prop · G303135 · 1979-12-31 00:00:00 — Slutligen skall de verka för atlcivilomrädenas tillgångar fördelas och utnyttjas så att försvarsansträngningarnafrämjas. De frågor som civilbefälhavarna i krig skall ägna särskilduppmärksamhet är - inomcivilförsvaret: större utrymnings- och flyktingrörelser, undsättandeverksamhet saml skydd mot radioaktiva och kemiska stridsmedel. - inom hälso- ochsjukvården samt velerinärväsendet: fördelningen av personal-, vård- ochlaboratorietillgångar och medicinska förnöden- Prop.1979/80: 135 42 heter, skydd mot biologiska stridsmedel samt bekämpandetav smitlo-samma sjukdomar hos människor och husdjur. - inompsykologiskt försvar: upplysningsverksamheten genom radio, television ochpress saml åtgärder mol ryktesspridning. - inompolisväsendel: trafikövervakning, flyktingkontroll och säkerhetstjänst. - inomtransportväsendet: iransporlreglering omfattande landsvägs-, järnvägs-, sjö-och flyglransporter. - inomförsörjningsväsendel: ulnylljande av beredskapslager och andra nyttigheier samlviktigare undanförsel- och förslöringsålgärder. - inomarbelsmarknadsväsendel: fördelning av arbelskraflstillgångar. - inomvägväsendel: ianspråklagande av förråd av ersättningsmateriel saml omfördelningav väghållningsorgan och för väghållningen ertorder-lig utrustning. Civilbefälhavarna skall följa de föreskrifier som meddelasav centrala myndigheler. Civilbefälhavarna får meddela länsstyrelserna inomcivilområdena föreskrifier för verksamhelen. Om det är nödvändigl för försvarsansträngningarnafår civilbefälhavarna också meddela andra regionala civila myndigheler medslalliga förvaltningsuppgifter inom civilområdena föreskrifter förverksamheten, verk dock undantagna, Uppgiflen alt vara civilbefälhavare är i krig enhellidsuppgift frikopplad från landshövdingeskapel. Som chef för ifrågavarandelänsstyrelse förordnas en särskild krigslandshövding. Civilbefälhavarnas kanslier, som lill skillnad frånmililärområdesslaberna har en myckel begränsad organisalion i fred. uiökaskrafligl vid mobilisering. Krigskanslierna har samma seklionsindelning somflnns i länsstyrelsernas krigsorganisation med undanlag för länsstyrelsernassektioner för förvaltnings-, kameral- och skatteärenden, Utöver samverkan mellan mililärbefälhavare ochcivilbefälhavare samverkar dessa i krig också med sidoordnade chefer förövriga civila lolal-försvarsfunklioner inom mililär- och civilområdena. - chef fördrivmedelszon (Drivmedelscenlralen) - chef förprogramområde () - chef förkrigsleleregion (televerkel) - chef förradioområde () - järnvägsbefälhavare() - lolsdireklör() - chef förlullregion/gränstulldislrikt () - chef förpostregion (postverket) - elbefälhavare(elförsörjningsnämnden) - biskopen (iförsta hand) i etl av stiften inom militär- och civilområdet 1979/80:135 43 Äveni fred samverkar militär- och civilbefälhavarna med molsvarande fredstida organvad gäller krigsplanläggning m. m. Byggnads-och reparationsberedskapen är en på de fredstida byggnads-, anläggnings- ochinstallationsföretagen baserad organisation som har till uppgift att vid krigeller krigsfara utföra byggnads-, anläggnings- och reparationsarbeten förtotalförsvaret. Centralt lyder byggnads- och reparationsberedskapen i fredunder fortifikalionsförvallningen och i krig under ÖB. Regionall leds byggnads-och reparalionsberedskapen inom militärområdena av regionalchefer som lyderunder militärbefälhavarna. Vid krig eller krigsfara biträds regionalcheferna avregionalkonlor, som ingår i mililärområdesslaberna. Prop.1979/80:135 44 Sammanfattning av försvarsmaktens ledningsutredningsöverväganden och förslag I den andra delen av sitt ulredningsarbele harförsvarsmaklens ledningsulredning behandlat den högre regionala nivån, bl. a,indelningen i militär-och civilområden samt uppgifler och organisalion förmililärbefälhavarna med staber. Utredningen har också funnil del nödvändigt allingående behandla den civila ledningsorganisationen på högre regional nivå,Civilbefälhavamas uppgifler m, m, har därför varil en