prop · G30310 · 1979-12-31 00:00:00 — Förslagelhar kritiserats av ell stort antul remissinstunser bl.a, SBL, sociulstyrelsen,luntbruksstyrelsen, direktionen för i , KVA,mot cuncer, Centrulorgunisutionen / SR,urbelurskyddsslyrelsen och medicinsk-juridisku förening, I kritikenunIÖr mun frumför ullt utt problem uv .sumordningskurukuir skulle kunnu uppståvid en sådun lösning eftersom större delen uv urbetet med ullmunfuriiguputogener inte innefuttur unvundunde uv hybnd-DNA-teknik, Den nuvurundeunsvursfördelningen mellun oliku myndigheter bör därför kvurstå. 1979/80:10 11 SBLavstyrker.lörslogci uv foljundc skäl I frågu om ullmunfuriigupaiogener finns direkta, mutburu risker för sjukdomsfall och epidemiuibrolt enligl dokumentation uv enskildu händelser och siutislisku summunsiällningur, Konlrollålgärdcr kun buserus på erfaren hel och mätningar uv faktiska förhållanden. Närdel gäller hybrid-DNA-leknik däremol ur riskerna enligt SBL. Slörre delen uvarbetet med ullmänfarligu patogener hos munniskun avser enligt SBL diugnostik av inträffade sjukdomsfull. Smittspridning från putienier kun uigöru en slörre risk an arbetet på luborutoriel. Risken för anhörigu, urbelskumruier, medresenärer, sjukvårdspersonul etc, ur därför enligl SBL etl större och mer svårkontrollerburt problem. Åtgärderlill sumhällets skydd reglerus bl.a, av smiltskyddslugsiiftningen.Socialstyrelsen är tillsynsmyndighet för det mesl omfuliunde avsnittet när detgaller skydd mot allmanfarligapulogener hos människan, Lantbruksslyrelsen harmotsvarande roll nar det gäller djur och växter, Arbeiarskyddet bevukus avarbelarskyddsstyrelsen. Tillkomsten av hybrid-DNA-tekniken ger enligt SBL inte anledningtill ändring av denna principiella ansvarsfördelning, Arbeletmed allmänfarliga paiogener är enligl SBL i allmänhet en löpunde rutinuppgift oftu reluterud till epidemilägel och därmed också underkastat snubbu förändringar, Hybrid-DNA-teknikavser däremot ännu så länge forsknings- och utvecklingsprojekt. Det gäller således enligtSBL i enu fallet (allmänfariigu patogener) ärenden som oftast inte behöverbedömas projeklvis, eftersom en riskklassificering bunden till smittämne kanfastställas och generella anvisningar kun tillämpas, 1 del andra fullet (vidanvändningen av hybrid-DNA) galler det forskning där riskerna måste t)edömasför varie projekl för sig av personer som hur kompelens alt följa en myckelsnabb forskningsutveckling, I det sistnumndu fallet är det fråga om attåstadkomma en balanserad summunvägning uv fysiska barriärer för spridning(lokaler, luftslussar, skyddsurbetsboxar, uuto-klaveretc) med biologiskabarriärer(försvagninguv värdorganismen/vektorn för DNA-molekylen, så atl den intekan överleva utunför luborutoriel). Del finns, enligt SBL, unledning ull tro,att en sammankoppling uv de bådu områdena kommer atl bli ett hinder förutveckling och praktisk verksumhet utan au några pålagliga fördelur står altvinna. Motivet för samhälleligkonlroll ar enligt SBL helt olika för hybrid- DNA-teknik och för ullmunfuriigu putogener. Nar det giiller hybrid-DNA- leknik rör det sig om oro inför en ny leknik vars konsekvenser ännu inte kun överblickus, Niir det gäller pulogenernu rör del sig om välkundu risker i en fortlöpande verksumhet, SBLföreslår ull suillningsiugunde lill behovel uv ylterligure. särskilduriktlinjer förurbeie med för munniskun ullmunfuriigu puiogener. 