dokumentations-funktion,som med en lämplig personalförstärkning skulle kunna komma till ökad externresp, intern nytta, till gagn för såväl forskningen inom institutet sominstitutets samarbete bl. a. med den pågående akademiska fredsforskningen iSverige och övriga . Eu problem, vars lösning släller ytterligare krav på vissresursförstärkning genom slalliga anslag, gäller vidare vissakontraktsanslällda forskares siluaiion. Härmed åsyftas de slora prakliskaproblem som vissa utländska, kontraktsanslällda forskare har alt ordna enliilfredsslällande anställning i hemlandet (eller något annal land) efter lidenpå SIPRL Svårigheterna synes 1979/80:106 51 öka dels med avståndet till hemlandet, dels medanställningstiden på SIPRL De med avståndet lill hemlandet sammanhängandesvårigheterna alt anordna allernaliv anslällning skapar givelvis nya incilamenlför vederbörande forskare alt söka yllerligare förlänga som arbelsgivare är del ä andra sidan angelägel bäde all rolalioneninom forskarstaben fungerar med den önskvärda flexibiliteten och all forskarefrän olika delar av världen kan rekryleras, för en tidsperiod som är rimlig medulgångspunkl i gjorda projeklålaganden. Del är således enligt utredningensmening angelägel all bereds finansiella möjligheter atl biståvederbörande forskare i här diskulerade avseenden. torde vara av slorvikt både för den enskilde forskaren och för inslilulet. En lösning skullekunna vara atl forskare, i fall som av institutets slyrelse bedöms varasärskilt angelägna, bereds möjlighet atl under uppbärande av fortsatt lön från SIPRIför viss begränsad tid ulföra arbelsuppgifter i hemlandet efler kontraktstidensutgång. En betald hemresa för de ulländska forskarna och deras familjer eflervarje tvåårsperiods utgång skulle kunna tjäna samma angelägna syfte ochförordas av ulredningen, 1 den mån forskningsverksamheten på i framtidenkommer att breddas lill alt inkludera även problemområden av t, ex,säkerhetspolitisk nalur samt samhälls- och beleendevelenskapliga angreppssätttorde, slutligen, en väsentlig resursförstärkning komma att erfordras. Denspecialinriktning som institutet vall har varil möjlig all fullföljamed en jämförelsevis liten forskarstab, assisterad av en skicklig kåi avforsknings-biträdande personal. En fördjupning av analysen och en breddning av amtitionenkommer dock att ställa helt andra krav på SIPRLs egen forskningskapacilet,såväl kvantitativt (antalet till institutet långsiktigt knulna forskare) somkvalitativt. Även i etl sådanl läge är del dock självfallet angelägel attambitionsnivån kan bibehållas hög när del gäller alt erbjuda forskarna all denservice de kan behöva för alt under korl lid få fram goda forskningsresultat, 7.3 Förslag om viss skattebefrielse för utländska forskare ;s verksamhel har tyngts av ett rekryleringsproblemsom bottnar i skattetekniska omständigheter (i sin tur bottnande i del faktumatt såsom svenskl rättssubjekt omfallas av svenska skattelagar) och somgjort det svårt för institutet att realisera vissa målsättningar för verksamheten,Ulredningen skall i del följande närmare belysa detta rekryteringsproblem ochdärpå framlägga etl förslag till lösning, Detla förslag bygger på resultatet avdet arbele som utförts av en särskilt utsedd arbetsgrupp, Arbelsgruppenspromemoria återfinns som bilaga till detla belänkande. Del är liilfredsslällande alt numera tycks haåtervunnit förlorad terräng på forskarrekryteringssidan efler den nedgång undernågra år som var en direkl följd av en oklarhet rörande arbetsrättslagarnas(LAS) tillämplighet. Det mer permanenta rekryteringsproblemel återstår dock att 1979/80:106 52 Problemet består, kort uttryckt, i svårighelen atltill rekrytera högl kvalificerade forskare frän vissa länder. Svårighetenpåverkar