prop · G30390 · 1979-12-31 00:00:00 — Innan kommun eller landstingskommun verkställer ny-, till-eller ombyggnad av skolhus för gymnasieskolan, skall SÖ ha prövatlokalbehovet. Åndring av skolhus för eller gymnasieskolan får intevidtagas ulan föregående anmälan lill länsskolnämnden (skolförordningen 2 kap.25§). Denna beslämmelse om prövning av lokalbehovet gäller således oavsett omkommunen avser atl söka slatsbidrag eller inte. Till slöd för kommunernas ställningstagande vid prövningav lokalbehovet för och den integrerade särskolan har SÖ utarbetatoch efter regeringens medgivande fastställt lokalnormer, som finns utgivna iSÖ;s skriftserie SKOLHUS. Lokalnormema anger den erforderliga netlo- Prop.1979/80:90 76 golvarean för olika lokaler som skolan behöver för bl. a.undervisning, administration, elevvård och skolmåltider. SÖ har även utarbetat och fastställt normer för beräkningav lokalbehov för gymnasieskolan och den kommunala högskoleutbildningen.Normerna omfattar numera de allra flesta studievägarna inom gymnasieskolan. Förövriga studievägar tillämpar SÖ vid beslut om lokalbehov normer av provisoriskkaraktär eller s. k. praxisnormer. SÖ:s normer och anvisningar för bedömning av lokalbehovgäller i första hand nybyggnader men utgör även underiag för disponering ochbedömning av lokalbehov vid ombyggnad av befintliga lokaler. Enligl stalsbidragsförordningen skall en skolasplanlösning överensstämma med de lokalnormer som SÖ meddelar. Avvikelser somär pedagogiskt väl underbyggda får dock göras. Vidare får nettogolvarean förell enskilt objekt inte överstiga den lotala nettogolvarean enligt lokalnormerna. Innan SÖ beslular om lokalbehovet för gymnasieskolanuireds lokalbehovet av skolstyrelsen eller landstingels utbildningsnämnd. 1ulredningen bör enligl SÖ:s anvisningar ingå förslag till lokalprogram, som börvara etl lotalprogram, dvs. omfalta hela den berörda skolenhetens lokalbehov. Till slöd för beräkning av veckolimbelaslning avgymnasieskolans lokaler har SÖ utarbetat tabeller med särskild handledning förall underiälla kommunernas arbete med alt beräkna lokalbehovet. Efter utredning om lokalbehovet inges framställning omprövning av lokalbehovet lill länsskolnämnden, som med egel yttrande överlämnarframställningen lill SÖ. Efler prövning av lokalbehovet beslutar SÖ vilka lokalersom behövs. Skollokalernas storiek anges i m nettogolvarea. SÖ:s beslut i ärenden rörande lokalbehovsprövning förgymnasieskolan innebär i praktiken även ett preliminärt beslut om att kommuneller landstingskommun kan påräkna slatsbidrag för uppförande av nya lokaleroch för ombyggnad av befintliga lokaler inom den vid lokalbehovsprövningenfastställda totala nettogolvarean och det därav följande bidragsunderlaget. Vidombyggnad kan huvudmannen med SÖ:s beslul som grund göra en ungefäriigberäkning av statsbidragets sloriek. 2.6.3 Granskning av skissritningar Efter beslut om lokalbehovet upprättas skissritningar lillskolbyggnadsföretaget. Kommuner skall vid upprättande av skissritningar gelänsläkaren, skolläkaren och den berörda skolpersonalen tillfälle alt yttrasig om ritningama. Granskning av skissritningar sker hos SÖ. Granskningen avskissritningar för gmndskoleprojekl är frivillig. Om lokaler för särskolaningår i gmndskoleprojektel är emellerUd granskningen obligatorisk. Syftet med granskningen är alt ge kommunerna råd och synpunkteravseende den pedagogiska funktionsdugligheten och byggnadsekonomin. SÖ:s synpunkter och rekommendalioner sammanfallas i enskrivelse som tillställs skolans huvudman. Enligl SÖ;s anvisningar har kommunenvad gäller skissgranskade gmndskoleprojekl frihel att följa eller avvisa SÖ:srekommendationer. Följer kommunen SÖ;s rekommendalioner behöver huvudritningarinle bifogas ansökan om statsbidrag till investeringar i lokaler förgrundskolan. 