prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Skillnaden i utveckling mellan ^flerbostadshusen ochsmåhusen ledde till alt andelen ^lågenheier i småhus av det totala^rärdigställandel ökade från till . Bostadsbyggandets omfattningoch utveckling, mätt i antalet nybyggda lägenheter, har ^kommii ^atl inta encentral plats i den politiska ^deballen. Det finns ^därtor enligt min meninganledning alt närmare belysa och studera innebörden av ^ulvecklingen. Som framgår av följandetabell minskade antalet påbörjade lägenheter kontinuerligt mellan åren 1970 och1975. Beträffande bordet noteras all en viss del av detpåbörjande som var planerat alt ske i stället skedde . Anledningentill delta var reglerna för momskompensation som gjorde det fördelaktigt attfå bostadsbyggandet registrerat som påbörjat . nedåtgående trenden brutits. Ökningen av byggandet har ^emellerlid varitmindre än vad som har ansetts önskvärt. För en mer ingående bedömningav bostadsbyggandets effekter på sysselsättning och bostadsmarknad behöveremellertid uppgifterna om nybyggnadsverksamheten kompletteras med andra^uppgifler. 1979/80:100 Bila^ga 16 Påbörjadelägenheter åren 19701979. K^ullo: ^SCB Ål 14 ^.^M)0 10^6^700 104 600 ^98 60^0 81 000 5 I 400 57 200 53 950 57 15044 300 44 300 ^'^ Preliminära uppgifter. En ^viklig faktor i sammanhanget årutvecklingen av ^slorlek och ^slantlard på de ^lågenheier som har byggts.^Anlalel ^rumsenheter per ^liigenhet har stigitfrån ca 3.8 i böljan av till ca 5,2 i ^slulel av ^197()-talel. De ^senasle årens ^bostadsbyggimde avser alltså ^lägenheler,som i ^genomsnili och män i ^iinliilelrumsenheter är större än de ^lågenheier som byggdes i början av^1970-lalel. Om man ^miiler ^bosii^idsprodiiktionen i antalet rumsenheter blirminskningen ^såletles mindre än om man ser till enbart ^anlalel lägenheter. En annan ^viklig faktor är utvecklingen avombyggnadsverksamheten. Antalet lägenheter (efter ombyggnad) som har fåttbeslut om statliga bostadslån för ombyggnad framgår av följande tablå. Bostadslån till ombyggnad åren 19701979. Antaletlägenheter efter ombyggnad. 3 ^8(X) Som framgår av ^lablånhar den statligt stödda ombyggnadsverksamheten ^ökal avsevärt under hela^1970-lalel, Uppgifterna om ombyggnader utan ^slalliga lån är för ^brislfälligaför ^atl kunna preciseras i siffror. Mycket talar emellertid för alt även dennadel av ^ombyggnadsverksamhelen har ökat, ^åtminslone vad gäller småhusen. 1979/80:100 Bilaga16 42 Från allmän^invesleringssynpunkt ^hiir den ökade ^slandarden i ^nvprt^idiik-^lioncn ochden ökade ombyggnadsverksamheten till ^väsenlligdel kompenserat nedgån^gen i nyproduktionen. 1 det följande redovisas utvecklinge^n^av ^investeringarnii i fasta priser (1975års) ^untler åren 1970^-1979. ^förde-^laile på nybyggnad och ombyggnad. ^Bosladsin^cesieringar (permanenta bostäder^)^ åren 19701979. 1^975 års priser. 7 07(1 Som framgår av tablånhar del ^skell en minskning av ^bosiadsinveslering^arna under ^1970-lalel.Minskningen är ^emellerlid betydligt mindre än om man ser till ^enbari ^anlaletnybyggda ^liigenheter. minskade investeringarna med^drygl . En väsentlig ökning av investeringsvolymen kan också noteras mellanåren 1977 och 1978. Denna ökning uppgick priser till ^inle mindre än2 miljarder kr. och är en följd av både den ökade ombyggnadsverksamheten och enviss uppgån^g^ i nybyggnadsverksamheten. Utvecklingen avinvesteringsverksamheten har ^belydelse när man