prop · G30325 · 1979-12-31 00:00:00 — 1 avvaktan på utgången avpågående förhandlingar mellan statens förhandlingsnämnd och SRF omhyreskostnaden m.m. har kommittén beräknat lokalkostnaderna till ett oförändratbelopp (). För expenser har kommittén räknat med ett sammanlagt behovav . (varav för engångsulgifter ). Talboks- ochpunktskriftsbibliotekets sammanlagda förvaltningskostnader uppgår därmedenligl kommitténs beräkningar för liden den I januari-den 30juni 1980 till . föreslår att ettsärskilt reservationsanslag inrättas i statsbudgeten för bestridande avkoslnader för produktion av talböcker och punktskriftsböcker, kataloger ochannal publikationstryck i samband med produktions- ochinformationsverksamhet. För innevarande budgetår har kommittén beräknat enoförändrad ambitionsnivå för framställning och förvärv av talböcker ochpunklskriftsböcker. Kommittén har vidare räknat med medel föratt täckakostnader för mervärdeskatt. Kommittén visar härvid på den alternativamöjligheten att undanta från skatteplikt enligt lagen (l%8:430) ommervärdeskatt. Sammanlagt beräknar kommittén för produktionskostnader etlbehov av . föreslår att demedel som f. n. utgår till SRF:s biblioteksverksamhet under anslaget B 7.Bidrag till de handikappades kulturella verksamhet fr. o. m. den 1 januari 1980ställs till talboks- och punktskrifts-bibliotekets förfogande. 1979/80:25 32 1 budgetpropositionen förinnevarande år (prop. 1978/79 100 bil. 12) visade jag hur synskadades försörjningmed litteratur hade ägnats ökad uppmärksamhet från samhälletssida. Jag förordade att staten skulle la över hela ansvaret för SRF:s allmännabiblioteksverksamhet samt den till knutnastudielitteratursektionen. Jag anmälde därvid att jag hade för avsikt attsenare föreslå regeringen atl en särskild organisationskommitté tillkallades.Jag anförde vidare att jag avsåg all ge slalens föihandlingsnämnd uppdrag attförhandla rörande vissa frågor med sikle på alt den nya biblioleksorganisalionenkunde träda i kraft den . Det var min avsikt, anmälde jag, allåterkomma till regeringen i sådan tid alt förslag kunde föreläggas riksdagenunder . Förberedelserna för förstatligandetav SRF:s bibliotek har foriskridii i enlighel med de planer jag harredovisat. har avslutat förhandlingama med SRF.Förhandlingar med pågår. Därmed är vi framme vid det sistastegel i utvecklingen mot ett ökat statligt ansvarstagande förde synskadadesliiteraturför-sörjning. Jag ansluler mig i stort tilltalbokskommitténs förslag om förstatligandet av SRF:s bibliotek. Biblioteketbör erhålla formen som myndighel med egen styrelse.Myndigheten bör få namnet talboks- och punklskriftsbiblioteket. börligga inom slalens kulturråds ansvarsområde. Som grund för beräkningarna avanslaget till den nya myndigheten för tiden den I januari-den 30 juni 1980 börligga del material som talboks-kommittén redovisar. Jag förordar attverksamhelen fortsätter på den ambitionsnivå som förutsågs ibudgetpropositionen. administration bör tillföras vissa nyafunktioner. bemyndigande bör inhämlas för inrättandet av en tjänstsom chef för den nya myndigheten. Medel till myndighetensförvaltningskostnader bör utgå över ett förslagsanslag. Del bör beräknas till4073 . 1 det föreslagna anslagsbeloppetingår en engångsanvisning om . för inlösen av inventarier m. m. Medel lill myndighetens kostnaderför produktion och förvärv av talböcker och punktskriftsböcker m. m. bör, ienlighet med kommitténs förslag, utgå över ett särskilt reservationsanslag.Vid beräkningar av anslagels storlek har jag beaktat att i och medförstatligandet skall erlägga mervärdeskatt. Medel till SRF:sbiblioteksverksamhel har t. om. innevarande budgelår anvisats över anslagetBidrag till de handikappades kulturella verksamhet. För verksamheten underförsia har bidrag från slaten därvid beräknats med 6 214 0(X) kr.Från kommer verksamhet att finansieras över detvå föreslagna anslagen, varför något behov inte föreligger att disponera dettidigare beräknade beloppet. Prop.1979/80: 25 33 Med