prop · G303165 · 1979-12-31 00:00:00 — 1979/80:165 Regeringens proposition om vissa varvsfrågor, m. m.; Regeringen föreslår alt anlaga de förslag somhar upplagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I proposilionen föreslås omfattande åtgärder som syflarlill alt skapa förutsättningar för den svenska varvsindusirin all öka sinkonkurrenskraft. En anpassning av kapaciteten lill eflerfrågan är nödvändig.Åtgärder föreslås också för atl skapa sysselsättning för dem som inte längrekan beredas arbete i varvsindustrin. Förslag läggs vidare fram all avskrivningslänen lillbeställare av fartyg upphör och ersälts av avskrivningslån lill varven omsammanlagt 830 milj. kr. Vidare föreslås vissa ändringar i riktlinjerna förfartygskredilgarantier och garantier lill beställare av fariyg saml altbeslutsordningen ändras i ärenden om stöd till varvs- och sjöfartsnäringarna.Räntestöd om sammanlagt 300 milj. kr. föreslås kunna lämnas under vissavillkor lill svenska beställare av fartyg. 1 proposilionen föreslås all fullmäktige iriksgäldskonlorel bemyndigas all t.o.m. ikläda staten garanlieravseende den svenska varvsindustrins produklion - inkl. redan lämnadegarantier - inlill etl sammanlagi belopp av högsl 23 655milj. I propositionen läggs fram förslag om finansiellt slödtill med sammanlagt 2 591 milj. kr. För de mindre och medelstora varven föreslås stöd om sammanlagi20 milj. kr för all förbällra deras förutsättningar för export. 1 proposilionen föreslås också att regeringen får beslutaom atl kommun inom Landskronaregionen får ingå i stödområde under viss lid ochall yllerligare 170 milj. kr. i samband därmed får beviljas i regionalpolilisklstöd. 1 1979/80. 1979/80: 165 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , Mundebo, Wikslröm, , , ,Åsling, Söder. , , , , , , , , . Proposition om vissa varvsfrågor, m. m.; Frågan om den svenska varvsindustrins kapaciletbehandlades av senast (prop. 1978/79:49, NU1978/79:17, rskr 1978/79: 115). beslöt därvid bl. a. all kapacitetenhos de statliga nybyggnadsvarven i ell första steg skulle minskas med minsl 20%jämförl med nivån vid ulgången av är 1977. 1 anslutning till den förordadekapaci-letsminskningen beslöl vidare att de anställda vid slorvarveninom skulle ges en anslällninggaranti lill ulgången av . Beträffande de mindre och medelstora varven ansåg sigriksdagen inle kunna medverka lill den av regeringen föreslagnakapacilelsminskningen pä . gav regeringen som sin mening lillkänna alt en särskild kommission skulle tillsättas med uppgift att bl.a.utarbeta etl konkret förslag om de mindre och medelslora varvensslruklumtveckling. beslöl (prop. 1978/79: 124. NU1978/79:47, rskr 1978/79:356) att godkänna ett avtal mellan staten och KockumsAB om förvärv av varvsrörelse m. m. varvsrörelse ingår fr. o.m. i Svenska Varv. beslut innebar även att deanställda inom varvsrörelse fr. o. m. övertagandetidpunk-len skulleomfallas av den förut nämnda anslällningsgaranlin. En inom Svenska Varv tillsatt slrukturulredning haranalyserat de marknads- och konkurrensförutsättningar som förutsätts komma allråda vid minen av 1980-talel och pä grundval därav föreslagit lämpliglångsiklig Prop.1979/80: 165 ' 3 siruklur för de olika verksamhelerna inom koncernen. Deolika delprojekten inom sirukturulrcdningen har ulförls av frislåendekonsuller. Till siriikturulredningen har varil knuien en referensgrupp sombeställ av Svenska Varvs koncernledning, de fackliga organisationerna, externaexperler säsom förelagsledare och ekonomer samt represenlanler för industridepartementet. Struktumlredningen har behandlat följandeverksamhetsområden inom Svenska Varv. I denna del har utredningen undersökt desvenska stora nybyggnadsvarvens långsikliga marknads- ochkonkurrcnsfömtsatlningar för olika fartygstyper (inkl. offshore-produkier) vidmillen av 1980-talel samt lämnat förslag till lämplig struktur förslorvarvssektorn inom . Ulredningen har undersökt koncernenslångsiktiga marknads- och konkurrensförutsällningar vad gäller