1979/80:10 12 s()ciulsi\Tclsen. som bör bcuklu en utredning, som hurlillkommil på iniliuliv ;iv Svensku liikuresiillskupcis sektion för medicinskmikrobiologi, och som har Ullons i samurbcie mellan oliku medicinska ochvclcrinärmcdiclnsUu luboraioricr i lundei. SBL hur vuril reprcscnlcrai i utredningen. Mccl liiins.\n friimsi lill de skiil som SBL unföri kunjug inte tillslyrku utredurens förslug i dennu del. Som uireclurcn pupckut suknus bestiimmelser som tur siktepu ,siulva smiuämncnu i smiuskyddslugcn ocli epizooiilugen. där skyddsreglernuur individinrikiudc. iir en ullvurlig brist som skullea\'hjälpus om föreskrifter och unvisningur i frågu om luborutoriesiikcrhetenvid unviindning uv ullmiinfurligu puiogener fick unkommu på del förcslugnukontrollorgunet. Även om jug ulliså inic delur huns uppfuttning ull kontrollenUV allmänfariigu puiogener bör liggu inom del förordude kontrollorgunet unserjug dock ull frågan om ytterligure föreskrifter om skydd mol ullmiinfurligupuiogener bör uiredus. Jug vill i dettu summunhung unmulu ull chefen försociuldcpuriemcniel uvser uu senure föreslå regeringen ull uppdru åtsociul-siyrelscn utt i sumråd med undru myndigheteroch instituiionergenomföruen sådun ulredning. Som jug numnt menur även en rad undra remissinstunserall sociulstyrelsen bör behålla unsvurei för ullmiinfurligu puiogener eftersomdel föreligger mycket viisentligu skillnuder mellun dem och hybrid-DNA,Sociulsi\Telscn hur i dug redun huvudunsvurei nur det galler smittskyddsfrå-goroch humunpuiogener, Lunibrukssiyrelsen skriver i siu remissvar ull man avserutt i sumråd med ,sociulstyrclsen tu upp problemen med införseln uv puiogenerså snurt beslul fuiiuts i frågu om li\brid-DNA-iekniken, FOA finner det uvvärde uu även verksumhet med ullmiinrurligu putogener uppmurksummuts iutredningen och frumhåller vikten uv utt dessu frågor följs upp. Del Ibrdrusdock enligt FOA yllerligare ulredning med uigångspunkl i utredurens påpekundenom bristcrnu i snuttskyddslugstiftningen, Jug vill i dettu summunhung erinru om ull regeringennyligen i en proposition (1979/80:6) om sociulstyrefsens omorgunisuiion lugtfrum förslug som syftur bl,u. lill uu skupu eu klurt och enlydigtunsvursförhållunde på cenlral nivå när del gäller smiuskyddei. Del sumludeunsvurei för sumhalleis .smitisk\ddsverksumhet bör enligt propositionen lugguspå sociulstyrelsen, I propositionen (Öreslås som en följd hiiruv ull denepidemiologisku uvdel-ningen vid statens bukieriologisku luborutorium i sinuhuvudsukligu delar orgunisuioriski knyts till sociulsi\relsen. Den niirmureutformningen uv den föreslugnu omorganisuiionen bör enligl förslagel göras aven organisaiions-kommitic. Genom dennu lösning bör mun - lörutom etl klurt ochentydigt unsvurs-lörliållunde - också få lill stund en bättre samordning avverksamhelen. Diiriill lai" sociulsiyrclsen buiuc föruisiitiningur uttfullgöru de m> luliulicts-uppglftcr som skull liggu pu siNTClscn,Sociulsi\Tclsen har fn, betriirfundc smitiskvdtlsfLinkiioncn liuvudsukligcnendusl kompetens i rormell mening 1979/80:10 13 ochlitci UV clcn sukliguocli vctcnskupligu kompcicnssom iir uvgörunde förencITekliv m>ncliglictsuiövning. Genom.en övernyltning uv dencpitlcmiolo-gisku uvtlclningcn frun slutens bukieriologisku luborutorium fursociulsurcl-,sen en direkt tillgång till ilen cxpcrikunskup som ur en ubsokiiröriiisiilining för styrelsens myncliglicisrunktion inom smiitsk.