prop · G303182 · 1979-12-31 00:00:00 — Förslag om inlressenlsammansatia organ SIA-reformen som fattade beslul om år 1976innebär bl. a. alt slor vikt läggs vid samverkan mellan dem som närmast berörsav skolans verksamhet. I reformen ingår därför belydande förändringar i skolanskonferenssystem, vilka bl. a. ger eleverna större möjligheter lill inflytandeöver främst frågor som rör den egna klassen eller arbetsenheten. Dessaförändringar trädde 1978. SIA-utredningen.vars belänkande (SOU 1974:53) Skolans arbetsmiljö ligger till grund för SIA-reformen,föreslog utöver förbättringar i konferenssystemet att del i ledningen för eltrektorsområde eller en skcilenhet inom och gymnasieskolan skullefinnas en s.k. besiyrdsc. Detta organ skulle vara sammansatt av representanterför skolans personal, elever och föräldrar och i regel ha rektor somordförande. förslag skulle bestyreisen få beslutanderätt dels i frågor i vilkabeslut enligt gällande bestämmelser skall fattas inom rektorsområdet ellerskolenheten, dels i frågor som styrelsen för skolan delegerar lill bestyreisen.Undantagna från besiyrelsens besluiskompelens skulle endast vara frågor i vilkabeslutanderätten uttryckligen förbehålls annan, främsl frågor som rör enskildtjänsteman eller elev samt val av stoff och metodik i undervisningsarbetet. Ipropositionen (1975/76:39) om SIA-reformen uttalades att elt lokallledningsorgan bestående av elever och personal och i vissa fall även föräldrarborde kunna inrättas. Vissl ytterligare beredningsarbete mäste dock avvaktas.Riksdagen anslöt sig lill dessa uttalanden (UbU 1975/76: 30, rskr 1975/76:367). Frågan harsedan behandlats av en arbetsgrupp inom utbildningsdepartementet.Arbetsgruppen har i promemorian (Ds U 1977: 20) Medinflytande i skolanframlagt ett principförslag om samråds- och ledningsorgan pä rektorsområdes-eller skolenhetsnivå inom en kommuns grundskola och gymnasieskola samt enlandstingskommuns gymnasieskola. Dessa organ skall enligt förslaget kallas skolnämnder.Arbetsgruppen har vidareut- Prop.1979/80:182 12 vecklat sitl principförslag i promemorian (Ds U 1978:3) Skolnämndsbeslutsområde m. m. Enligt förslaget skall en skolnämnd i regel ha rektor somordförande och i övrigt vara sammansatt av företrädare för personal, elever ochföräldrar. Antalet förelrädare för personalen skall vara lika stort som antaletföreträdare för de båda andra grupperna tillsammans. De som skall företrädapersonalen utses av en församling bestående av dem som tjänstgör inom skol-nämndensverksamhetsområde. Belräffande elevförelrädare innebär förslaget följande. Harelevorganisationer tillsammans såsom medlemmar mer än hälften av de elever somhar rätt all bli företrädda genom ledamöter i en skolnämnd, tillkommer detelevorganisationerna all utse elevföreträdare i nämnden. Saknaselevorganisationer med sådan medlemsanslutning, tillkommer det en förändamålet bildad elektorsförsamling alt utse elevföreträdare. För utseende av föräldraföreträdaregäller i princip samma regler som för utseende av elevföreträdare. En skolnämnd skall enligt förslaget förmedla information,fungera som etl forum för överläggningar samt göra det möjligt för elever,föräldrar och personal alt gemensamt samråda med rektor, innan denne fattar beslul.I vissa frågor skall beslut kunna fattas av skolnämnden. Befogenheter och uppgifteri övrigt bör enligt arbetsgruppen vara koncentrerade till den dagligaverksamheten och den gemensamma miljön. Vad först gäller en skolnämnds möjligheter till inflytandei frågor som avgörs av styrelsen för skolan, innehåller förslagel en allmän regelom alt skolnämnd med vis.sa undantag skall beredas tillfälle att yttra siginnan styrelsen för skolan avgör viktigare ärende som rör viss skolenhet.Oavsett om del skulle följa av den allmänna regeln eller inte skall styrelsenför skolan i vissa särskill angivna frågor normalt inhämta yttrande, iblandförslag, från skolnämnd. Sålunda skall en inom siltverksamhetsområde avge budgetförslag lill styrelsen för