farlygsreparationvid milten av 1980-talel och lämnal förslag i fråga om lämplig siruklur. Ulredningen har i denna del avsell de ekonomiskakonsekvenserna av alternativa sätt alt hanlera koncernens rederiengagemang ochulformningen av en långsiklig policy för rederiområdet. Ulredningen har gällt strukturen förkoncernens industrigrupp inför 1980-lalet och omfallar även långsikliga strategierför industribolagen. Utredningen har undersökt denlångsiktiga marknaden för prefabricerade anläggningar och bedömi koncernenslångsiktiga konkurrensförmåga pä marknaden. Utredningen innefattar en utvärderingav verksamhetsområden inom vilka koncernen kan utveckla nya ekonomisktbärkraftiga verksamheter. Svenska Varvs slyrelse härden lOjanuari 1980 medulgångspunkl i bl. a. nämnda utredning fastställt en struklurplan förkoncernens verksamhet och hemställt hos ägaren alllillskjuia i planen angivet kapital för planens genomförande. Svenska Varv harmed skrivelse överlämnat siruklurplanen lillinduslridepariemenlei. En sammanfattning av strukturplanen bör fogas lillproiokollei i detta ärende som bilaga I. Med anledning av det förut nämnda riksdagsbeslutet idecember 1978 lillkallade dåvarande chefen för induslrideparlemenlet med stödav regeringens bemyndigande en kommission (I 1979:04) med uppdrag att uiredafrågor om de mindre och medelslora varvens strukturanpassning och behov avstöd. Kommissionen har avgelt beiänkandei (Ds I 1979: 16)Mindre och medelstora varv. En sammanfallning av belänkandet bör fogas lillprotokollet i della ärende som bilaga 2. En arbelsgrupp inom induslridepariemenlei har behandlatfiågor om slöd lill varvsindustrin. Gruppen har upprällat en promemoria härom. Prop.1979/80:165 4 Finansieringsanalyser, vilken bör fogas till protokollet idella ärende som bilaga 3. Med slöd av regeringens bemyndigande lillkallade dåvarandechefen för induslrideparlemenlet vidare en särskild uiredare (1 1979: 03) meduppdrag all se över handläggningen av ärenden om fartygskredilgarantier m.m.Utredaren har i seplember 1979 avgell beiänkandei (Ds 1 1979:8) Handläggningav varvsslöd m. m. En sammanfattning av beiänkandei liksom en sammanslällningav remissyllrandena över belänkandet bör fogas lill prolokollet i delta ärendesom bilaga 4. Vidare har inom induslrideparlemenlet sysselsällnings- ochregionalpolitiska konsekvenser av olika slruklurallernaliv analyserats. Därvidhar ell frislående konsultföretag utfört en samhällsekonomisk ulvärdering avolika allernaliv till framlida siruktur för Svenska Varv. En sammanfallning avkonsultföretagets rapport bör fogas lill protokollet i detla ärende som bilaga5. 1 frågan har kommit in skrivelser från bl. a. berördalänsstyrelser, kommuner och företag, fackliga och andra organisationer samlenskilda personer. Orderslockarna vid världens varvsindustrier sjönk t. o. m.år 1978 kontinuerligt från den mycket höga nivån under åren 1973 och 1974.Varvens orderstockar nådde då sin högsta nivå och molsvarade mer produklion vid fulll kapacilelsuinyiljande. Underår 1978 hade varvsindustrinsin lägsla nivå av inneliggande order. vände ulvecklingen ochorderslockarna ökade med vid jämförelse mellan inneliggande ordervid årets början och dess slut. Orderstockarnamedgav ell myckel högt kapaciielsuinyttjande i varvsindustrin l.o.m. är 1977,trots den låga orderingången . Sedan de inneliggande ordernaarbetats av, har kapacitetsutnytijandet fr. o. m. sjunkit. Mätt i s. k.kompenserade bmtloregislerion, dvs. den varvs-kapacilet som erfordras för altproducera fariyg, uppgick leveranserna åren 1974- 1977 lill ca 20 milj. lon perår. uppgick de till drygl 16 milj. ton och under är 1979 beräknas ca 13milj. ton ha levererats. För är molsvarande siffror , 510000ton resp. 490000 lon. Deminskande leveranserna av fartyg har medfört att anlalel varvsan-slällda iflera vikliga varvsländer ha minskats. 1 har antalet varvsanställdaminskal med i , och under perioden1975-1979. Relativt betydande minskningar har också ägt rum i Slorbrilannienoch i under samma lidsperiod. 