prop · G30384 · 1979-12-31 00:00:00 — On en speciell översyn avde här angivna reglerna skulle bli aktuell bör detta enligt LO i så fall skei samråd med de ombordanstä11das fackliga organisationer". Menävenom de av LO föreslagna ändringarna i lagen or,i allmän försäkringgenomförs - något som skulle förbättra sjömännenspensionsförhållanden - kan det för några enstakaicke-nordiska sjömän, som i den svenska handelsflottan uppbär ellerinom kort kommer att erhålla sjömanspension, innebära att när dennapension upphör vid uppnådd de står utan pension från hemlandet eller annatland. De har dock möjlighet att tjäna in svensk ATP redanenligt nu gällande regler. Eftersom reglerna om ATP till utländska sjömän varit gällandekort tid blir dock denna pension liten. Om L0:s förslag genomförs har deju också tjänat in folkpension samt ATP enligt förmånligareregler. Från sjöfolksförbundetssida har det ansetts önskvärt att sjömän som står utan pension vid åldereller som då har låg pension tillförsäkrassvensk pension även efter fyllda , antingen så att de får räknaretroaktiv kvalifikationstid för tilläggspension eller sé att de får fortsätta attuppbära sjömanspension. I propositionen angående rätt tilltilläggspension för utländska sjömän vid anställning på svenska handelsfartyg, m m, (prop 1973:98)uttalade chefen för att det var angeläget attdenna fråga, som berör ett jämförelsevis litet antal sjömän, löses.Reglerna om ATP för utländska sjömän trädde i kraft . Nägonretroaktivitet kunde emellertid ej förekomma när det gäller kvalifikation för till-läggspension,ansåg departementschefen, som efter samråd med chefen förkommunikationsdepartementet fann att frågan borde lösas inom sjömanspensioneringens ram. Pä detta sätt skulledet vara möjligt att snabbt tillgodose behovet av pensionsstöd för vissautländska sjömän i avvaktan på att utbyggnaden av tilläggspensioneringenfår effekt. Idetta sammanhang bör nämnas att förhandlar med ,, , , , , och omslutande av konventioner med likartat innehåll såvittavser pensioner son de konventioner som slutits med Västtysklandoch . Utredningenfinner det angeläget att utländsk, ej i bosatt , somen av sitt arbetsliv ställt sin arbetskraft till den svenska sjöfartens förfogande även efteruppnådd kommer i åtnjutande av en grundtrygghet inom den svenskapensioneringen. Nivån på denna grundtrygghet bör högstmotsvara svensk folkpension jämte pensionstillskott. När det gällerutformningen av en sådan möjlighet att bevilja pension är det svårt attuppställa preciserade regler, som får effekt just i de avsedda fallen och inte i andra.Den smidigaste lösningen torde vara att tillerkännahandelsflottans pensionsanstalt rätt att efter prövning i det enskilda falletbevilja sjömanspension eller del därav ifall då utländsk , som är bosatt utomlands inte efter uppnådd uppbär ensammanlagd pension -däri inräknat pensionsförmåner säväl ifrän som från annat land - som motsvararsvensk folkpension jämte pensionstillskott. Möjlighetenatt tillerkänna pension i sådana fall åvägabringasenklast genom en sädan ändring i 8 § kungörelser» om sjömanspension, som utredningen framlägger förslag om.Utredningen finner det motiverat att pension av det slag som ovan sagts i ömmandefall beviljas även för den vars sjömanspension slutat utgå före ikraftträdandet avden föreslagna ändringen. 1979/80: 84 66 5 UTBYTE AV SJÖMANSPENSI ON MOT ENGÅNGSBELOPP 6.1 Gällande bestämmelser, m m Sjömanspensionslagstiftningenutgär i princip frän att sjömanspensionen utbetalas månadsvis.Bestänmelser härom återfinnes i 11 § förstastycket kungörelsen (1972:412) om sjbmanspension. I övergångsbestämmelsernatill kungörelsen -finns dock två undantagfrån principen om månads utbetalning. Det ena undantaget avser , somuppfyller de krav för att få tjänstepension vid uppnådd pensionsålder somreglementet (1944:42) för handelsflottans pensionsanstalt uppställer menej motsvarande krav enligt kungörelse. Åtnjuter sådan ännu ej tjänstepension kan han få sin pensionsrättutbytt, om det kan antagas