således uppfyllensen av två ursprungligen uppsatta mål i fråga omforskarrekryteringen: atl engagera vissa högl kvalificerade forskare("professorer") och att forskarrekryteringen skall vara balanserad iförhållande lill skilda poliliska och ekonomiska syslem. För alt kunna rekrytera en forskare från ell visst landmåste kunna konkurrera med detla land i fråga om löne- och andraförmåner. Som framgår av arbelsgruppens promemoria har inslilutel sökl hävdasig i konkurrensen med hjälp av olika typer av tillägg uiöver grundlönen. Dessatillägg har dock enligt svensk skaltelag varil beskattningsbara varförnettolöneeffekten i de flesta fall varit ringa. Tilläggen har haft en begränsadbelydelse när del gälll alt med hjälp av lillräckligl attraktiva löneförmånersöka rekrytera elablerade,forskare. Härtill bör givelvis läggas en annan aspektpå rekryteringsproblemel: svårighelen för elablerade forskare alt lösgöra sigfrän sin ordinarie befattning för annat än en myckel begränsad period, på tjänslledighelsbasis.Ett längre engagemang på kan således betraklas som etl karriärmässiglrisklagande som reser krav på ekonomisk kompensalion. Allmänt kan sägas all rekryteringsproblemel i första handgäller i förhållande lill länder i vilka anställningsvillkoren för etableradeforskare är sådana all SIPRLs konkurrenskraft framstår som särskilt liten. Brullolöne-förhandlingartorde i sådana fall vara lämligen utsiktslösa. Men problemet är generelll tillsin nalur och torde erfordra en i princip generell lösning som inkluderar alla ulländska,kontraktsanslällda forskare på , På grundval av de argument och överväganden som redovisasi arbelsgruppens promemoria - och i anslutning till dess konkreta förslag -föreslår ulredningen alt det ovan skisserade rekryteringsproblemel löses genom atlde olika lillägg som utländska, kontraktsanslällda forskare erhåller görsskattefria. Den sakliga moliveringen till detta förslag ulgörs av detredovisade rekryleringsproblemets art och grad. Den formella motiveringen äralt SIPRLs i hög grad internationella karaklär - och den svenska slalens ansvaralt värna om denna - gör del befogat alt institutet på denna punkl blir föremålför en särbehandling. Skattebefrielsens innebörd är all de ulländska SlPRI-forskarnastillägg likställs med de tillägg som svenska slalsljänsleman i utlandstjänstuppbär. Den konkreia, lagtekniska innebörden i utredningens förslag blirsålunda all en ändring görs i 32 § 3 mom, kommunalskallelagen. Ändringen börbeslå i alt del i 3 mom. införs ell nytt tredje siycke innehållande att vad somsägs i första stycket (om utlandslillägg, elc. för statstjänstemän iutlandstjänst) skall lillämpas även beträffande motsvarande lillägg som av SIPRLsstyrelse anvisats för utländska, konlraklsanslällda forskare, dvs. konlraklsanställdforskare vid som är utländsk medborgare och som föranställningen inte varil bosalt i . 1979/80:106 53 Som niirmare framgår av arbelsgruppens promemoria innebärförslaget att de hillillsvarande formerna av kostnadsersättningar bibehålls (lillägglör fördyrade levnadskostnader, förmän av fri boslad eller bostadskoslnadsersällningsamt ersättning för skolavgifter för barn och ersättning förflyttningskostnader). Vad däremot tilliiggens storlek beträffar förutsätterutredningen atl en omförhandling med vederbörande forskare kommer lill stånd. Vidare anser ulredningen all SIPRLs slyrelse. i samråd medförelrädare för budgeldepartemenlet, bör kunna tillämpa viss individuellvariation vid fastställandet av storleken på lilläggel för fördyrade levnadskosliiaderså all hänsyn kan las dels lill den rekrylerade forskarens speciella ekonomiskasiluaiion, dels till institutets egna rekrytcringsönskemål. Den givna ramen försådana individuella variationer är dock alt de skaliefria tilläggen skallutgöra ersättning för fördyrade levnadskostnader i och med den tillfälliga SIPRl-anslällningen. Det mä, slutligen, förtjäna alt särskilt betonas att förslagelom skattefria kostnadsersältningar avser ulländska forskare anslällda påtidsbegränsade kontrakt och således inle sädana forskare som erhållittillsvidareanställning. 