prop · G303146 · 1979-12-31 00:00:00 — Registerföringenpå detta beskattningsområde utförs vidare av länsstyrelserna och postgirot isamarbete. Med hänsyn härtill bör enligt min mening det nuvarande mervardeskatleregistretf. n. inte ingå i det regionala skatteregistret. Inte heller bör del regionalaskalleregistret inbegripa den regislerföring som länsstyrelserna ombesörjer påsjömansskatteområdet och arbetsgivaravgifts-området. Först sedan ytterligareutrednings- och utvecklingsarbete har slutförts angående samordnad regislerföringföreligger underlag för en bedömning om registerföringen på dessa områden böringå i de nu aktuella skatteregistren i slörre omfattning än vad som behövs församordningen av kontrollverksamheten och samarbetet i övrigt inomskatteförvaltningen. Fastighetsregistreringen hos länsstyrelserna sker f. n. påmagnelband (fastighetsbanden). Ulredningen har inte redovisat några förslagtill ändringar i registerföringen med hänsyn till alt frågan behandlas av fastighelstax-eringskommittén(Fi 1976: 05). Kommittén har numera lagt fram förslag i saken (SOU 1978: 32)och detta förslag har legat till grund för den lagstiftning omfastighetstaxering som har antagits av (prop. 1979/80: 40, SkU1979/80: 17, rskr 1979/80: 121). 1979/80: 40 har jag förordat (s. 185)att inte bara fastighetstaxeringsuppgifter utan också uppgifter för folk- ochbostadsräkningen (FoB 80) skall registreras ifastighetstaxeringsregistret. Förslaget skall ses mot bakgrund av riksdagensbeslut tidigare om en samordning av uppgiftsinhämtandet vid den allmänna faslighelstaxeringenår 1981 och FoB 80 (prop. 1978/79:128, FiU 1978/ 79: 29, rskr 1978/79: 282). I prop.1979/80: 40 har jag också uttalat mig för att även vissa uppgifter förenergiplaneringen skall insamlas i samband med fastighetstaxeringen ochregistreras i fastighetstaxeringsregistret. bakgrund iir del enligt min mening inte lämpligl att i skalleregisieriagenreglera frågan om registerföringen i fastighelslaxeringsregislrel. Det anförda innebiir atl jag förordar atl skalleregisieriagenskall reglera i huvudsak endasl regislerlbringen för inkomsi- och förmögenhelslaxeringen,den därmed sammanhängande uppbörden och beräkningen uv pensionsgrundande inkomsisaml planeringen och samordningen av revisions- och annan kontrollverksamhet. Vad jag nu har anfört avser den forllöpande registerföringenhos skallemyndighelerna. Däremot framslår det enligt min mening som varkennaturligt eller liimplig! alt låta det cenirala eller de regionalaskatteregistren omfatta även sådan specialinriklad regislerföring som kanbehövas för ADB-bearbetningar i samband med särskilda kontrollaktioner. Sådanabeslutas av RSV eller på regional nivå och avser vanligen viss bransch, vissainkomster e. d. De olika behov av registrering som kan uppkomma i sådanasammanhang är nämligen inle möjliga att i förväg bedöma. I de fall man härbehöver gå utanför de uppgifter som omfattas av den fortlöpande registreringenbör alltså särskilda regisler anses föreligga och skatteregisterlagen blir intetillämplig. Avslutningsvis vill jag påpeka atl skalteregislrengivelvis inle heller omfattar sådan ADB-verksamhet ulan personorienieradinformation som RSV eller länsstyrelserna kan bedriva för statistiskt ändamål. Jag skall i detta sammanhang beröra ytterligare en frågaav principiell betydelse för författningsregleringen. Utredningens förslag tillreglering av innehållet i skatteregislren innebär all i skalleregisieriagenanges i huvudsak endast den yttre ramen för vilka uppgifler som fårregistreras. Regleringen föresläs sålunda ske så att bestämmelser ges om delsvilka uppgifter som skall införas i registren (obligatoriska uppgifler), delsvilka uppgifter som därutöver/år införas (fakultativa uppgifter). lagförslag skall det ankomma på regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer att avgöra vilka av de fakultativa uppgiflerna som skalllas in i registren. Utredningen föreslår att RSV tilläggs bestämmanderättengenom en föreskrift i