att tjänstepensionen skulle komma att utgå efter debestämmelser som gäller för tillhörande befälsklassen. Utbytet får då skeantingen mot ett kapitalbelopp, som utbetalas kontant eller mot ettfondkapital, som föres över till Sjöbefälets Pensionskassa. Grunderna för beräkning avkapitalbelopp och fondkapital bestämmes av regeringen. Det andra undantaget gäller attpensionsanstalten under vissa förutsättningar får betala ut pension kvartalsvis, om årsbeloppetej överstiger . Idet ännu i vissa delar gällande reglementet (1944:42) förhandelsflottans pensionsanstalt stadgas (3 §; ändrad1956:23) att om årsbelopp understiger , får i stället för årligpension utbetalas pensionens engångs-värde. Någragenerella bestämmelser om att sjömanspensionen skall kunnabytas ut mot ett engångsbelopp finns ej. Ireglementet (1961:302) för handelsflottans pensionsanstalt fanns en bestämmelse (6§)innebärande att när sjömannens manskapstid ej översteg84 månader skulle pensionen utgå som ett engångsbelopp, vilket utgjorde ett på visst sätt beräknat årsbeloppmultiplicerat med sex (9 §). 1979/80: 84 5.2Antal pensioner med låga belopp Utredningenhar från handelsflottans pensionsanstalt inhämtat nedanståendeuppgifter om antalet sjömanspensioner m m . Beloppinom parantes utgör medeltalsbelopp/mån kungörelse och 1939 årsreglemente Värdebeständiga (befäl och Månad "P) Summa 6 524: 8 895: - (94:-) 7 760: 314 150 - (171:-) B.Befäl i°'elTer tidigare 1(152:-) Befä föda 19J_3 £lTe£ ejiare Belopp inon parantes utgör medeltalsbelopp/män 60 302:- (332: 1944 och Icke värdebeständ" 2 002:- (222: 1951 ärs reglemente Icke värdebeständig"a 43:-551:-(276:-) 235:-1 102 986:- (1 040:-) 1 103 222:- 13 238 554:- 1 926 955:- 23 123 478:- AnmDe för kvartalspensionerna angivna beloppet är månadsbeloppx) Därav 881 kvartalsvis 1979/80:84 69 På grundvalav uppgifterna i ovanstående tabell kan konstateras att handelsflottanspensionsanstalt har att utbetala ett förhållandevis stort antal pensioner med små belopp,vilket är administrativt betungande. 5.3 Skattereglernas betydelse ur pensionssynpunkt Frågan omutformningen av ett pensionssystem med utbetalning av engångsbeloppkan inte lösas tillfredsställande utan att man tar visshänsyn till skattereglernas inverkan. Utredningen har därför funnitdet angeläget att närmare belysa beskattningen av pensioner somutbetalas i form av en-gångsbelopp. Beskattningenav pensioner sker enligt två författningar nämligen kommuna1skattelagen (1928:370) och lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt. Grundregienäratt pension jämlikt 32 § 1 mom skattelagen hänförs tillintäkt av tjänst. Med pension förstås ikommunalskattelagen dels belopp, som annorledes än till följd av försäkring utgår på grund avett föregående tjänsteförhållande, dels belopp som på grund avlagen om allmän försäkring utgår i form av folkpension eller tilläggspension,dels ock belopp som utgår på crund av pensionsförsäkring. Sjömanspensionen,som utgår på grund av ett föregående tjänsteförhållandeoch ej till följd av försäkring, beskattas till hela sitt belopp. Sjömanspensionsom utgär i form av engångsbelopp är skattepliktig under det beskattningsår dä beloppetutbetalas. Denkommunala inkomstskatten är proportionell. Den har således iprincip samma effekt på pensionsbeloppen som på det engångsbeloppsom erhålles om pensionen utbytes. Om engångsbeloppet inte förbr-ukas under beskattningsåret utanplaceras på sådant sätt att avkastning erhålles uppstår enogynnsam skatteeffekt. Vidare bör beaktas inverkan av grundavdrag och vissa andraavdrag vid den årliga taxe- 1979/80:84 70 ringensom kan utnyttjas under vilket pension utgår. Videngångsbelopp kan motsvarande avdrag däremot tillgodoräknasendast en gång. Effekten av att pensionstagaren i det enaeller andra fallet kan påräkna avdrag fcr väsentligen nedsatt skatteförmäga undersanma tid måste också beaktas. Sluteffekten är med hänsyn tillalla dessa olika och dels okända faktorer svårbedömd. Även om den pensionerade sjömannen iflertalet