2.6.4 Ansökan om slatsbidrag Ansökan om statsbidrag upprättas enligt fastställtformulär och inges , som med eget yllrande insänderhandlingarna till SÖ. Till ansökningen skall bifogas - uldrag avprolokoll som visar all kommunen för sin del beslutat utföra byggnadsförelaget, - landstingskommunensyttrande om byggnadsföretaget vad beträffar integrerad särskolas organisationoch ritningar, - uppgifler omkommunens ekonomiska förhållanden, - huvudritningarsamt situationsplan (vissa undantag vad gäller ), - skissrilningarsom granskals av SÖ, - förteckningöver lokaler för skoländamål eller evenluelll andra ändamål med uppgifl omareor saml molivering lill evenluella avvikelser från behovsprövning, gällandelokalnormer eller rekommendationer vid förelagen skissgranskning, - uppmälningsrilningar/relalionsrilningar(insänds vid om- och tillbyggnad), - ekonomisk ochteknisk redovisning (kostnader för ombyggnad skall redovisas separat) samt - rumsvisuppställd koslnadsspecifikation (insänds endast om SÖ begär detla). Härutöver skall lämnas uppgifter om att kommunens beslutatt ulföra byggnadsförelaget vunnit laga kraft samt atl föreskrivna yllrandenav länsläkaren, skolläkaren och den berörda skolpersonalen har inhämlals. Uppgifl skall också lämnas belräffande eventuella åtgärderför sjukvårdsändamål under beredskapsförhållanden. Vidare skall lämnas uppgifterom skolanläggningensorganisation samt, i fråga om grundskola, kommunens beslul om lokalbehovet ochunderlaget för detla. Slutligen skall i fråga om gymnasieskolan anges antaletgymnasieskolelever från annan kommun i anläggningen. Enligt särskilt formulär skall kommun ellerlandstingskommun redovisa de beräknade kosinadema för byggnadsföretaget. Dettagäller även då stalsbidragel skall bestämmas utifrån nettogolvarean. Förslmåste emellertid icke bidragsberättigade kostnader frånräknas den sammanlagdaberäk- Prop.1979/80:90 78 nadekoslnaden i syfte all få fram en rensad produktionskostnad som skall jämförasmed bidragsunderlaget för bedömning av kostnadens skälighet. Frånden lolala produktionskostnaden skall frånräknas vissa mark- och tomtkostnader,t. ex. lösen av mark, anslutningsavgifter för el, och avlopp samlkostnader för ulvändiga ledningar och planering. Vissa bygg-herreomkostnader,såsom koslnader för utredningsarbete som föregår det egentligaprojekteringsarbetet, förväntade kostnadsökningar från den tidpunkt dåslatsbidragsansökan inges och intern ränta, skall också frånräknas. Detsammagäller exlraordinära grundläggningskoslnader, inredning och ulrustning som inlehänförs lill byggnaden, merkoslnader för skyddsmm och förberedande ålgärderför beredskapssjukhus samt kostnader för lokaler eller lokalarea för annatändamål än skolans. 2.6.5Slatsbidragsbeslul saml avräkning av kvotkostnad från investeringsram Beslutom slatsbidrag till skolbyggnadsinvesleringar fattas av SÖ. Länsslyrelsenutbetalar slatsbidrag efler rekvisition av kommun eller landstingskommun.Normalt sker utbetalning av statsbidraget vid tre tillfållen, nämligen medhälften då bygget påbörjas, med en fjärdedel då byggnaden är under lak samt meden fjärdedel då bygget är slutfört. Statlig avsyning förekommer inte längre.Kommunen har alt ange om byggnadsföretaget utförts i huvudsakligöverensslämmelse med vad som förutsatts vid beslut om Slalsbidrag. Samlidiglmed beslut om statsbidrag gör SÖ en avräkning av kvolkosl-naden fråninvesteringsramen. Enligl gällande bestämmelser skall den med bidragsunderiageljämförbara rensade produktionskostnaden samt ett till-lägg, , förkostnader för ulvändiga ledningar och planering avräknas fråninvesteringsramen. Denna avräkning sker, till skillnad från utbetalning avbidraget, vid ell enda tillfälle. 