av huvudfrågorna. anger alt elt grundläggande krav föratl lolalförsvarel skall kunna utveckla erforderlig effekl i krig - och därmedför hur trovärdigheten hos vårt försvar uppfattas - är en väl fungerandeledning på alla nivåer. För försvarsmaktens del innebär della all ledningenskall ulformas främst utifrån de krav som invasionsförsvarel släller. För decivila delarna av vårt totalförsvar är huvuduppgiften atl vidmaklhållaförsvarsviljan, skydda befolkning och egendom och trygga folkförsörjningen. Dekrav som ställs i krig är således avgörande för den högre regionala ledningenoch indelningen. Indelning och befogenheier m, m, måste enligt ulredningenulformas så alt mililärbefälhavarna och civilbefälhavarna får rimligamöjligheter atl lösa sina ledningsuppgifter vid mobilisering och i krig och atti fred vidta erforderliga förberedelser. Alla militära och civila resurser inommilitär-och civilområdena måste kunna användas på ell samordnat sätt. Dettaförutsätter att områdena har samma gränser. Med hänsyn till att delmilitärpolitiska lägel snabbt kan förändras måste den högre regionala ledningenoch indelningen vara ändamålsenlig i olika miliiärpoliiiska lägen. Den högreregionala ledningsorganisationen chefernas uppgifter, stabernas storlek m.m. bör dock i första hand utformas mot bakgrund av det miliiärpoliiiska lägesom nu råder. Militärområden och sannolika operationsområden bör enligtulredningen sammanfalla så att e n militärbefälhavare i fred kan förbereda ochi krig genomföra försvaret i en samlad försvarsoperation. För totalförsvaretscivila delar är det väsentligt att verksamheten i krig kan bedrivas inom ramenför den fredstida indelningen och organisationen. Den indelning i län ochkommuner med därtill knulna ansvarsförhållanden som gäller i fred bör därförbehållas i krig. Enligt ledningsutredningen är vår insalsberedskap i fredlåg. 1979/80:135 45 en anser att totalförsvaret och dess ledning därför snabbtoch flexibelt måste kunna höja beredskapen och gå över från freds- tillkrigsorganisation. Detta fömlsälter att ledningsorganisation ochansvarsförhållanden är utformade på ett likartat säU i fred och krig. Deledningsorgan som skall ha ansvaret i krig och för omställningen från fred tillkrig måste också vara organiserade redan i fred och ha erforderiigledningskapacitet i sin gmnd-organisation. 2 Militär- och civilområdesgränser samtförsvarsområdes- och länsgränser En grundläggande förutsättning för en väl fungerandesamverkan mellan de militära och civila delarna av lolalförsvarel är enligtledningsulredningen alt gränserna för den militära och civila indelningensammanfaller och alt de ansluter till de civiladministrativa gränserna. Så ärinte alltid fallel . Frän mililär sida är del ell naluriigl önskemål all denmililärlerritoriella indelningen sammanfaller med bedömda operationsområden ikrig, vilket ibland också innebär önskemål om alt frångå de gränser som gällerför den civila administrationen. Angriparnas ökade rörlighet och större frihetvid val av invasionsområde gör all kraven i framliden blir slörre på att etloperationsområdes gränser snabbi skall kunna ändras alltefter händelseutvecklingen.Bl, a. genom atl försvarsmaklen i allt slörre utsträckning måsle utnyttjasamhällets civila resurser ökar behovet av samverkan mellan del mililära ochdet civila försvaret och därmed också behovel av hell sammanfallande gränsermellan den mililärlerritoriella och den civiladmi-nistraliva indelningen. Utredningen anser all kravel på samverkan mellan demilitära och civila delarna av totalförsvaret måste vara styrande för denregionala indelningen, eflersom della är en grundläggande förulsältning förtotalförsvarets verksamhet, 1 konsekvens härmed anser ulredningen altindelningen i län måsle vara avgörande för gränsdragningen, Ulredningenföreslår således hell sammanfallande gränser mellan militär- och civilområdenoch mellan försvarsområden och län. Utredningen föreslår också att varjeförsvarsområde och län i sin helhel förs lill ell mililär- och