skolan. Vidare skallbeslut av styrelsen för skolan om antagande av läromedel föregås av förslagfrån skolnämnd. Ytterligare exempel är att skolnämnderna skall få yttra siginnan styrelsen för skolan beslutar om uppläggningen i stort av de friaaktiviteterna i eller meddelar allmänna föreskrifier om ordningenvid skolenheterna. Beträffande skolchefen föreslås all denne vid behov skallhöra skolnämnd. Rektor föreslås bli skyldig att fortlöpande informera skolnämndi viktigare frågor rörande skolverksamheten inom skolnämndensverksamhels-område. Beträffande frågor som avgörs av rektor föreslås vissaallmänna regler om samrådsskyldighet för rektor. Om hinder inte möler skalldenne i frågor av stor belydelse för elevema självmant hålla samråd i skolnämnden,innan han fattar sitl beslul. I andra frågor som rör eleverna skall samråd skeom skolnämndsledamol begär det. Oavsett om det skulle följa av de allmännareglerna eller inte skall skolnämnd höras i vissa särskilt angivna frågor. 1979/80:182 13 Vadangår skolnämndens eget beslutsområde föreslår arbetsgruppen att en skolnämndskall kunna få beslutanderätt i särskilt angivna slag av frågor på två vägar.Den ena är genom beslämmelse i lag eller i författning som regeringen meddelarmed stöd av lag. Den andra är genom delegation från styrelsen för skolan.Arbetsgruppen tänker sig atl beslutsområdet huvudsakligen skall bestå av vissaav de frågor som f n. avgörs av rektor med stöd av författningsbestämmelseeller efter delegation från styrelsen för skolan på dess vägnar. Som exempel påbeslutanderätt med stöd av författningsbestämmelser kan nämnas alt en skolnämndföreslås få beslula om indelningen i arbetsenheter, bestämma ordningen förutseende av elevföreträdare i arbelsen-helskonferenser och klasskonferenser,inrätta ej föreskrivna samverkansorgan med beredande och rådgivande funktionersamt meddela sådana ordningsföreskrifter som kompletterar dem som styrelsen förskolan utfärdar. Ytterligare kan nämnas alt en skolnämnd föreslås få vissa påolika säll begränsade beslutsbefogenheter såsom att ge allmänna direktiv ifråga om den närmare utformningen av fria aktiviteter inom den enskilda skolenhetenoch atl fastlägga principer för schemaläggningen, i båda fallen med möjlighetför rektor till vissa avsteg. Delegationfrån styrelsen för skolan är beroende av atl styrelsen av fullmäktige harutrustats med delegationsbefogenhet och vill utnyttja den. Arbetsgruppen angersom exempel på fall där del kan vara lämpligt med delegation bl. a. mindrereparationer o. d. av lokalerna, inköp av vissa slag av inventarier och utbildningsmaterieloch vissa irivselfrämjande ålgärder, i samtliga fall inom ramen för visslbelopp. Vissafrågor borde enligt arbetsgruppen hell undantas från behandling i skolnämnd.Del gäller främsl frågor som avser enskild individ. Arbetsgruppenspromemorior har remissbehandlats. Remisstiden utgick i början av hösten 1978.Remissyttrandena gav uttryck åt en allmän uppslutning kring tanken alt eleveroch föräldrar bör få ökade möjligheter lill medinflytande. I övrigi varremissbilden myckel splittrad. En del remissinstanseransåg atl förslagel inte ger skolnämnderna tillräckligt slora befogenheter.Andra menade att befogenheterna var för långtgående. Vissa remissinstanserkunde inte tänka sig skolnämnder med beslutsbefogenheter. En del ville överhuvud taget inte atl elt ökat inflytande för elever och föräldrar skulleutövas inom ramen för etl inlressent-sammansalt organ. I många remissyttrandenuttalades obestämda farhågor om konflikter, åtminstone , med denpolitiska demokratin eller med fackliga intressen. Åtskilliga remissinstanserville avvakta utvecklingen när det gäller denkommunala organisationen, medbestämmandeavtal och samverkan på arbelsmiljölagensgmnd. Iövrigt kan nämnas att flera remissinstanser ansåg att förslaget innehåller ellalllför omfattande och detaljerat regelsystem. Prop.1979/80:182 14 Utredningen om jörstärkta kontakter mellan hem och skola Utredningen (U 1979:01) om förstärkta kontakter mellan hemoch skola har till uppgift att se över frågor som rör kontaktverksamhetenmellan hemmen och skolan. 