1 genomsnitt uppgårminskningen till i . Prop.1979/80:165 5 Japanuppgår molsvarande minskning lill . Jag kan därför nu konstalera atl delfinns lecken på all varvskapacitelen börjar anpassas lill efterfrågan. Dehittillsvarande erfarenheterna tyder dock på all den fortsatta anpassningsprocessenkommer att ta ytterligare ett anlal år i anspråk. Denökade orderingången till varvsindustrin får ses mot bakgrund av en förbättradfraktnivå . Framför allt har frakterna ökat för transport av olikaoljeprodukler samt för lorra bulkprodukler. Även fraktnivåerna för råolja harökat men är för slörre tankfartyg fortfarande olillfredsslällande. Den höjdafraklnivån orsakas bl.a. av en minskning av transporlkapacitelen föranledd aven minskning av fartygens hastighet. De höjda bunkerpriserna har medförl attdet är ekonomiskt fördelaktigt med en sädan fartminskning. En annan faktor ärall transporteffektivilelen för oljelransporter temporärt har minskal lillföljd av det osäkra lägel på oljemarknaderna. Den sålunda förbättrade sjöfartskonjunkturenhar haft till följd att priserna vid försäljning av äldre fartyg har ökalbetydligt. För flera typer har priserna mer än fördubblats Jämförl medprisläget för endast , då priserna dock var extremt låga. Underbörjan av är 1980 har fraktnivåerna åler försämrats. Priserna påandrahandstonnage har dock i huvudsak kunnat hållas uppe. Bedömningari fråga om orderingången till varvsindustrin under 1980-talel har gjorls avflera internationella organisaiioner inom varvs- och sjöfartsnäringarna.Gemensaml för bedömningarna är alt efterfrågan på fartyg bedöms väsentliglkomma att understiga varvskapacitelen framöver. En viklig orsaktill den väniade låga efterfrågan är atl sjötransporterna av råolja väntas ökamycket långsamt. Denna låga eflerfrågan vänlas endasl i begränsad omfallningkompenseras genom ökade sjötransporter av kol på grund av atl leverans- ochmottagningskapaciteten av kol ännu kommer att vara enbegränsande faktor och all en slor del av den ökande konsumtionen av kol kantillgodoses genom landtransporter. Efterfråganpå tankfartyg, som under 1970-lalel svarade för ca Ivå tredjedelar avproduklionen vid världens varvsindustri, bedöms därför huvudsakligen komma allavse nu befintligt tonnage. Då lankflollan har förnyats i slor utsträckningunder 1970-lalel uppslår ersällningsbehovet i huvudsak under senare delen av1980-talet. Förandra fartygstyper som bulkfartyg, gas- och kemikaliefartyg, ro/ ro-fartyg,containerfartyg, färjor m. m. vänlas efterfrågan öka något. Vadavser kapacitetsutvecklingen fortsäller de nya varvsnationerna all bygga anläggningar för fartygsproduklion. Trots en svag konkurrenssituation förde traditionella varvsländerna hålls kapaciteten uppe genom statliga stödåtgärder. Överkapacitetenpå varvens traditionella marknader leder lill ett intensivt sökande efter nyamarknasområden där varvens produktionsanläggningar kan utnyttjas på ellralionellt sätl. Exempel på sådana områden är Prop.1979/80: 165 (, offshore-anläggningar och prefabricerade fabriker. Den föreliggande överkapaciteten inom varvsindustrin äretl världsomspännande problem som har blivit föremål för ålgärder såvälinlernalionellt som i de berörda varvsländerna. Liksom för andrainduslriprodukler i internationell handel finns det för fartyg vissabegränsningar när del gäller statliga subventioner och andra stödåtgärder. Ensärskild överenskommelse inom träffades är 1976 om rikllinjer('"guidelines") för regeringarnas varvsindustripolitik. Ettväsentligt elemenl i överenskommelsen är atl varvskapaciteten skall skäras nedmen att temporära statliga stödåtgärder i detta sammanhang kan accepleras. Genom 1976års riksdagsbeslut om varven (prop. 1975/76: 121, NU 1975/ 76: 73, rskr1975/76: 386) blev det försia land som deklarerade elt konkret mål förkapacitetsminskningen och beslutade om elt program för dess genomförande. Medviss eftersläpning har åtgärder av liknande innebörd numera beslutats i deövriga större varvsländerna inom . Under den nu fyraårigaomslällningsperioden har en betydande minsk-ninga av varvskapacitelen ägl rumoch ytterligare minskningar kan förulses. Varvsslödets temporara karaklär och ändamål all genomföraomställningen i socialt acceptabla former har emellerlid hela liden varit enullalad föruisättning inom . Vid OECD-överläggningarna har därför under år1979 frågan aktualiserats om slutpunkt för omställningsperioden och enavveckling av del nu myckel omfattande varvsstödet. Beslut har fattals om allvarvsslödets omfattning inte får öka och all en särskild procedur skalllillämpas i det fall stödåtgärder i något medlemsland anses böra förlängas. 2.2 Svensk varvsindustris struktur Från näringspolitiska utgångspunkter är del väsentligt allvarvens produktionsvolym anpassas till marknadsförutsättningarna. Statens kosinader för varvsindusirin har enbari under åren19771979 uppgåll lill ca 12000 milj. kr. En slor del av dessa kosinader harvarit ofrånkomliga lill följd av lidigare ålaganden. Från induslripoliliska ochsamhällsekonomiska synpunkter år det enligt min mening oförsvarligt allfortsätta att salsa en så stor del av våra knappa resurser på stöd till varven.Våra ekonomiska resurser bör i stället satsas på näringsgrenar med goda framtidsulsikler.Solidariielen mellan skilda landsdelar kräver också att samhälletsarbetsmarknadspoliliska insalser kan koncenlreras till de delar av landet därbehovet är störst. Svenska Varv bildades är 1977 bl.a. för all de svenskasiorvarvens strukturproblem skulle kunna lösas på ell rationellt ochövergripande sätt. Hiuills har detla inle skelt. Avsaknaden av elt långsiktigtrealistiskt slnik-lurbeslui har allvarligt förvarat planeringen av koncernensverksamhel och försenat en nödvändig förändring av verksamhetens inriktning. 1979/80: 165 7 Jag ser det därför som nödvändigl all en långsiklig ochrealistisk struklurplan kan fastställas för Svenska Varv, som innebär allföretagel efler en lämplig övergångstid kan klara sig på egen hand ulanställiga lillskotl. En sädan plan är vidare nödvändig för atl skapa denarbetsro som behövs för atl förelagel på ell framgångsrikt sätt skall kunnaålerslälla varvens konkurrenskraft. SvenskaVarvs slyrelse härden lOjanuari 1980 faslslälll en struklurplan för koncernenoch hemslälll all ägaren, staten, skall lillskjuta visst kapital för planensgenomförande. Planen omfallar perioden 1980- 1985. Jag avseratt i min redovisning av Svenska Varvs struklurplan endasl behandla de frånslruktursynpunkt cenirala frägeställningarna. Planen behandlar även flera andraaspekler av Svenska Varvs verksamhet. Dessa frågor ankommer del i huvudsak påbolagel alt behandla. Svenska Varv konstaierar att planen i flera fall baseraspå osäkra förutsållningar och atl de ekonomiska riskerna för verksamhelen ärstora. Erfarenhelen av de affärsområden som varven skall arbela inom är i vissafall begränsad och det kan dröja länge innan konkreta affärer kan genomföras.En snabb och kraftfull omslruklurering av förelagel kombinerad med ellomfattande utvecklingsarbete är nu nödvändig för all ulsikler lill framgångoch överlevnad skall finnas. Sirukturplanensmål är all hela koncernen senast är 1985 skall visa lönsamhet. För att på siklkunna trygga anslällningen för dem som skall arbela vidare inom koncernen ärdel nödvändigl all verksamhelen blir ekonomiskl bärkraftig. Jag delar därförSvenska Varvs uppfallning om målel för koncernens verksamhet. 