\'tklsomrudci, Somjug tidigure frumhullil torde elc risker som, suviii mun f.n, vel, iirlörknippuclc med nylljundet uv hybricl-DNA-tckniken i och för sig inte vuruullvarligurc un vud som ur fullci med i.cx. de virologisku och de bukieriologiskuteknikemu vilku iir viil etublcruclc i skiklu summunhung, Dci som frunrisksynpunkl skiljer hybrid-DNA-ickniken frun undru vctcnskupligu metoder ursnurusl uu tekniken öppnul möjligheter ull på ett mcru direkt siitt påverkaurvsanlugen hos levande orgunismer sumt uu gränserna för teknikensulvecklingsmöjligheterännu så länge inie aröverblickburu. Med hänsyn lillteknikens allmänna inriklning måsie redun dettu förhållande förtjäna särskilduppmärksamhet, särskilt som del ur svårt atl ha någon föreställning om vilkatyper av risker som det i en framlid kan bli frågu om ull bemästra, I likhelmed utredaren anser jag uti della är lillräckligl skäl för alt skapa eneffektiv kontroll av användningen uv hybrid-DNA, Eftersomdet föreligger problem vid försöken ull definieru hybrid-DNA-ieknikcn och i änhögre grud uu beskrivu de risker som moliverur den särskildu kontrollen,uppstår naturligtvis frågun vilku rörfuitningsenligu och orgunisuioriskuullryck en sådun konlroll skull ges. Del ligger i sukens nutur utt det i försluhund måste bli frågu om utt byggu upp en god beredskap, såviii nur det gällerkunskuper som orgunisution, lör ull vurje uppenburud risk snubbi skull kunnumötas med effektivu kontroll- och skyddsuigiirder, Dei iir då naturiigt utt sålångl som möjligt uin\tiju och evenluelll kompletieru de konlroUmöjligheler somredun slår sumhällei till buds. Att orguniseru cu särskilt kontrollsystem förrisker som ännu inle ur kundu ur enligl min uppfuuning en olämplig lösning.Deitu skulle bl,u. medföru risk för utt konlrollorgunisutionen, då den vulskull tus i bruk, visur sig olämplig. Förall klarlägga i vilken mån del t>ehövs speciallagstiftning för atlåstadkomma en effektiv konlroll av uinyttiandd av hybrid-DNA görs i betänkandeten genomgång av existerande förfallningar med sådan inriktning att de skullekunna utnyttjas för ändamålet. Genomgången skulle enligt ulredningsdirektivenge svar på frågan om nuvarande skyddslagstiftning ger tillräcklig grund förmeddelande av föreskrifter om lillslåndslvång och villkor för forskning ochövrig användning av hybrid-DNA samt tillsyn över sådan verksamhet. Genomgångenvisarutt en hög beredskap för kundu risker kun upprutthål-lus med stöd uvnuvurunde skyddslugstiltning, Jug kan lör min del insuiiumu i 1979/80:10 14 utredurensbedömning men hur på vissu punkter en något uvvikunde uppfuuning, Llircdurenkonstuterur till en början utt del inom miljöskyddsområdet finns llerulörrutiningur vilkus tilliimpningsomrude omfuttar såväl den yttre miljön somurbctsmiljön. Det är därför nuiurligi ull först undersöku om den erforderligakontrollen kun åstudkommus inom rumcn för dessu förfuttningur. Utredurenförordur utt lugen (1973:329) om hiilso- och miljöfurligu vuror genom ettsiirskilt beslut uv regeringen görs tillämplig på hybrid-DNA-tekniken, Mujorilelenuv remissinstunscrnu hur däremot stulit sig Iveksamma lill en lösning sominnebär att lugen om hälso-och miljöfurligu vuror görs tillämplig påhybrid-DNA. Del frumslu skälet ur utt hybrid-DNA-molekylen i sig inte kunbelraklas som en hulso- eller miljöfurlig vara på vilken lagen omedelbarl urlillämplig, Jug hur redun tidigure berört dennu frågu i samband med au jagbehundlude definitionen uv begreppet hybrid-DNA-teknik, Jug redovisude duruppfuttningar från flera