skatteregislerförordningen. Flertalel remissinstanser har lämnat utan erinranförslaget att skalteregis-terlagen i detta avseende ges karaktären av enramlagstiftning saml att rätlen atl bestämma vilka uppgifter som skallregistreras skall delegeras till RSV. DI påpekar dock att förslaget ger envidare ram i fråga om registrets innehåll än vad som normalt godtas iinspektionens beslut men framhåller atl detta torde vara ofrånkomligt i lagtext.Vidare anser DI all del inte enlydigl framgår hur förslaget kommer alt verka iförhållande till anmälningsplikten i 2 § DL saml atl RSV bör åläggas altsamråda med inspeklionen innan beslul fattas eller i vart fall underrättainspektionen om besluten. Några remissinslanser är emellertid kritiska motförslaget. Dessa anser att registrens innehåll bör preciseras närmare ilagtexten samt att det i vart fall bör ankomma på regeringen eller DI attavgöra vilka uppgifter som skall införas i registren. 1979/80:146 40 De omständigheter som har föranlett all skalteregislrenhar ansetts böra bli föremål för reglering i lag talar naturligtvis för atlregistrens innehåll också så noggrant som möjligt anges i lagen. A andra sidan måslebeaklas atl det nya ADB-systemet befinner sig i elt uppbyggnadsskede. Av detföregående har framgått vilka uppgifter som enligi föreliggande förslag skallingå i registren och vilka planer som f. n. finns rörande ytterligare regislerföringi framtiden. Man måsle räkna med atl föriindringar i registerföringen kommeratt aktualiseras fortlöpande under uppbyggnadsskedet. Om innehållel i registrenskall anges mera detaljerat i lagen måste man alltså räkna med att återkommandeändringar av lagen kan bli nödvändiga allteflersom erfarenheter av registerföringenvinns. Vissa av dessa kan antas avse föga betydelsefulla ändringar. En avvägning måste således göras mellan å ena sidanönskemålet alt registrets innehåll skall preciseras i lagen och å andra sidanrisken att återkommande lagändringar kan visa sig bli nödvändiga. Enligt minmening är en precisering av innehållet i så hög grad angelägen att en sådanrisk bör accepteras. Så långt detla är praktiskt möjligt bör registrensinnehåll således anges i lagen. För att undvika att varje delaljbetonad ändringav innehållet skall behöva ske genom lagstiftning bör dock en möjlighet ges alti administrativ ordning föreskriva mindre avvikelser från lagens bestämmelser idetta avseende liksom all ge närmare föreskrifier om innehållel. Frågan ärdå om det skall ankomma på regeringen eller underlydande myndighet att meddelanärmare beslämmelser om registerföringens omfattning. Enligt min mening är detofrånkomligt att man i vissa avseenden låter en myndighet beslämma vilka uppgiflersom skall tas in i registren. Det gäller sålunda här att avgöra inte bara vilkatyper av uppgifter som skall finnas i registren ulan ocksä om uppgifterna skallregistreras bara för vissa kaiegorier skattskyldiga eller i vissa speciella fall.En författningsreglering som innebär att man exakt anger vilka uppgifter somskall registreras för olika kategorier eller i olika förekommande situationerskulle bli myckel omfattande och kräva ständiga justeringar. Ett visst frittspelrum måste här finnas så atl registerföringen kan anpassas till de praktiskaförhållandena. Del gäller särskilt i inledningsskedet. Jag vill betona att minståndpunkt i fråga om författningsregleringen av registrets innehåll innebäratt rätten alt meddela närmare föreskrifter blir av mycket begränsad räckviddjämfört med utredningens förslag. Mot denna bakgrund anser jag, i likhet medutredningen, att rätten bör kunna delegeras till underlydande myndighet.Uppgiften bör i princip anförtros RSV. Verket bör enligt min mening samråda medDl innan beslut fattas som innebär att nya typer av uppgifter förs in iregistren. Med anledning av påpekanden från DI om inspeklionensbefogenheter i fråga om skatteregistren vill jag framhålla att inspeklionensskyldighet enligt 6 och 7 §§ DL att meddela föreskrifter om registerföringen iden mån det behövs för