skall bedöma effekten av^bosiadsbyggandel på ^sysselsäuningen. De redovisade uppgifterna lyder på attden ökade byggverksamheten i ^bostadssektom har varit enbidragande orsak till att ^överhetiningsproblem har ^uppståti inom vissaregioner. I förra ^årels^budgelproposition ^(prop. 1978/79: 100 bil. 117) förordade jag ^atlriktmärket för nyproduktionen för hela ^rikel borde vara ^atl under de närmasteåren öka den till en nivå av ca 65 000 lägenheter . Som grund för dettauttalande låg bl. a. en beräkning av bostadsbyggnadsbehovet fram till ar 1985,som ^bosladssiyrelsen hade gjort. Enligt ^slyrelsen ^synies det rimligt atträkna med ^etl behov av nyproduktion på 60(100^-70000 lägenheter fram ^lill mitten av ^1980-lalel.^Civilutskol-^tet ^ulialade ^(CU 1978/79: 26 ^s. 44) all målet måste vara att inte endast nå en årlig igångsättning om65 000 lägenheter - otillfredsställda grundbehov och 1979/80:100 Bilaga16 43 ^önskvård ^slandiirdstegring bör le^da ^lill att målet ^sålls ^ht^>gre.^Ulskollels ^ullalande föranledde ingen erinran ^fiån sida ^(rskr1978/79: 250). När det gallerbostadsbyggnadsbehovet, såvitt gäller nya bostäder, ^ftnns det enligt minmening anledning ^atl se ^lillbaka påde prognoser och bedömningar som har gjorts under ^1970-talel. ^Boendeutredningen^presenierade i ^beiänkandei ^(SOU 1973^:50) ^Bostii^der 1974-78 enkalkyl s^om visade på ^ell nybyggnadsbehov på 94000-99000 ^liigenheter per år.Denna kalkyl byggde bl. a. på förutsättningen att avgången av bostäder skulle uppgå ^lill ca 47 000-52 000 lägenheter . ^Neiiotillskotiet av hushåll,nybyggnadsbehovet för ^s. ^spe^cialbosläder och ^lägenhelsreservbedömdes uppgå till ca 47 000 lägenheter per ^är. När ^boendeiiiredningen isill slutbetänkande ^(SOU 1975:51) Bostadsförsörjningoch bostadsbidrag presenterade en ny kalkyl angavs riktpunkten för nybyggandel^lill 75 000 lägenheter . Skillnaden i förhållande ^lill 1973 årsberäkning berodde väsentligen på ^atl nettotillskottet av hushåll ^m.ni.bedömdes bli mindre. Beräkningarna av avgångssiffrorna låg däremot fortfarandepå en hög nivå, ca 45 000 lägenheter . Den senaste officiellagrundliga beräkningen av ^nybyggnadsbehovel är den som låg till grund för ^mitluttalande om riktpunkt för byggandet i förra årets budgetproposition. Dennaberäkning, som gjordes av ^bosladssiyrel^sen, redovisades i 1978 årslångtidsutredning ^(SOU 1978:7^8^ ^s. Den skiljer sig från^boendeutredningens beräkningar framför allt när det gäller avgången avlägenheter som uppskattas till 22 000 för perioden och till 25000 för ^penoden . När det gäller hushåll^sbildningen beräknadestyrelsen den årliga ökningen till 35 000-40000 hushåll och till 35 000 därefter. Sammanfattningsvisresulterade styrelsens beräkningar i ^etl minsta årligt bostadsbyggnadsbehovav 57000-62000 ^lägenheler och av 60000 lägenheter underåren 1981-85. Bedömningen ^föriitsatie ^atl del ^inle i någon ^slörreomfattning uppkommer lokala överskott som måste kompenseras av nybyggnad påannat håll. Statsmakternas planering borde därför, enligt styrelsen, inriktas^mol en ^någol större nyproduktion, nämligen ca 65 000 lägenheter . Även om de nuredovisade beräkningarna av ^nybyggnadsbehovel ^inle ger grund för antagandetall behovet ^lolall ^selt skulle ligga pä en avsevärt högre nivå än den jagangav som riktpunkt för byggandet i förra budgetpropositionen ^f^tnner jagutvecklingen av nybyggandet oroande. Det gäller framför allt när