prop · G303125 · 1979-12-31 00:00:00 — Enligt min mening bör SEPS möjligheter lill ex portframgå ngar öka om bolaget i sin verksamhet kompletterar industri- ochkonsultbolagens resurser och erfarenheter på miljösidan med den offentligasektorns kunskaper på miljövårds- och exportområdena. Verksamheten inom SEPS beräknas inte kunna generera tillräckligt med intäkter för att läckakostnaderna för bolagets verksamhet. För alt finansiera verksamheten harmedlemmarna i den ekonomiska föreningen för SEPS förbundit sig att ställaborgen på . per medlem för lån som SEPS upptar i svensk bank. Medlemmarnastoiala borgensåtagande för en treårsperiod räknat från den ärbegränsat till 5 milj. kr. Mot bakgrund av vad jag just har anfört anser jagatt även staten bör medverka till atl SEPS får tillräckliga ekonomiskaresurser genom att lämna en garanti för lån upp till 5 milj. kr. jämle ränlasom tas upp av SEPS . I likhet med andra 1979/80:125 58 statligakreditgarantier bör en garantiavgift av av beloppet utgå. Den statligagarantin bör las i anspråk i samma takt och ungefärligen på samma villkor sommedlemmarna i den ekonomiska föreningen för SEPS ställer borgen. Det börankomma på regeringen att träffa avtal med bolaget om de närmare villkoren förstatens borgensåtagande. Jag hemståller alltså att regeringen föreslår riksdagenatt bemyndiga fullmäktige i att ikläda staten den nämndagarantin. Denna bör ställas till förfogande till ett aktiebolag förmiljöskyddsfrågor, eftersom jag har inhämtat att ägarna till SEPS avser attbyta namn på aktiebolaget. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen atlbemyndiga fullmäktige i att ikläda staten garanti för låntill ett aktiebolag för miljöskyddsfrågor med högst . [5]C 1. Regionalpolitiskt stöd: Bidrags verksamhet. Under denna rubrik har istatsbudgeten för /80 anvisals ett förslagsanslag av 423,3 milj.kr. Riksdagenbeslöt atl som sin mening ge regeringen till känna vadnäringsutskottet hade anfört om inrättande av två särskilda utvecklingsbolagoch anvisade till regionala utvecklingsbolag för / 80 underfonden för statens akiier etl invesleringsanslag av 10 milj. kr. (NU1978/79:415). Näringsutskottethar uttalat följande (NU 1978/79:59 s. 42, rskr 1978/ 79:415). Imotionen 1978/79: 2427 (s) föreslås vidare bl. a. atl produktutvecklings-verksamhetenfrämst i de mindre och medelstora företagen stimuleras genom försöksverksamhetmed särskilda utvecklingsbolag. Dessa skall utgöra instmment för ett meraaktivt samhälleligt deltagande, även ägar-mässigt, i hela utvecklingsprocessenfrån idé flll färdig produkt. Utskottet tillstyrker att sådana bolag bildas.Verksamheten bör samordnas med de regionala utvecklingsfonderna. mening bör verksamhelen lokaliseras flll och Jämtlandslän. För verksamheten bör anvisas 5 milj. kr. för varidera bolaget, dvs. totalt10 milj. kr. Efterriksdagens beslut har frågan bereits vidare inom industridepartementet. Enpromemoria med förslag om verksamhetsinriktning, finansiering ochorganisatorisk uppbyggnad av de beslutade bolagen har utarbetats. Prumemnrianhar utarbetats av direktören , som på särskilt uppdrag biträttinom departementet i denna fråga. Jagavser att i del följande med utgångspunkt i promemorieförslaget ta upp fråganom ytterligare kapitaltillskott till bolagen. Prop.1979/80:125 59 inriktning, arbetsformer och organisation är det frågorsom det ankommer på regeringen att med utgångspunkt i beslut laställning lill. För information bör dock följande redovisninglämnas i dessa frågor. Inriktning av bolagens verksamhet Syftet med de särskilda utvecklingsbolagen bör enligtpromemorian vara att skapa ny sysselsättning genom att främja industriell och knmmersiellutveckling inum resp. län. Bnlagens uppgift bör vara alt - siödja elableringav företag i syfte att exploatera uppfinningar eller andra affärsidéer, - stödjabefintliga företag i syfte alt säkerställa fortsatt expansion eller åstadkommamöjlig sådan, - underlättagenerationsväxlingar, ägarbyten eller rekonstmktioner så att företag med