prop · G303143 · 1979-12-31 00:00:00 — Utan hinder av vad i 15 8 fjärde stycket bokföringslagen(1976:125) föreskrivs om användningen av belopp, varmed värdel av där avseddanläggningslillgång uppskrivs, fär sådant belopp utnylljas även lill ökning avaktiekapitalet genom nyemission eller fondemission eller //// avsätining , vilken får tas i anspråk endast för ändamål som avses inämnda lagrum i bokföringslagen eller för ökning av aktiekapitalet. Vid värdering av moderbolags aktier eller andelar idotterföretag skall aktier, vilka dotterföretaget äger i moderbolaget, ej ansesha något värde. Ändringarna i första stycket är en följd av de nya bestämmelsernaom nyemission till underkurs i 4 kap. I 8 Qärde slycket. Om synnerliga skäl föreligger, fär regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer medge all bruttoomsättningssumman ickebehöver anges i resultaträkningen i årsredovisningen. Som särskild intäklspost skall upptagas utdelning påaktier i dotterbolag. Enligt andra stycket i förevarande paragraf i dessnuvarande lydelse skall, om elt akliebolag driver av varandra väsentligenoberoende rörelsegrenar, bruttoresultatet av varje sådan rörelsegren redovisassärskilt. Som framgår av vad jag har anfört vid 2 kap. 7 8 förslaget till lagom årsredovisning m. m. i vissa företag (se avsnitt 4.2) bör uppgiflen kunnatas in i en nol. Jag har därför funnil all bestämmelsen i andra stycket iförevarande paragraf i dess nuvarande lydelse bör föras över till 11 kap. 8 8förevarande lag som innehåller bestämmelser om sädana uppgifler i anslutningtill ett aktiebolags årsredovisning som får tas in i noter till resultat- ochbalansräkningarna. Prop.1979/80:143 , 183 11 kap. 8 § Utöver vad som följer av bokföringslagen (1976: 125) skalli resultaträkningen och balansräkningen lämnas uppgifter och särskildaupplysningar i följande hänseenden: Aktier i andrabolag skall upptagas med angivande för varje bolag av dess namn, antalet aktieroch dessas nominella värde och värde enligt balansräkningen. Understiger bådadessa värden för aktierna i ett bolag, som ej är dotterbolag, femtiolusenkronor eller det lägre belopp, som motsvarar av det aktieägandebolagels egel kapital enligt balansräkningen, fär dock specifikation utelämnas.När del ur allmän och enskild synpunki är påkallal får regeringen ellermyndighel som regeringen bestämmer tillåta att även eljesi aktier redovisasutan specifikation. Beståraktiekapitalet av aktier av olika slag, skall anges hur det fördelar sig på deolika aktieslagen. Ändringar ibeloppen av det egna kapitalets poster jämfört med föregående balansräkningskall specificeras. Om bolagelinnehar fordran på grund av penninglån som lämnats med stöd av tillstånd enligt12 kap. 8 8 eller ställt säkerhet med slöd av sådant tillstånd, skall uppgiftlämnas därom. Storleken av lämnade lån saml arten av ställda säkerheter ochbeloppet av de lån, för vilka säkerhel ställts, skall anges. Uppgift skall ävenlämnas om vilken anknytning till bolaget den har till vilken lån lämnats ellerför vilken säkerhet ställts, Har bolagetulelöpande lån, som är konvertibla eller förenade med optionsrätt lillnyleckning, skall för varje lån anges utestående lånebelopp saml lid ochvillkor för utbyte eller för nyteckning. Beträffande utelöpande lån motvinstandelsbevis skall för varje lån anges utestående länebelopp ochräntebestämmelserna, För varie ibalansräkningen som anläggningslillgång upplagen post, vari ingår skepp ellermaskiner, inventarier och dylikt eller byggnader, skall anges delstillgångarnas anskaffningsvärde, dels det sammanlagda beloppet av de intillbalansdagen pä anskaffningsvärdet företagna av- och nedskrivningarna. Har sädanalillgångar uppskrivits, skall även anges kvarstående oavskrivet belopp avuppskrivningen, För fastighetersom är anläggningstillgångar skall anges taxeringsvärden med fördelning på deunder särskilda poster i balansräkningen upptagna tillgångarna, Om detförekommit sådan förändring i resultaträkning eller balansräkning