bedömningen avläget på bostadsmarknaden vidgas ^lill ^atl avse ^situalionen i olika regioner.Totalt ^selt finns del ännu ett ^lägenheis-^överskoil i den meningen att^lägenheler är outhyrda. De ^senasle uppgifterna om ^anlalet lomma lägenhetervisar visserligen en ^forlsall nedgång men nedgången är relativt begränsad. Inågra regioner, där risken för bostadsbrist är påtaglig inom de ^närmasle åren,visar kommunernas planering ^forlfarande på ^elt alltför lågt bostadsbyggande. ^Prop.1979/80: 100 Bilaga 16 44 Som ^iag har anfört ^lidigarei olika sammanhan^g^ ^foruisätler detdelade ^ansvarei för ^hi>sladsförsörjningen all kommuner och bostadsföretag ^liir sin ^tlel ^a^v^ ^ansvareiför ^iill trygga en god bosta^dsförsörjning. Jag är ^t>ckså övertygad om attkommunerna - som genom sin roll på ^bostatlsmarkna-^dcii bör ^h;i ^gotikännedom om de ^It^^kala problemen - kommer alt ^göra sitt ^y^lteisia för all ^hinilrii^uppkomsle^n^ ^iiv en ny svår ^bosiadsbrisi. En ^gruntl-^lä^g^giuide^fönit^sattning för detta är självfallet ^atl ^siatsmakterna lar sin del avansvaret och försöker skapa sa goda ^pliinerings- och ^produklionsbe-^lingel^ser som ^miijli^gt. Till statliga åtgärder i detta syfte ^åierkon^mier^jiig i det följande. Nar ^tlet emellertid ^giiller bedömningen av^bosiadsbyggnadsbehovel finner jag ^del anmärkningsvart att ^kommimernii,^totall ^selt, bedömer ^detla beh^ov ^sil lågt. I de senastebostadsbyggnadsprogrammen har sålunda ^kom^m^imernii ^bedömi ^tlet behövligapåbörjandet till i ^genomsnitl ca ^62(M)0 lägenheter ^untler aren1979-83. ^Anmårkningsväri är att det planerad^e^ ^p:iböriandei ligger på en^belydligl högre nivå i ^progriimperioden än vadkommunerna har ^bedömi vara behövligt att bygga. Enligt min mening finns detmot denna bakgrund anledning ^atl ägna ökad uppmärksamhet åt frågan om^bosiadsbyggnadsbehovel. ^Della kommer o^ckså ^iilt ske i ^anslulning ^lill ^arbelet på en nylångtidsu^tredning. a. bör de kommunalekonomiska ^förulsältningarna förökatbostadsbyggande liksom ^de regionala skillnaderna i ^bosladsmarknadslägetuppmärksammas. Del finns också anledning att ägna ökad uppmärksamhet åt fråganhur ^bt>stadsefterfrågan kan antas bli påverkad av inkomst-, pris- och^syssel-^sällningsiilvecklingcn. I det sammanhanget ^villjag la upp ^samhällels Stöd tillbostadsproduktion och ^bostadskonsumlion, eftersom efterfrågan på ^lägenhelerbestäms bl. av ^tlclta ^slöd. Stödet ges såväl inom bostadspolitikens sominom skattepolitikens ram. I förrabudgetpropositionen redovisade jag samhällets stöd (i form av räntebidrag,bostadsbidrag och ^skatleminskning för innehavare av en- och^tvåfamiljsfasligheter) till ^bostadskonsumlion ^underår 1977 och en beräk^ningför är 1978. beräknas stödet ha ^ökal med ca 2miljarder kr. Del torde ha ^uppgålt ^lill mer än . år 1979.Tillgängliga uppgifter tyder på ^atl den övervägande delen av denna ökning åratt hänföra ^lill ^skaitebortfallel. ^Uiöver de redovisade stödform^erna^lillkommer eftergif^ter av hyresförlustl^ån, ^energisparbidrag,^bo-^stadsanpassningsbidrag, vissa ^ränle- och ^amorteringsfria lån samt räntebärandestatliga lån. De senare lånen beräknas uppgå till ca . under^budgeiårei 1979/80. Jag har ^lidigare betonat^(prop. 1977/78: 100 bil. 123) ^aU del inte är rimligt att räkna mednågon ^väsenllig höjning av ^subvenlionsnivån i framliden och alt del därförfinns anledning alt fortlöpande överväga inriktningen av dessa subventionermed hänsyn till såväl deras ^förd^clningspolitiska ^Prop.1979/80:100 Bilaga 16 45 som deras ^bosiiidspolitiska effekter och till deekonomiska konsekvenserna för staten och kommunerna. 