remissinstanser, däribland SNV och PKN, De frumhållersåledes utt det torde vura klart atl lagstiftningen inle är avsedd atl lillämpuspå en produkt uv typ hybrid-DNA, som ju egentligen kan jämställas medmodifierade viruspariiklur. De underslryker också all det inte är hybrid-DNA isig som kun vuru farligt för människa eller miljö. De potentiella riskerna urknuina lill de mulerude organismer som kun uppstå genom användning uvhybrid-DNA-tekniken som arbetsmetod, dur hybrid-DNA ingår som en komponent. Föregen del vill jag inte helt utesluta möjlighelen alt låtu lagen om hälso- ochmiljöfurligu vuror bli tillämplig i fråga om hybrid-DNA. Men bl.a. med hänsyntill den redovisude remisskritiken kun jug inle finnu utt det i dugföreligger tillräckligu skäl utt reglera hanteringen uv hybrid-DNA-molekylenmed slöd uv lugen om hälso- och miljöfurligu vuror. Nardel galler urbeismiljölugen (1977:1160) konslalerar utredaren ull den gerutrymme för tillräckligu kontrollåtgärder uvseende hybrid-DNA-tekniken.Utreduren faster surskild uppmärksamhel på 3 kup 12 S urbeismiljölugen, Dennupurugruf ger regeringen eller, efter regeringens beslämmandearbeiurskyddssiyrelsen, möjlighel utt föreskrivu ull urbetsprocess, arbetsmetodeller unluggning uvsedd för verksamhet uv visst slug får användas endasi efterlillslånd. Sådant tillsiånd får också förenas med villkor för användningen.Utreduren konstuterur uu hybrid-DNA-tekniken ulan ivekan kun hunlörus lillurbetsmeiod i urbetsmiljölagens mening. Även behovet av deiuljerude regler omförutsäitningar och villkor för tillstånd och/eller godkännundc saml omsäkerhet och konlroll kun tillgodoses med slöd av lugen. När del gäller uuulfärda sådanu föreskrifter hur urbelurskyddsslyrelsen givits eu ullmänlbemyndigunde i urbetsmiljöförordningen, Dettu hur tillsammuns med bemyndigundetull förenu tillstånd eller godkunnunde med villkor lör brukundet uv utredurenbedömls vul tucku det behov uv föreskrifter som kun göru sig gällunde. 1979/80:10 15 Utredarenhur frumhullil utt de risker, som hybrid-DNA-tekniken kun innebäru, främst görsig gällunde i urbctsmiljön, Hun konstuterur vidare utt eu i ullu delurgcnomUinkt skyddssyslem enligt urbeismiljölugen givelvis iiven kommer deu yitremiljön lill godo. Å undru sidan hur enligt utreduren urbeismiljölugen begränsudunviindburhei när del t,ex, gäller behovet uv föreskrifter rörunde trunsporteruv hybrid-DNA mellun skildu institutioner, Jug delur uircdurensuppfuuning ull det i lörsiu hund är de människor som i sin yrkcsverksumhetkommer i kontakt med hybrid-DNA-tekniken som kun drubbus uv dess risker. Delfuller sig därför nuiurligi uti utnyllju urbeismiljölugen för olikuskyddsåtgärder. Såvitt gäller urbeismiljön torde det därför enligt minuppfattning inte finnus behov uv ytterligure lugsiiftning. Det unkommer puurbelurskyddsslyrelsen ull prövu enligt urbeismiljölugen frågun om evenluellttillståndstvång och övrigu föreskrifter för hunteringen uv hybrid-DNA, Jugdelur likuledes utredurens åsikt uU skyddsålgärder som vidlus med slöd uvurbeismiljölugen oftu gagnar den yltre miljön. Min uppfuuning ur emellertidnågot uvvikande när det gäller omfuiiningen uv den verksumhet som fallerutunför urbeismiljölugen, såduni område skulle enligl utreduren vurutrunsporter uv hybrid-DNA mellan oliku institutioner, Sådunu trunsporter tordenormull ulförus som eu led i urbeiet vure sig transporten ulförs uv någon somur verksum inom någon uv de berörda