beträffandeposters gruppering eller eljest som väsentligt påverkar jämförbarheten mellanåren, skall redogörelse lämnas för förändringen, Driverbolaget rörelsegrenar som är väsentligen oberoende av varandra, skallbrultoresultatet av varje sådan rörelsegren redovisas särskilt. De uppgifter och särskilda upplysningar som avses i förstastycket fär intagas i noter, om tydliga hänvisningar göres vid de poster iredovisningshandlingarna till vilka de hänför sig. I fräga om den nya nionde punkten i första styckethänvisar jag till vad jag har anfört om redovisningen av resullatet avrörelsegrenar vid 2 kap. 7 8 andra stycket förslaget till lag om årsredovisningm.m. i vissa företag (se avsnitt 4,2) och lill vad jag har anfört vid 11 kap,68 förevarande lag. Prop.1979/80:143 184 // kap. 9§ 1 förvaltningsberättelsen skall upplysning lämnas dels omsådana för bedömningen av bolagets verksamhetsresultat och ställning vikligaförhållanden, för vilka redovisning ej skall lämnas i resultaträkning ellerbalansräkning, dels om händelser av väsentlig belydelse för bolaget, sominträffat under räkenskapsåret eller efter dettas slul. 1 förvaltningsberättelsen skall anges medelantalet underräkenskapsåret anslällda personer med angivande tillika av medelantalet förvage arbetsställe med mer än tjugo anslällda. Vidare skall anges sammanlagdabeloppet av räkenskapsårets löner och ersättningar dels till slyrelsen ochverkslällande direktör, dels till övriga anslällda. Tantiem och därmedjämställd ersällning lill styrelsen och verkställande direktör skall angessärskilt. Har bolaget anställda i flera länder, skall löner och ersättningaranges särskilt för varje land jämle uppgifl om medelanlalel anställda irespektive land. Förvaltningsberättelsen skall innehålla förslag tilldispositioner beträffande bolagets vinst eller förlust. Elt aktiebolag som enligt 10 kap. 3 8 andra stycket ärskyldigt att ha auktoriserad revisor skall lill förvaltningsberättelsen foga enfinansieringsanalys. 1 Jinansieringsanalysen skall redovisas bolagetsfinansiering och kapitalinvesteringar under räkenskapsåret. 1 fråga om ändringen i fiärde stycket hänvisar jag tillvad jag har anfört om utformningen av finansieringsanalysen vid 2 kap. 8 8förslagel till lag om årsredovisning m. m. i vissa företag (se avsnill 4.2). 12 kap. 4 a Till reservfond skall avsättas belopp som 1. om reservfondenej uppgär till tjugo procent av aktiekapitalet, motsvarar minsl lio procenl avden del av nettovinsten för året som ej går åt för all läcka balanseradförlust, 2. på grund avaktieteckning erhållits för aktierna uiöver del nominella beloppet, 3. den för vilkenaktie förverkals erlagt till bolaget, 4. enligt 4 kap.17 8 skall tillfalla bolaget, 5. vid utbyte avfordran enligt skuldebrev mol aktie, motsvarar skillnaden mellanfordringsbeloppel och aktiens nominella belopp, 6. enligtbolagsordningen skall avsättas till reservfonden, 7. enligt beslutav bolagsstämman eljesi skall överföras från del i balansräkningen redovisadefria egna kapitalet lill reservfond. Vid beräkning av del belopp, som enligt första slycket Iminst skall avsällas till reservfond, skall nettovinsten ökas med vad som kanha tillerkänts styrelseledamot, verkslällande direktör eller annan som tantiem. Nedsätlning av reservfond får enligt beslut avbolagsstämman endast ske för 1. täckande avsädan förlust enligt fastställd balansräkning som ej kan täckas av fritt egelkapital, 2. ökning avaktiekapitalet genom nyemission eller fondemission, eller 3. annat ändamål,om rätten med motsvarande tillämpning av 6 kap. 6 8 ger tillstånd tillnedsätlningen. 