civilområde.Den militärterritoriella indelning som gäller i fred bör - i varje fall ifråga om samverkan mellan de militära och civila delarna av lolalförsvarel -endasl i undanlagsfall ändras i krig. De operativa ansvarsområdena ansluter ifred till den mililärlerritoriella indelningen, I krig måsle de emellerlidanpassas till händelseutvecklingen, vilket kan innebära atl operationsområdenoch militärområden i vissa fall inte hell sammanfaller. Omhändelseutvecklingen kräver del skall elt helt försvarsområde/län i krig kunnaföras över till ett angränsande militär- och civilområde. Prop.1979/80:135 46 3 Antalet militär- och civilområden 3.1 Utformning av olika alternativ Enligt direkliven skall utredningen pröva lämplighelen avatt minska antalet militärområden från nuvarande sex. Mol denna bakgrund har ulredningenprövai alternativ med sex. fem, fyra och tre militär- och civilområden. Vartoch ell av dessa alternativ kan utformas på olika sätt vad gäller dengeografiska avgränsningen av mililär- och civilområdena. För alla alternativgäller all inom varje mililär- och civilområde skall finnas enmilitärbefälhavare med stab och en civilbefälhavare med kansli, en malerielförvaltning,en verkstadsförvallning. ell byggnadskonlor och ell värnpliktskonlor. Enminskning med ell mililär- och civilområde innebär således alt ocksåmililärområdesförvallningarna. byggnadskontoret och värnpliktskontorel (exkl,inskrivningsceniralen) ulgår, I alternativet med sex militär- och civilområden harutredningen prövai de varianter som blir en följd av atl , som nuär delal mellan Östra mililär- och civilområdel och Nedre mililär-och civilområde, skall föras lill etl mililär- och civilområde. Denavgränsning som förordas framgår av följande figur och innebär alt Gävleborgslän förs lill Nedre mililär- och civilområde. Del är nämligennödvändigl all eftersträva en bättre balans mellan de olika militär- ochcivilbefälhavarnas uppgifter. F. n. är militär- och civilbefälhavarna för Östramilitär- resp. civilområdet de utan ivekan mesl arbetsbelastade högre regionalacheferna. Detta lorde också gälla flertalel chefer för övrigalolalförsvarsfunk-lioner inom Östra militär- och civilområdena. Prop.1979/80:135 47 I alternativet med fem militär- och civilområden harulredningen eftersträvat en geografisk indelning som ger bättre balans iuppgiftsfördelningen mellan olika militär- och civilområden. Den avgränsningsom ulredningen har kommit fram till framgår av följande figur. För all i någonmån kompensera bortfallet av en militär- resp. civilområdesledning föreslåsall i krigsorganisationen skall ingå en armékårchef med stab, som slår lillÖB:s förfogande som ledningsreserv. I alternalivel med fyra militär- och civilområden harulredningen prövai etl stort anlal underallernativ. Dessa kan indelas i tvåprincipiellt olika grupper. Den ena bygger på en sammanslagning av militär- och civilområden och kallasunderallernativ 4 N. Den andra bygger på en sammanslagning av och civilområdena och benämns underallernativ 4 SV. Den enligt utredningenbäsla varianten inom resp. gmpp framgår av följande figur (intagen på s. 48).Utredningen har funnit del svårt atl skilja dessa underallernativ ål och därförvall atl låta båda kvarstå vid den slutliga värderingen. I altemativ 4 N blir det enligt utredningen nödvändigt attorganisera ett militärkommando i med en chef som undermilitärbefälhavaren för Nortlands militärområde har ansvarei för att i fredplanlägga och i krig leda försvaret med markstridskrafter inom sitt område. Hanskall också svara för samverkan med . Detta innebär ett avslegfrån nuvarande ledningsprinciper genom att en nivå förs in mellan militärbefälhavareoch fördelningschefer. Även lydnadsförhållandena i fred påverkas. Cheferna förde arméförband (motsvarande) i som Alternativ 4 N och 4 SV är organiserade i fred skall således vara underställdachefen för mililär-kommandot men lyda under mihtärbefälhavaren för Norrlandsmilitärområde när del gäller mobiliseringsförberedelser och utbildning. Även