3 förslag till förändringar 3.1Hyresbidrag per elev och år Somvi lidigare nämnt har i en promemoria (Ds U 1970:12) från utbildningsdepartementetdiskuterats etl förslag lill statsbidragssystem för skolbyggnader utformat somhyresbidrag per elev och år. Förslagel skulle ses som elt alternativ lillnuvarande investeringsbidrag till skolbyggnader och skulle i princip vara etldriftbidrag. Följandeallmänna moliv angavs för ändringar av statsbidragssystemet -en översyn motiverades i början av 1970-talel särskilt av gymnasieskolansinförande. - kommunerna hadevisat ökat intresse för atl samplanera skollokaler och lokaler för andraändamål, - statsbidrag iform av investeringsbidrag hade ansetts främja nybyggnation framförförhyrning, - handläggningsordningenför statsbidrags- och byggnadsärenden var onödigl komplicerad, - bidraget kundeenbart ulgä till huvudman för skolorna, - bidragssystemetkrävde exakta normer för lokalernas sloriek, - det år 1965införda skatteutjämningsbidraget saml de ökande kommunstorlekarna och detdärmed mera jämnt fördelade skatteunderlaget kommunerna emellan kunde ansesmotivera alt bidragel gjordes oberoende av skalleunderlaget. De principiella ulgångspunklerna för en ny form avslatsbidrag till skolbyggnader enligt promemoriafrån kan sammanfattas i följande punkter - beräkningsgrunderför bidrag lill grundskola och gymnasieskola skulle vara enhetliga, - bidragskonslruktionenskulle vara neutral lill om lokalbehov tillgodosågs via förhyrning ellerbyggnation, - bidragskonslruktionenskulle möjliggöra regional samplanering och samutnytljande av lokaler, - bidragskonslruktionenskulle vara enkel, - handläggning avbyggnads- och bidragsärenden skulle förenklas, - bidragsformenskulle främja rationalisering och effektivitet i skolbyggandet. Dessa utgångspunkter ansågs lällasl alt lillgodose genomalt investeringsbidraget omformades till etl driftbidrag - hyresbidrag per elevoch år - kombinerat med ell lånesystem. En av utgångspunkterna vid en övergång från byggnadsbidragav investeringsbidragstyp till etl bidrag av driftbidragslyp var, allkostnadsfördelningen mellan stal och huvudman i möjligasle mån skullebibehållas. Beräkningarna utgick alltså från alt bidragel skulle motsvara delav den s. k. kvotkostnaden, dvs. ), uppräknat medbyggnadskoslnads- och ortsindex, saml kostnader för ulvändiga ledningar ochplanering. Eflersom etl hyresbidrag skulle ulgå kontinuerligt perelev och år måsle bidragsbeloppet periodiceras för atl kostnadsfördelningenskulle kunna bibehållas. I de fall minskning av elevantalet i en glesbygdskommunvar en följd av avflyttning från kommunen skulle det i vissa fall vara rimliglmed någon form av modifiering av regeln att bidraget strikt följde elevantalet. Om ett hyresbidrag utgick för samlliga elever skulle detinnebära att 1979/80:90 80 kommunemafick statsbidrag för redan uppförda skolbyggnader två gånger. För alt undvikadenna effekt och därmed bibehålla en i huvudsak oförändrad kostnadsfördelningansågs det nödvändigl att tillämpa någon form av reduktionsregel, som innebar,all det statsbidrag som erhållits av den enskilda kommunen visst antal år bakåti tiden avräknades. Etthyresbidrag per elev och år i form av elt driftbidrag som ersättning för detslalliga investeringsbidraget lill skolbyggnalionen skulle medföra, atlhuvudmännen gick miste om ett kapitaltillskott motsvarande investeringsbidragetsstorlek i samband med byggandet. Denna del av byggnadskoslnaderna måslesåledes finansieras på annat sätl vid ell eventuellt hyresbidrag. Trealtemativa möjligheter diskuterades. 1. självfinansiering eller allmänna lån, 2. slalliga lån molsvarande investeringsbidraget ienlighet med bostadslånekungörelsen, 3. lån molsvarande investeringsbidraget enligl enspeciell förtaltning som möjliggjorde lån enligt ungefär samma principer sombostadslånekungörelsen. Planeringenav lokalbehov för undervisningen skulle ske på i slort selt samma sätt somtidigare. Investeringsplaner, som skulle grunda sig på kommunernaslokalbehovsberäkningar, borde samordnas och justeras på regional nivå för atlsedan sammanslällas och jusleras på cenlral nivå och framläggas i samband medpetita. Statens ställningstagande till investeringsplanerna skulle liksomtidigare ha formen av investeringsramar. Föratl säkerställa att krediter motsvarande dessa ramar fanns tillgängliga skullespeciella överenskommelser - oavsell finansieringsform -kunna träffas medkreditinstituten. Vilka myndigheter på lokal, regional