1979/80: 143 185 Ändringen i tredje stycket 2 är en följd av de nyabeslämelserna om nyemission lill underkurs i 4 kap. I 8 Ijärde slyckel, 13 kap, 2 8 Det åligger slyrelsen all ojördröjligcn upprätta ensärskild balansräkning så snart det Jinns skäl att anta alt bolagels egelkapital understiger en tredjedel av det regisirerade aktiekapitalet. Visarbalansräkningen att så år jällei, skall styrelsen snarasl möjligt lillbolagsstämma hänskjuta fråga om bolagel skall träda i likvidation. Godkänns ejpä ordinarie bolagsstämma under nästföljande räkenskapsår balansräkning somutvisar all del egna kapitalet uppgär till hälften av det registrerade aktiekapitalet,skall slyrelsen. om ej bolagsstämman beslutar all bolagel skall träda i likvidation,hos rätlen ansöka alt bolaget försätts i likvidation. Sådan ansökan kan ävengöras av styrelseledamot, verkställande direktör, revisor eller aktieägare. Göres ansökan enligt första slyckel, förordnar rätten atlbolaget skall träda i likvidation, om ej under ärendets handläggning itingsrätten slyrkes all balansräkning utvisande alt bolagels eget kapitaluppgår till hälften av det regisirerade aktiekapitalet blivil granskad avrevisorerna och godkänd av bolagsstämma. Vid beräkningen av det egna kapitalets storlek tilläggesinom linjen en post utvisande den ökning av tillgångarnas sammanlagda värde somskulle följa, om de redovisades till försäljningsvärdet med avdrag förförsäljningskostnaderna. Beiräffande sådana anläggningstillgångar, somundergår forllöpande värdeminskning, gäller dock alt de upptages lillanskaffningsvärdet minskat med erforderliga avskrivningar och nedskrivningar,om därigenom erhålles etl högre värde. Underiålerslyrelseledamöterna atl fullgöra vad som åligger dem enligt första slyckel,svarar de och andra som med vetskap härom handlar pä bolagets vägnarsolidariskt för bolagets uppkommande förbindelser, Sädanl ansvar inträder ävenför aktieägare som, när likvidationsplikl föreligger enligt första styckettredje meningen, med vetskap härom deltar i beslul all fortsätta bolagetsverksamhel. Den ansvarighet som det nu är .fråga om gäller dock ej förförbindelser som uppkommer sedan likvidationsfrågan hänskjutits lill rättensprövning eller sedan en balansräkning, som ulvisar alt bolagets egel kapitaluppgär till hälften av det registrerade aktiekapitalet, blivit granskad avrevisorerna och godkänd av bolagsstämma. I paragrafen regleras frågan om tvångslikvidation vidförlust av viss del av aktiekapitalet. Genom ändringen i första stycket första meningen harstyrelsens plikt alt agera vid befarad kapilalbrisl fält en mer kategoriskavfattning än i 1975 ärs aktiebolagslag. Bestämmelsen har behandlats i denallmänna motiveringen (avsnitt 2.6.2). Både 1910 och aktiebolagslagar innehöllbeslämmelser om skyldighel för styrelsen att, när helst anledning fanns attanta all aktiekapitalet gäll föriorat lill viss del, ofördröjligen upprätta ensärskild likvidationsbalansräkning, 1975 ärs aktiebolagslag lorde inte hainneburil nägon ändring i sak när det gäller styrelsens skyldighel all ageravid befarad kapilalbrisl. Prop.1979/80:143 186 Med den nu föreslagna lydelsen åsyftas inte heller någonsaklig ändring i förhållande till äldre bestämmelser. I syfte atl undvikamissförstånd om lagens innebörd föreskrivs uttryckligen att det åliggerslyrelsen att, sä snart det finns skäl alt anta alt bolagels eget kapitalunderstiger en tredjedel av det registrerade aktiekapitalet, ofördröjligenupprälla en särskild balansräkning för utrönande av bolagets ställning. Sådanbalansräkning skall alltså upprättas när styrelsen har vetskap om all bolagelsekonomi har försämrats och misstanke finns alt aktiekapitalet har gått förlorattill mer än två tredjedelar. Visar det sig alt brislen i aktiekapitalet överstiger tvåtredjedelar, skall styrelsen möjligt till bolagsstämman hänskjutafrågan om bolaget skall träda i likvidation. Att styrelseledamöterna vidunderlåtenhet atl agera blir personligen ansvariga för bolagets uppkommandeförbindelser framgår av paragrafens fjärde stycke. Ändringen i första stycket tredje meningen innebär enmarkering av att likvidalionsfrägan skall bedömas pä grundval av en balansräkning,som avser del aktuella läget på stämmodagen. Bestämmelsen har behandlats i denallmänna motiveringen (avsnill 2.6,3). Ändringen i fiärde stycket är en följd av ändringarna iförsia stycket. 