prop · G30325 · 1979-12-31 00:00:00 — Det medför emellertid också att arbetsvårdsföretagenmåste iaktta de begränsningar i rätten att få tillgång till allmänna handlingarsom finns i lagen (1937:249) om inskränkningar i rätten att utbekomma allmännahandlingar, den s. k. sekretesslagen. Handlingar som rör personligaförhållanden för arbetstagare, som har anvisats skyddat arbete avarbetsförmedlingen, kan därför inte lämnas ut av arbetsvårdsföretagen annat änunder de fömtsättningar som anges i sekretesslagen (14 och 25 §§). /80 övergårhuvudmannaskapet för den skyddade verksamheten i landel enligt riksdagensbeslut (prop. 1977/78:30, AU 16, rskr 74) till de regionala stiftelserna förskyddat arbete. Stiftelsema är privaträtlsliga subjekt utanmyndighetsfunktioner och de regler om offentlighet och sekretess som gäller för arbetsvårdsföretagen kommer därför inte alt bli tillämpliga påstiftelserna. Den skyddade verksamheten bygger påatl de anvisade arbetstagarna kan känna förtroende för alt uppgifler om deraspersonliga förhållanden, t. ex. i form av intyg från läkare och psykologereller i form av utredningar av deras arbetsförmåga och sociala situation, intelämnas ul till obehöriga. 1979/80:25 69 Del är därför vikligl att det vid övergången frånoffenllig lill privat drift inle lämnas uirymme för några tvivel om atl skyddelför de anvisade arbetstagarna i detta avseende är lika starkt som lidigare.Mot denna bakgrund bör enligl min mening sekrelessfrägan inte lösas avlalsvägenvilkel annars är del vanliga på den privata arbelsmarknaden, ulan genomlagsliflning. I lagen (1979:47) om regionala stiftelser för skyddal arbele bördel därior införas en beslämmelse som förbjuder den som deltar i eller hardeltagit i verksamheten hos en regional stiftelse atl obehörigen röja vad handärvid har fått veta om en anvisad arbetstagares personliga förhållanden.Lagförslaget fogas till detta protokoll som bilaga. Den föreslagna bestämmelsen gäller var och en som deltar ieller har deltagit i verksamheten hos stiftelsen - aniingen som anställd elleri någon annan funktion i.ex. som siyrdseledamol - och som därvid har tagilbefattning med ett ärende som rör en anvisad arbetstagare eller annars har fållreda på någon uppgift om en sådan arbetstagares personliga förhållanden. Ensådan uppgift får inle röjas obehörigen. innebär alt uppgiften normallinle får lämnas ui vare sig munlligen eller genom att en handling företes ellerlämnas ut. Uppgifter som rör anvisade arbetstagares personliga förhållandenskall således i princip vara lika skyddade hos den regionala stiftelsen somhos arbetsförmedlingen. Den som bryler mot bestämmelsen kanstraffas enligl 20 kap. 3 § för brott mot tystnadsplikt. I denbestämmelsen föreskrivs atl den som yppar vad han till följd av lag eller annanförfaUning är pliktig atl hemlighålla eller olovligen utnyttjar sådan hemlighetdöms för brott mot tystnadsplikt till böter eller fängelse i högsl . Förden som av oakl-samhel begår sådan gäming är straffet böler. Del bör framhållasatl som brott mot lystnadsplikt betraktas även att någon röjer något som hanskall hemlighålla genom att förete eller lämna ut en handling (jfr NJA 1953 s.654). Med hänsyn till den allmänna strafft)estämmelsen bör dei inte tas innågon särskild straffbestämmelse i lagen om regionala stiftelser för skyddalarbele. Det har dock ansetts lämpligl all erinra om atl straffansvaret reglerasi . Jag vill i detta sammanhang nämnaatl den föreslagna lagsliftningen får betydelse även för arbetet hosarbetsförmedlingarna. Arbetsförmedlingarna bör fortsättningsvis som regelkunna utgå från att sekretesslagens skaderekvisil inle är uppfyllt när enhandling överlämnas till den skyddade verksamheten och atl handlingar därförkan vidarebefordras i samma ordning som gäller. Med hänvisning till vad jag nu haranfört hemställer jag att regeringen föreslår att antaga inomarbelsmarknadsdepartementet upprättat förslag lill lag om ändring i lagen(1979: 47) om regionala stiftelser för skyddal arbete. Prop.1979/80:25 70 [3] C 