1978/79: 100bil. 16 ^(s. 123) anförde ja^g^ ^dess^ulom ^i^ill del ^enligi min menin^g^ ar^angclagei all beräkningar av ^sk^altceffekterna ^fortlöpande ^ul^f^tiis och^atl jag hade lör avsikt ^atl ^tii initiativtill sådana beräkningar. Regeringen har sedermera ^gelt ^riksrevisions^verkei^IRRV) i uppdrag alt för utföra vissa ^beriikningar av^skalle-^effekierna vad avser den ^schablonmåssiga beskattningen av en- och^två^familjsfasligheter. Vidare har RRV fåll i uppdrag alt i samråd med^berördii myndigheter ^kommii in ^lill regeringen med förslag om hur dessaberäkningar ^ftirllöpiinde ^skiill ulföras och ^ulvecklas med hänsyn ^lillsyftet med ^beriikningarna. 1 ^sisinämnda^proposiiion betonade jag också all del år ^särskili ^nödvän^digl all fortlöpandefölja o^ch ^ulvärdera ^siödsyslemen under lider med hög inflation, eftersom depå grund av sin nominella uppbyggnad^medfiii ^olikii konsekvenserberoende på ^inflaiionslaklen. I sammanhanget erinrade jag också om all ensårskild utredare (1978: 7) hade tillkallatsför att se över de ^lekniska möjligheterna all införa ^real ^beskaltning avräntor och kapitalvinster ^m. ^Real ^beskaltning och ^realfinansiering skulle innebära all flertalet av de negativa effekterna ^^lekniskl möjligt som från ^iindra utgångspunkter lämpligt attinföra en sådan beskattning, måste man enligt min bedömning räkna med att ettinförande av ^real beskattning ^m. kan komma all ligga ganska långt ^ftam itiden. Med hänsyn härtill och mot bakgrund av den redovisade utvecklingen i^ftiiga om samhällets stöd till ^bosiailsproduklion och bostadskonsumtion^iinser jag det därför angeläget ^atl beräkningar av del slag ^somjag harredovisat intensifieras inför de överväganden om stödsystemen som måste göras,bl. a. med anledning av allmänna fastighetstaxering. Innan jag går in påfrågorna om bostadsbyggnadsplanen för aren 1980-82 och förutsättningarna för^tlet ^framtitla bostadsbyggandet, ^villjag redovisavissa ytterligare uppgifter 1979. ^Påböijaiidel ^uv ^nyubosläder kan ^f. uppskattas till ca 56000 lägenheter, vilketinnebär en minskning med ca 1000 lägenheter i förhållande till år 1978.Nedgången i påbörjandet beror till viss del på att de lokala och regionala^arbelsmarknadsorganen - med stöd av en skrivelse från arbetsmarknadsstyrelsen- genom rekommendationer har begränsat igångsättningen ochdecember. ^Syflel med denna begränsning har varit ^atl undvika^överhetiningstendenser . ^Anlalel ^oulhyrda^lägenheler var 10 750 i ^sia^lsbela^nade ^flerbostadshusfärdigställda . ^Etl år ^lidigare var ^molsva^rande antal 12700och 11400. Av de ^lägenheler som var ^oulhyrda den 1 september1979 fanns i storstadsområdena. 1979/80:100 Bilaga16 46 ^väsenlli^g^a^ ^skilliiatlermellan olika regioner. Det gäller såvälmellan ^slor-^sladsområdena som inom ^rikel i ^övrigl. Sålunda varandelen ^oulhyrda ^lii^genheter i ^Stor-Göteborg och ^Sior-Miilmö 3,8 resp.2,och i var ilen 0,6^',>(.. För ^rikel i ^övrigl varandelen 1,för kommuner med mer ^iin 75 000 invånare och 2,3 ^"^^v^-^för övriga kommuner. ^Niir ^tlel ^giiller ^hosludsmarknadslägel ^betlömde42% av kommunerna all ^bosiadssökande kunde få bostad förstefter ^minsl fyra ^miiniitlcrs ^vänletitl.medan övriga ansåg det ^möjligi för ^bosiadssökande alt ^tVi lågenhet praktiskttagel genast () eller inom högst tre till fyra ^mimatler (36'.