godaframtidsutsikter skall kunna leva vidare. I promemorian betonas att bolagen bör arbela efterföretagsekonomiska grunder och vinslbegrepp. Bolagens driftkostnader börfinansieras med avkastningen från bolagens arbetande kapital. kommer verksamhelenatt medföra avsevärda risktaganden i de konkreta affärsprojeklen eftersombolagens uppgifl är att medverka i utvecklingsprojekt med hög leknisk ochkommersiell risk. Man får därför räkna med att bolagen kommer atl åsamkasförluster i åtskilliga projekl. Mol denna bakgrund bör inte bolagen belastasmed krav om utdelning lill staten. Kravet på affärsmässighet innebär vidareatt bolagen inte skall driva verksamhet som beräknas bli olönsam eller siödjasådan verksamhel. Verksamhel som är önskvärd från samhälleliga utgångspunktermen som är företagsekonomiskt olönsam bör bolagen medverka i enbart eftersärskilt uppdrag från statsmakterna och mot särskild ersättning. Jag ansluter mig i huvudsak till prumemnrians förslag tillinrikining av bolagens verksamhet. Enligt min uppfattning har regionalautvecklingsbolag en viktig uppgift all fylla i och längenom att bidra till en utbyggnad inom industrin och därmed också nyaarbetstillfällen. har en outvecklad industristmktur med lågandel sysselsatta inom industrin. Dessutom finns betydande struktiirellaproblem inom den beflnlliga industrin i såväl som län.Båda länen har också relativt sell låga yrkesverksamhetsgrader nch en i förhållandetill övriga rikel hög arbetslöshet. Behovet av industriell förnyelse och ökadindustrisysselsättning är stort i båda länen. Det långsiktiga arbetet med att förbättra den induslriellastrukturen åvilar och den regionala utvecklingsfonden i länen.Utvecklingsbolagens verksamhel bör vara av kompletterande natur gennm att ta lillvara konkreta utvecklingsprojekt och bidrar till atl förverkliga dem.Utvecklingsbolagen bör lill grund för sill arbete lägga myndigheternas Prop.1979/80:125 60 beslul om den regionala utvecklingen så att bolagensverksamhet sker i samklang med övriga åtgärder som statsmakterna vidtar för altutveckla näringslivel inom dessa län. nyssnämnda beslut innebär atlhuvudinriktningen för de båda bolagen skall vara produktutveckling. Jag kandärför inte ansluta mig till promemorians förslag att stödinsatserna i principskall omfatta även redan existerande företag utan samband medproduktutveckling. Enligt min mening bör tyngdpunklen i bnlagens verksamhetligga i att medverka lill etablering av ny verksamhel snm ger ökadsysselsättning gennm att nya produkter tillförs redan existerande eller förändamålet bildade företag. Insatser för redan existerande företag, ulan sambandmed utveckling av nya produkter, bör därför komma i fråga endast i absolutaundanlagsfall. Det finns annars risk för att bolagens kapital blir långsiktigtbundet i sådana åtgärder och att bolagens roll som nyskapare av produkter ochsysselsättning upphör. Frågan om hur mindre och medelstora företag i allmänhetskall kunna erhålla eget kapital i tillräcklig omfattning bör lösas i annanordning. Jag vill också erinra om möjligheterna att vid utbyggnader ochnyetableringar i dessa län lämna regionalpolitiskt stöd inom offertstö-dets ramså atl företagen kan täcka förluster som har samband med inkörningskostnader.Ett sådant stöd innebär indirekt en förstärkning av soliditeten i företagen.Frågan om statliga åtgärder vid företags obestånd bereds f, n. inomregeringskansliet. I promemorian föreslås att utvecklingsbolagen skall siödjalänets företag både personellt och finansiellt. Utvecklingsprocessen inrymmermånga svårigheter. Idéer måste utvärderas med avseende på produktionsteknik,marknadsmöjligheter elc. Produktion skall organiseras. Investeringar skall flnansierasliksom den löpande verksamheten från produktionsstarten till den tidpunkt dårörelsen ger vinst. Det tar ofta , innan en produktidé harutvecklats till en vinstgivande verksamhet. Promemorian pekar på atl flllgång på ekonomiska resurserinte är den viktigaste förklaringen till framgång i produktutvecklingsarbete.Personligt