alt förebygga risk för otillbörligt intrång i personlig integrilel 1979/80:146 41 givelvis inte bortfaller genom lagregleringen i vidare måniin fiireskrifter finns i lagen eller i förordning. Ulredningens förslag lill skalleregisierlag innehåller 14paragrafer och redovisas i fyra avdelningar. Den första avdelningen, som omfattar 1-4 §S, innehållerinledande bestämmelser om vilka register som skall finnas och ändamålet meddessa samt om vilka myndigheter som förfogar över eller annars har lillgång tillregisiren. Vidare innehåller försia avdelningen definitioner av vissa i lagenförekommande beteckningar. I andra avdelningen, som utgörs av 5-9 S§, regleras det ceniralaskutleregislrets innehåll. I tredje avdelningen, som består av 10 och 11 SS, reglerasde regionala registrens innehåll. Fjärde avdelningen omfattar 12-14 S§. I denna avdelningges gemensamma bestämmelser om regisirering av särskilt registreringsnummer samlom lagringstid och regelmässigt utlämnande av uppgifter till myndigheter.Vidare delegeras lill regeringen eller myndighel som regeringen besiiimmerrätten atl ge närmare föreskrifter om registerföringen. I det följande behandlar jag i särskilda avsnitt frågornaom registrens ändamål och registeransvar, det centrala och de regionalaregistrens innehåll, åtkomst och utlämnande, lagringstid samt ikraftträdande. 4.4.2 Registrens ändamål m. in. Enligt utredningens förslag skall i lagens inledandeparagraf anges atl det för statens verksamhet i fråga om beskaltning skallfinnas ett centralt skatteregister för hela rikel saml för varje län elt fastighelstaxeringsregisleroch ett regionalt skatteregister samt atl registren skall föras med hjälp avADB. Begreppen beskattning och skatl definieras i 3 S. Medskatt avses skatt enligt UBL, sjömansskatt, mervärdeskalt, indirekt skatt elleravgift för vilken RSV är beskattningsmyndighet, vägtrafikskalt ocharbetsgivaravgifter samt ränta och vissa avgifter som utgår i samband meduppbörd eller indrivning av sådana skatter och avgifter. Med beskattning avsestaxering, efterlaxering, kontroll, beräkning av pensionsgrundande inkomst, påföring.fastställelse, efterbeskattning och uppbörd i fråga om skatt. Förslagel lämnas nästan genomgående utan erinran avremissinstanserna. DI påpekar emellertid, liksom i fråga om innehållet, attförslaget ger en vidare ram än vad som normalt godtas i inspektionens beslul. Ändamålet med regisiren skall således enligt utredningensförslag anges vara beskaltning. Som jag lidigare har framhållil är avsikten attskatteregislren skall få en mängd olika funktioner på skilda områden inom beskaliningsväsendel.Som har framgålt av den redogörelsen avses den faktiska användningenunder bli mera begränsad. 1979/80:146 42 Enligt min mening bör, liksom i fråga om regislerinnehållel,författningsregleringen närmare än enligt ulredningens förslag anslula tillden användning av registren, där utrednings-och utvecklingsarbetet har kommiiså långl atl ett konkret underlag för ett ställningstagande nu föreligger.Detta innebär all en utvidgning av ändamålet senare kan behövas. Ändamålet med registren bör således ges en mindrevidsträckt och mera preciserad utformning an utredningen har föreslagil. Regisirenskall enligt vad jag har sagt ha två huvudsakliga funktioner. För detförsta skall de vara ett hjälpmedel vid inkomst- och förmögenhetstaxeringen samlvid bestämmande och uppbörd av inkomst- och förmögenhetsskatt m. fl. skatter ochavgifier enligt UBL. Det gäller också vid bestammande av pensionsgrundandeinkomst. För del andra skall del underlätta planeringen, samordningen ochuppföljningen av revisions- och kontrollverksamheten på i huvudsak hela beskatiningsområdetoch tillhandahålla vissa basuppgifter m. m.. främst i fråga om företag. Jagföreslår atl bestämmelserom ändamålet med registret las in i 1 § och avfattas ienlighet med vad jag nu har anfört. Bestämningen av vad som avses med beskattning bör tas in i2 8. I stället för den föreslagna uppräkningen av olika led ibeskattningsförfarandet