5 1979/80. beslår av medel,som Kungl. Maj;i eller annan anvisar för det ändamål som anges i § 2. Stiftelsen har lill ändamål att i enlighel med de grunderför bidrag godkänl med anledning av propositionen 1066:76 bedriva velenskapligforskning i konflikt- och samarbeisfrägor av belydelse för inlernalionell fredoch säkerhel i syfle all söka ge bidrag lill försiåelsen av betingelserna förfredliga lösningar av mellanslalliga konflikter och för en stabil fred. Stiftelsen skall inom sitt verksamhelsområde samarbetamed myndigheter, organisationer, institutioner och enskilda såväl i denordiska länderna som i andra länder. För stiftelsen finnes en slyrelse som bestar avordföranden och sju andra ledamöier. Institutsdireklören är självskriven ledamoiav styrelsen. Ordföranden och övriga ledamöter ulses av Kungl. Slyrelsen ulser inom sig vice ordförande. Stiftelsenleds av en styrelse som beslår av en ordförande, institutsdireklören samt sexandra ledamöier, Slyrelsen ulser inom sig en vice ordförande. Ordföranden ochandra slyrelseledamöler än institutsdireklören förordnas av regeringen efler förslag av slyrelsen, det velenskapliga rådet, forskarkollegietoch arbelslagarorganisalionerna, sådant förordnande kan förlängas en gångmed högst . Slyrelsen har sill säie i Siockholm. Hos slifielsen finnes en institulsdireklör och andra Ijänslemäni enlighel med en personalförleckning som Kungl. Maj;l faslsläller. Sliftelsenäger anställa forskare och annan personal i män av behov och tillgång på medel. Inslilutsdirektören ulses av Kungl. Maj;l för högsl femår. Annan personal anslälles av sliftelsen Anställningsvillkoren för forskarna beslämmas i kontrakt.Anställningsvillkoren för tjänsten som institulsdireklör och övriga tjänstersom uppförts på personalförteckningen faslslällas under medverkan av Kungl. Maj;leller myndighel som Kungl. Maj;l bestämmer. Forskarna böra rekryteras från olika geografiska regionersamt olika politiska och ekonomiska syslem. Hos slifielsen finns en institulsdireklör, som är inslilulelschef, och en biirädande direktör. finns i övrigt personalenligt särskilda föreskrifter eller andra beslul som regeringen meddelar samlforskare och annan personal i män av behov och lillgång på medel, Institulsdirektören förordnas av regeringen för högst femår efler förslag av styrelsen, det velenskapliga rådel, forskarkollegiet och arbelslagarorganisalionerna.Förordnandet kan förlängas en gång . Tjänsten som biirädande direkiörtillsätts av regeringen efter förslag av slyrelsen ocharbetstagarorganisationerna. Andra tjänster tillsätts och annan personal anslällsav stiftelsen. Anställningsvillkoren för tjänsterna som institulsdireklöroch biträdande direkiör saml för övriga av regeringen inrättade Ijänsler fastställsunder medverkan av regeringen eller den myndighet som regeringen besiämmer.Anställningsvillkoren för forskarna bestäms i kontrakt. Forskarna bör rekryleras från olika geografiska regioner samlolika poliliska och ekonomiska syslem. finnes som rådgivande organ ettvetenskapligt rätl. Rådet beslår av 24 ledamöier. Ledamöterna böra imi möjligttillhöra slaler inom olika geografiska regioner och med olika politiska ochekonomiska syslem. Försia gången ulses sexton ledamöter av Kungl. Maj;t ochde övriga alla ledamöierna av dem Kungl. Avgår eller avliderledamot ulses ny ledamoi av övriga ledamöter. Till ledamot får ulses endast densom har vetenskaplig kompelcns