fall torde ha tämligen blygsamma inkomster och den statliga inkomstskattensålunda inte utgör den tyngsta skatteposten blir effekten av dennaskatt ändå av särskilt intresse i en valsituation där fråga är om engångsbeloppeller pension. Progressionen vid det statliga skatteuttaget kan innan engångsbeloppethar mottagits vara tämligen blygsam men då detta belopp skall beaktaskan den bli betungande. En pensionstagare som får ett större engångsbelopp"på toppen" av sin ordinära årsinkomst kan under vissa omständighetergenom inverkan av progressionen få en otillräcklig "nettopensionsersättning". Pensionstagarensom skulle kunna få engångsbelopp är emellertid som antytts till övervägandedelen personer med små eller medelstora inkomster, och engångsbeloppetmåste anpassas sä att progressiviteten i den statligainkomsbe-skattningen ej får för stor effekt. Ettsätt att motverka progressionen är emellertid att till-lämpa förordningen(1951:763) angående beräkning av statlig inkomstskatt förackumulerad inkomst. Enligt denna förordning kan statlig inkomstskatt på inkomst,son erhållits under.ett beskattningsår nenavser , under vissa förutsättningarberäknas som om inkomsten upptagits till beskattning . Så kan skebeträffande inkomst hos fysisk person, oskiftat dödsboeller familjestiftelse om inkomsten hänför sig till . Skatteberäkningensker som om inkomsten upptagits till beskattning med lika delar undertaxeringsåret och så många av de närmast föregående taxeringsåren att inkomsten blir Prop.1979/80: 84 71 fördelad på detantal år den hänför sig till. Fördelning får emellertid ske på högst och detsaknar alltså betydelse för fördelning , son inkomsten hänför sigtill, ligger bakåt eller framåt i tiden. I sammanhanget kan nämnas attengångsbelopp, som utgör ersättning för årlig pension i allmänhet skall hänföra sigtill . Omdet inte kan tillförlitligt utredas hur ackumuleradinkomst hänför sig till skall skatteberäkningen,om inte särsk-Mda omständigheter föranleder till annat, ske som om inkomsten hänför sigtill . Skatt på ackumulerad inkomst skall beräknasefter det procenttal av grundbeloppen enligt 10 § lagen om statliginkomstskatt, som enligt 12 § samma lag skall tillämpas för slutligskatt på grund av taxering det taxeringsår, då inkomsten tas till beska ttni ng . Vidskatteberäkning för ackumulerad inkomst krävs attden inkomst, som skall ligga till grund för beräkningen, efter avdrag förkostnader uppgår, till lägst . Detta nettobelopp skall vidareutgöra minst 1/5 av den till statlig inkomstskatt taxerade inkomsten.Skatteberäkning för ackumulerad inkomst i viss förvärvskälla skallomfatta all ackumulerad inkomst i förvärvskällan. Däremot behöver inte annan ackumulerad inkomst omfattas av beräkningen.Om skattskyldig under ett och samma beskattningsår haft flera ackumuleradeinkomster, som hänför sig till olika antal år, skallinkomsterna oberoende av varandra fördelas på de år, de hänför sig till. Ackumulerad inkomst skall anses hänförlig tillvisst beskattningsår om den intjänats då eller motprestation för den lämnatsunder året. Omman t ex efter kapitalisering enligt gängseregler lägger en gräns vid ett halvt basbelopp enligt lagen om allmän försäkring uppgår uppskattningsvis antalet pen sioner understigande halva basbeloppet till ett tusen- 1979/80: 84 72 tal.Därtill konmer att antalet icke värdebeständiga pensioner, som understiger halvabasbeloppet, ökar i takt med ett sannolikt stigande basbelopp.Administrationskostnaderna för dessa pensioner är relativt sett höga. Desmå belopp det här är frågan om har föga betydelse för sjömannens försörjning. De får mera ses som ett marginellt tillskott till denna.Utredningen har därför närmare övervägt möjligheterna att öka de möjlighetersom finns inom sjömanspensioneringen att byta ut sådanpension mot ett engångsbelopp. Utbyteav pension mot engångsbelopp kan tänkas ske antingenautomatiskt eller enbart i enlighet med den berörda sjömannens önskan.Utredningen behandlar först frägan om automatiskt utbyte. En fördel