1 strukturplanen har koncernens verksamhet delals in i enkommersiell seklor, en omslmkiureringssektor och en syssdsältningspolitiskseklor. I den kommersiella seklorn skall ingå de företag vilkasverksamheter är förelagsekonomiskt moliverade. Till denna grupp räknas f. n.industriföretagen. Iomsiruklureringsseklorn skall ingå de verksamheter vilka efler enomslruklurering bedöms kunna bli företagsekonomiskt moliverade. Denna sekloromfattar f. n. främsl nybyggnadsvarven och reparalionsenhelen . Sysselsällningspolitiska seklorn består av förelag somkoncernen föreslår skall avvecklas men där ägaren har beslulat alt koncernenmot särskild ersällning l.v. skall fortsätta med verksamhelen. Hit hörverksamhelen nom Projekl 80 AB i Göleborg. De svenska siorvarvens konkurrenssilualion Jämförd medkonkurrenternas i och Republiken har i flera sammanhanganalyserats, varvid stora koslnadsskillnader till svensk nackdel har kunnalkonstateras. Svenska Varv bedömer alt de svenska slorvarven har ca 25%högre Prop.1979/80:165 8 kosinader för standardfartyg jämförl med Japanska varv.Denna kostnads-nackdel vänlas i huvudsak bestå under 1980-lalel. Jämförelserhar även gjorls med koreanska varv och dessa visar en likartad koslnadsnackdel. Svenska Varv har med utgångspunkt i analyserna av desvenska varvens kostnadsnackdelar i förhållande lill konkurrenterna i ochde nya varvsnalionerna vid produklion av siandardfartyg bedömt möjligheternaalt utveckla affärsområden där nackdelen kan kompenseras. Svenska Varv menaratl det i viss ulslräckning är möjligt atl utveckla befintliga fartygstyper elleratl konslmera hell nya fartyg där beställarna är villiga atl beiala ell högrepris än för slandardfarlygen. En yllerligare fördel är om sådana fariyg kaningå i hela transportsystem som varvet offererar kunden. Sådana ålgärdervänlas dock inle helt kunna kompensera kostnadsnackdelen. Dessutom krävs enförsäljningsstrategi som drar nylla av de stora skillnaderna mellan hög- ochlågkonjunktur på fartygsmarknaden. För alt utvecklingsarbetet skall nå avsell resullalfordras all resurserna koncenlereras till etl begränsat antal affärsområden ochalt etl varv får huvudansvaret för utvecklingen av etl sådanl affärsområde. De affärsområden Svenska Varv bedömer främst värda altsatsa på f n. är tank/bulkfartyg, enhetslastfartyg, gas- och kemikaliefartyg,prefabricerade industrianläggningar och offshore-anläggningar. Därutöverbedöms all även affärsområdena färjor saml offshore-service är värda attbearbeta. Till tank/bulkfartygen räknas fartyg för iransporler avväta och torra varor, kombinationsfarlyg och produkltankers. Svenska Varv anserbl. a. atl de höjda råoljepriserna ger utrymme för nya konstruktioner som minskarfartygens bränsleförbrukning. Till enhetslaslfartygen räknas roll on/roll off (ro/ro-),lift on/lifl off (lo/ lo-), container-, timmer-, biltransport- och kylfarlyg.Även inom della område bedömer Svenska Varv atl åtskilligt utvecklingsarbetekan genomföras avseende bl. a. skrovulformning och lasthanleringssyslem. Till gas- och kemikaliefartygen räknas bl.a. defartygstyper som transporterar flytande naturgas, pelroleumgas eller andraflytande kemiska produkter, LNG-farlyg (LNG = Liquified Natural Gas),LPG-farlyg (LPG = Liquified ). Svenska Varv avser allvidareutveckla erfarenhet från detla affärsområde. Inom området prefabricerade industrianläggningar harSvenska Varv bedrivii utvecklingsarbete främsl inom pelrokemi-, pappers- ochmassaområdet. Svenska Varv anser sig ha möjligheter all konkurrera inom dettaaffärsområde. Till offshore-området räknas borrplallformar, bosladsplallformar,transport- och lagringsutruslning m. m. Svenska Varv har främst genomAren-dalsvarvet viss erfarenhei inom della område. Svenska Varv har vidareutvecklatbeskrivningarna av de affärsområden som de svenska storvarven bör verka inom.Som Jag redan har påpekat kommer konkurrensen inom samtliga affärsområden Prop.1979/80:165 9 att bli utomordentligl hård. Riskerna alt misslyckas ärdärför myckel stora. Svenska Varv har moderna anläggningar väl lämpade förproduktion inom de valda affärsområdena. Erfarenhelen inom företaget avutvecklingsarbete är dock inle stor. Effektiviteten är i dagslägel klartotillfredsställande. För alt framgång skall uppnås fordras målmedvetnaansträngningar från ledning och anslällda vid varven. Under föruisättning av atl ell framgångsriktutvecklingsarbete kan genomföras inom de nämnda affärsområdena bedömer SvenskaVarv den genomsnittliga årliga försäljningsvolymen motsvara4,9 milj. direkla produktionslimmar varav 2,2 milj. timmar avser