eller praklisk erfarenhet från arbele med inlernalionellapolitiska frågor. Av styrelsen avgöras vikligare frågor rörande sliftelsensverksamhel, organisalion och ekonomiska förvallning, Ärende, som icke skall avgöras av slyrelsen, avgöres av inslilulsdirekiören. Vid hinder för inslilutsdirektören fullgöras dennesåligganden av den tjänsteman som inslilutsdirektören bestämmer, om slyrelsen ejbeslutar annal. Genom arbetsordning eller särskilt beslut kan överlämnasål annan Ijänslemän än inslilutsdirektören alt avgöra ärende eller viss gruppav ärenden som ej är av sådan beskaffenhet att prövningen bör ankomma på inslilutsdirektören. Som rådgivande organ lill slyrelsen finns eltvetenskapligt rad. Rådet betar av 24 ledamöter. Avgår eller avlider en ledamotutses en ny ledamoi av styrelsen. Rådels ledamöier bör lillhöra stater inom olikageografiska reginer ocb med olika politiska och ekonomiska system. Till ledamoifår ulses endast den som har velenskaplig kompelens eller praklisk erfarenhetfrån arbete med internationella frågor. Radel sammanträder i minsl en gäng vart femleår. Ärenden som inte skall avgöras av slyrelsen avgörs av inslilulsdirekiörenensam. När institutsdirektören är förhindrad all ulöva sin ijänst ulövas den avbiträdande direktören, som i övrigt under slyrelsen och institulsdirektörenansvarar för löpande administrativa ärenden med uppgifl alt föredra sådanaärenden inför styrelsen. Biträdande direktören är sekrelerare vid siyrelsenssammanträden. finns ett forskarkollegium. Lcdamiiter av detta är insli-tursdirektören,bilriidande direktören samt sliftelsens forskare och forskningsassislenler, Inslilulsdirekiöreneller, i dennes frånvaro, biirädande direklören är forskarkol-legietsordförande. Forskarkollegietbereder ärenden som skall avgöras av slyrelsen eller institutsdirektören ochsom rör planeringen och genomförandet av stiftelsens forskning samtspridningen av forskningsresultaten. Styrelsen sammanträder på kallelse av ordföranden, närdenne finner del lämpligl eller när minsl fyra ledamöier begär del. Styrelsen är beslutför, niir ordföranden och minsl fyra andraledamöter äro närvarande. Som styrelsens beslut gäller den mening varom de flestaförena sig eller, vid lika röstetal, den mening som ordföranden bilräder. Vid styrelsens sammanträden föres prolokoll. Av deltaskall framgå vilka som varil närvarande, styrelsens beslul och de skiljaktigameningar som uttalats. Prolokollet justeras av ordföranden och ytterligare en ledamoiav slyrelsen. Stiftelsen räkenskapsår löper från t. o. m. den30 juni nästa är. 1979/80:106 58 För varje riikenskapsår skall verksamhelsberälielseupprättas. Styrelsens och institutsdirektörens förvaltning samtstiftelsens räkenskaper skola ärligen granskas av två revisorer. Revisorerna ulsesav Kungl. Maj:t för fem räkenskapsår. Revisorerna skola före utgången av seplemberavlämna revisionsberätlelse till ulrikesdeparlementel. Sliftelsen är undantagen från tillsyn enligt lagen av den24 (nr 116) om tillsyn över sliftelser. 1979/80:106 ?9 1079-(J7-. Promemoria ang. beskattning av de koniivkisansiålldaiiilåiulska forskarna vid Forskarnas löne- och anslållniiigsvillkor I enlighet med uttalande i propositionen 1066:76 sker eninternationell rekrylering av forskarna vid anlal uppgår f. n. till11 personer, varav endasl 2 från . I propositionen fastslås all antaletbör uppgå till 15-25 personer, övervägande kvalificerade forskare. De anslällspå enskilda kontrakt som i normalfallet upprättas för ivåårsperioder. Anslällningsvill-korenfastställs av institutels styrelse, som ju också är internationellt sammansatt.Principen för lönesättningen är all forskaren skall erhålla sammalevnadsstandard i som motsvarande svenska forskare har.Lönesystemet baseras på tre