institutionernu eller utav eltsjälvsländigl iransporlföreiug. Transporterna skulle därmed fullu inomarbelsmiljölagens tillämpningsområde. Föreskrifter som ges med stöd uvurbeismiljölugen för uti skydda den arbeisiugure som ulför irunsporten lordevura lillriickliga uven för skyddet uv den omgivande miljön. Del bör i deiiusummunhung emellertid frumhållus uu frågun om transport av farligt gods fn, ärföremål för ulredning inom kommunikulions-departemenlet (Dir 1979:1), Detankommer på ulredningen utt inom rumen för silt uppdrug beukta de särskilduproblem som kun förunledus uv irunspori uv hybrid-DNA. Ävenden förprövning som kan kommu ifråga enligt miljöskyddslagen (1969:387) finnerulredaren möjlig all lillumpu på laboruioriebyggnader och fabriksbyggnuder därhybrid-DNA används. Med hänsyn lill de positiva effekler för skyddel av denyllre miljön som kun följu uv skyddsåtgärder med stöd uv arbelsmiljölagen tordedet enligl utreduren för närvurunde inte vuru aktuellt alt utnyttjamiljöskyddslagen i samband med hybrid-DNA-teknikens nyttjande. Närdel gäller frågan om miljöskyddslagsiiftningens tillämplighet har åtskilligaremissinstanser funnil det moliveral utt preciscru sinu uppfuttningar iförhållunde till utredurens. Således frumhåller SNV. PKN ochmiljöskyddsulredningen ull utsUippunde uv bl.u, bakterier ocli virus ulgörmiljöfarlig verksamhel enligt miljöskyddslagen, Konlrollen uv den yllre miljönbör bl,u. därför ske med hjälp uv dennu lag och tillståndstvång inlörus genom komplettering uv 2 >; miljöskyddskungörelsen (1969:388), Även 1979/80:10 16 miljöskvcklsLiircclningcn rrumhullcr lugcns tillämplighetpå sudun murkun-viiiuliiing som kun mccllöru störning för omgivningen genomspridning uv bakterier och virus. Utövunclc uv verksumhet i vilkenDNA-hybrid-tcknik ingur ulgör miljöfurlig verksumhet och fuller således redunidug inom milj()skydilslugens tilliimpningsomrude. Även jug ur uv den uppfuttningcn utt verksumhet medhybrid-DNA nuUirligcn lullcr inom miljöskyddslugcns tillämpningsområde, Jug kunheller inic finnu nugru burunde skul som lulur för utt hybrid-DNA skulle, somutreduren untydcr, fn, undunius från lugcns lillumpning, Jug finner delungcliiget atl tillslund enligt miljöskyddslugstiftningen skull kruvus innanmun uppför eller iindrur en inriittning för ull bedriva verksumhet sominneluttur humcring uv hybrid-DNA, Genom en sådun åtgärd skulle inriitiningensunviindburhcl tuslställus för den verksumhet som unsökningen giiller och någon irövningenligt miljöskyddslagstiftningen av varje enskill projekl skulle ime fordras.Efter samråd med chefen för jordbruksdeparie-mentet förordur jug således attregeringen genom tillägg i 2 S miljöskydds-kungörelsen inför förprövningspliktför inrättning där hybrid-DNA-leknik skall ulnylljas. Förprövningen skalldärvid omfalta inte bara forskningslaboratorier utan också inrättningar därhybrid-DNA-leknik skall utnytljas industriellt. Även hälsovårdsstadgan har av ulredaren bedömts vara avinlresse i detla summunhung, Bl.u, får dennu unses ge hulsovårdsniimndernu debefogenheter de behöver för ull effektivt kunnu bekiimpa risker p,g,u, olyckori sumbund med n>ujundet uv hybrid-DNA-teknik, Sludgun ger ävenhälsovårdsnämn-clernu möjlighet utt verku på det förebyggande planet nur detgäller sådun verksumhet, Jug delur utredurens bedömning i dettu hänseende, Mol bukgrund uv ull utreduren töreslugit ull kontrollen ihuvudsuk skull genomförus genom tillämpningen