engagemang och speciella entreprenöregenskaper är minst lika viktigainslag i etl framgångsrikt egenföretagande. Utvecklingsbolagens medverkan iolika projekl förutsätts medföra ansvar som går utöver de finansiellaåtagandena eftersom bolagen ofta kommer att engagera egen personal ellerkonsulter i uppläggning och genomförande av utvecklingsarbete. Engagemangetfrån utvecklingsbolagen bör ta sig uttryck i att bolagen bl. a. söker skapalämpliga organisatoriska miljöer i vilka projekten kan planteras in. Sådana miljöerkänneteckns enligt utredaren av entreprenörvänligt klimat i vilketansvarstagande och personligt risktagande uppmuntras. Utvecklingsbolagen bör enligt promemorian med egenpersonal eller Prop.1979/80:125 61 genom konsuller vara beredda att stödja hela fasen från produklidélill del alt prndukten knmmer ut på marknaden nch ger avkastning. Målet börvara atl i första hand söka placera prnduklförslagen i etablerade företag därresurser nch utvecklingskapacitet av nlika slag redan finns lillgängliga. 1vissa fall kan det vara nödvändigt atl utvecklingsbolagen tar på sig huvudansvareiför arbetet. Finansiering av utvecklingsprojekt som utvecklingsbolagen dellari bör lösas i samverkan med l.ex. utvecklingsfonder, banker, styrelsen förteknisk utveckling och länsstyrelserna, som förmedlar regionalpolitiskt stöd.Formerna för utvecklingsbolagens finansiella engagemang bör avgöras från falltill fall. Stor frihei bör råda för utvecklingsbniagen när det gäller att flnnaden i varje enskill fall lämpligaste formen. Utvecklingsbolagen bör t. ex. hamöjlighet atl teckna aktier i andra företag, bilda särskilda företag förutveckling av produkler, teckna konvertibla skuldebrev, ge stöd mot avtal om royaityeller på annat sätt medverka till flnansiering. Del skall vara ulvecklingsbolagensmålsättning alt avveckla engagemangen när företaget kan fortsätta verksamhetenvidare utan insatser från utvecklingsbolagen. Härigenom frigörs kapital förandra projekt. Utlösen av utvecklingsbolagen bör ske på förmånliga villkor ochflll i första hand företagels ägare. 1 andra hand bör akiier överiåtas tillföretagens anställda eller andra intressenter. bör utvecklingsbniagenfå viss del i den värdetillväxt som uppknmmer genom alt utvecklingsprojektenhar lyckats. Jag delar den uppfattning som framförs i promemorian idessa frågor och vill framhålla viklen av att bolagen har möjlighel atlvälja arbetsformer och former för finansiella engagemang som lämpar sig bästför det särskilda projektet. Detta förhållande ger bolagen styrka och motverkarbyråkrati. Organisation/Huvudmannaskap/Styrelse Enligt promemorian bör bolagen undvika att bygga upp personal. I slället bör de genom samarbete och samverkan la lill vararedan beflnlliga resurser inom och ulom länen. Utvecklingsbolagen kommer att haarbetsområden som gränsar till bl.a. regionala utvecklingsfonderna, länsslyrelserna.Stiftelsen , Stiftelsen Industriellt Utvecklingscentrum i övreNorrland (lUC), Expolaris, , Stiftelsen Industricentra m. fl. Ipromemorian framhålls att del bör vara en självkarhet för utvecklingsbolagenatt utnyttja dessa och andra befintliga resurser för atl undvika dubbelarbeteoch minimera de egna driftkostnaderna. Särskilt väsenlligl är altutvecklingsbolagen har etl nära samarbele med de regionalautvecklingsfonderna. 1 prumemnrian förnrdas att ulvecklingsbulagens kanslier ummöjligt samlnkaliseras med de regiunala utvecklingsfnndernas kanslier. Prop.1979/80:125 62 Jag delar synpunkterna i prumemnrian när det gäller behuvetav etl nära samarbete mellan utvecklingsbolagen och andra beflnlligainstitutioner och myndigheter. I promemorian framhålls att det torde flnnas behovav en samordning av de särskilda utvecklingsbolagen i ochVästerbottens län och andra utvecklingsbolag, men i avvaktan på en slutliglösning föreslås att staten förvaltar aktierna genom fonden för statens aktier fllldess att ytteriigare erfarenheler har vunnits. Staten har i främsl regionalpolitiskt syfte medverkat flllatt utvecklingsbolag har bildats inom stödområdena. Regioninvesl i Norr ABverkar i hela . verksamhetsområde är begränsat tillLudvika och kommuner. Vidare ingår både och i verksamhelsområde. Enligt min mening bör man tillgodogöra sigerfarenheterna av de redan verkande utvecklingsbolagen saml av de kommandeutvecklingsbolagen i och , innan frågan om atlinrätta nya utvecklingsbolag tas upp lill prövning. De nu nämnda bolagen hartillkommit under skilda omständigheter och har också delvis olika inriktningar.