medett sådant skulle vara att man nedbringade administrationskostnaderna ochatt sjömannen på en gång fär vad som tillkommer honom. Främst medtanke på de skattekonsekvenser som uppstår anser utredningen dock att endast småpensioner bör komma ifråga för automatiskt utbyte. Utredningen finner att, när kapitalbeloppeticke överstiger ett halvt basbelopp enligt lagen om allmän försäkring,det bör vara naturligt att automatiskt utbyta pensionen mot engångsbeloppoch föreslår att så sker. När det gällerutbyte på begäran av sjömannen själv spelar i viss mån andra motiv in. Sjömannens önskan attbyta ut pensionen mot ett engångsbelopp kan vara förestavad av något särskiltbehov. Kapitalbeloppet behövs t ex vid inköp av eget hem eller videtablering av en mindre rörelse. Sådana motiv 4ödja. Enomständighet som gör utbyte av större pensioner oförmånligt är som nämntsskattereglerna. Någon ovillkorlig rätt till utbyte bör ej föreligga. Utredningenföreslår, att rätt till utbyte på sjömannensbegäran skall finnas när särskilda skäl föreligger. Sådana skäl skall anses föreligga om det ändamål vartillbeloppet 1979/80:84 73 skallanvändas med hänsyn till försörjningsförhällanden och omständigheterna i övrigtframstår som godtagbara och påtaglig risk inte föreligger för attkapitalbeloppet skall användas till annat än uppgivet ändamål. Detkan vara lämpligt att till skattskyldiga sjömän upplysesom skattekonsekvenserna innan beslut meddelas om utbyte . Dettorde vara sällsynt att tidsbestämda pensioner kommer attutbytas. Skulle sä undantagsvis ske bör en beräkning skeav pensionens återstående kapitalvärde med utgångspunkt från gällande basbelopp och frän en avregeringen bestämd räntesats. Beräkningen av kapitalbeloppet rörandelivsvariga pensioner får ske med utgångspunkt frän tabeller som regeringen får fastställa. Vidutbyte på önskan av sjömannen bör - i enlighet med vad som är vanligti andra liknande fall - läkarintyg utvisande sjömannens hälsotillstånd företes. Prop.1979/80:84 74 Pensionsanstaltensstora fond är sjömanspensionsfonden.Före bestod den avtre skilda fonder, nämligen hyresavgiftsfonden, tilläggspensionsfondenoch sjbmanspen-sionsfonden.Utöver denna fond har pensionsanstalten tre mindrefonder för särskilda ändamål. Sjömanspensionsfondenhar samlats och byggts upp för att täcka alla förpliktelser enligt kungörelsesamt 1939, 1944 och reglementen. Dessutomskall fonden täcka kostnaderna för de förstärkningarav pensionerna enligt 1944 och reglementen som övergångsbestämmelsernatill kungörelse innebär. Fonden skall även täcka de sk övergångspensionerna. Manskap, som får pensionenligt kungörelses huvudregel är oftast också berättigadetill pension enligt 1944 och regiementen.Pension utgår då enligt1972 års kungörelse om den ger högre pension än enligtnyssnämnda reglementen jämte förstärkningar. En del av det belopp, som utgår enligt1972 års kungörelse finansieras alltså avpensionsfonden, medan resten ej täcks av denna. Utländskapensionstagare har ej rätt till pension enligt äldre bestämmelser än 1972 ärs kungörelse,varför deras pensioner inte till någon del finansieras av fontJen. Enligt vad som ovansagts innebär detta att finansieringen av pensioneringen enligt1972 års kungörelse skall huvudsakligen ske genom fördelningssystemet,dvs pensionsutbetalningar av löpande inkomster i form av redaravgifter. Ensädan finansieringsmetod kräver dock en buffert i form av en stödfond.1967årssjömanspensionskommitte antog att det vid starten av det nya systemet år 1972skulle finnas i sjömanspensionsfonden, som ej skulle gå tillpensioner enligt tidigare kungörelse och reglementen.Vid årsskiftet1978/79 beräknas denna summa vara i stort sett oförändrad ochtorde så förbli under förutsätt- ning att basbeloppet ökar . Det antogs vidare av samma kommitté att de medel redarav-giften ger inte helt skulle åtgå för de löpande utbetalningarna enligt bestämmelserna i 1972 ärs kungörelse och för sjömanspensioneringens adni-strationskostnader.Eventuel11 överskott skulle tillföras