8. Bidrag till yrkesinriktad rehabilitering. Underdenna rubrik har på statsbudgeten för innevarande budgetår förts upp ett anslagav 214 milj. kr. Härav har under delprogrammet forskning beräknals . Medlen disponeras avarbetsmarknadsstyrelsen (AMS) för överföring tillarbetsmarknadsutbildningsfonden. Under delprogrammet Institutet förmetodutveckling och forskning har medel anvisats för verksamhet vid m. m., som avsågs bli inrättat den 1 januari 1980.Av skäl som jag strax skall redovisa kommer institutet inte att inrättas vidden avsedda tidpunkten. Behov har därför uppkommit all disponera om de medelsom beräknats för institutets verksamhet under andra hälften av budgetåret1979/80, barden 8juni 1979 (prop.1978/79:216, AU 1978/79:40, rskr 1978/79:441) beslulal om fortsatt utredning avfrågan om förläggning av , forskning ochpersonalutbildning inom den yrkesinriktade rehabiliteringen. Regeringen hargenom beslut meddelat direktiv för en sådan utredning. Först när utredningsarbetet haravslutats och tagit ställning till förslag om lokalisering avinstitutet, kan AMS genomföra rekrytering av personal till institutet ochpåbörja verksamheten där. I avvaktan härpå måste provisoriskalösningar tillskapas så att de uppgifter som den 1 januari-den 30juni 1980 skulle ha utförts av institutet kan fullgöras i annan ordning. Vid ulformningen av sådanaprovisoriska lösningar måste även frågan om övertalig personal , forskning och personalutbildning inom denyrkesinriktade rehabiliteringen skall bildas genom en sammanläggning av bl. a.vissa delar av statens arbelsklinik och viss verksamhet vid PsykotekniskaInstitutet vid (). Medel för de båda sistnämndainstitutionemas verksamhet har beräknats endast för första hälften /80 eflersom den planerade sammanläggningen, somjag harnämnt, bedömdes komma till stånd , som denregionala organisationen med träder i kraft. Personal vid statens arbelsklinikoch PTI med i huvudsak klientinriklade uppgifter kommer att beredas arbete inomden regionala klientinriklade verksamhelen med iStockholms län. I ett övergångsskede - innan rekryteringen till det centralametodutvecklingsinsti-tutel har avslutats - kommer emellertid arbelsklinikenoch PTI att ha kvar viss personal, som inte kan beredas arbete i den regionalaorganisationen. saknas medel och arbetsuppgifter för en fortsattverksamhet vid arbelskliniken och PTI. Enligt min mening bör därför statens arbelskliniktillföras medel för viss fortsatt verksamhet under andra hälften av budget- 1979/80:25 71 Personal inom den arbetspsykologiskaverksamheten som staten erbjudit anställning, men som inle kan beredas plats iden regionala organisationen med i Slockholms län, börerbjudas arbete vid statens arbelsklinik . Bland de uppgifter som skall åviladet centrala . m. är alt svara för utbildningav personal samt utveckling av metoder och arbetsformer vidarbetsmarknadsinstituten. Dessa uppgifler är av särskill slor belydelse i ettinledningsskede, när den nya organisationen byggs upp och etableras. I sin egenskapav huvudman för den yrkesinriktade rehabiliteringen har AMS alt ansvara föratt dessa uppgifter blir utförda på ett sådant sätl att fältorganisationen geserforderiigt stöd i uppbyggnadsskedet. Del bör därför, enligt min mening,ankomma på AMS att svara för att den personal som övergångsvis sysselsätts vidstatens arbelsklinik på lämpligt sätt kan medverka i sådant utbildnings- och ulvecklingsarbeteoch därigenom beredas meningsfulla arbetsuppgifter. Dämtöver behöver AMS temporärt ges möjlighet att användaunder delprogrammet anvisade medel för att på projektbasis eller i annan formUlföra de uppgifler, som åvilar styrelsen. Mot bakgrund av vad jag här har anfört förordar jag attAMS får använda de medel som har anvisats under delprogrammet Institutet förmetodutveckling och forskning dels för verksamhet som statens arbelsklinikföreslås bedriva under andra hälften av /80, dels också försådana ytterligare kostnader för metodutveckling och personalutbildningavseende verksamheten vid de regionala