Även i fråga om huvudmannaskap har olika former valts. Först när erfarenhetervunnits från resp. utvecklingsbolags verksamhet kan behov av och former församordning bedömas. 1 promemorian föreslås att vardera bolags styrelse skallbeslå av sju ledamöter varav en majoritet bör representera det län där bolagetverkar. I styrelsen bör ingå personer med industriell erfarenhet. Genom ensådan slyrelserepresentation tillförs utvecklingsbolagen industrikunnande somblir tillgängligt också för ulvecklingsbolagens samarbetspartner nch därvidkommer utvecklingsprojekten till godo. Styrelsen bör i övrigt vara sammansattså atl den tillför utvecklingsbolagen etl brett kunnande. 1 promemorianföreslås följande sammansättning. - en ledamotföreträder central slallig organisatiun. - en ledamnl ärresp. regiunal uivecklingsfnnds verkställande direktör, - en ledamotföreträder vissa banker, - en ledamotföreträder landslingel, - tre ledamötermed industrikunnande. Jag delar uppfattningen om att styrelsen förutvecklingsbolaget bör ha förankring inom länet och att den bör tillförabolaget kunnande på skilda nmråden. Jag avser därför att tillse all styrelsenutses i huvudsak efter de rikllinjer snm uiredaren har föreslagil. När detgäller frågan om formerna för bankernas eventuella medverkan iutvecklingsbolagens slyrelser får närmare preciseringar anstå till dess yllerligarebeslutsunderlag föreligger. Förslaget i promemorian till finansiering av utvecklingsbolagenhar utgångspunkt i att den ambitionsnivå snm har angivils för utvecklingsbola- 1979/80:125 63 gen inte står i paritet med de resurser som har ställtstill förfogande. Promemorian fömlsälter därför ytterligare medelstillskolt frånsamhällels sida. Mot denna bakgrund har överiäggningar genomförts medlandslingen i Jämllands och . Resultatet av dessa överiäggningarår alt vartdera har ulfäsl sig att bidra med I milj. kr, per årunder lill resp. utvecklingsbolag under förutsätlning att staten utöverde tidigare anslagna medlen ställer ytterligare 25 milj. kr. Överläggningar har genomförts också med vissa banker omdeltagande i utvecklingsbolagen. Med anledning av dessa har SvenskaHandelsbanken och Sundsvallsbanken i särskilt brev gjort följande utfästelse. Vi är beredda att bidra vid tillskapandet av de tänktautvecklingsbolagen. Det ligger i linje med våra intressen att verka förfortsatt näringslivsul-veckling här i Norriand. Det ler sig naturligt atl ellflertal frågor blir föremål för överläggningar, såsom formen för våraeventuella kapitaltillskott, liksom storleken av desamma. Åven andra frågormåste naturiiglvis bli föremål för överiäggningar. Jag delar uppfattningen att utvecklingsbolagen börtillföras medel utöver de 10 milj. kr. som redan har anslagit. Fleraskäl talar för detla. Avsikten är att bolagens fortsatta verksamhet medutgifter för administrationskostnader och konsultinsatser samt finansiellaengagemang i utvecklingsprojekt skall bekostas från avkastningen på de medelsom bolagen erhåller i inledningsskedet. Särskilda tillskott eller åriigförlusttäckning bör inte kunna komma i fråga. Sannolikt kommer det normalt altta från del att bolagen har satsat medel i utvecklingsprojekt tilldess de ger avkastning. Det är därutöver nödvändigt att bolagen har möjlighetall satsa i ett flertal projekt för att erhålla riskspridning. Det fordrasockså att utvecklingsbolagen har en sådan volym att avkastningen ger bolagenmöjlighet att fortlöpande engagera sig i nya utvecklingsprojekt och därmedockså utnyttja egen personal. Mot denna bakgmnd