resp. cenlral nivå somskulle handha prövningen av låneärendet blev beroende av låneformen. Detvar enligl departementspromemorian inte självklart atl den handläggningsordningsom gällde för bostadslåneärenden borde appliceras i alla detaljer påskolbyggnadsärendena. Nuvarandeordning förutsattes gälla om kommunema helt självfinansierade byggandet. Delslulliga ställningstagandet fömtsattes emellertid ske inom länsskolnämndema,som då hade atl tillse atl centralt utfärdade anvisningar följdes. Detskulle kunna vara en fördel med tanke på möjligheterna till en regionalsamplanering av lokalbehov om SÖ:s anvisningar angående skolbyggandet gavskaraktären av minimikrav. Detla gällde framför allt lokalnormerna. Denhelt övervägande delen av remissinstansema ansåg, att bestämmelserna omstatsbidrag till skolbyggnader borde ändras. Meningama gick visserligen isärvad gällde förändringens omfattning och inriktning. Oavsett vilken principiellutformning remissinstanserna fann lämpligast, var de dock i stor ulslräckningense om att vid en förändring främst följande krav borde tillgodoses, nämligen att ett integrerat byggandeunderiällas, atl huvudmännens procenluella andel av byggnadskoslnaderna inteökas, all betingelserna för skolans verksamhel beaktas, alt huvudmännens handlingsfrihetökas samt alt handläggningen av byggnadsfrågorna förenklas. Det framhölls atl kommunerna hade alt följa en radbestämmelser belräffande skollokalernas storlek och utformning, skollomlenssloriek, läge och beskaffenhet m. m. Man var medveten om att dessa bestämmelserverksamt hade bidragit lill förverkligandet av en någorlunda likvärdigskolbyggnadsstandard kommunerna emellan. Främst ansågs detla ha varit av betydelsei mindre kommuner, för vilka ett skolbygge ofta var ekonomiskt och administrativtbetungande. 1 samma mån som kommunerna genom sammanläggningar blev slörre,ökade emellertid tillgången till kvalificerade specialisler för den enskildakommunen, varigenom risken för felplaneringar o.dyl. minskade. Man bordedärför utan fara kunna fortsätta den uppmjukning av de statliga föreskrifternasom ägt mm . Nästan samtliga remissinstanser behandlade frågor somsammanhängde med etl integrerat uppförande och utnyttjande av skolbyggnader.Ålskilliga av de till integrering posilivt inställda instansema framhöll, altom byggnadsprogrammet för skolans utrymmen kunde behandlas friare ochskollokalerna i byggnadsteknisk mening inte behövde lösas som en från övrigbebyggelse avskild och intern angelägenhel, uppstod möjligheler till nyabyggnadsfunktionellt värdefulla kombinationer. Samordningen ansågs kunna ledatill att skolan traditionellt tillhöriga utrymmen kunde användas för andrafunktioner i samhällel, aniingen i principiellt oförändrad form eller medmodifikationer som även kunde visa sig vara till fördel för skolans verksamhel. Ett integrerat byggande ansågs medföra lokalmässiga,personella och funktionella vinster. Några remissinsianser framhöll att ellintegrerat byggande gick all förverkliga enligl gällande bidragssystem. Bestämmelsernaansågs dock böra komplelleras med alternativ som medgav rält till avvikelser,då sådana kunde motiveras eller visade sig nödvändiga. Flera remissinstanser anförde synpunkter av negaliv artmot ett till driftbidrag omformat investeringsbidrag, och åsikterna omhyresbidrag per elev och år gick vilt isär. Ett flertal remissinstanser log mereller mindre avslånd från det föreslagna bidraget. Det föreslagna bidragssystemet ansågs kunna på ellnegaiivi sätl påverka statsbidragsgivningen till glesbygdskommuner medsviktande elevunderiag. Elt driftbidrag beräknat på del elevantal för vilketskolan var lokalbehovsprövad skulle vara mer rätlvist. Ett kompletterandebidrag erfordrades som kompenserade kommuner med små skolenheter och småklasser. SÖ anförde bl. a. att ett bidrag per elev och år kundekomma att medföra en ojämn fördelning från rättvisesynpunkt. 