arbetsmarknadsinstituten somövergångsvis kan erfordras. Jag vill för kännedom meddela att regeringenden 16 augusli 1979 har godkänt avtal som träffats mellan statensförhandlingsnämnd och vissa arbetspsykologiska institut om överlåtelse avtillgångar m.m. från instituten. Ytterligare avtal kan komma att underställasregeringen för godkännande. Dessa övertagandekostnader bör bestridas med medelsom har anvisals under anslaget C 8. Bidrag till yrkesinriktad rehabilitering.Det ankommer på AMS alt till dessa institututbetala i avtalen överenskomna ersältningar som godkänts av regeringen. Vidare vill jag för kännedom meddela attregeringen genom beslut har bifallit en framställning avskolöverstyrelsen om medel för anordnande av fortsatta korta anpassningskurserUnder tiden den 1 januari-den 30 juni 1980. I avvaktan på visst utredningsarbeterörande kursernas framtida anordnande, överföring av vissa medel till den nyekursanordnaren m.m., har medel för verksamheten tillgodo-förts anslaget C 8.Bidrag till yrkesinriktad rehabilitering. Regeringen har bemyndigatskolöverstyrelsen att hos AMS rekvirera högst 1,9 milj. kr. för Verksamhet medkorta anpassningskurser under andra hälften av /80. AMS harsamtidigt bemyndigats att bestrida kostnader förutbildningsbidrag till deltagare i korta anpassnings- Prop.1979/80:25 72 kurser under den angivna lidsperioden. Kostnadernabelaslar tolfte huvud-lilelns anslag C 8. Bidrag till yrkesinriktadrehabililering. Jag hemställer att regeringen föreslår atl godkänna den disposition avanslaget Bidrag till yrkesinriktad rehabilitering som jag har förordat i detföregående. 1979/80: 25 73 Lag om ändring i lagen (1979:47) om regionala stiftelserför skyddat arbete Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1979:47) omregionala stiftelser för skyddal arbele dels atl nuvarande 5 S skall belecknas6 S, dels all den nya 5 § skall ha nedan angivna lydelse. 5 § Den som dellar i eller har deltagit i verksamhelen hosden regionala siiftdsen får inle obehörigen röja vad han därvid har fått vetaom en anvisad arbetstagares personliga förhållanden. Om ansvar för den som bryter motförsta slyckel finns besiämmelser i 20 kap. 3 S broUsbalken. Denna lag iräder i krafl den . Prop.1979/80: 25 75 Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten /80 såvitt avser verksamhetsområde TRETTONDE HUVUDTITELN B. m. m. [I] B 11. Vissa energibesparandeåtgärder inom bostadsbeståndet m.m. Under denna mbrik har i statsbudgeten för innevarandebudgelår anvisals ell reservarionsanslag av 498,5 milj. kr. Från anslaget bestrids kostnaderna för statens ekonomiskastöd lill energibesparande åtgärder i slalliga byggnader - exkl. byggnader förslatliga bolag och affärsverk - bostadshus, allmänna samlingslokaler samlkommunala och landslingskommunala byggnader m. m. Från anslagel belalas ocksåbidrag lill energiinriktad ulveckiings- och demonslralionsverk-samhet inombostadsseklorn, bidrag lill kommuner för rådgivning m. m. ienergisparverksamhel samt vissa koslnader för informations- och utbildningsverksamheti energifrågor med inriktning på energiförbmkningen i byggnadsbeståndet. För disposition av anslagefförolika ändamål under ett budgelår gäller vissa av fastställda ramarför beslut om lån och bidrag. I fråga om lån och bidrag för energibesparandeåtgärder i bostadshus fastställde för /79 en ram av864 milj. kr. 1977/78: 100 bil. 16, CU 1977/78:31, rskr 1977/78:345).Med hänsyn till bl.a. sysselsättningseffekterna skulle ramen fördelas jämntunder budgetåret. Därjämte bemyndigade genom detta beslut regeringenau inom ramen för elt belopp av 400 milj. kr. besluta om utökning av de olikaramarna för lån och bidrag till energibesparande åtgärder i befinlligbebyggelse på det säll som är lämpligl med hänsyn lill främstsysselsättningslägel. meddelade regeringen bestämmelser omdispositionen Prop.1979/80:25 76 1 fråga om ramen för beslut om lån och bidragför energibesparande ålgärder i bostadshus föreskrev regeringen bl. a., atl avanslagel fick las i anspråk före högsl 576 