19 kap. 2 § kan vid vite föreläggaverkslällande direklören eller styrelseledamot all fullgöra skyldighel enligtdenna lag eller annan författning att 1. till myndigheten sända in behörig redovisningshandling,revisionsbe rättelse, delårsrapport eller förteckning enligt 8 kap. 15 § fjärde stycket eller 10 kap. 15 § andra stycket, 2. hos myndighelen göra behörig anmälan för regisirering. Föreläggande enligt försia stycket 2 får ej meddelas, om underlåtenhet all göra anmälan medför all bolagsstämmans ellerstyrelsens beslul förfaller eller bolaget blir skyldigt träda i likvidation.Försuttet vite utdömes av regislreringsmyndigheten. Paragrafen innehåller beslämmelser omregislreringsmyndighetens möjligheter till vitesföreläggande. Ändringen i försia stycket I innebär all registreringsmyndighetenhar möjlighel lill vitesföreläggande om bolaget inte efler den ordinarie bolagsstämmanhar sänt in en akluell förteckning över bolagels ställföreträdare ochrevisorer. Denna lag träder i kraft den . I kap. 2 8 idess nya lydelse gäller även när etl aktiebolag före ikraftträdandet av dennalag har fått etl besiämmande inflytande över en juridisk person och enbetydande andel i resultatet av dess verksamhet, Slyrelserepresentationför anställda som förekommer vid denna lags ikraftträdande inskränks inle genomI kap. 2 8 i dess nya lydelse. Prop.1979/80:143 187 För bolag somär registrerat i akliebolagsregislret vid ikraftlrädandet av denna lagtillämpas de nya bestämmelserna i 8 kap. 15 8 Ijärde slyckel och 10 kap. 15 8fr.o.m. Sådanl bolag skall göra anmälan som avses i 10 kap.15 8 första slycket försia gången i samband med atl bolagel insänderförleckning enligi andra slyckel i samma paragraf 4 kap. I 8 Ijärde slyckel gällerockså vid nyemission i bolag vars akiier är noterade på lista utgiven avsammanslutning av svenska fondkommissionärer. Nya maleriella rättsregler bör normallendast gälla beiräffande sådana rättsförhållanden som uppkommer sedan reglernahar trätt i kraft. Emellerlid är det uppenbart olämpligt atl ha olika lagreglerför skilda bolag beroende på vid vilken lidpunkl bolagel har bildats (se prop.1975:103 s. 713). Molsvarande bör enligt min mening gälla i fråga om koncerner.1 saklig överensslämmelse med vad kommiuén har föreslagit föreskrivs därför idenna punkt all lagändringen i I kap. 2 8, som ulesluler 50/50-bolag frånkoncernbegreppet, skall gälla relroaklivi. Denna beslämmelse, som i viss mån ulgörell undantag från andra punkten, har behandlats i den allmänna moliveringen (seavsnill 2.4.2). Bestämmelsen avser styrelserepresenlalion enligt lagen (1976:351) om slyrelserepresentation för de anslällda i akliebolag och ekonomiskaföreningar och lagen (1976: 355) om styrelserepresenlalion för de anslällda ibankinslitul och försäkringsbolag. Denna övergångsbestämmelse skyddar styrelserepresenlalionsom har inrättats och innebär alllsä alt sädan styrelserepresenlalion skallförekomma fortsätiningsvis även om mandattiden löper ul för individuellaarbelsia-garrepresenlanter eller personbylen sker bland dem. En förebild till bestämmelsen finns i 6 8 lagen omstyrelserepresenlalion för de anslällda i aktiebolag och ekonomiska föreningar. I 8 kap. 15 8 fiärde stycket och 10 kap.15 8 andra stycket föresläs en hell ny skyldighet för aktiebolag att varje årlill regi-streringsmyndighelen sända in en akluell förteckning över bolagelsställföreträdare och revisorer. Samiidigi föresläs i 10 kap. 15 8 försiaslycket en ny skyldighel alt för registrering anmäla vissa uppgifter ombolagets revisorer. Arbelsbelaslningen hos regislreringsmyndigheten under år1981 kan förväntas bli onormalt hög bl.a. lill följd av reglerna om all äldreaktiebolag mäste före ulgången av höja sitt aktiekapital till 50000kronor för att undgå atl bli avförda ur akliebolagsregislret. För all arbelet vid regislreringsmyndigheten under år 1981inte skall bli alltför betungande föresläs alt nu ifrågavarande bestämmelserblir tillämpliga först fr. o. m. den , säviu gäller bolag som ärregisirerade