hänvisning lill det anfördahemställer jag att regeringen föreslår att 1. godkänna all enmyndighel för biblioteksverksamhet med tal-och punktsskriftsböcker inrättas den1 i enlighet med vad jag förordat, 2. bemyndigaregeringen atl vid talboks- och inrätta en exlraordinarie ijänsl som chef för myndigheten, 3. till : Förvaltningskostnader på tilläggsbudget 1 tillstatsbudgeten för /80 anvisa etl förslagsanslag av , 4. till Talboks-och punktskriftsbiblioieket: Produktionskostnader på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /80 anvisa ett reservationsanslag av 3937000kr.. [2] B 13. Bidrag tiU Svenska . I statsbudgetenför innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ettreservationsanslag av . 1 tilläggsbudget III för /79har till bidrag till anvisats etl reservationsanslag av . 1978/79: 125, KrU 1978/79: 29, rskr 1978/79: 351) med hänsyntill kostnadsökningar med anledning av 1978 och löneavtal saml ökadetraktamentskostnader m. m. har gett in en framställning om ytterligaremedel för /80 för täckande av kostnadsökningar till följd avnyss nämnda avtal m. m. Vid min anmälan av medelsbehovet under detta anslag iprop. 1978/ 79: 100 (bil. 12 s. 67) anförde jag att jag avsåg att återkommasenare angående medelsbehov under /80 till följd av ökade lönekostnader,ändrade sociala avgifter och höjda traktamenten. Med hänvisning till dekostnadsökningar som redovisats i teatems framställning förordar jag attanslaget till höjs med , varav för löner medhögsl . Jag har för avsikt atl återkomma i annat sammanhangbeträffande ytterligare medelsbehov med anledning av löneavtal m. m.Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till Svenskuriksteutern på tilläggsbudet I till statsbudgeten för /80anvisa ett reservationsanslag av . [3] B 14. Bidrag till Operan och Dramatiska teatern. Istatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisatsett reservationsanslag av . I tilläggsbudget III för budgetåret1978/79 har 3 1979180. Prop.1979/80:25 34 till bidrag till Operan och Dramatiska teatern anvisatsett reservationsanslag av . 1978/79:125. KrU 1978/79:29,rskr 1978/ 79:351) med hänsyn lill kostnadsökningar till följd av 1978 och 1979års löneavtal saml beslutade ökningar av de sociala avgifterna. Operan ochDramatiska teatern har gett in framställningar om ytterligare medel /80 för läckande av kostnadsökningar till följd av nämndaavtal samt ändrade sociala avgifter. Då medelsbehovel under delta anslag anmäldes i prop.1978/79: 100 (bil. 12 s. 70) anfördejagattjag hade för avsikt att ålerkommasenare belräffande medelsbehov under /80 till följd av ökadelönekoslnader samt ändrade sociala avgifter. Med hänvisning till det ökademedelsbehovet till följd av 1978 och löneavtal m. m. förordar jag attanslagen till Operan och Dramatiska teatern höjs med . resp , varav för löner högsl 7 247000 resp. . Jag har för avsiktalt återkomma i annat sammanhang beträffande ytterligare medelsbehov medanledning av löneavtal. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Bidrug tdl Operun ochDromatiska teatern på tilläggsbudget I till stalsbudgelen för budgetåret1979/80 anvisa etl reservationsanslag av . [4] B 15. I statsbudgeten förinnevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ettreservationsanslag av . I tilläggsbudet III för /79har lill rikskonserl-verksamhel anvisals ett reservationsanslag av (prop. 1978/ 79: 125, KrU 1978/79: 29, rskr 1978/79:351). Institutet förrikskonserter har begärt yllerligare medel för /80 bl.a. medhänsyn lill kostnadsökningar till följd av 1978 och löneavtal. Med hänvisning till kostnadsökningar till följd av 1978och löneavtal m. m. förordar jag atl anslaget till Institutet förrikskonserter för innevarande budgetår höjs med . Jag hemställer atlregeringen föreslår att till Rikskonsertverksamhet påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /80 anvisa ettreservationsanslag av . [5] . , elt år efter Svenskaakademiens instiftande, startade arbetet all skapa en ordbok översvenska språ- 1979/80:25 