bedömer jag alt förslaget ipromemorian om ett ytterligare medelstillskott om 25 milj. kr. till vartderabolaget som väl avvägt. Formerna för landstingens kapitaltillskott bör regleras i ellsärskilt avtal som bör godkännas av regeringen. Ytteriigare överiäggningar upp med bankerna om deras eventuella medverkan i utvecklingsbolagen ochformerna för sådan medverkan. Eventuell medverkan från bankerna bör bekräftasgenom särskilda avtal som regeringen godkänner. Jag förordar alltså att vartdera utvecklingsbolag lillförs25 milj. kr. och att dessa medel räknas av mol den regionalpoliliskaramen för budgetåren 1979/80-1983/84 (prop. 1978/79: 112, AU 23, rskr 435).Medlen bör anvisas under förslagsanslaget Regionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhel. 1979/80:125 64 Med hänvisning till vad jag har anfört hemsläller jag atlregeringen föreslär alt gndkänna vad jag förnrdat nm flnansiering av de regiunalautvecklingsbniagen i nch . D. Mineralförsörjning m. m. Verksamheten vid geologiska undersökning (SGU)bedrivs inom fyra program, nämligen Kartering, Information och dokumentation, Prospekteringsamt Speciella undersökningar. Medel för verksamheten anvisas över anslagenSveriges geologiska undersökning: Geologisk kartering samt information ochdokumentation. geologiska undersökning: Prospeklering m.m. ochSveriges geologiska undersökning: Utrustning. Anslagen är reservationsanslag.Under förslagsanslagel geologiska undersökning: Uppdragsverksamhetredovisas uppdragsverksamheten vid SGU. SGU har i skrivelse redovisatkostnadsökningar under budgetårel 1979/80 till följd av pris- och löneökningar. Kostnaderna för höjda löner nch traktamenten m. m. till SGU:spersnnal beräknas av SGU uppgå till sammanlagt , varav dnck 4 790000kr. avser personal som sysselsätts innm uppdragsverksamhet. SGU hemställerattåterstående belupp - . - anvisas till SGU. Härav bör 2466000 kr.utgå över anslaget geologiska undersökning: Geologisk kartering samlinformation nch dokumentation och . över anslaget geologiskaundersökning: Prospektering m. m. Kostnadsökningarna på grund av höjda priser på materialberäknas av SGU uppgå till , varav . avser uppdragsverksamhel.Av återstoden - . utgå över anslaget Sverigesgeologiska undersökning: Geologisk kartering samt infnrmatinn nch dokumentationoch . över anslaget geologiska undersökning: Prospektering m.m. Under åttonde huvudtiteln finns uppfört förslagsanslagetTäckning av merkostnader för löner och pensioner m. m. Vissa av de av SGUangivna kostnadsökningarna är av sådant slag atl de bör täckas från sistnämndaanslag. Regeringen har beslutat att över detta anslaganvisa ytteriigare . lill SGU för /80. [61 Dl. geologiska undersökning: Geologiskkartering samt information och dokumentation: För detta ändamål har för budgelåret1979/80 anvisats ett reservationsanslag av , varav . påtilläggsbudget I lill statsbudgeten för innevarande budgetår. Under anslagetredovisas kostnader och intäkter för programmen Kartering och Information ochdokumentation. Prop.1979/80:125 65 Under detta anslag beräknar jag . för ökade kosinaderpå grund av höjda löner och traktamenten m. m. för SGU:s personal. Jaghemställer att regeringen föreslår att till geologiska undersökning: Geologiskkartering samt information och dokumentation på tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för budgetårel 1979/80 anvisa ett reservationsanslag av 235 000kr. [7] D 3. geologiska undersökning: Prospektering m. m. För detlaändamål har för /80 anvisats elt reservalionsanslag av ,, varav . Anslaget avser täcka sådana kostnader för programmen Prospekleringoch Speciella undersökningar som inle kan finansieras genom uppdragsiniäkter. Jag beräknar under detta anslag . för ökadekostnader på grund av höjda löner och traktamenten m. m. för SGU:s personal.Jag hemställer atl regeringen föreslår att lill geologiska undersökning: Prospektering m.m.på tilläggsbudget III till statsbudgeten för /80 anvisa ettreservationsanslag av . [8] D 6. För innevarande budgetår harunder denna