idella allernaliv föreslår ulredningen all i krigsorganisationen skall ingå enarmékårchef med stab. som står lill ÖB:s förfogande som ledningsreserv. I alternativ 4 SV anser utredningen att det börorganiseras ett mililärkommando i enligt samma principer som skullegälla för militärkom-mandot i Norrbolten, För all underiällalolalförsvarssamverkan i och samiidigi avlasla civilbefälhavaren förSydvästra civilområdet bör också möjlighelen prövas alt i krig organisera enlänsstyrelse för hela , Även i detla allernaliv har förutsatts atl ikrigsorganisationen skall ingå en armékårchef med stab. I alternativet med tre militär- och civilområden ärvariationsmöjligheterna enligt ledningsulredningen begränsade och indelningenmåsle bygga på en parvis sammanslagning av nuvarande militär- och civilområden,Ulredningens skiss lill indelning framgår av följande figur (inlagen på s. 49), I detla alternativ krävs i samtliga militär- ochcivilområden någon form av mellannivå för ledning av markstridskrafler,territoriell verksamhet och civilförsvar. Alternativet är således inleförenligt med nuvarande principer för ledning och samverkan på högre regionalnivå och ligger därmed också ulanför ramen för direkliven. Om sådana radikalaförändringar av den högre regionala ledningen skall övervägas, bör enligtulredningen en förutsättningslös studie av ledningen i krig på nivåerna underden centrala genomföras och andra ledningsprinciper diskuleras. Prop.1979/80:135 49 Personal- och kostnadsförändringar för förvarsmakten i deolika allernaliven framgår av följande labell. I tilläggsdirektiv harutredningen fått i uppdrag all belysa bl.a. ell allernaliv som innebär enminskning med ca 150 anslällda vid mililärområdesslaberna ochmilitärområdesförvaltningarnas ledningsorgan inom ramen för ell alternativ medsex militär- och civilområden. Eftersom grundalternaiivet med sex mililär- ochcivilområden inle ger en sådan besparing, redovisas delta allernaliv (allernaliv6, minus 150) separal. Vid personaldimensioneringen i delta allernaliv harutredningen utgått från att militärbefälhavarnas huvuduppgifler. operalivverksamhet, mobiliseringsförberedelser och viss utbildning, skall prioriteras.Personalminskningen och ambilionssänkningen har därför i försia hand gäll ulöver fredsbetonade uppgifler. Personal- och kostnadsrörändringar för försvarsmakten ändring (milj.kr.) 6, minus 150 Anm.: Utredningen har ocksä räknat militär ochcivilmilitär personal som frigörs och som kan föras över tillutbildningsfunktionen som en besparing. 1979/80:135 50 Uiöver de personalminskningar som framgår avsammanställningen innebär utredningens förslag en viss omfördelning avpersonal frän mililärområdesslaberna lill främst lokala myndigheter. Personalminskningarna utgår från personallägel i april1978. 3.2 Värdering av alternativen Ulredningen framhåller atl del är många faktorer sompåverkar värderingen av de olika allernaliven och all de olika faktorernasinsemellan måsle tillmätas olika vikt. Utredningen anser all avgörande för värderingenär militär- och civilomrädesledningarnas funktionsduglighet i krig samt vidmobilisering. För alt kunna göra en bedömning av funktionsdugligheten harutredningen behandlat de olika militär- och civilbefälhavarnasledningsuppgifter i krig. Med utgångspunkt i erfarenhelerna av nuvarandeorganisation har utredningen slälll fredsuppgiflerna i relalion lill de uppgiflersom ligger på militär- och civilbefälhavarna för Östra mililär-resp.civilområdet. Utredningen är nämligen av den uppfattningen all derasledningsuppgifter ligger nära den övre gränsen för vad en mililärbefälhavaremed stab och en civilbefälhavare med kansli förmår lösa. Värderingen avalternativen är följande. I alternativ 6 bedöms sannolikheten vara liten all någonmililärbefälhavare får för slora ledningsuppgifter i krig. Om detla ändåskulle bli fallel, finns goda möjligheter att avlasta berörd militärbefälhavaregenom atl lägga över uppgifter pä någon annan militärbefälhavare. Möjligheternaall leda försvarei