bör det avsedda beskallningsbegreppet enligt min meningkunna anges genom uttrycket "fastställande av underlag för bestämmande avskatt, bestämmande och uppbörd av skatl saml bestämmande av pensionsgrundandeinkomst". Som utredningen påpekar bör i begreppel uppbörd anses ingå deförfaranden som anges i de olika underrubrikerna i UBL med undantag förindrivning. Definitionen av skatl bör liimpligen tas in i 3 S. Jagansluter mig till utredningens förslag i fråga om de skatleslag som bör ingå idefinitionen. Uppräkningen av de olika skatterna och .Tvgifterna som ingår i begreppelskatt kan enligt min mening förenklas. Härigenom vinner man bl. a. den fördelenatt ändringar i paragrafindelningen i olika skatteförfaltningar inle behöverföranleda justeringar av skalleregisieriagen. Jag föreslår alt 2 och 3 §§utformas i enlighet med det anförda. Utredningen föreslår att bestämmelser om registeransvartas in i 2 §. Förslaget till bestämmelser om åtkomst i samma paragraf avser jagatt ta upp i ett senare avsnitt. Utredningen påpekar att enligt DL är myndighetregisteransvarig i den män myndigheten förfogar över registret. Därmed förståsatt myndigheten har rätt att tillföra registret uppgifter, ändra uppgifter i regislretoch föra över uppgifterna i sådan form att de kan läsas, avlyssnas eller päannat sätt uppfattas. Enligt utredningen kommer länsstyrelse och lokalskattemyndighet att ha direkl terminalåtkomst till sådana uppgifter i detcentrala skatteregislret som är hänförliga lill länet. Till viss del kommerlänsstyrelse och lokal skattemyndighet också att ombesörja uppdateringen av detcentrala skatteregistret. 1979/80:146 43 Utredningen föreslår i enlighet härmed att det slås fast i2 § atl förulom RSV även länsstyrelse och lokal skattemyndighet förfogar överdet centrala skatteregislret till den del det innehåller uppgifter hänförligatill länet resp. fögderiei. Vidare föreslås en föreskrift om alt länsstyrelseförfogar över regionala regisler för länet. Jag ansluter mig till utredningens förslag. Bestämmelsernabör tas in i 4§. Innehållet i det centrala skatteregistret skall enligtutredningens förslag regleras i 5-9 §§. I 5 och 6 *)§ föreslås regler om vilkauppgifter, som obligatoriskt skall införas för fysisk resp. juridisk person. 17-9 SS anges vilka uppgifter som därutöver fär införas i regislrel. I 5 § skall enligi förslagel anges de uppgifter avseendefysisk person som alllid skall föras in i registret. Hit hör i första hand devanliga identifikationsuppgifterna saml vissa andra uppgifter, t. ex. omcivilstånd och nationalitet. Personnummer för bl. a. make och hemmavarande barnskall också anges, liksom uppgifter om pensionsförhållande och regisirering i sjömansregisirel.Vidare föreslås registrering av sådana uppgifter som enligt TL skall finnas i inkomsi-och förmögenhetslängd samt i beslut om debitering av slutlig, kvarstående ellertillkommande skatt enligt UBL. Uppgifterna skall enligt utredningens förslag införas förvarje fysisk person i riket och för annan fysisk person som är skattskyldig.För den som driver rörelse skall dessutom anges bl. a. organisalionsnummer ochfirma. För ej skatlskyldig person behöver enligt förslaget införasendast uppgifler om personnummer, namn och adress saml personnummer för den hosvilken personen är kyrkobokförd. Utredningen föreslår att i 6 S skall anges de uppgiflersom skall införas för juridisk person. Det är fråga om samma slags uppgiftersom enligt 5 § skall registreras för fysisk person, dvs. vissaidentifikationsuppgifter samt uppgifter som ingår i inkomsi- och förmögenhetslängdoch i vissa debiteringsbeslut. Jag har tidigare (avsnitt 4.3.2) behandlat frågan omregistrering av minderåriga. I övrigt har förslagen godtagits av remissinslanserna.Jag biträder också i allt väsentligt utredningens förslag men anser att vissaändringar av närmast redaklionell natur bör göras. Begreppet skattskyldig är inte entydigl och bör inteanvändas för att bestämma registreringens omfattning beträffande fysisk personsom inle är bosatt i riket. 