^?^).Beträffande utvecklingen ^underår 1979 bedömde 29%^-av kommunerna att ^tletskulle bli lättare för^bosiadssökande att få lägenhet, ^mediin 15 9^?^'^ ^bedömtle ^atl det skulle bli svårare. Bostadsmarknadsläget vidingången av var, enligt^bostadsstyrel-^scns ^enkåt ^lill kommunerna, något båttre än året innan. Förbättringenvar ^hänförli^g^ till kommunerna utanför storstadsområdena. 1 storstadsområdenavar laget ^oförändrai. Även ^träftadedelegationen för bostadsfinansiering ^(DFB) en överenskommelse med bankerna om^byggiiadskrediier till det statligt belånade ^bostatlsbyggandci. I ^likhei med ^lidigare år åtog sig bankernaatt kollektivt svara för nödvändigabyggnadskrediter. Försörjningen ^iiv sådana ^kretliter har fungerattillfredsställande . ^DFB ^iräffade också enöverenskommelse med bankerna om deras ^för-^vårv av ^bosladsobligalioner år1979. Överenskommelsen innebar alt ^ban-^kernii åtog sig att bidramed . till finansieringen av färdiga ^bosladsfasligheler. Avlyftav byggnadskrediter avseende ^fårdig-^ställtlii^f^iisiigheter har kunnat ske utan problem. Priserna inombostadsbyggandet - mätta som byggkostnad per ^m^^^ ^lagenhetsyla i statligt belånade bostadshus - ökade för^flerbostadshus med ^4,0'^5^?^ (mellan ^tjärde kvartalet1978 och ). medan priserna för ^gruppbyggda småhus ökademed 8.9^9;^.^ ^Ft^ir (mellan fjärde kvartalet 1977 och fjärde kvartalet1978) var motsvarande ^procenllal 17,0 resp. 13,2. ^Faktorprisindex för^flerbostadshus ökade (mellan ^Ijärde kvartalet 1977och fjärde kvartalet 1978), medan motsvarande index för ^gruppbyggda småhusökade med 6^,.. Under de tre första kvartalen 1979 (mellan ^Ijärde kvartalet1978 och tredje kvartale^t^ 1979) var ökningen 8,för ^flerbostadshus och9,för ^gruppbyggda småhus. Prisutvecklingen harföranlett regeringen all höja låneunderlags- och ^pantvärdenivån^(lånelaket) med 14,för ^flerbostadshus och med 9,. för småhus.. Lånetakethar höjts dels genom höjningar av den ^s. k. tidskoefficienten, dels genom enhöjning av grundbeloppet för ^flerbo^sladshus. Regeringen har med densistnämnda höjningen avsett att stimulera igångsättningen av ^flerbostadshus. ^Drif^l- och underhållskostnaderna för bosläder ökademed mellan 1979/80:100 Bilaga16 47 åren ^197Soch 1979(januari ^n^vinail resp. ar) enligt ^boslailssl^vrelsens beräkningar. Den procentuella ökningen var lika stor fördrift- och ^uiitlerhålls-^kostnaderna, ^exkl. bränsle, som för^bränslekostnaderna. Ökningen under ^tlet ^narmasiföregående året var ca 15 ^':^!^ för de totala drift- och ^undeihålls-^kosiniiderna. Hyrorna^hiir enligt delposten hyror, ^exkl. bränsle och ^lyse. i konsumentprisindex under periodendecember till ^oklober 1979 stigitmed 7,1 '.'i-. ökade ^delposlen bränsle och ^lyse med 29,5%.Konsumentprisindex, totalt, ökade med^7,4'>^?^.. Jag ^ålerkommer senare till frågan om hyresutvecklingen. ^Jiig övergår nu ^lill frågan om^bostadsbyggiiadspliineii- ^Vid min behandling iförra ^årels ^budgeiproposilion ^(prop. 1978/79: 100 bil. 125) av fråganom ^hostadsbyggnadsplan konstaterade jag att det ^f^iinns skäl ^atl^ifrågasälla om en ram för beslut om ^bosladslån till nybyggnad fyllde någonegentlig funktion för av planperioden, dvs . Jag pekadepå att bostadsbyggandet behövde ökas och ^iiii det från övergripande ekonomiskasynpunkter ^inle fanns några hinder för en sådan ökning ^underår 1979. Någonnybyggnadsram borde därför inte fastställas . Regeringen borde i ^slällei utverka bemyndigande altanpassa det statligt belånadebostadsbyggandets omfattning med hänsyn till uppkomna behov. Regeringen ficksedermera ett sådant bemyndigande av ^Hks^diigen ^(CU 1978/79: 26, ^rskr1978/79: 250). Tillgängliga uppgifter lyderpå alt del har meddelats beslut om bostadslån för ca 53 000lägenheter vilket innebär en minskning med ca 3 000 lägenheter 1978. Antalet lägenheter för vilka ^b^s^ggnadslillslånd har meddelatsminskade från ca 4900 till ca 3 500 lägenh^eter mellan åren 1978 och 1979.Sammantaget har alltså beslut om lån och byggnadstillstånd meddelats för ca 56500 lägenheter . ^Bostatlsslyrelsen beräknar,enligt vad jag har erfarit, au ^beslul om ^bo^sladslån kommerall meddelas i ungefär samma ^omfallning som under ar 1979. Igångsättningen under år 1980kan ^f^ ^n. ^uppskallas till ca 60000 lägenheter. Med hänsyn till vad jaghar anfört om bostadsbyggandets ^omfallning bör ^bosiadsbyggnrtdsplanen för de^närmasle ^Ire åren dimensioneras så att den ger utrymme för en ökning avbostadsbyggandet. För i planperioden, dvs. . finns del ilikhet med vad som har gällt för , skäl all ifrågasätta om en ram fyllernågon egentlig funktion. Inom vissa regioner kan det visserligen föreligga riskför att ^elt ökat byggande leder till icke önskvärda effekter påarbetsmarknaden. ^Evenluella behov av att begränsa byggandet bör enligt minmening emellertid inte avse ^bosiadsbyggandel. Någon nybyggnadsram bör således,i ^likhei med vad som har ^gålll för , ^inle fastställas för detta är.Regeringen bör i ^slället ^ulverkii bemyndigande all anpassa del^slalli^gl belånade 1979/80:100 Bilaga16 48 ^bostadsby^ggiindets ^omfallning medhansyn till uppkommande behov. I ^likheimed vad s^om har gällt for bör regerin^gen ^tilldela lånen ramar i den omfattning ^si^mi ^lånssiyrelsenfinner nödvändig och ^liinsslyrelsen ^besluia om ^liimfördelning på kommunerna.Jag finner del ^självklaii all såvälkommunerna som ^länsslyrelserna kommer au la ^hiinsyn även till^syssc^Kätiningslå^get n^är de bedömer ^behovel av ramar. En planeringsram bör^faslslällas för planperiodens andra och ^Iredje år, dvs. åren 1981 ^och 1982. Ramen har ^lidigiire uttrycktsi ^m-^viiningsyia. I ^låneberiikiiingar kommer ^boslatlsslyrelsen attutmönstra ^detla begrepp och i ^slållel ^anvånda ^be^greppel ^primiirbruksarea. ^Slyrelsen har ^föreslagil ^iitl ^ricksi^i^rame^n^ ^uiirycks i ^m^-^ primär^hiuksarea. Med hänsyn till ^atl termen ^primår ^bruksaie.i år språklig!svårtillgänglig föreslår jag alt termen ^bo-^slatlsylai ^siiillei används. Jag ^törcsliir all ^iiybyggnadsramen för vart och ett av åren 1981 och1982 ^preliminåri ^faslslälls till 7450 000 ^m- ^bosiadsyiii (primär bruksarea). Ra^men ^ger utry^mme för ^eulångivning avseende c^a^ ^(^>^0^0^0^0^ ^Vagen^Vieter ^jamie ^li^ikiilei^. När det gäller^bosiadsbyggandel ulan ^slalliga lånhar regeringen ^medgell all ^beslul om ^byggnadslillslånd får meddelas inom enram av 4 500 ^lågen^heier och 500 vårdplatser lör vart och ett av åren 1980och 1981. ^Meilelsranien för ^beslul omlån ^jör ombyggnad ^o^c^h^ räntebär^ande ^för-^båiiriiigståii har preliminärtförär 1980 fastställts ^lill 825 ^milj.kr. I likhet med ^vatl jag har^förordal i fråga om nybyggnader bör någon ram för ombyggnader^inle ^faslslällas av . För ^fir 1981 bör ramen preliminärtfastställas till 925 milj. kr. I