sjömanspensionsfonden och så har även skett. Hur de samlade fonderna utvecklats framgår av nedanståendetablå. Sjömanspensionsfonden utgör av fondernas samlade tillgångar. De samlade fondernas behållning per den 1973 1974 1975 1976 1977 1978 192.9 192.9 192.0 193.3 192.9 Sjömanspensionsfonden ger imedeltal i avkastning. Pensionsutbetalningarnajämte HPA:s administrationskostnaderhar kungörelse varit i kraft nägot understigit de inkomster som redaravgifter ochsjömanspensionsfondens avkastninggivit. Nedanstående tablå visar utvecklingen under aktuell period. Intäkter och pensionsutbetalningar i lOOO-tal kronor 1972/73 1973/74 1974/75 1975/76 1975/77 1977/78 Redaravgifter 5 386 5 322 6 461 8913 7 990 11 225 Summa intäkter 14415 17 740 19 501 22 536 22 157 25 321 talningar 14 742 17 151 18 408 20 345 21 748 24 190 överskott/under- -326 589 + 093 2 190 -h409 -l 131 Den inom utredningen gjorda femärsundersökningenhar gett vid handen att sjömanspensionsfonden får anses täckade förpliktelser den är avsedd att täcka. 1979/80:84 76 Densänkning av den allmänna pensionsåldern som trädde i kraft (mera härom underavsnitt 6.2) innebär en minskning av de förpliktelsersom pensionsans ta 1 ten har. Ifemärsundersökningen har denna sänkning av den allmonnapensionsåldern ej föranlett någon recucering av pensicnsan-staltens förpliktelservid utbetalning av pensioner enligt kungörelse. Den besparing som görs finnsalltså till förfogande för annat än pensionsutbetalningar enligt de gällandebestämmelserna för sjömanspensioneringen. Besparingensker till en början vid samordning med ålderspensionenför de två åldersklasserna ochtill dess de som är födda efter den börjarpassera 65~årsstreckat. Deras sjömanspension enligt kungörelseupphör då och pensionen efter 65 ärinbesparas hel t.Bortfal 1 et av de två pensionsåren(från 67 till ) innebär att 24 månader av 143 pensionsmånader utgår.Detblir i bortfall.Med hänsynstagande till dödligheten fär man räkna meden besparing av i ful1funkt ionsstadiet, som inträder år1988.Dessförinnan frän nuläget t o m beräknas besparingen utgöra , år 19869.5 - och . Besparingenför (vid basbeloppet --12 600) blirinemot . 1979/80:84 77 5.2 1976 ars ändringar och bakgrunden härtill Densänkning av den allmänna pensionsåldern, som trädde i kraft gav de sjömän somomfattas av folk- och tilläggspensioneringen samma trygghet från dlder,som de tidigare hade . Syftet med sjömanspensioneringen enligt1972 års kungörelse och reglemente är att gesjömännen skydd från tidigast 55 ärs ålder fram till den allmännapensionsålderns inträde. Det var mot bakgrund häravnaturligt att en teknisk justering kom till stånd så att sjömanspensioneringensregler, son gav skydd till , anpassades till den allmännapensioneringens. Om så icke hade skett skulle allnän pensionoch oreducerad sjömanspension komma att utgå - något somuppenbarligen aldrig varit avsett. 6.3Utredningens överväganden 6.3.1 jn2edini n£ Denunder 6.1 gjorda redovisningen av sjömanspensioneringens ekonomi visar att fonderna får anses täcka de förpliktelser,som pensionsanstalten har enligt äldre reglementen och kungörelser.Detta hade även varit förhållandet om sjömanspensionen generellt skulle ha utgetts till . Vidareframgår att redareavgiften mer än väl täcktpensionsanstaltens förpliktelser enligt kungörelsesamt lämnat ett mindre överskott till fonden. 6.3.2 SJ£manspensi2n£rjn£ens_eJärmastefemårsper ioden Kostnadernaför en sjömanspensionering på längre siktblir beroende av hur manskapsbemanningen, dvs den givna personkretsen, kommeratt ändras till sin volym. Sammansättningen av olika åldersgrupper växlar också från tidtill annan. 