1 stället bör föreskrivas atl regisirering skallske i den mån det behövs för beskattning här i riket. På motsvarande sätt böranges i vilka fall en mera fullständig registrering av underårig bör ske. Vid beskattningen används olika nummer för identifikationav personer eller verksamheter. För fysiska personer är det i första handpersonnumret 1979/80:146 44 som används och för juridiska personerorganisationsnumret. För fysisk person som inte är bosatt eller stadigvarandevistas i riket används etl särskilt registreringsnummer. Sådant kommer ocksåtill användning då en fysisk person beskattas i annan kommun änhemortskommunen. Även för juridisk person används i vissa fall särskiltregistreringsnummer. Arbelsgivare som skall inbetala innehållen skatl skallenligt det nya uppbördsförfarandel för framtiden i princip redovisa påföretagsnivå och använda person- eller organisationsnumret. Enligt förslagetskall det dock alltjämt finnas möjligheter atl få redovisa särskilt för vissverksamhet och därvid använda ett särskilt redovisningsnummer. Enligt minmening bör samtliga nu nämnda identifikationsnummer anges i regislrel. Desärskilda uppgifter som enligt utredningens förslag skall registreras för rörelseidkarebör registreras även för annan näringsidkare. Uppgiflerna bör vidare införas iregistret även om de inte direkt kan anses knutna lill näringsidkarens personutan hänför sig till viss av honom bedriven verksamhel. Med hänsyn till de nyaförenklade reglerna om beräkning av del kommunala skatteunderlaget (prop. 1979/80: 58. SkU 1979/80: 20. rskr 1979/80: 1.37) bör en särskild bestämmelse omangivande av viss sjukförsäkringsavgift inte tas in i paragrafen. Slutligen bör avfattningen jämkas med hänsyn lill att inkomst-,förmögenhets- och debiteringslängd numera har sammanförts till en längd,benämnd skattelängd (prop. 1978/79: 161, SkU 1978/79: 50, rskr 1978/79: 379). Jag föreslår att 5 och 6 §§ avfattas i enlighet med vadjag nu har anfört. Utöver de obligatoriska uppgifterna skall som jag tidigarehar nämnt vissa uppgifler få registreras i den mån del beslutas av regeringeneller myndighel som regeringen besiämmer. Den informalion som sålunda skall få regislrerasanger utredningen i 7-9 §§. Enligt vad jag har sagt skall registrering skefrån självdeklarationer och kontrolluppgifter av bl. a. löneuppgifter. Fråndeklarationshandlingarna skall också registreras vissa uppgifter om fåmansförelagoch deras delägare. För uppbörden av direkt skatt skall införas uppgifter ifråga om arbetsgivarnas redovisning och inbetalning av skatl. Häri ingår bl. a.uppgift om antal anställda och deras personnummer. Vidare får registrering skeav kontantberäkningar, bruttovinstberäkningar och andra beräkningar avrelationstal eller liknande samt av vissa andra uppgifter som ingår i demaskinellt framställda arbetskorten för rörelsegranskningen. 1 fråga om andraskatte- och avgiftsslag bör enligt vad jag har sagt registrering skeav sådana uppgifter som behövs för att olika enheter inom skatteförvaltningenskall kunna samarbeta på etl smidigt sätl och samordna sina kontrollinsatser. Bestämmelserna bör utformas enligt de riktlinjer som jagtidigare har angivit. Föreskriften all de sårskilt föreskrivna uppgifter somskall lämnas i självdeklaration enligt 22 § TL och i balansräkning m. m. somskall fogas till deklarationen får registreras bör således ersättas medbestämmelser som 1979/80:146 45 direkt anger de uppgifler som avses bli regisirerade. Deuppgifter angående mervärdeskatt och arbetsgivaravgifter som utredningen har lagitupp i 7 S i lagförslagel kan utgå. 1 fråga om kontrolluppgifter börhänvisningen till 39 S TL utgå och hänvisningen till 37 S TL begränsas lill Imom. punklerna 1-3, 3 b-3 f och 4. Vad avser beslut om beskattning bör anges atlskälen för beslutet inte får las in i registret. Detsamma bör gälla beträffandebeslul om anstånd med avgivande av deklaration. 