de bådaaffärsområdena tank/bulk- och enhelslaslfaryg, 1,1 milj. limmar gas-ochkemikaliefarlyg, 0,9 milj. limmar offshore-anläggningar och 0,7 milj. limmarprefabricerade industrianläggningar. uppgår kapaciteten lill ca10 milj. limmar vid storvarven. Riskerna för atl inle lillräckligt framgångsrikt kunnagenomföra del nödvändiga utvecklingsarbelel är stora inom samtligaaffärsområden ulom möjligen för bulkfartyg. Del är därför osäkeri om en lönsamvolym av ca 5 milj. direkta produktionslimmar kan uppnås. SvenskaVarv framhåller, alt den proportionella minskningen av produktionsvolymen vidvart och etl av slorvarven har gjort all samtliga storvarv har ett lågl kapacilelsutnyltjande. har försämrat varvenskonkurrenskrafi. Fortsatta proportionella minskningar skulle yllerligareförsämra konkurrensförmågan pä etl sådanl sätt alt varje varv blirnedläggningsholal. Den starka minskning av produktionsvolymen som förulses ärdärför inte möjlig att genomföra genom ytterligare proportionella minskningarvid varje varv. Del blir därför nödvändigl att lägga ned en eller fleravarvsenheter. Deminskningar av kapaciteten vid kvarstående enskilda varvsenheter, vilka trotsnedläggning av en eller flera enheter blir nödvändiga, kommer enligt SvenskaVarv atl kräva ändrade organisaloriska lösningar för alt eliminera delar avomkoslnadsökningarna och ökad kapitalbindning. Om dessa åtgärder inle blirframgångsrika är riskerna slora atl omslruklureringen inle lyckas. Jag kan för egen del ansluta mig till Svenska Varvsbedömning av de svenska siorvarvens försäljningsvolym . Jagvill emellertid stryka under vad Svenska Varv har framhållil, nämligen all denframlida kapaciteten blir helt beroende av hur myckel av sin produklion deenskilda varven kan sälja lönsaml. De valdaaffärsområdena släller myckel olika krav på varven vad gäller såvälanläggningar som affärskompetens. av varven har erfarenhet inomsamtliga affärsområden. Dock har varven sammanlagna erfarenhet från vari ochell av de valda områdena. Mot bakgrund härav är del väsenlligl alt söka denvarvsslruklur som effektivast lar lill vara möjligheterna att snabbast näframgång inom de valda affärsområdena. Prop.1979/80: 165 10 saml drag är atl affärsgenombrott måsle ske tidigare änför flertalet konkurrenter för atl de svenska varven skall få elt sådanlförsleg att deras koslnadsnackdelar kan kompenseras genom högre priser. Svenska Varv anser alt de kriterier som är väsentliga vidvalet av siruklur är förmågan till snabbi affärsgenombrolt,kapacitelsutnytljandel, specialiseringen och leveransförmågan. För affärsområden som offshore-anläggningar,prefabricerade industrianläggningar, gas- och kemikaliefarlyg där varven ärrelativt oerfarna är snabba affärsgenombrolt nödvändiga. Detla innebär atlmöjligheterna all flytta erforderiiga kunskaper mellan varven är begränsade,eftersom sädana överföringar skulle medföra lidsfördröjningar som kanomöjliggöra genombrott. Överföring av kunskaper mellan varven bör därtör enligtSvenska Varv endast ske inom de affärsområden där elt snabbi affärsgenombrottinle krävs och där erfarenhelerna inom områdel är relativt små. Affärsområden bör inle delas mellan flera varv. Inomaffärsområdet prefabricerade industrianläggningar bedömer dock Svenska"Varv all det är möjligt att dela upp produktionen mellan flera varv.Vidare bör varven specialisera sig inom vissa affärsområden. Detla ärnödvändigt för atl undvika störande konkurrens* mellan varven och för allundvika splittring av utvecklingsinsatserna. Av detla följer även atl varveninle skall ges möjlighet att bryta in pä ann Förmågan all inom begränsad lid kunna leverera ell antalprodukter inom ett visst affärsområde år av stor betydelse. En konsekvens avdetla är all stora projekt kräver större varvsenheler. Exempel på delta ärLNG-fartyg, medan däremot de i resursinsatser Jämförbara prefabricerade industrianläggningarnagenom ett modulariseral produktionssätt med fördel kan produceras på fleramindre enheler ulan atl leveransförmågan minskar.