1 direktiven omnämns förslaget om skolnämnder. Detsägs att frågan bereds inom och atl utredaren börfölja behandlingen av frågan. Elt betänkande från utredningen väntas . Utredning angående elevmedverkan i arbctsmiljöfrågor Såsom aviserades i den proposition som låg lill grund för arbelsmiljölagenhar bl. a. fåll regeringens uppdrag att ulreda frågan omelevernas medverkan i arbetet med skolans arbetsmiljö (se avsniti 2.5). Enligt uppgift kan uppdraget inte redovisas förräntidigast . 3.3 Utredningsarbete som rör den kommunala förvaltningeni allmänhet Såsom tidigare nämnts (se avsnitt 2.1) har fallatbeslut som gör det möjligt för kommunerna all fr. o. m. den I januari 1980bedriva försöksverksamhel med politiskt valda lokala organ. (Kn 1977:07) skall enligtsina direktiv (se Dir 1977: 96 och 1979:68) utreda bl. a. frågan om enpermanent lagstiftning om lokala organ i kommuner och landstingskommuner. Vidtillkomsten av lagstiftningen om försöksverksamhet har förutsatts atl kommitténnoga följer och utvärderar försöksverksamheten så att erfarenheterna av dennakan las till vara i kommitténs arbete på en permanent lagstiftning. Under arbetet med lagstiftningen om försöksverksamheluppmärksammades all det finns författningsbestämmelser som lägger vissauppgifter inte på vederbörande kommunala nämnd ulan på t. ex. rektor och somdärför begränsar det möjliga uppgiflsområdet för ell lokall organ (Jfr bilaga lillprop. 1979/80: 54 om försöksverksamhel med lokala organ för specialregleradförvaltning i kommunerna, s. 182). Kommittén har därför anledning atl i sitt arbetepå en permanent lagsliftning se över sådana författningsbestämmelser. Till kommunaldemokraliska kommitténs uppdrag hör också allöverväga frågor om inflytande för dem som nyttjar service. Det finns samband mellan kommunaldemokratiska kommitténsuppdrag och det uppdrag som har getts ål kommittén (1978:02) för medbestämmandefrågor.Sambanden gäller såväl de lokala organen och författningsbestämmelser ombeslutsfunktioner för bl.a. rektor som formerna för intressenters inflytande. Prop.1979/80:182 15 arbetsrätlsreform har utredningsarbetebedrivits kring frågor om medinflytande för de anställda sett i relation tillden kommunala demokratin. Hösten1978 tillkallades kommittén (Kn 1978:02) för medbestämmande-frägor för att motbakgrund av en lidigare utrednings förslag överväga frågor om bl.a.parissammansatta organ och rätl för personalförelrädare att närvara vidkommunala och landstingskommunala nämnders sammanträden. (se Dir 1978:63) har senare ändrats (se Dir 1978: 87 och 1979:54). Frågan ommöjligheten att inrätta partssammansatta organ löstes genom lagstiftningar 1979(se avsniti 2.1). I kommitténs uppdrag ingår emellertid fortfarande att se överbl.a. författningsföreskrifter om chefstjänstemännens beslutsfunktioner. Till chefsljänstemännenhör t.ex. skolchef och rektor. I direktiven pekas på att föreskrifter om chefstjänslemännensbefogenheter kan utgöra hinder för elt ökat personalinflytande. Vidare sägs idirektiven att det naturliga är all de politiska organen fortlöpande tar ställningtill vilken beslutanderätt som skall delegeras till chefstjänstemännen. Enligtdirektiven bör kommittén också överväga behovet av andra ändringar i specialförfattningarnai syfte att klargöra förutsällningarna för överlämnande av förvaltnings- och verkställighetsuppgiflertill partssammansaiia organ på de specialreglerade områdena. Med stödav lagen (1972:271) om närvarorätt vid sammanträde med ellerlandstingskommunal nämnd har pågått en försöksverksamhel medsådan närvarorätt för personalföreträdare. Kommittén skall följa den fortsattaförsöksverksamheten och överväga frågan om närvarorätt med hänsyn lill bl.a.den kommunala demokratins krav och samspelet med medbestämmandelagen ochparissammansatta organ. Till kommitlénsuppgifter hör också alt överväga om och i vilken