anslagsmbrik anvisats ett förslagsanslag a" 64451 000 kr.Medlen disponeras av huvudsakligen för prospekteringoch brytvärdhetsundersökningar av olika mineralfyndigheter. I skrivelse har AB Statsgruvor, somär ett helägt dotterbolag till , hemställt omstatligt stöd för prospekterings- och undersökningsarbeten i Stollbergsfället iSmedjebackens kommun. Bolaget uppger alt Stulbergsgruvans nuvarande malmbasberäknas räcka endast . Vid gruvan bryts malm föruivinning av bly-, zink- och järnkoncentral. För alt säkerställa bolagetsproduktion av bly- och zinkkoncenlrat har bedrivits intensiva unersökningari Stollbergsfället. Resultaten av dessa undersökningar har inte påvisatbrytvärd malm men getl indikationer på sulfld-mineraliseringar, som geranledning att fortsätta undersökningarna. Dessa bör påbörjas ochberäknas pågå . Vid positivt utfall av undersökningarnafinns möjligheter att förlänga driften i Stoll-bergsgruvan med fyra till sexår. Den totala koslnaden för arbetet är beräknad till 13,9 milj. kr. varavbolaget endast kan betala hälften. 1 skrivelse har delegationen förmellansvensk gruvindustri lämnal en översiktlig redogörelse för nlika projekl avpru-spekterings- och undersökningskaraktär i . 1 enlighet med 5 1979180. Prop.1979/80:125 66 sitt uppdrag har delegationen gjort en bedömning avangelägenhetsgraden hns prujekten nch därvid bedömi Stnllbergsprnjektet varadet mest angelägna. Sannolikheten att flnna malm i det aktuella områdel bedömsvara myckel god. Delegationen anför att del är angeläget att eventuellaåtgärder sätts in skyndsamt om kontinuiteten i sysselsättningen skall kunnaupprätthållas. Nämnden fir statens gruvegendom har den 26 februari 1980yttrat sig över AB Statsgruvors framställning och har därvid - underförutsättning av alt erforderliga medel slälls lill nämndens förfogande - åtagitsig att teckna avtal för statens räkning om medverkan vid finansieringen av delakluella projektet. Jag flnner projektet vara angeläget och delardelegationens uppfattning alt skyndsamma åtgärder är nödvändiga. Jag förnrdaratt kustnaderna beslrids från förevarande anslag. Jag avser alt föreslåregeringen att uppdra ål nämnden att med förbehåll för gudkännandeav vad jag nu har förnrdat - teckna avtal med bnlaget nch även i övrigt förstatens räkning svara för erfnrderlig medverkan i prujektet. Nämndens erfarenheterav dess medverkan i de under budgeiårei inledda undersökningarna i Bäckegruvani bör därvid kunna nyttjas. Undersökningsarbetet där bedrivs avnämnden med snm entreprenör. Om brytning kommer till stånd innm Stnllbergsfältet, böråterbetalning ske. Det ankummer på regeringen att besluta nm närmare villknrför statens medverkan i prujektet. Med hänvisning lill vad jag har anfört bör anslaget räknasupp med . Jag hemsläller att regeringen föreslår atl till Statens gruvegendom på tilläggsbudget III till slalsbudgetenför /80 anvisa ell förslagsanslag av . [9] E 5. Energibesparande åtgärder inom näringslivet m. m.I statsbudgeten för budgeiårei 1979/80 har under denna rubrik anvisals ett reservatinnsanslagav 300 milj. kr. Slatens industriverk dispnnerar huvuddelen av anslaget -290 milj. kr. - för bidrag enligt förurdningen (1975: 422) nm statsbidrag lill energibesparandeålgärder innm näringslivet m.m. (nmlryckt 1978:339, ändrad 1979: 554) nchenligt förordningen (1978:985) om särskilt lillägg lill statsbidrag enligtförordningen (1975:422) um slalsbidrag till energibesparande åtgärder innmnäringslivet m.m. De åtgärder sum avses rör företagens byggnader och processer m.m.. små vattenkraftverk samt prototyper och demonslralionsanläggningar m. m. Med hänsyn tagen lill reservalioner och ianspråklagna bemyndiganden Prop.1979/80:125 67 saml till administrationskostnaderna fanns den 1 juli 1979ca 192 milj. kr. disponibla för bidrag till ålgärder i förelagens byggnader ochprocesser samt till ålgärder rörande små vattenkraftverk. Därutöver fanns ca 60milj. disponibla till prototyper och demonstrationsanläggningar. har i en skrivelse den 8 februari1980 bl.