1 stället bordeetl driftbidrag 6 1979/80. Prop.1979/80:90 82 per klass och år övervägas ytterligare. Särskilt i kommunermed små klasser gav ett bidrag per elev ett för kommunen ogynnsamt ulfall. RRV hävdade att ulgångspunklen för bestämning av metod förberäkning av slalsbidrag borde vara all åstadkomma slyming och effektivitet iskoldriflen. Några remissinstanser ansåg alt det föreslagnabidragssystemet inle tillräckligl beaklade kopplingen mellan kvalilativa kravoch bidrag. Förslaget ansågs inte heller ägnal all främja en anpassning avskolbyggandel efter ändrade förutsätlningar. De i departementspromemorian diskuterade tre vägarna alltäcka bortfallet av investeringsbidraget behandlades i ett storl anlalutlåtanden. Alternativet alt genom självfinansiering eller allmännalån tillgodose medelsbehovet betecknades av flera remissinstanser som den frånadministrativa synpunkter enklaste lösningen. I övrigl ställde man sig dockavvisande till allernalivet. Självfinansiering skulle direkl komma all påverkaskattesatsen. Lån kunde visa sig svåra atl erhålla ochförorsakade betydande räntekostnader. 1 valet mellan de övriga båda alternativen fördelade sigremissinslanserna ungefär lika. Endast elt relalivi lilel anlal remissinsianser behandladeolika meloder alt beräkna låneunderlagel. Slutligen underslrök näslan samtliga remissinsianser atleventuella förändringar borde leda till ökad samordning på olika nivåer samtlill decentralisering av handläggnings- och beslutsfunktioner lill regionalaoch lokala organ. 3.2 Kommunalekonomiska utredningens förslag Kommunalekonomiska ulredningen (KEU 76) framhöll (SOU1977:48 och SOU 1977; 78) atl det viktigaste motivet för ett stalliglinvesteringsbidrag till skolbyggandet har varil att underlätta för huvudmännenatl bygga erforderliga lokaler oberoende av kommunstorlek och skalleunderlag.Vidare anförde KEU 76 alt del nuvarande statsbidraget har befrämja altundervisningslokaler med likvärdig standard kunnal byggas ganska oberoende avhuvudmännens ekonomiska förhållanden. Detla sammanhänger även med deanvisningar om lokalernas ulformning m. m. som SÖ ulfärdal i anslulning tillstatsbidragsbestämmelserna. KEU 76 fann efter genomgång av gällande bestämmelser altprinciperna för investeringsbidragen lill skolbyggnader varierar beroende påskolform och huvudman. Utredningen ansåg det nödvändigt atl beslutanderätten vadgäller skolbyggnademas utformning i stor utsträckning delegeras tillkommunerna. Detta skulle enklast kunna ske genom atl statsbidragsgivningenupphörde. Genom en sådan ålgärd skulle också handläggningen avbyggnads- och bidragsärendena förenklas. KEU 76 framhöll dock att åtgärder måsle vidtas för attmotverka de finansieringsproblem som uppkommer för kommunerna om de skulle gåmiste om etl kapilallillskoll motsvarande investeringsbidragels sloriek isamband med byggandet. Utredningen ansåg atl en metod för atl säkerställalånemtijligheter för skollokaler vore att låla de slalliga bostadslånen gällaåven för skolbyggnader. Detta skulle kunna gälla antingen elt beloppmotsvarande nuvarande investeringsbidrag eller en ännu slörre andel avinvesteringskostnaderna. Frågan om all pröva om nuvarande bidrag kan ersättasmed slatliga bostadslån låg dock utanför direktiven till utredningen. Vidare pekade KEU 76 på atl de i bidragsbeslämmelsernaintagna skat-tekraftsgraderingarna bör utmönstras då dessa sedan långe förloratsin betydelse. KEU 76 ansåg atl en statsbidragsöversyn inom ramen förnuvarande syslem också borde syfla lill all undersöka i vad mån handläggningenav byggnads- och bidragsärenden ylleriigare kan förenklas sä att kommunernamera fritt kan förfoga över det från staten erhållna kapitaltillskottet. Enöversyn borde åven enligl KEU 76 omfatta frågan om all göra bidragsgivningenneutral till egna eller förhyrda lokaler. Endasi ett fåtal remissinstanser. SÖ, ochett tiotal kommuner, tog upp KEU;s behandling av skolbyggnadsbidragel. SÖ ansågalt nuvarande bidrag är av stor belydelse för kommunernas skolbyggnadsverksamhet,men hade inle något att erinra mot alt en prövning gjordes om bidraget kundeersättas