uv urbeismiljölugen och lugen omhulso-och miljöfurligu vuror hur inte något behov av särskild lugsiiftning påsekretesskyddets område unseits förcliggu, Inle heller med en ökud betydelse UVmiljöskyddslugstiftningen i sumbund med kontrollen av hybrid-DNA, i enlighetmed vud jug förordar, torde sekreiessfrågun erbjuda någru problem, Niir delguller den siirskildu delegution som jug föreslår i det följunde kommer desskorrespondens med berörda myndig)ieler uu vuru bunden uv de sekrelessregler somguller för dessu myndigheter, Nur del sedun gäller delegutionens ullmunnuinrormutionsskyldighei lorde någru särskildu sekre-lessreizlcr ime vurumotiverade. 1979/80:10 17 3.9Delegationen för hybrid-DNA-frågor , Jughur tidigure i oliku summunhung behundlut den iniernulionellu ulvecklingenrörunde hybrid-DNA-tekniken och uven redogjort för kommitténs för frågorrörande forskning med hybrid-DNA-uppgiftcr m.m, Vidure hur jag konstaicrul attgrunsernu för teknikens utvecklingsmöjligheter ännu inte kun överblickus. Medhänsyn till teknikens ullmunnu inriktning måsie redun detla förhållandeförtjäna slor uppmärksumhei, surskill som del är svårl ull ha någonföresuillning om vilku typer av risker del kan bli frågu om ull bemiistru ifrumtiden. Att det hiuills inte. somjug tidigure anfört, iniräffut någol vådligi vid användning uvhybrid-DNA-leknik kun inte tus lill intäkt för ull tekniken ur ofurlig, Istället lulur dettu för ull tekniken är ofuriig när den unvänds underiukiiugunde uv betydunde försikiighetsåigärder, Jughar tidigure också konstuterut ull del inom rumen för gällunde lugsiiftningfinns utrymme för alla de kontroll- och skyddsåtgärder som kan kommu i frågu,såväl belräffande förprövning som belräffande tillsyn uv verksumhet durhybrid-DNA-teknik unvänds. Arbeiurskyddssiyrelsen och yrkesinspektionen hurlillsynsansvarel över arbeismiljölagsliftningen. ochlänsstyrelserna ulövar lillsynen enligl miljöskyddslagstiftningen. De centralamyndigheterna har också till uppgift utt meddela närmare föreskrifter inom sinaansvarsområden. Vad jag nu har redovisat om myndighetsansvaret på detta områdebör gälla även i fortsättningen. Gränserna förhybrid-DNA-teknikens utvecklingsmöjligheter kan - som jag lidigare konstaterat- ännu inie överblickas. De risker som kan vara förknippade med användningen uvhybrid-DNA kan därför inte heller bedömus f n. med någon slörre grad avsäkerhet, Hybrid-DNA-teknikenerbjuder i vissu avseenden speciella problem när del gäller lillsynen. Ulövervad jag nämnl om svårighelen alt överblicka teknikensuivecklingsmöjligheler och risker gäller alt flera vetenskapsgrenar berörs. Entillräcklig vetenskaplig kompetens finns inte hos berörda tillstånds- ochtillsynsmyndigheter. Det är vidare väsentligt atl andra samhällsintressen änsådana som är knuina lill den inre eller yttre miljön får möjlighel att påverkautvecklingen inom detla område. Vissaremissinstanser har lagil upp frågor om etiska och humanitära synpunkler påhybrid-DNA-tekniken. Landslingsförbundel anser all en ulredning om de etiskaoch humaniiära villkoren för lekniken är helt nödvändig för att debatten idessa frågor skall kunna föras vidare. för skogs- ochjordbruksforskning menar all allmänhelens oro inför en ny melodik, vars gränseroch omfattning ännu inie kan överblickas ålminslone i elt lidigl skede för medsig krav på politiskt ansvar och insyn från samhällels sida med behov av reglerför "" hänsyn. För egen del anser jag att kontrollorganet börha en sådan sammansällning all frågor får en 2Riksdagen 1979/80. 