i akliebolagsregislret . Sådana bolag skallförsta gången göra anmälan som avses i 10 kap. 15 8 försia slycket inom enmånad efter Prop.1979/80:143 188 följer av en hänvisning till10 kap. 15 8 andra stycket. Därefter sker anmälan sä fort del inträffar någonförändring. För bolag som anmäls för nyregistrering skall uppgifternaom revisorerna lämnas i samband härmed. Enligt de nya beslämmelser om fondbörsverksamhel som har Iräll i kraftden får sädan verksamhel i fortsättningen bedrivas bara avStockholms fondbörs. Detla innebär bl. a. atl Svenska fondhandlareföreningensnoteringar av värdepapper på en särskild lista kommer all upphöra och övertasav fondbörsen (prop. 1978/79: 9, NU 50, rskr 443). Enligi punkl 5 iövergångsbestämmelserna till lagen (1979:749) om får dockfondhandlareföreningen fortsätta sin verksamhel under en övergångslid av längsttvä är. Med hänsyn härtill föreskrivs i förevarande punkl all bestämmelserna omnyemission lill underkurs i 4 kap. I 8 Ijärde slycket skall gälla också förbolag vars aktier är noterade på fonhandlarlislan. Jag hemställer atl lagrådets yttrande inhämtas överförslagen til 1. lag om handelsbolag och enkla bolag, 2. lag omårsredovisning m. m. i vissa företag, 3. lag om ändringi akliebolagslagen (1975:1385), Regeringen beslutar i enlighel med föredragandenshemställan. Prop.1979/80: 143 189 Närvarande: f. d. justitierådet , regeringsrådetHilding, justitierådet Vängby. Enligt prolokoll vid regeringssammanträde den 31 januari1980 har regeringen på hemställan av statsrådet och chefen förjusliliedepariemeniel beslulat inhämla lagrådels yltrande över förslaglill 1. lag om handelsbolag och enkla bolag, 2. lag omårsredovisning m. m. i vissa företag, 3. lag om ändringi aktiebolagslagen (1975; 1385). Förslagen har inför lagrådet föredragits avhovrättsassessorerna Per Petlersson och Ann-Chrisline . Förslagenföranleder följande yllranden. Förslaget till lag om handelsbolag och enkla bolag Som framhålls i lagrådsremissen överensstämmer detremitterade förslaget till lag om handelsbolag och enkla bolag till storadelar med gällande räll. Frän principiell synpunki kan diskuteras om del är enändamålsenlig lagstiftningsteknik all som här sker klä slora delar av en äldrelag i ny språkdräkt eller om del inte hade varil bälire alt - sedan 1974 årsbolagskommitté funnil all åtskilliga tankar som framförts iutredningsdirektiven inte borde realiseras och därefter även kommitténs förslagi vissa delar fått förtalla under deparlemenlsbehandlingen - genomföra partiellaändringar lag. Den valda lekniken medför vissa risker för att despråkliga ändringarna kommer all medföra förskjulningar även i sak - läl varaendasl i detaljer utan all någol praktiskt behov härav gjort sig gällande.När emellertid lagstiftningsarbetet nu utförts, föranleder del i huvudsakendasl mindre erinringar från lagrådels sida. Uppenbarligen är det meningen,alt den nya lagen skall lolkas i belysningen av äldre rättspraxis och doktrin -främst arbele Om handelsbolag och enkla bolag. Det förtjänarunderstrykas, att handelsbolagsformen också enligt den nya lagsiiftningen är eni hög grad flexibel associationsform, där många frågor är överlämnade åtbolagsmännens överenskommelser. Den är på så sätt ändamålsenlig för småförelag,medan den däremoi både med avseende på borgenärsskyddet och i arbetsrältsliglhänseende är mindre lämpad för näringsverksamhet i slörre skala. Prop.1979/80: 143 190 I kap. 3 8 Lagrådel: Stadgandet i I 8 försia slyckel avser samtliga fall då Ivåeller flera har avtalet atl ulöva näringsverksamhet i bolag. Genom bestämmelseni andra slycket undantages vissa av dessa avtal. När förevarande paragraf angesgälla andra fall än som avses i I 8 försia slyckel ligger närmasl lill handsall uppfatta paragrafen såsom avseende andra fall än samtliga de som angives iI 8 försia slyckel: paragrafen skulle alltså ej heller gälla undantagsfallen iI 8 andra slycket. Avsikten äremellertid all dessa undantagsfall skall gå inunder förevarande paragraf och alllsä uigöra enkla bolag. För atl della skallkomma lill klarl ullryck bör första slycket av förevarande paragraf få följandelydelse: "enkell bolag föreligger, om två eller flera har avialal atlulöva verksamhet i bolag ulan att handelsbolag föreligger enligt I 8." 