35 Det nuvarande arbetet på detla område bedrivs inomSvenska ordboksredaklion i . Vid redaktionen flnns f.n. 18anställda, vilka avlönas av . Konung gav akademienprivilegiet all utge Post- och , som hade börjat utkomma redanår 1645. Inkomslerna från används för alt bekosta ordboksarbetet. På grundval av vissa underhandskontakter för ca 20 årsedan mellan företrädare för och dåvarande riksförsäkringsanslallennumera har inte betalt in arbetsgivaravgifterför persorialen vid ordboksredaktionen. Sedan skattemyndigheterna krävtakademien på sådana avgifter, har under år 1977uppmärksammat förhållandet och efter närmare ulredning konstaterat attskyldighel föreligger för att eriägga arbetsgivaravgifter för personalenvid ordboksredaklionen. betalar sådana avgifter. 1enlighel med den praxis som tillämpar i liknande ärendenhar krävts på arbetsgivaravgifter re-troakiivi också för åren 1976och 1977. En ansökan av om befrielse för erläggande av avgifler föråren 1976 och 1977 har av regeringen lämnals utan åtgärd. Avgifterna för debåda åren har av beräknals till . Regeringen har enligl gällandelagstiftning inle möjlighet atl ge avgiftsbefrielse eller på annat sättefterskänka den av fastställda arbetsgivaravgiften. Denför ej förutsedda utgiften bör inle belastaakademiens fonder eller övriga lillgångar. Slalen bör därför i särskildordning som elt engängsbidrag tilldela . för att bestridaakademiens kostnader för arbetsgi-vai avgifter . Jag hemställer atl regeringen föreslår att till Svensku ukudcmien påtilläggbudgel I till statsbudgeten för /80 anvisa ell anslag av866000 kr. [6] C 19. Bidrag till driften av riksinternatskolor. Istatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisalsett förslagsanslag av . Från anslagel bestrids kostnaderför bidrag till driften av Grännaskolan och Siglunasliflelsens . Vidare bestrids kostnaden för bidrag till den internalverksamhel vidSigtunaskolan som bedrivs av 1979/80: 25 36 Mellan stålen och resp. huvudmän gällerolika avtal som närmare reglerar resp. verksamhet. 1978/79: 100 (bil. 12 s,352) anmälde min förelrädare att hon avsåg att taupp förhandlingar med Sigtunasliftelsen (stiftelsen) angående den framtidaverksamheten vid Humanistiska läroverket. Hon räknade endasi med förändringarav automatisk natur under anslagel. Om etl nyll avlal skulle slutas skulle honåterkomma i frågan. Jag vill nu anmäla atlförhandlingar har ägl rum med både (stiftelsen) ochSigtunaskolans AB (bolaget) angående den framlida skol- ochinternatverksamheten i . Dessa har lett fram lill elt nytt avtal mellanföreträdare för samtliga tre parter, dvs. staten, stiftelsen och bolaget. Dettaavtal bör fogas till detta protokoll som bilaga 6.1. 1 stort innebär det nya avtalet följande. Som framgår av ingressen tillavtalet har stiftelsen och bolaget träffat elt preliminärt avtal om atlgemensamt bilda en ny stiftelse (skolstiftelsen). Denna skall med vissaändringar i förhållande lill vad som gäller nu fr. o. m. den drivaden skol- och inlernatverksamhet som f. n. ankommer på stiftelsen och bolaget.Staten åtar sig i sin tur att på vissa villkor ingå ett särskill avtal medskolstiftelsen om riksinternatskola m. m. i . Detta avtal skall avsetiden - om inte förlängning sker (punkt 4 k iavtalet), jag återkommer till vissa av de övriga villkoren. Nuvarande avtal mellan staten ochstiftelsen resp. bolaget skall upphöra atl gälla vid utgången av (punkt 1 i avtalet). Senasl skallstaten betala 1 milj. kr. till stiftelsen och bolaget. Därmed har stiftelsenoch bolaget inte några andra anspråk gentemot staten än sådana som avserslatsbidrag enligt gällande förordningar för verksamhel fram till den I juli1980 (punkt 2 i avtalet). Stiftelsen och bolaget skall bildaskolstiftelsen genom all tillskjuta tillgångar i form av mark. byggnader ochinventarier m. m. till etl värde av sammanlagl ca 79 milj. kr. (punkl 3 iavtalet). skall driva skol-och inlernatverksamhet som riksinternatskola med utbildning enligl läroplanenför gymnasieskolan (punkl 4 a i