1979/80:10 18 allsidigoch ingående belysning. Jag älerkommer till denna fråga. Ulredarenhar föreslagit att skyddsfrågor i anslulning till hybrid-DNA-frågor ytterstskall ligga hos en bioleknisk nämnd hos arbetarskyddsstyrelsen. Enligtförslagel skall den biotekniska nämnden inte endasi fatta beslut i enskildatillslåndsärenden utan även utfärda skyddsföreskrifter bl.a. när det gällerhybrid-DNA-ieknik, Arbelarskyddsstyrelsenhar i siu remissvar anfört aU risker vid användningen av hybrid-DNA-leknik pålaboratorier och andra arbelsplalser måsle beaklas parallelll med andrahälsorisker i arbelsmiljön. Mot denna bakgrund lorde en inlegrering avhybrid-DNA-frågornas arbelsmiljösida i arbelarskyddsslyrelsens ordinarieverksamhel vara all föredra framför en handläggning hos en särskild bioleknisknämnd. Föruiom de svårigheier av samord-ningskaraklär som uppslår med alt hatvå självständiga föreskrivande organ inom arb>etsmiljöområdel, varav delena är inrymt i del andra, kan svårigheier också förutses i fråga om ledning avyrkesinspektionens verksamhel, anför arbetarskyddsstyrelsen. och produktkontrollnämnden anför i sitt gemensamma remissvaratt det synes nalurligt att låla kontrollen av den yltre miljön ske med hjälpav miljöskyddslagen även vad gäller hybrid-DNA-verksam-helen. 1 enlighet härmedbör tillståndstvång för denna utföras genom komplettering av 2 §miljöskyddskungörelsen. Härigenom skapas garantier för att miljöskyddsintressenablir väl lillgodosedda. Den lillslåndsgivande myndighelen - koncessionsnämndenför miljöskydd - kan genom att förordna sakkunnig tillföras den kunskap somfordras för au bedöma de speciella risker som det här är fråga om. Någotsärskill expertorgan skulle därför inle behöva tillskapas. Jaghar förslåelse för arbelarskyddsslyrelsens, ochproduktkonirollnämndens farhågor när del gäller alt inrälla elt särskilt organmed myndighetsfunktioner rörande en specifik fråga och därigenom splittra ansvarelför arbelsmiljön resp. den yttre miljön. Däremol anser jag atl en särskilddelegafion för hybrid-DNA-frågor bör inrättas som genom sin samlade kompetensbör bli ell vikligl stöd för tillsynsmyndigheterna i deras verksamhel. Delegationenbör enligt min mening ha till uppgift alt följa ulvecklingen inomhybrid-DNA-områdel och särskilt beakta nya förhållanden som har eller kan läbetydelse för samhällels tillsyn över användningen av hybrid-DNA, Delegationenskall vidare ta initiativ samt ytira sig till berörda tillsynsmyndigheter ifrågor rörande riskklassificering och övriga säkerhelsoch skyddsfrågor.Delegationen bör också göra myndigheterna uppmärksamma på sådana förhållandeninom hybrid-DNA-området som kan vara av värde för deras tillsynsverksamhet.Ställningstaganden av en sådan delegation bör givetvis tillmätas storbetydelse av tillsynsmyndigheterna i deras verksamhel. 1979/80:10 19 Genomdessa uppgifler för delegationen vill jag belöna viklen av konlakler mellundelegationen och de myndigheler som har ansvar för lillslåndsgivning ochlillsyn inom varje område där hybrid-DNA-frågor kan bli aktuella. Redanhärigenom torde de väsentligaste riskområdena omfattas av delegationens ansvar.Men som jag har framhållil befinner sighybrid-DNA-tekniken alltjämt i etl tidigt utvecklingsskede och framtida riskerbehöver inle befinna sig inom områden som är föremål för särskilduppmärksamhet från samhällels sida.