på djupet av lerritoriel är goda. Samtligamililärbefälhavare bedöms kunna lösa sina fredsuppgifter och uppgifter isamband med mobilisering. Risken för all någon civilbefälhavare får för sloraledningsuppgifter i krig bedöms vara liten. Samtliga civilbefälhavare börkunna lösa sina fredsuppgifter utan att nuvarande princip med en landshövdingsom tillika är civilbefälhavare behöver frångås. För alternativ 6, minus 150 gäller i stort sett sammabedömning som för alternativ 6. Skillnaden ligger i beredningskapaciteten ifred. Militärbefälhavama bedöms kunna lösa sina operativa och territoriellauppgifter på ett i huvudsak tillfredsställande sätt under förutsättning atlkrigsplanläggningen prioriteras. Vissa brister i krigsplanläggningen får mandock enligt utredningen räkna med inom en del stödfunktioner. När det gällermobiliseringsverksamheten finns vissa risker för att det blir luckor iplanläggning och kontroll. Militärbefälhavarnas uppgifter inom utbildningen kansannolikt inte lösas helt godtagbart. Inom områdena personalvård och arbetsmiljökommer resurserna att minska på ett sätt som knappast kan godtas. Detta medföratt motsvarande tjänster kan behöva köpas från andra statliga eller kommunalaorgan, varför några egentliga besparingar inte erhålls. 1 alternativ 5 finns en viss risk för attmilitärbefälhavaren för Västra militärområdet får för stora ledningsuppgifter ikrig. Prop.1979/80:135 51 emellertid först sedan en uppladdning med stormaktsslyrkorhar genomförts i och . kapacitet minskarnågot, framför allt på den civila sidan. Dess flexibilitet bedöms däremot bli islort sett oförändrad och lillräcklig i förhållande lill behoven. Möjligheternaatt förbereda och i krig leda försvaret på djupet av territoriet har minskatnågot i södra och . Samtliga militärbefälhavare bedöms kunnalösa sina fredsuppgifter och uppgifter i samband med mobilisering. Risken föratt någon civilbefälhavare får för stora uppgifter i krig bedöms vara relativtliten. Nuvarande princip med en landshövding som lillika är civilbefälhavarebehöver inte frångås. I alternativ 4 N bedöms risken vara slor för altmililärbefälhavarna för och Västra militärområdena får för sloraledningsuppgifter i krig. medför elt stort behov avreservledningsmöjligheler. kapacitet minskar belydligli förhållande lill alternativ 6. framför allt på den civila sidan.Flexibiliteten är begränsad genom alt samtliga mililärbefälhavare redan fränbörjan har myckel slora uppgifler. Möjligheterna all leda försvaret på djupetär begränsade. Främsl mililärbe-fälhavaren för militärområde men ävenmilitärbefälhavarna för Väsira och Östra militärområdena får i fredkrigsplanläggnings- och repeli-lionsutbildningsuppgifter som överstiger dem sommililärbefälhavaren för Östra militärområdet har . I ell krisläge lordeinle mililärbefälhavaren för militärområde kunna leda mobilisering,koncentrering och operaiioner . Samtliga civilbefälhavare kommer attfå myckel omfattande ledningsuppgifter i krig och i fred ligger de på gränsenlill vad som är möjligt all förena med poslen som landshövding. I alternativetinförs permanent en ledningsnivå mellan mililärbefälhavaren och fördelningschefernai Norrbollens län. ger dock den fördelen att samverkansproblemen iNorrboltens län löses på elt naturligt säll. 1 alternativ 4 SV bedöms risken vara slor allmililärbefälhavarna för Sydvästra och Mellersla militärområdena får för storaledningsuppgifter i krig vilkel kräver reservledningsmöjligheler.Ledningsorganisationens kapacitet minskar betydligt i förhållande tillalternativ 6. framför alll pä den civila sidan. Flexibiliteten är begränsad.Möjligheterna all leda försvarei på djupet är små. ""Bakre"'mililärbefälhavare finns bara i norra . Mililärbefälhavarna förMellersta och Sydvästra militärområdena får mycket omfattande fredsuppgifler.Dessa överstiger dem som mililärbefälhavaren för Östra militärområdet nu har.Mobiliseringsuppgifterna blir av myckel slor omfallning framför alll förmililärbefälhavaren för Sydvästra militärområdet. I