avlalel). I en särskild prolokollsanleckninglill avtalet har dessulom antecknats att parterna är ense om att i samråd medSigtuna kommun vidare diskutera frågan om att i skolsliftelsens regi få bedrivaviss utbildning i årskurserna 7-9 i grundskola enligt gällande läroplan förgrundskolan. Dessutom har partema i en annan protokollsanteckning förklarat sigberedda att diskulera frågan om en internationell gymnasielinje efter del atlskolöverslyrelsen har lämnal visst förslag i frågan. För inlernatelever skall finnassammanlagl minst 200 inlernatplatser i riksinternatskolan (punkt 4 d iavtalet). Det förutsätts även atl elever intas som externatelever (dagelever). 1979/80:25 . För alt stärka den ekonomiskagrundvalen för riksinlernalskolan skall slalen senast den 28 december 1979lämna elt lån på 5 milj. kr. (punkl 4 b i avlalel). Detta lån skall vara ränte-och amorteringsfriii fram lill den Ijuli 1985. Lånet skall dockamorteras eller ålerbeialas under vissa förulsällningar. För lånei skallslällas säkerhel i form av pantbrev i vissa av skolsliftelsens fastigheter. Skolsliftelsen skall svara för altriksinlernalskolan har erforderliga lokaler och anläggningar. Till byggnadskoslnaderför elevhem skall ulgå slalsbidrag enligt förordningen (1979: 452) omstatsbidrag lill vissa elevhem (punkl 4 h i avlalel). För driften av skol- ochinlernalverksamheten skall utgå statsbidrag i den omfattning som följer avgällande statsbidragsbesiämmelser för riksin-lernaiskoloma (punkt 4 i iavtalet). De koslnader förriksinternalskolans verksamhel som inle läcks av slalsbidrag eller ersällningfrån kommuner skall täckas av skolsliflelsen genom elevavgifter eller på annatsätt (punkt 4 j i avlalel). I en särskild protokollsanleckninglill avtalet står att parterna är ense om att den personal som är anställdav stiftelsen och bolaget skall erbjudas fortsatt anställning på oförändradevillkor hos skolstiftelsen. Personalen skall därvid i samtliga hänseendentillgodräkna sig sin lidigare anställningslid vid stiftelsen resp. bolaget. Riksinternatskolan skall ledas avskolsliftelsens styrelse (punkt 4 e i avlalel). Styrelsen skall bestå av åltaledamöter. Hälften av ledamölerna skall uises av stiftarna eller av någon somkan anses ha motsvarande slällning. Bland dessa fyra skall ordföranden utses.Sigtuna kommun skall ha rätt all ulse en ledamot. Regeringen skall ulse treeller, om kommunen inle utnylljar sin rätt, fyra ledamöter. Staten skall vidareutse en av stiftelsens revisorer. Närmare bestämmelser om redovisningoch revision av styrelsens verksamhel skall meddelas av ireglemente för riksinlernalskolan (punkl i avtalet). och anläggningar som anges i bilagor till det nyaavtalet får inte avyttras, ylterligare belånas eller annat äntillfälligt upplåtas utan legeringens medgivande (punkl 4 f i avlalel). För egen del villjag anföra följande. Det internationella samarbetet, biståndsinsatserna och detsvenska näringslivets verksamhet i utlandet medför att ett slort anlalsvenskar engageras utomlands. Jag anser del angeläget att tillgodose behovetav inackordering och undervisning för barn och ungdom som har ullandssvenskaföräldrar. Sedan sin tillkomst har riksinternatskolorna haft lill uppgift atlge undervisning motsvarande läroplanerna för och gymnasieskolan.Jag finner det glädjande att förutsättningar nu skapats för fortsatt sådanskol- och internalverksamhel i . Härigenom säkerställs möjligheternaför ullandsstationerade svenskar att ordna sina barns skolgång i hemlandelunder trygga förhållanden. Likaså bevaras härigenom en möj- Prop.1979/80: 25 38 lighei all erbjuda inlernalformen ål bam och ungdom somkommer från glesbygd eller som är i behov av miljöbyte. Den ekonomiska uppgörelse som ärträffad innebär att staten ger ett engängsbidrag på I milj. kr. Medlen börbestridas från förslagsanslaget Bidrag lill driften av riksiniernalskolor somföljaktligen kommer att merbelaslas med detta belopp. Vidare skall statenlämna ett lån på 5 milj. kr. som är ränte- och amorteringsfriii.Detta