med statliga bostadslån. SÖ hade inte heller någol all erinra mol enöversyn för alt finna mer enhetliga principer för bidragens utformning saml i del sammanhanget uppmärksammar statsmakternas möjligheter atl genominvesteringsramar och tilläggs-ramar reglera skolbyggnadsverksamhelen. framhöll att en utvärdering behövde görasav systemet med bostadslån till skolor som ulgör en integrerad del av enanläggning för boendeservice innan man var beredd att ta ställning till ombostadslän skall ulgå till alla skolbyggnader. Av kommunerna ställde sig tre klarl positiva till ettslopal bidrag som ersäUs med bostadslån, två var något mer iveksamma och fem(Söderkommunerna i ) ställde sig myckel Iveksamma. fattade regeringen beslut om en översyn avden slatliga skoladministralionen. 1979/80:90 84 Inom den skoladministrativa kommittén (SAK) som däreflertillsattes (U 1978:17) pågår f n. en översyn av framför allt SÖ;s,länsskolnämndernas och forlbildningsavdelningarnas arbelsuppgifler ochorganisation. Utgångspunkten för organisationsöversynen bör. enligtdirektiven, vara gällande ansvarsfördelning mellan stal och kommun påskolområdel. SAK har dock all överväga vilka ylterligare möjlighelersom finns atl decentralisera befogenheler och ansvar lill kommunerna. Syftetbör därvid vara atl i ännu högre grad än som redan har skett befria såväl SÖsom länsskolnämnderna från löpande, förvaltningsmässiga och konlrollerandeuppgifler. SAK skall även pröva hur arbetsuppgifterna skall fördelasmellan SÖ och länsskolnämnderna liksom utformningen av den lokala statligaskoladministrationen för arbetsmarknadsutbildningen, specialskolan, denstatliga vuxenutbildningen m. m. Riktmärket för översynsarbelel skall vara att ingauppgifler skall ligga på högre myndighetsnivå än vad som är nödvändigt församordningen och rättssäkerheten. Alla möjligheler alt decentralisera, förenklaoch avveckla delaljkonlroller skall övervägas dock med beaktande av alt viktigagenerella mål inte äventyras. Den statliga skoladministrationens uppgifler bör inriklaspå atl tillse all de av riksdag och regering fastställda målen för skolanförverkligas och alt ularbela underlag för statsmakternas beslul iskolpolitiska frågor. En av de viktigaste uppgifterna för den statligaskoladministrationen blir att tillse att principen om ett enhelligl skolsystemoch en likvärdig ulbildningsstandard upprätthålls. SÖ:s cenirala uppgifler bör vara att bedriva forsknings-och utvecklingsarbete på skolområdel, löpande utvärdera verksamheten i skolansamt att bedriva en långsiktig och övergripande planering. Grundläggande vidhandläggningen av dessa uppgifter måsle vara del faklum all ulbildningen i helalandet skall hålla samma slandard, dvs. Länsskolnämnderna bör ulvecklas lill alt bli regionalapedagogiska resurscentra med uppgift atl slimulera, stödja och ge råd lillkommunerna samt bilräda kommunerna med den löpande ulvärderingen av skolansverksamhet. 5 Principer för statsbidragsgivning I samband med beslut om denkommunala ekonomin (prop. 1978/79:95, FiU 1978/79:35, rskr 1978/79:335)behandlades principerna för statsbidragsgivningen till kommuner ochlandstingskommuner. Kommunalekonomiska utredningen (KEU 76) framhöll (SOU1977:48 och SOU 1977:78) all syftena med den nuvarande statsbidragsgivningentill kommuner i första hand är att - ge ett allmäntfinansiellt stöd, - utjämnaskillnader i servicenivå och uldebiteringsbehov, - stimulerautbyggnaden av viss service, - ge Slöd avkonjunktur- och arbetsmarknadspoliliska skäl. Syftar statsbidragsgivningen till att ge ett allmäntfinansiellt stöd finns det enligl KEU 76 inle skäl all bevara nuvarande syslemmed en rad speciella slalsbidrag lill kommuner och landstingskommuner. Etlsådant allmänt syfte nås lika väl genom allmänna statsbidrag. KEU 76 fann inteheller att de speciella statsbidragen allmänt sett i någon större utsträckningleder till en utjämning av skillnader i servicenivå och skallesats. Skatleutjämningssystemetangavs i det avseendet vara klart atl föredra.