milj. kr. ochföre högst 288 milj. kr. Genom beslul den 24 augusti 1978föreskrev regeringen med ändring av beslutel all ytteriigare100 milj. kr. fick tas i anspråk av ramen om 864 milj. kr. före den I november1978. Vidare medgav regeringen med slödav i det föregående nämnda bemyndigande att - ulöver vad somtidigare hade medgetts -ytterligare 300 milj. kr. får tas i anspråk för beslulom bidrag och lån för energibesparande ålgärder i bostadshus. I skrivelser den 16 november 1978och den 19 febmari 1979 hemställde bostadsslyrelsen att ramama för beslul omlån och bidrag för energibesparande åtgärder i bostadshus och i kommunala ochlandstingskommunala byggnader skulle vidgas. Enligt skrivelserna beräknades 495milj. av anslagel om 576 milj. kr. och 288 milj. kr. av anslagel om 300milj. ha lagils i anspråk vid uigången av febmari 1979. Genom beslut medgavregeringen att ramen för beslut om bidrag enligt 38 a § kungörelsen om statligtstöd lill allmänna samlingslokaler fick tas i anspråk för vidgning av ramenför beslul om bidrag enligl förordningen om statsbidrag för energibesparandeåtgärder i kommunala och landstingskommunala byggnader m. m. i motsvarande mån. Vidare medgav regeringen med stödav bemyndigande att -utöver vad som lidigare har medgetts - 74,5milj. fick las i anspråk för beslul om bidrag och lån för energibesparandeåtgärder i bostadshus saml 10 milj. kr. för beslut om bidrag förenergibesparande åtgärder i kommunala och landslingskommunala byggnader m.m.Enligl beslutet skall beloppen användas i första hand för sådanaenergibesparande åtgärder som ger sysselsällning ät anställd arbetskraft iandra län än Slockholms län. Den ram- och anslagsteknik som hittillshar tillämpats innebär att anslag har anvisats med samma belopp som ramar m. m.Med tillämpning av samma teknik bör ett anslag nu anvisas som motsvarar den avregeringen beslutade ramvidgningen om 84,5 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår all lill Vissu energibespurundeåtgärder inom bostudsbeståndel m. m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten /80 anvisa etl reservationsanslag av . 1979/80:25 77 Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten /80 såvitt avser industridepartementets verksamhetsområde A.Industridepartementet m. m. [I] A 3. Under denna anslagsrubrik har i statsbudgeten /80 tagits upp ett reservationsanslag av 20 milj. kr. I dettabelopp har inte räknats in utgifter för energisparkommittén (I 1974:05) ochexpertgmppen (1 1979: E) för forskning om regional utveckling. Belräffande e ne rgi s park o mm i 11 é n får jag anföraföljande. verksamhel har redovisats senast i prop. 79: 115 omriktlinjer för energipolitiken (bil. I s. 109). Sedan denna redovisninglämnades har kommittén på regeringens uppdrag genomförl två särskildaenergisparkampanjer. Bakgrunden lill regeringens beslut om dessa kampanjer varall problem hade uppstått avseende oljetillförseln till Sverige-Regeringenfattade beslul om den första kampanjen den . Kampanjen som i förstahand inriktades mot besparingsåtgärder avseende uppvärmningsenergi hade som målatt spara av den energi som normalt används mars maj. 1 en rapport lill regeringen den 29 augusli 1979 harkommilién lämnal en sluilig redovisning för sparkampanjen. I rapportenkonstaterar sparkommiltén bl.a. atl kampanjen, som har koslat sammanlagt 2,5milj. (jfr prop. 1978/79: 125 s. 49), har haft en betydande genomslagskraftoch atl den har hafl en direkl inverkan på energianvändningen. Prop.1979/80:25 78 kommittén all del finns underlag för att konslalera atl entolal besparing av uppvärmningsenergi har skell i flerfamiljshusen under denakluella perioden och atl denna besparing sannolikt uppgår till nära l''/r-.Vad gäller energianvändningen i småhusen har kommittén inle kunnat göraliknande beräkningar. Den anser del dock iroligt att energianvändningen varillägre än normalt även i dessa hus. Mot bakgrund av bl. a. fortsattaproblem med oljeförsörjningen uppdrog regeringen åtenergisparkommittén all, inom en kostnadsram av 6,4 