tillsammans med den mark och de anläggningar m.m. till ett värde av ca 79milj. kr., som stiftelsen och bolaget tillskjuter, ger enligt min mening dennya skolstiftelsen en god grund för atl driva och vidareutveckla skol- ochintematverk-samhel i . Vidare kommer de befintliga resurserna atl kunnautnyttjas mer rationellt och driftekonomin för verksamheten atl bringas underkonlroll. Engångsbidraget på 1 milj. kr. böranvisas över förslagsanslaget Bidrag till driften av riksiniematskolor. Medlanke på det lån på 5 milj. kr. som avtalet med skolstiftelsen förutsällsinnebära bör en lånefond inrättas under fonden för låneunderstöd påkapitalbudgelen. Jag återkommer till detta i det följande. Den ordning för internatskolansledning som jag redogjort för skiljer sig på vissa punkter från vad somföreskrivs i nu gällande bestämmelser för riksinternatskolorna. Till all börjamed skall enligt dessa bestämmelser ledningen av en riksinternalskola utövas aven för skolan särskilt utsedd slyrelse. Enligl det nya avtalet skall däremolriksinlernalskolan ledas av skolsliftelsens styrelse. När en huvudman för enriksinternalskola såsom i detta fall inte bedriver annanverksamhet av nämnvärd omfattning och har nästan all sin egendom såsom bas förriksinlernalskolan. bör enligl min mening regeringen ha möjlighet atl låtahuvudmannen leda riksinlernalskolan genom sin egen styrelse, underförutsättning att staten tillförsäkras etl rimligt mått av inflytande. Enliglgällande föreskrifter om särskild slyrelse för riksinternatskola skall hälftenav antalet ledamöler i sådan slyrelse tillsällas av eller utses i enlighel medförslag av regeringen, vartill kommer alt ordföranden skall uises i sammaordning bland ledamölerna i slyrelsen. Om, såsom jag föreslår, regeringen gesmöjlighel alt låta huvudmannen leda riksinlernalskolan genom sin egen slyrelse,kan inle krävas alt regeringen direkt eller indirekl får beslämma vilka somskall besälia hälften av slyrelseposlerna och vem som skall vara ordförande.Del bör i ell fall som del aktuella räcka om regeringen får utse närmarehälften av ledamöterna eftersom statens inflytande ändå blir tillräckligt inteminst med hänsyn tiil atl skolsliftelsens mark och anläggningar inte fåravyiiras eller yllerligare belånas utan regeringens medgivande. För deriktlinjer somjag nu har angett bör godkännande inhämtas. Däremolbör regeringen utan hörande kunna besluta om de övriga ändringar igällande föreskrifter om riksinternatskola som kan krävas för alt avtalet medskolsliflelsen skall kunna Iräffas. 1979/80:25 39 Slulligen vill jag påpeka atl deninternatskola som skolsliftelsen skall driva får anses vara en nyriksinternatskola. Därför bör regeringen inhämla bemyndigande attinrätta den som riksinternalskola. Jag hemställer att regeringen föreslår au 1. godkänna vadjag har förordal angående styrelse för riksinternatskola, 2. bemyndigaregeringen att ikläda staten de ekonomiska förpliktelser som följer av avtaletmed och , 3. bemyndigaregeringen atl bestrida kostnaderna för del angivna engångsbidraget på det sätlsomjag förordal i det föregående, 4. bemyndigaregeringen alt - under förulsällning all lilllänkl avlal träffas med skolstiftelsen- inrätla skolsliftelsens skola såsom riksinternalskola. [7] C 29. Bidrag till undervisningsmateriel inomgymnasieskolan m.m. I stalsbudgelen för innnevarande budgetår har underifrågavarande anslag, mot bakgrund av den stora reservation som förelåg,anvisals etl reservationsanslag av endast I . Föredraganden anförde att om det visade sig erforderligt,borde dock () återkomma till regeringen med hemställan omylleriigare medel på tilläggsbudget (prop. 1978/79: 100 bil. 12 s. 376, UbU1978/79: 28, rskr 1978/79: 246). SÖ har i skrivelse den 19 juni 1979hemställt om att . för nyanskaffning av utrustning till specialkurseri mätningsteknik bör anvisas på tilläggsstat för /80 underifrågavarande anslag. SÖ har i skrivelse den 20 augusti1979 hemställt om att 79 milj. kr. bör anvisas på tilläggsstat för budgetåret1979/80 