ell krisläge torde intemililärbefälhavarna godtagbart kunna leda mobilisering och operationersamtidigt. Risken atl civilbefälhavaren för Sydvästra civilområdet får förstora uppgifler i krig är myckel stor. främsl därför alt han måste svara förbefolkningsskydd m. m. i två tältbefolkade områden. Denna bedömning kvarståräven om en krigslänsstyrelse kan organiseras i Skäne. Några ytterligaremöjligheter alt avlasta Prop.1979/80:135 52 civilbefälhavaren för Sydvästra civilområdet finns intesåvida inte en mellannivå inrättas. Även civilbefälhavaren för Mellerstacivilområdet kan få för stora uppgifter i krig. Fredsuppgiftema för civilbefälhavarnaför Sydvästra och Mellersta civilområdena blir av den ontfattningen att debiir svåra att förena med landshövdingeposten. Militärkommandot i innebären ledningsnivå mellan militärbefälhavaren och fördelningscheferna i . Enfördel med alternativet är att man här uppnår den bäsla överensstämmelsenmellan militärområdesgränser och områden lämpliga för ledning av jaktförsvaretm. 3.3 Val av alternativ Vid utredningens slutliga värdering och val av alternativhar följande förhållanden tillmätts en avgörande betydelse, - Varjemilitärbefälhavare och civilbefälhavare måste ha rimliga möjligheter att lösasina ledningsuppgifter vid mobilisering och i krig utan att den centrala ellerhögsta ledningen skall behöva ingripa. - Varjemilitärbefälhavare och civilbefälhavare måste ha rimliga förutsättningar altgenomföra krigsplanläggningen och mobiliseringsförberedelserna samt utbildaoch öva underställda chefer, staber och förband i deras krigsuppgifter. - måste ha sådan kapacitet ochflexibilitet att del finns möjligheter att anpassa den till händelseutvecklingen. Alternativen 4 N och 4 SV ger enligt ledningsutredningen inte erforder liga förutsättningar för att en betryggande ledning på högre regional nivå skall kunna upprätthållas, varken i krig eller i fred. Ett alternativ med fyra militär- och civilområden kräver också en övergång till andra ledningsprin ciper i krig, vilket utredningen anser strida mot direktiven. Alternativ 4 N eller 4 SV förordas därför inle. Ulredningen anser alt alternativ 5 ger godlagbara ochalternativ 6 goda ledningsfömtsättningar såväl i krig som fred. För alternativ6 talar främst - den bättreledningskapacilelen, vilkel är av vikl bl, a, med hänsyn till de ökade kravenpå djupförsvar, - den störresäkerheten för all den regionala indelningen inte skall behöva ändras i krigeller vid förändringar i det miliiärpoliiiska lägel, - den bättreöverensstämmelsen mellan militär- och civilområdesindelningen samtseklorindelningen som underlättar den operativa och fackmässiga ledningen avflygslridskraflerna saml - fördelen attinle behöva göra några större ändringar i den befintliga och i allt väsentligtväl fungerande militär- och civilområdesindelningen. För alternativ 5 talarfrämst de ytterligare besparingar om 8,7 milj, kr. för år som kan åstadkommas samt den bälireöverensstämmelsen med vissa av kommunikalionsverkens indelning i fred. Prop.1979/80:135 53 Ulredningen anser alt de ytterligare besparingar som kanuppnås i alternativ 5 inle moiiverar en minskning av anlalet militär- ochcivilområden. Ledningsulredningen förordar därför allernaliv 6. Dettaalternativ uppfyller inte tilläggsdirektivens besparingsmål om 150 anställda.En ytterligare minskning av personalen i alternativ 6 bedöms dock intelämplig. Om besparingsmålet skall vara styrande, förordar utredningenalternativ 5, I ell särskilt yllrande anför ledamöterna all en besparing om ytterligare 50 anslällda bör göras iden centrala stabsorganisationen. Ledamolen reserverar sig mot utredningensförslag och förordar elt alternativ med fyra mililär- och civilområden, där denuvarande Södra och Väsira militär- och civilområdena slås samman och därBergslagens mililär- och civilområden delas upp mellan Östra och NedreNorrlands militär- och civilområden. Därmed uppnås bl, a, en besparing om ca 27milj. och militärbefälhavarna får fullt luftoperalivt ansvar.