följande ^ti^iblå redovisar jag del beräknadebehovet av ^byggnadskredi-^ler för del ^slalligl belånade ^bosiadsbyggandelunder . ^Förulsäll^ningarna för ^beräkningama är bl. a. au ^anlaletlägenheter som omfattas av beslut om bostadslån uppgår ^lill 56 000 avseendenybyggnader och ^lill 28000 avseende ombyggnader. Vidare ingår del beräkn^ade^krediibehovel för vissa ^ener^gisparärenden i ^enlighel med del syslem förfinansiering av ^energisparsiödei ^somjag kommer alt förorda under anslaget B17. Vissa ^energibesparande ^ålgärder inom bostadsbeståndet ^m. Beräknat behov ^uv ^hyggnadskredilerför det statligt belånade bo^stadsbyggandet ^unde:- ^bosla^tlskomplement miljarder kr. Nybyggnad, ^tolall 19,6 småhus 11,4 ^flerbostadshus 6,0 Ombyggnad, ^tolall 3.0 ^Prop.1979/80:100 Bilaga 16 49 ^Behovel av^byg^gnadskrediici fördel i^cke ^sialsbelanade ^bosiadsbyggan^del under år1980 ar svårt ^atl ^beråkna. En grov ^uppskalining ar ^iill ^kredii^behovel avseende nybyggnaderuppgår ^lill ca 2 ^miljaider kr. Vid min behandling avramfrågorna vill jag ^avslulnin^gsvis ^hiinvisa till anslagen B 6. ^Tilläggslån^lill ^kuluirhistoriskt ^vardeftill bostadsbebyggelse ^och B 9. Bidrag ^lill^förbällring av boendemiljön. Under dessa ^ansliig behandlar jag ^fråg^iin omramar för beslut om ^förhöjl ^låneundcrlag och ^till-^läggslån för^kulturhisloriskl ^vårdefull bostadsbebyggelse samt frågan om ramar för beslut omlån ^lill ^förbällring av boendemiljön. Jag övergår nu ^iill frågan om ^1'örulsällninguriui för^bosiadsbyggandel^. I ^biirjiin av har^länsbosladsnåmnilerna och ^lånsarbetsniimn-^derna, i samråd med^lånssiyrelsernas ^p^hinenheler. haft ^överlåggningar ^rneti kommunerna för attfå till stånd ^ell ^ökal och jämnare bostadsbyggande.^Erfarenhelerna ^friin tidi^gare år ^haile ^nåmligen visat att det behövdes en^bäitre planering och en ^förslärkt planeringsberedskap. Efter överläggningarnarapporterade drygt hälften av länen ^iitt planeringslägel var bättre inför år1979 än det var inför ^iir 1978. ^Flerliilel ^iiv de övriga länen bedömde attläget var ^oförändrai medan några ansåg all lägel var sämre. Vidarerapporterade många län dels att ^kommuneriiiis planberedskap var låg. dels altkommunerna hade svårt att bedöma det framlida ^behovel av bosläder och dels^atl ^koslnadsläget var ett hinder för ^etl ^ökal bostadsbyggande. Även jag har haftöverläggningar med ^ell antal ^kommimer och med kommunförbundet. Dessaöverläggningar har ^gelt mig ^imge^f^iir samma bild av ^situalionen som har^rapporlerals av de regionala ^myndigheiema. Jag vill i sammanhanget ocksånämna alt jag ^metl representanterför kommunerna har ^lagit upp frågan om del behövs ^slalliga ^insalser i någon form för all underlätta och påskyndakommunernas planering. Den allmänna uppfattningen från kommunernas sida, som^jiig delar, har varit alt sådana ^insalser skulle vara svåra att förena medden kommunala självstyrelsen och kommunernas ansvar för bostadsförsörjningen. Såvitt nu kan bedömasförbättrades inte planeringen av bostadsbyggandet i någon nämnvärd omfattningunder . I ^likhei med tidigareår påbörjades många byggprojekt ^långl ^efler den vid årets början planeradestarttidpunkten. ^Etl inte obetydligt antal planerade ^projekl påbörjades överhuvud tagel ^inle . Läget på byggarbetsmarknaden och därav följandeåtgärder frän ^arbelsmarknadsorganen bidrog, ^somjag har ^anförl, iviss utsträckning ^lill att vissa^projekl inte påbörjades.