1 fråga om deklarationsavgivandetbör också få registreras atl laga förfall föreligger. Når det gäller ackord,likvidation och konkurs bör endast uppgift om beslut härom få registreras. Detbör också vara möjligt att i skatteregislret ta in uppgift om att fordran molpersonen finns registrerad hos kronofogdemyndighet. Uppgiflen behövs för på ett smidigt sått skall kunna klara det årliga avräknings- oeh utmälningsförfarandetmed avseende på överskjutande slutlig skatl. En specifikation bör ske av deuppgifter frän centrala bilregistret som får las in i det centrala skatleregistret.Även uppgifterna angående fastighetsinnehav bör specificeras i lagen. Utredningen har föreslagit en beslämmelse alt i regislretfår las in de administrativa och tekniska uppgifter som behövs för alt föra inkomsilängdoch förmögenhetslängd, för alt regelmässigt utlämna uppgifter samt förmyndighets verksamhel i övrigt i fråga om beskattning. Några remissinstanser anser atl uttrycket"administrativa och tekniska uppgifler" är oklart till sin innebördoch atl föreskriften bör ges en mera precis avfattning. Jag delar uppfattningenatt det bör klargöras vilka uppgifler som skall räknas som lekniska ochadministrativa uppgifter. Som exempel på sådana uppgifter anger ulredningen bl.a. uppgift om var förelag redovisar och belalar skatt, slag av juridisk person,bransch, laxeringsbesök enligt 31 § TL saml planerade och beslutade revisioner.Utredningen föreslår vidare en särskild föreskrift att som teknisk elleradministrativ uppgift anses inte uppgifl om samband med viss annan person (samhörighelsbeleck-ning). Enligt min mening bör med tekniska och administrativauppgifter förstås sådana uppgifter som i försia hand hänför sig tillmyndigheternas verksamhet och inte till den skattskyldige. Hit hör uppgifter omt. ex. laxeringsdistrikl, taxeringsnämnd, lokal skattemyndighet, granskare,deklarationsnummer, planerad eller verkställd behandling av ärende, kodnummerför registerföringen, markering av alt tekniskt fel föreligger o, d. Men ävenuppgifter om sådan klassificering av de skattskyldiga som sker förverksamheten, t. ex. indelning i branscher, bör räknas till administrativuppgift. En uppgift bör enligt min mening anses vara av leknisk elleradministrativ natur endast om den från iniegritelssynpunkt framstår somväsentligen utan betydelse. Med denna utgångspunkt är det uppenbart att uppgiftom samhörighetsbeteckning faller utanför och någon särskild föreskrift härom behövsenligt min mening inte. Mot bakgrund av vad jag här har anfört bör det varatillräckligt att i 1979/80:146 46 laglexlen ange all regisirering får ske av administrativa och tekniska uppgifter som behövs för beskatlningen. I övrigt tillstyrker jag utredningens förslag rörandevilka uppgifter som får registreras i det centrala skatteregislret. Vissaredaktionella ändringar bör dock göras. Jag förordar sålunda bl. a. atlföreskrifterna samlas i en paragraf med punklindelning. Vissa omgrupperingarbör också företas i uppräkningen av uppgifterna. Dessutom bör vissa uppgifterutgå eftersom de omfallas av andra uppgifter. Föreskrifterna bör las in i 7 S. Med den av mig föreslagna avfattningen av bestämmelsernaom registrets innehåll får uppdelningen i obligatoriska och fakultativauppgifter mindre betydelse. Även de av mig föreslagna bestämmelserna omfattaremellertid uppgifler som inte alltid avses bli registrerade eller - i an högregrad - inte avses bli regisirerade för alla personer. Som exempel på den förrakategorin kan nämnas alt det varken torde vara praktiskt möjligt eller för verksamhelenpåkallat att registrera alla beslul om beskaltning. I den andra kategorin finnsfrämsl uppgifter som avses bli registrerade i första hand förrörelsegranskningen och som därför inte skall regislreras för vanligalöntagare. finns det vissa basuppgifter som alltid skall registreras.Det är enligt min mening angeläget atl laglexlen lämnar upplysning om vilkadessa uppgifter är. Det bör emellertid vara tillräckligt att ange uppdelningeni obligatoriska resp. fakultativa uppgifter beiräffande det cenirala skatteregislret.