elemenl, grundlön, tillägg för fördyradelevnadskostnader saml ersäitning för bosladskoslnader. Grundlönen baseras på den slalliga F-löneskalan.Löneinplacering sker i princip på samma nivå som molsvarande forskartjänst iden svenska akademiska karriären med viss hänsyn till forskarens tidigare erfarenhei. Tillägget för fördyrade levnadskostnader avser all täckade merkoslnader som en utländsk forskare med så kortvarig anslällning som delhär är fråga om måsle vidkännas vid sin Ijänslgöring i . Det utgår sedanSIPRLs start med i regel . ersäller i princip bosladskoslnaden hell. Under deförsta två anställningsåren har forskarna i regel fri bostad i Wenner-GrenCenter. Skulle kontraktstiden förlängas, måste forskaren själv hyra bostad påöppna marknaden. bidrar i sådanl fall lill bostadskostnaden med ettbelopp högsl molsvarande hyran för en likvärdig bostad i . Utöver nämnda löneförmåner ulgår ersällning för barnsskolavgifter saml för flyttningskostnader till och från . Beskattning av utgående förmåner Eflersom forskarens vistelse i uppgår tillåtminstone , anses han i beskattningshänseende bosall här vilkel medförall han beskallas som obegränsat skatlskyldig, dvs, i princip för all inkomsi(och förmögenhel), oavsett varifrån den förvärvas. Forskaren behandlas alltsåpå samma säu som andra här bosatta personer, Detla innebär atl han är skyldigalt beiala skall 1979/80:106 oO för alla de förmåner som ulgär på grund av anställningenvid SIPRL Utöver grundlönen beskattas forskaren därför för såväl den friabostaden resp. bostadskoslnadsersätlningen som tilliiggel för de fördyradelevnadskostnaderna. Värdet av bostadsförmånen faststiills därvid eftersedvanliga normer och tillägget för de fördyrade leynadskostnaderna beskallasefter det avdrag för sådana kostnader som den skatiskyldige kan visa sig varaberättigad all åtnjuta enligt vanliga skatteregler. Den utländske forskaren har i regel ekonomiska ålaganden iolika former i siu hemland, exempelvis ulgifter för boslad, avgifter förpensionering, underhåll av anhöriga och obligatoriska medlemsavgifter tillolika organisationer. Vissa av dessa ålaganden kan forskaren med hänsyn lillden relativt kortvariga vistelsen i inte avveckla. Utgifterna är vidareav den arten atl avdrag ofta inle kan medges vid beskatlningen här. Dåutgifterna sålunda skall läckas av beskaltade medel har man inle kunnal upprällhållamålsättningen alt de utländska forskarna skall ha samma levnadsstandard som molsvarandesvenska forskare. Därtill kommer all lönenivån och många gångerlevnadsstandarden är för denna grupp i många länder väsenlligl högre än densvenska. Anställningen vid innebär ofta ell avbrott i hemmakarriären somicke kompenseras vid hemkomsten efler anställningen. Dessa omständigheter sammanlaget har medfört svårighelerall rekrylera forskare med sådana kvalifikationer som krävs för att institutetskall kunna hälla forskningsverksamhelen på en så kvalitativt hög nivå somförutsätts för atl inslilutel skall kunna förverkliga sina syflen. harsärskilt varit fallet i fråga om rekrylering av högl kvalificerade forskarefrån vissa västländer. har i sin lur också försvårat institutetsmöjligheter all leva upp lill kravel på alt upprätthålla en forskningsverksamhelmed inlernalionell prägel, dvs, med represenlalion av forskare från länder medolika poliliska system. Teoretiskt sett skulle man kunna lösa problemet lönevägengenom all frångå anknytningen lill den slatliga F-löneskalan och i ställetinföra kontraktslön enligt modellen fri lönesältning, sådanl lönesystem kandå begagnas lill atl höja bruttolönen till elt sädanl belopp atl nettot efler skatteocheventuellt kostnadsavdrag blir så högl alt ersättningen blir konkurrenskraftiginternationellt selt. Praktiskt är detla emellerlid av bl.