utsträckninginflytandeformerna facklig vetorätt och fackligt självbestämmande kantillämpas inom den kommunala sektorn. De lokalaorganen är kommunala nämnder och kommitténs uppdrag täcker därför också dem. I skollagens inledande paragraf fastslås alt skolan isamarbete med hemmen skall främja elevernas utveckling till harmoniskamänniskor och till dugliga och ansvarskännande samhällsmedlemmar. Iförordningen (1980:64) om mål och rikllinjer läroplan förgrundskolan som regeringen utfärdade understryks atthuvudansvaret för de ungas fostran alltid vilar på hemmet. Prop.1979/80:182 16 med hemmen har dock skolan etl medansvar för alt barnenutvecklas till demokratiska och ansvarstagande människor. De vuxna i skolanskall stödja föräldrarna i deras uppgift att fostra. Skolan har å sin sida rättalt förvänta att föräldrarna stöder dess arbete. Skolans uppgifl all fostra innebär enligt läroplanens måloch riktlinjer att skolan aktivt och medvetet skall påverka och stimulera barnoch ungdomar att vilja omfatta vår demokratis gmndläggande värderingar och låtadessa komma lill ullryck i prakusk. Skolan skall därtörutveckla sådana egenskaper hos eleverna, som kan bära upp och förslärkademokratins principer om tolerans, samverkan och likaberättigande mellanmänniskorna. I departementspromemorian (Ds U 1977:20) Medinflytande iskolan (se avsnitt 3.2) anges som en utgångspunkt för de förslag som därframläggs atl det är ett vitall samhällsintresse att skolan utformas så alt denaktivt främjar elevernas sociala utveckling. Det är därför väsentligt alleleverna flir uppleva sig själva som medansvariga och inte endasl som föremålför påverkan. Detla kan endasl uppnås om eleverna tillerkänns ett reellt medinflytandeoch medbestämmande i skolan. Jag delar denna uppfattning. För all skolan skall kunnafullgöra de uppgifter som här har krävs atl inte bara personalen utanockså elever och föräldrar har etl medinflytande över skolverksamheten ochdärigenom känner elt medansvar för denna. Jag vill även peka på alt skolan enligtmålen läroplan för gmndskolan har skyldighel all ge eleverna ökatansvar och medinflytande i takt med deras stigande ålder och mognad. Av grundläggande betydelse är möjligheterna alt påverkaden dagliga verksamhelen. För all kunna göra detla behövs i försia handinflytande på klassnivå saml, i gmndskolan där två eller flera klasser bildararbetsenheter, också på arbetsenhelsnivå. 1 och gymnasieskolan finns klassråd ochklasskonferenser, i dessutom arbetsenhetskonferenser. Dessa samverkansorgan,av vilka Jag särskilt vill framhålla klassråden med deras ställning som bas förelevinflytandet (se avsnitt 2.2), kan ge eleverna goda möjligheter lillinflytande på klass- och arbetsenhelsnivåerna. När del gäller föräldrarna är deras möjligheter tillinflytande på klass-och arbetsenhetsnivåerna mer begränsade. Kontakterna mellanhem och skola - vilka på dessa nivåer bl.a. sker vid klassmöten - kan enligtmin mening behöva förslärkas. Jag avser alt återkomma till denna fråga när utredningen(U 1979:01) om förstärkta kontakter mellan hem och skola har redovisat sittuppdrag (se avsnitt 3.2). Del räcker emellertid inte med möjligheter till inflytandeinom klasserna och arbetsenheterna. Åtskilliga frågor som elever och föräldrarbör ha möjlighet atl påverka - inte minst för att bästa möjliga sakligaresultat skall kunna nås - är inte begränsade till en klass eller enarbetsenhet. del frågor kan röra hela skolenheten, ibland allaskolenheter inom ett rektorsområde. På sistnämnda nivåer fallas beslut normalt av rektor. SomJag har redovisat (se avsnitt 2.4) föreskrivs bara för enstaka frågorskyldighet för rektor all bereda eleverna tillfälle att framföra synpunkter.Sådan skyldighel gäller innan rektor meddelar ordningsföreskrifter eller avgerförslag lill styrelsen för skolan om antagande av läromedel. Vad föräldrarna beträffarfinns inga liknande föreskrifter om skyldighel för rektor att höra dem. Vad somfinns är endast allmänna föreskrifier om skyldighet