under anslaget. SÖ har i skrivelse den 17 september1979 - med ändring av sin hemställan den 20 augusri 1979 - hemställt om atl . anvisas på tilläggsstat för /80 under anslaget. SÖ har den 27 september 1979inkommil med yllerligare en skrivelse i ärendet. Den av angivna reservationen vidutgången av /79 uppgår till ca 37 milj. kr. Av SÖ:s handlingarframgår emellertid att av denna reservation är ca 14 milj. kr. bundna genomtidigare budgetår fattade beslut om bidrag som är under utbetalning. Vidare harSÖ beräknat att ca 10 milj. kr. bör reserveras för ansökningar som är underutredning. Enligl SÖ är således högst 13 milj. kr. av reservationen disponibeltbelopp. Mot bakgrund av den utökning av gymnasieskolans kapacilel Som skettinför innevarande bugetår finns enligt min mening skäl att ytterligare medelställs till förfogande för statsbidrag lill anskaffande av första uppsättningenstadigvarande undervisningsmateriel vid gymnasieskolorna och vid kommunalhögskoleutbildning. Jag är dock inle beredd att tillstyrka ett medelsbehov avden omfallning som SÖ föreslagit. Kartong: S. 39. rad 10 Tillkommer: bemyndigii regeringenatl 1979/80:25 40 vid en jämförelse mellan utlagd organisation förgymnasieskolan för innevarande läsår och behovet av utrustning härför kommitfram till ett ytterligare medelsbehov av 52 milj. kr. Mot bakgrund avreservationens storlek jämte viss eftersläpning i utbetalningarna bör dock påtilläggsbudget I till statsbudgeten föras upp ett medelslillskotl av 30 milj.kr. Jag vill i della sammanhang även föreslå att regeringenanmäler för alt regeringen genom förordning bl. a.föreskrivit att statsbidrag till koslnader för anskaffande av förstauppsättningen stadigvarande undervisningsmateriel får användas även lillförhyrande av sådan undervisningsmateriel. Jag hemställer att regeringenföreslår all lill Bidrug lillundervisningsmuieriel inom gymnusieskolun ni. på tilläggsbudget 1 lillstatsbudgeten för /80 anvisa ell reservarionsanslag av 30000000kr. Högre utbildning och forskning [8] D7. Utbildning för vårdyrken. Tandläkamtbildningeninom högskolan bedrivs f. n. på fyra orter med en sammanlagd årligantagningskapacitet av 500 studerande. i svararför 220 av dessa platser, fördelade på lokaler i anslulning till Huddingesjukhus (120 platser) och äldre lokaler vid Holländargaian (100 platser). I samband med att statsmakternafattade beslut om inrättande av Huddingeenheten (prop. 1970: 122, SU1970: 135, rskr 1970:309) beslöts att enhelen vid Holländargaian skulle finnaskvar under en övergångstid. Denna avsågs omfatta minst fem antagningsårgångarfr.o.m. Dimensioneringsfråganborde enligt beslut prövas mot bakgrund av bl.a. det framtidabehovel av tandläkare och de tekniska möjligheterna all på bedrivatandläkarutbildning i de akluella lokalerna. På förslag av regeringen antogriksdagen riktlinjer för en reformerad tandläkarutbildning fr.o. m.den Ijuli l979(prop. 1978/79: 41, UbU 1978/79:23, rskr 1978/79:205). Reformeninnebär bl.a. att den grundläggande tandläkarutbildningen förkortas från tiotill nio terminer. Denna förkortning uppnås bl.a. genom en visstidigareläggning av de kliniska momenten i utbildningen. De studerande kommersålunda i kontakt med patientarbete , en periodsom enligt äldre studieordning ägnas enbarl ål teoretiska studier. a. avdetta skäl ställer genomförandet av den nya utbildningsplanen höga krav pålokaler och ulrustning för den kliniska verksamheten. För dessa krav är utrymmes- ochutrustningsstandarden vid Holländargaian otillräcklig. I nyssnämndaproposition om tandläkamas utbildning Prop.1979/80:25 41 anförde jag därför atl ulbildningen där borde avvecklas iden laki förutsällningarna medger. Med hänsyn bl.a. till atl socialstyrelsendå ännu inte hade redovisat resultaten av sin utredning om den långsikliga efterfråganpå tandvårdspersonal var jag dock inte beredd all la ställning till frågan omavveckling av enhelen vid Holländargaian utan tillkännagav min avsikt altålerkomma till frågan budgetproposition.