2 kap. 2 8 Lagråder-Förevarande bestämmelse avser atl säkerslälla allicke någon som saknar de övriga bolagsmännens förtroende kan inträda sombolagsman. En bolagsmans räu i bolaget kan övergå till annan icke blott genomöverlåtelse. Är bolagsmannen l.ex. en juridisk person kan vid dess upplösningdess rätl i bolagel lilläggas någon av delägarna. Så är fallet när efler enbolagsmans frånfälle då dennes dödsbo aulomaliskl blir bolagsman men dåockså, om inle annal avialals, likvidationsanledning föreligger - hans rält ibolagel vid arvskifte tillägges någon av delägarna i boel. Bolagsmans andel kanockså genom teslamenie som legal tilläggas någon. Vid en bodelning kanbolagsmannens räll i bolagel lilläggas den andre maken. Ifrågavarandebeslämmelse måsle anses äga lillämpning även på fång av nu antydd art. Samtycker icke övriga bolagsmän lill alt den lill vilkenandelen övergått inlräder som bolagsman, bör denne få samma rättsställning somden lill vilken bolagsman utan övriga delägares samtycke överlåtit sin andel.Denna rättsställning anges i 21 8 försia stycket. Så som detla styckeutformats kan del starkt ifrågasättas huruvida det omfallar sådana fall som nuåsyftas. Del förordas därtor att 21 8 första slycket första meningen fårföljande lydelse: "Överlåter en bolagsman ulan samtycke av de övrigabolagsmännen sin andel i bolagel till någon annan eller utmäts och försäljsandelen eller övergår eljest bolagsmans andel utan samtycke som nämntslill någon, har överlåtelsen, försäljningen eller övergången följande verkanmol bolagel." 1979/80: 143 191 Innebörden i ullryckel i 9 8 att brisl uppkommit i någonsinsals är ej alldeles otvetydig. Vad som åsyftas synes vara alt bolagsmannensandel i bolagets behållning enligt årsbokslutet - hans behållna insals - ärlägre än vad den enligt vad som avtalals mellan bolagsmännen om insalsbeloppoch förtalloliden skolat vara. Del är denna skillnad som skall fyllas genom allbolagsmannens ränta, arvode och vinstandel hålles inne. Detta skulle klarareframgå om andra meningen i 9 8 får följande lydelse: "Om en bolagsmansbehållna insats är lägre än den skall vara enligt vad som avialals mellanbolagsmännen, skall dock av vad honom lillkommer del belopp hållas inne sombehövs för all fylla bristen." 1 10 8 är ej alldeles klarl vad som menas med allbolagsmans insatsbelopp inle får ökas uiöver avialal belopp. Ovissi är om häriingär ell insalsbelopp. varom överenskommelse föreligger men som enligt dennaännu ej är förfallet till belalning. Innehållet blir tydligt om andra meningeni 10 8 lär dennalydelse: "Hans behållna insals får dock inle mot någon annan bolagsmansbestridande ökas utöver vad den skall vara enligt vad som avtalals mellanbolagsmännen." Motsvarande otydlighet föreligger i 11 8 och därförförordas - i överensstämmelse med vad som föreslagils beiräffande 10 8 - attbolagsman inle skall vara skyldig alt på begäran av de övriga bolagsmännen"öka sin behållna insals i bolagel uiöver vad den skall vara enligt vadsom avtalats mellan bolagsmiinnen". 15 8 Lagrådel: 1 försia slycket omnämns - som en utgångspunkt förparagrafens reglering av frågan om preskription av skadesländslalan molbolagsman - bl. a. det fallel alt sådan lalan förs i en bolagsmans namn förbolagels räkning. Härmed åsyftas en form av lalan, som benämns actio pro sociooch som innebär all vad käranden kan vinna i processen tillerkänns bolaget,medan han själv svarar för rättegångskostnaderna, med rält att om han vinner fåsina kosinader täckta av vad som kommer bolagel till godo. En sädan lalerättföreligger under vissa förulsältningar i akliebolagsrätten (15 kap. 5 8aktiebolagslagen). (s. 80 f 176 0 utgår frän att den föreligger ocksä ifräga om handelsbolag.