1979/80:84 78 Denhöga rörligheten inom sjömanskären harvisserligen kunnat betraktas som en normal företeelse.Men det är därför inte uteslutet att seglationsvanorna kan kommaatt förändras. Vissa förutsättningar finns for att en stabil yrkeskår - bl apå grund av rederianställningen och en bättre utbyggd utbildninginriktad på sjömansyrket - kommer att i allt störreomfattning svara för bemanningen av våra fartyg. Följden kanbli en ökning i antalet långtidsseglare, som blir kvar i yrket fram tillpensionsåldern. I så fall kommer antalet pensionstagare att öka och på längre siktbli väsentligt större än under . En sådanutveckling motverkas om den svenska handelsflottan skulle minskamycket kraftigt. En sådan utveckling är redan inledd. Därmedminskas ocksä underlaget för pensioneringens ekonomi till följd avminskade redareavgifter. Sjömanspensioneringensekonomi beror vidare i hög grad av den framtida penningvärdesutvecklingen5 eftersom sjömanspensionen är anknuten till basbeloppet. Denföretagna femärsundersökningen ger vid handen att vid ett oförändratpenningvärde möjligheterna skulle vara gynnsamma att behållanuvarande procentsats (0,8) för redareavgiften. Om penningvärdeförsämringenfortsätter får detta till följd att nuvarande nivå påredareavgiften ej kan behållas. Pensionsanstaltens fonder ärplacerade på sådant sätt att deras avkastning ej håller jämna stegmed penningvärdeförsämringen. En försiktig beräkning kan ge vid handen att en höjning avredareavgiften bli nödvän-idig före mitten av 1980-tal et.Utredningen finner sigdock inte böra göra_ någon annan bedömning än den som avser den kommande femårsperioden.Under denna tid torde såvitt nu kan bedömas någon förändring avredareavgiften icke vara erforderlig . Prop.1979/80:84 79 6,3.3 Förbättrjin £v_s2öma£S£e£S20iiej2 Genom sänkningen avden allmänna pensionsåldern och den anpassning av sjömanspensioneringen son gjordes i anledning därav har pensionsanstaltens förpliktelser minskat i motsvarande mån och fåtttill följd att utgifterna för sjömanspensionssystemetblivit mindre än de eljest skulle ha blivit. Denutgiftsbesparing på ärligen som uppkommit härigenom bör enligt utredningens uppfattninganvändas till en förbättring av sjömanspensionerna. Utredningens förslag om att en förlängd sjömans-pensionskall kunna utgå till vissa utländska sjömän tar i anspråken del av den gjorda besparingen. Närdet gäller frågan om hur de aktuella utländska sjömännens förlängda pensioner påverkarsjömanspensioneringens ekonomi kanfastslås att pensionernas antal är svårbestämbart. Utredningen bedömer att deras antal knappast kommer att överstiga100. Det obestämda antalet och den svårbedömdastorleken av pensionerna utgör naturligenen svårighet vid beräknandet av den framtida kostnaden. Utredningen harmed en viss osäkerhetsmarginal uppskattat kostnadentill /år. I takt med att lagstiftning om AFP för utländska sjömän får ökande verkankommer förpliktelserna för pensionsanstalten att upphöra. Ett ökatantal konventioner om social trygghet verkar också i kostnadsminskande riktning. Äterstodenav utgiftsbesparingen i fonderna genom den allmänna pensionsålderns sänkning börenligt utredningen lämpligen användas till en generell uppräkning av sjömanspensionernaenligt kungörelse. Besparingen får anses räcka till en uppräkning och utredningen föreslår att så sker. Den nu föreslagnagenerella höjningen är ej avsedd att i normalfallet medföra någon ändring av pensionsanstaltens tidigare beslut enligtpunkt 3 i övergångsbestämmelserna till kungörelseom sjömanspension. 1979/80: 84 80 1 Nuvarande förvaltning m m Handelsflottanspensionsanstalts fondmedel förvaltas numera av fondbyrån vidkammarkollegiet. I sambnad med en organisationsändring som trädde ikraft överfördes fondbyrån och dess verksamhet från statskontorettill kammarkollegiet. Fonden, som benämnes handelsflottans pensionsanstaltsplaceringsfond, hade ett bokfört värde på omkring193 . KunglMaj:t föreskrev i brev att fondmedlen skall placeras på sätt som gäller för försäkringsfondjämlikt 274 § lagen (1948:433) om försäkringsrörelse.Enligt reglerna i nämnda paragraf är placering i obligationer, som staten ellerkommun utfärdat eller garanterar, tilläten.Vidare godtas obligationer, utfärdade av olika hypoteksinstitut m fl. Medobligationer jämställs av svensk bankinrättning utfärdadefordringsbevis dock med undantag för förlagsbevis.