för rektor all främjasamarbetet mellan hem och skola. Elever och ibland också föräldrar kanemellertid i en del frågor ulöva inflytande genom medverkan i de samarbelsnämndersom enligt skolförordningen eller särskilda föreskrifter om försöksverksamhetförekommer inom gymnasieskolan och pä högstadium (se avsnitten 2.2och 2.3). Det bör också nämnas, att elevföreträdare har rält all medverka vidsammankomster om studie- och yrkesorientering och vid andra sammankomster föröverläggning om vissa frågor som rör skolenheten, nämligen pedagogiska frågorav allmän karaktär och sådana frågor om skolmiljön som särskilt berörskolen-helens verksamhei (se avsnitt 2.2). Denna reglering ger enligt min mening inte eleverna ochföräldrarna tillräckliga möjligheter till inflytande på skolenhets- och reklorsområdesni-vå.Regleringen lar huvudsakligen sikte på eleverna och ger inte heller deminflytande i mer än en del av de frågor som de kan ha berättigade anspråk påatt kunna påverka. Dessulom vilar inte reglerna om de olika frågorna ochformerna för inflytande på enhetliga principer. De bildar inte heller någolsammanhållet mönsier. Del torde vara en allmän uppfattning all enreform behövs. Däremol är del inte givet hur reformen bör utformas. Hillills framlagda utredningsförslag bygger på tanken att samarbetsnämndernaskall ersättas med andra inlressenlsammansatia organ som har siörre befogenheter.Dessa utredningsförslag - förslag om bestyrelser och detförslag som en arbetsgrupp inom lade fram om skolnämnder- har jag lidigare redovisat i korthet (se avsnitt 3.2). I samband därmed harJag också redogjort för remissutfallet i slorl av arbetsgruppens förslag. Innan jag ger min allmänna syn på vilket slags reform somkan och bör genomföras , villjag också erinra om att harfattat beslut som gör del möjligt alt i form av försöksverksamhet inrättakommunala nämnder med etl lokall begränsat verksamhetområde (lokala organ).Möjlighet har också öppnats alt i kommuner och landstingskommuner inrättaorgan beslående av förelrädare för arbetsgivare och arbetstagare (partssammansaiiaorgan). Jag har i del föregående lämnat närmare uppgifter om den nyalagstiftningen i dessa frågor (se avsnitt 2.1). Som jag också har nämnt bedriver kommunaldemokratiskakommittén 1979/80:182 18 och kommittén för medbestämmandefrågor utredningsarbetesom avser den kommunala förvaltningen i allmänhet och som är inriktat på denkommunala demokratin och på frågor om medinflytande för anställda och nyttjareav service sett i relation lill den kommunala demokratin (se avsnitt3.3). I rådande läge med pågående utredningsarbete är jag inteberedd att ta ställning vare sig för eller emot förslaget omintressentsammansatta skolnämnder med beslutsbefogenheter. Slullig ställning lillfrågan om inflytande för elever och föräldrar kan tas försl när klarhetvunnits i de frågor som är under ulredning. hindrar emellertid intealt vissa förändringar genomförs , en uppfattning som också haruttalats av chefen för kommundepartementet i propositionen (1979/80:54) omförsöksverksamhet med lokala organ för specialreglerad förvaltning i kommunerna(s. 15). Som jag lidigare har nämnt (se avsnitt 3.2) gavremissyttrandena över skolnämndsförslaget uttryck åt en allmän uppslutningkring tanken att elever och föräldrar bör få ökade möjligheter tillinflytande. Jag är själv övertygad om atl elev- och föräldrainflylandet måsteförstärkas , inte minst med lanke på skolans fostrande roll. Problemeni skolan är slora. visar undersökningar att siörre inflytande ochansvar har en mycket positiv inverkan när det gäller alt komma till rätta medbl. a. brister i skolans arbetsmiljö. Skolan intar i viss mån en särställninggenom sin fostrande roll och det är därför motiverat alt låla elever ochföräldrar få ett större inflytande än nyttjare av offentlig service i andrasammanhang tillerkänns. Så har i viss mån redan sketl genom samarbetsnämndernaoch systemet med konferenser och klassråd. Fortsatt reformverksamhet pä dettaområde