milj. kr., genomföra enandra särskild informationskampanj för all slimulera lill ökal energisparande. Kampanjen syftade lill att minskapersonbilarnas energiförbrukning men omfattade också energianvändningen inomandra områden. Regeringens uppdrag omfattade förutom informationskampanjer ävenviss rådgivning och frivilliga överenskommelser om energisparålgärder. Kommilién har i en rapport den 10augusti 1979 redovisai vilka överenskommelser som den inom ramen för sittuppdrag har träffat med företrädare för olika samhällssektorer för att minskaenergianvändningen. Överenskommelserna avser tiden till den I december 1979.Av kommitténs rapport framgår att överenskommelser har träffats med mer än 20olika organisationer och att överläggningar om ytterligare överenskommelserförs. Kommittén anser det inte möjligtalt nu uppskatta effekterna av dessa överenskommelser. Kommittén framhållerdock att det inom många organisationer finns en stark vilja att verka för attmålsättningen med överenskommelserna nås. 1978/79: 115 (bil. 1 s.Ill) beräknades medelsbehovel för kommitténs verksamhet under budgetåret1979/80 till 17 milj. kr. Härtill kommer medel för att täcka kostnaderna förden senaste kampanjen. Mot denna bakgrund beräknar jag medelsbehovel förkommitténs verksamhet under innevarande budgetår till (17-1-6,4 =) 23.4 milj.kr. 1978/79: 112 omregionalpolilik lades fram förslag om bl. a. organisalionen av denregionalpolitiska forskningen (s. 126, AU 1978/79:23, rskr 1978/79:435). 1anledning härav bildades den Ijuli 1979 expertgruppen för forskning om regionalutveckling (ERU). Kostnaderna för ERU under innevarande budgelår beräknades inämnda proposition till 2,9 milj. kr. (s. 130). Med hänvisning lill det anfördaförordar jag att anslagel tillförs ytterligare (23,4-1-2,9 =) 26,3 milj. kr. Jag hemställer all regeringen föreslår I all lill Kommittéer m. m. pälilläggsbudgel 1 till statsbudgeten för /80 anvisa ettreservationsanslag av . 1979/80:25 79 D. Mineralförsörjning m. m. Verksamheten vid Sverigesgeologiska undersökning (SGU) bedrivs inom fyra program, nämligen Kartering,Information och dokumentation, Prospektering samt .Speciella undersökningar.Medel för verksamhelen anvisas över anslagen geologiska undersökning:Geologisk kartering saml information och dokumentation, geologiskaundersökning: Prospektering m. m. och geologiska undersökning: Ulruslning.Anslagen är reservarionsanslag. Under förslagsanslaget geologiskaundersökning: Uppdragsverksamhet redovisas uppdragsverksamheten vid SGU. SGU har i skrivelse den 17 april1979 redovisat kostnadsökningar under /79 lill följd av pris-och löneökningar. Kosinadema för höjda löner ochtraktamenten m. m. till SGU:s personal beräknas av SGU uppgå till sammanlagt8949000 kr., varav dock . avser personal som sysselsätts inomuppdragsverksamhet. SGU hemställer alt återstående belopp - . -anvisas till SGU. utgå över anslaget geologiskaundersökning: Geologisk kartering samt information och dokumentation och I . över anslaget geologiska undersökning: Prospektering m. m. Kostnadsökningarna på grund avhöjda priser på material beräknas av SGU uppgå till , varav . Av återstoden - . - bör 671000 kr.utgå över anslaget geologiska undersökning: Geologisk kartering samtinformation och dokumentation och . över anslaget geologiskaundersökning: Prospektering m. m. Under åttonde huvudtiteln finnsuppfört etl förslagsvis betecknat anslag Täckning av merkostnader för löner ochpensioner m. m. Vissa av de av SGU angivna kostnadsökningarna är av sådant slagatt de bör täckas från delta anslag. Regeringen har beslutatatt över detta anslag anvisa ytteriigare . till SGU för budgetåret1978/79. [2] Dl. geologiska undersökning: Geologiskkartering samt information och dokumentation. För detta ändamål har /80 anvisats ell reservationsanslag av . Underanslaget redovisas kostnader och inläkter för programmen Kartering ochInformation och dokumentation. Under detla anslag beräknar jag299000 kr. för ökade kostnader på gmnd av höjda löner och traktamenten m. m.för SGU:s personal. Prop.1979/80:25 80 Jag hernsläller all regeringen föreslår all lill getdogiskuundersökning: Geologisk kartering saml informalion och dokumentation pålilläggsbudgel 1 till statsbudgeten för /80 anvisa ettreservationsanslag av . [3] D 3. geologiska undersökning: Prospekteringm.m. För detta ändamål har för /80 anvisats ettreservationsanslag av l5 2l60(M)kr. Anslagel avser täcka sådanakostnader för programmen Prospektering och Speciella undersökningar som inlekan finansieras genom uppdragsin-läkier. Jag beräknar under detta anslag . förökadekostnader på gmnd av höjda löner och traktamenten m. m. för SGU:s personal, jaghemställer att regeringen föreslår atl lill geologiskaundersökning: Prospektering m.m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten /80 anvisa ett reservationsanslag av . [4] E 6. Vissa utbildningsåtgärder m.m. i energibesparandesyfte. 1 statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna mbrik anvisatsett reservationsanslag av 5 milj. kr. Av anslaget får 1,8 milj. kr. användasför rådgivningsverksamhet i energifrågor. Mot bakgmnd av att problem hadeuppstått avseende oljetillförseln till och kvarståendeproblem beslutade regeringen om en rad ålgärder för att dämpaenergianvändningen. Därmed skulle risken minska för en allvarlig brist på oljaoch bensin under den kommande hösien och vinlem. Som etl led i dessa ansträngningaruppdrog regeringen till statens industriverk att bedriva enintensifierad rådgivningsverksamhet i energihushållningsfrågor. Verksamhetenskulle inriktas främst mot de mindre och medelstora företagen och syfta tillatt stimulera dessa att vidta energisparåtgärder som på kort sikt kunde dämpaenergianvändningen inom industrin. Dessa särskilda insatser skulle inledasomgående och avslulas . har anlitat tolvkonsulter med uppgift att bedriva rådgivningsverksamhet delvis motsvarande densom på försök redan bedrivs med energikonsulenter placerade på fyra avutvecklingsfonderna. Konsulterna ger vid besök på förelagen kostnadsfrirådgivning om vad företagen Prop.1979/80:25 81 kan göra för att utan stora investeringar spara energi.Rådgivningen är främst inriktad på åtgärder avseende uppvärmning, styr- ochreglerulmsl-ning saml ventilation. Verket räknar med att 500-700 företag skall få del av densärskilda rådgivningsverksamheten till kampanjens avslutande . Regeringenhar medgivit att för verksamheten högst 2 milj. kr. förskottsvis fårdisponeras från Qortonde huvudtitelns anslag Kommittéer m.m. Förevarande anslagbör nu tillföras dessa medel för rådgivningsverksamhet i energifrågor. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Vissa utbildningsåtgärderm.m. i energibesparande syfte på tilläggsbudget 1 till statsbudgeten /80 anvisa etl reservationsanslag av . Prop.1979/80:25 83 Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten /80 såvitt avser avskrivning av oregleradekapitalmedelsförluster UTGIFTER FÖR STATENS KAPITALFONDER Avskrivning av oreglerade kapitalmedelsförluster. Påfonden för oreglerade kapilalmedelsförlusler, vilken förvaltas avriksgäldskonloret, redovisas förluster som har uppkommit på statenskapitalfonder och överförts till fonden i den ordning regeringen har bestämt ivarje särskill fall. I statsbudgeten för budgetåret1979/80 finns uppfört ett anslag av I milj. kr. för reglering av uppkommandekapitalmedelsförluster. Avskrivning mot fonden föroreglerade kapitalmedelsförluster görs vanligen per . erhöll enligt beslut av (prop. 1977/78: 174, NU 1977/78:76, rskr 1977/78:377) under fonden för låneunderstödett lån av 340 milj. kr. I samband med att den 15 juni 1979övertog varvsrörelse m.m. övertogs även betalningsansvaret för lånet.I enlighet med beslut (prop. 1978/79: 124, NU 1978/79:47, rskr1978/79:356) beslöt regeringen atl efterge lånet i samband medatt betalningsskyldigheten övergått till . Under fonden förlåneunderstöd uppkommer härigenom ett avskrivningsbehov av 340 milj. kr., sombör täckas med anlitande av fonden för oreglerade kapitalmedelsförluster. erhöll enligtbeslul av (prop.