förutsätts SlA-beslut. Elever och föräldrar har länge fåttvänta på förbäliringar. Dessa grupper har därför ett berättigat anspråk på all näslasteg nu tas. I mina överväganden om vad som kan och bör göras nu harJag tagit fasta på ell enligt min mening väsentligt inslag i förslaget om skolnämnder,nämligen principen om samrådsplikl för rektor. Åtskilliga för eleverna viktigabeslut fattas av rektor. Genom en samrådsplikt för rektor bör därförmöjligheterna till inflytande för elever och föräldrar kunna påtagligtförbättras. Innan jag redovisar mitt förslag vill Jag nämna atlinformella överläggningar i saken har förekommit mellan förelrädare förutbildningsdepartementet och representanter för Svenska kommunförbundetskansli. och Skola, . Dessa representanter har därvid ställt sig positiva lill alt samrådspliklför rektor införs. Prop.1979/80:182 l* 4.2 Reformen i huvuddrag Åtminstone tills vidare bör den reform rörande samrådspliklför rektor som jag föreslår begränsas till kommunernas grundskolor och gymnasieskolorsaml landstingskommunernas gymnasieskolor. För andra skolformer med jämföriigutbildning är det för dagen inte möjligt att ta ställning lill om förändringarav liknande slag bör genomföras. Till samordningen i fall där grundskola ellergymnasieskola bedrivs i samma skolenhet som en skolform utanför reformenåterkommer Jag i det följande (se avsniu 4.3). De ökade möjligheterna till inflytande för elever ochföräldrar gäller alltså beslul som fattas av rektor inom en kommuns grundskolaeller gymnasieskola eller en landstingskommuns gymnasieskola. För tydlighetensskull villjag påpeka, attjag avser endast sådan rektor som har den omedelbaraledningen av en eller flera skolenheter. Mina förslag om samrådsskyldighet för rektor avsereleverna på högstadium och i gymnasieskolan saml föräldrarna lillelever på gmndskolans samtliga stadier. Dessa grupper bör få utse förelrädaremed vilka rektor skall samråda. Företrädare bör ulses lill del antal, för dentid och i den ordning som styrelsen för skolan besiämmer. När det gäller attbestämma hur förelrädare skall ulses vill Jag peka på alt styrelsen för skolanredan har en sådan uppgift beträffande elevrepresentanter i olika samverkansorganinom skolan, l.ex. samarbelsnämnden (se avsnitt 2.2). Jag ser inte anledningall förorda någon viss metod för utseende av elev- och föräldraföreträdare understryka viklen av all myckel slor hänsyn tas till de synpunkler ochönskemål som elev- och föräldrakollektiven själva har i denna fråga. Det ärsjälvklart att de som utses måste vara representativa för de grupper som deföreträder. En del frågor gäller bara en skolenhet, medan andra berörkanske alla skolenheterna inom rektorsområdet. Som exempel på del senare falletkan nämnas frågor om fördelning av resurser mellan rektorsområdets skolenheter.Från bl. a. den synpunkten kan del vara lämpligl att företrädare ulses förvarje skolenhet för sig och inte för hela rektorsområdet. Andra hänsyn kan docktala för all förelrädare utses för hela rektorsområdet. Styrelsen för skolanbör få bestämma i denna sak efter vad styrelsen bedömer vara den lämpligastelösningen. För låg- och mellanstadier innebär miltförslag, såsom redan framgått, atl rektor skall ha samrådsplikl endasl iförhållande till företrädare för elevernas föräldrar. Till frägan om medverkanav eleverna i della sammanhang återkommer jag i del följande (se avsnitt 4.3).Jag behandlar då också frågan om medverkan av föräldrarna lill elever i gymnasieskolan. Vad gäller samrådsskyldighelens omfattning och närmareinnehåll förordar Jag följande. Samrådsplikten bör kunna gälla oberoende av om rektorsbeslutsbefogenheter grundar sig på en författningsbestämmelse eller pådelegations- Prop.1979/80:182 20 uppdrag från styrelsen för skolan eller från elt lokallorgan att fatta beslut på styrelsens eller det lokala organets vägnar. Sombeslut av rektor bör räknas även förslag och yttranden som t. ex. styrelsen förskolan eller ett lokall organ infordrar från rektor.