prop · G303101 · 1979-12-31 00:00:00 — Har översättning eller rättad översältning ingivits före ikraftträdandetlillämpas dock bestämmelserna i sin äldre lydelse. Prop.1979/80:101 29 Föredragande: statsrådet avser punklerna 1. 2 och 3; statsrådet såvitt avser punkten 4 Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten /80 såvitt avser verksamhetsområde Arbetsmarknad m. m. [1] B 1. Under denna rubrik har påstatsbudgeten för innevarande budgelår förts upp etl förslagsanslag på , I staten för anslaget har en förslagsvis posl på 140 milj. kr. förls uppför flyllningsbidrag enligt bestämmelserna i arbetsmarknadskungörelsen (1966:368, ändrad : 938). I skrivelse hararbetsmarknadsstyrelsen (AMS) hemställt alt skattefrihet införs förnytiningsbidrag i form av slarlhjälp, månadsresa och traktamenle vid dubbelbosättning. AMS hänvisar bl. a, lill beräkningar utförda av expertgruppen (In1967:14) för utredningsverksamhet i arbetsmarknadsfrågor (EFA), enligt vilkafiyltningsbidragen täcker endast ungefär hälfien av hushållens nyttningskostnader.Detta beror inle enbart på bidragens slorlek utan sammanhänger i försia handmed atl bidragen är skatleplikliga. För all kompensera hushållensfiyltningskostnader erfordras en höjning av flytiningsbidragen. Denna höjningkan erhållas antingen genom en höjning av bidragsnivån eller genom attskallefrihet för bidragen införs. I valel mellan dessa två möjligheter har AMSansett att skatiefrihet är att föredra eftersom det ger etl vidflyttningstillfället säkerställt bidrag. Den enskilde skulle härigenom intebehöva la upp beloppel ifråga i sin självdeklaration och AMS skulle besparasdel omfattande administrativa arbelel med all sända ul kontrolluppgifter. Prop.1979/80:101 30 Ulvecklingen på arbeismarknadenunder 1970-lalel har kännelecknals av ökade svårigheter att passa ihoparbetssökande och lediga plaiser. Detta är också fallet i den innevarandekonjunkturuppgången, där den snabbt stigande efterfrågan på arbetskraft hittillsendasl till en mindre del kunnat reducera antalet arbetslösa. Svårigheterna attrekrytera arbelskraft har i denna konjunkturuppgång blivit markerade på etttidigare stadium än som förul varil vanligl. Trots de förbättringar av detregionalpoliliska stödet som beslutade om och deytteriigare förbättringar av stödel som kan väntas budgetpropositionär emellerlid en yrkesmässig och geografisk rörlighei nödvändig för alt densiigande efterfrågan på arbetskraft nu skall kunna mötas och arbetslöshetsnivånsänkas. Aktuella studier visar attkostnaderna för fiytlning i samband med arbetslöshet endasl lill en del täcksav de ekonomiska bidrag samhället erbjuder. Det innebär att den geografiskaröriighet som medför ekonomiska vinster för samhällsekonomin i stort oftamedför en ekonomisk påfrestning för den enskilde. De kostnader som är förenademed fiytlning utgör alltså i många fall elt hinder för den geografiskarörligheten på arbetsmarknaden. Mot bakgrund av det anförda anserjag i likhet med AMS all del finns slarka skäl för all förbällraftyiiningsbidragen. Jag vill emellertid f. n. inte förorda skaltefrihet. Denfrågan är av sådan art alt den kräver ytteriigare ulredning. Emellerlid villjagredan nu förorda alt flyllningsbidrag i form av slarlhjälp höjs. Slarlhjälpenutgår för att täcka kostnader för uppehälle och personliga utgifler i avvaktanpå den första avlöningen inkl. vissa ofrånkomliga koslnadsfördyringar isamband med omställningen. Slarlhjälp ulgår med . tillarbetstagare vars hushåll i hemorten stadigvarande bestått av enbartarbetstagaren själv och med . lill arbetstagare vars hushåll beståttav två eller fiera personer som följer med vid flyttningen. Vid anslällningarunder ulgår inle slarlhjälp. Slarthjälpen är vidare skattepliktiginkomst och läggs på loppen av den övriga inkomsien. Marginalskatteeffekten fårlill följd att större delen av bidragel gär lillbaka lill siaten i form avskall. Mot denna bakgrund synes det välmotiverat all bättre anpassa slarthjälpen till de fakiiska kostnaderna för demsom av arbelsmarknadsskäl måsle byta bostadsort. Jag förordar därför allslarlhjälpen i fortsäUningen utgår med . lill hushåll med två ellerfiera personer och med . lill hushåll med en person. Kostnaderna för ensådan höjning kan beräknas till 12,6 milj. kr. De nyaslanhjälpsbeloppen bör träda i kraft så snart fattat beslut i frågan.Under förutsättning alt beslul föreligger före den blirkostnaden 4,2 milj. kr. för ifrågavarande höjning för budgetårel 1979/80. 1979/80:101 31 Med hänvisning lill vad jag nu haranfört hemsläller jag all regeringen föreslår alt 1. godkänna de ändringar avgrunderna för fiytlningsbidrag som jag har förordat, 2. till Arbelsmarknadsservice påtilläggsbudget II till statsbudgeten för /80 anvisa ett förslagsanslag av . [2] B 2, Bidrag till arbetsmarknadsutbildning. Istatsbudgeten för /SOharför Bidrag tillarbetsmarknadsutbildning anvisals sammanlagt 2 . Medlen försöver lill arbetsmarknadsulbildningsfon-den, vilken däruiöver också lillförsmedel från arbetsgivare i enlighel med lagen (1975:335) om arbetsgivaravgifttill arbetsmarknadsutbildningen. Från fonden bestrids kosinaderna fördelprogrammel Arbetsmarknadsutbildning inom programmet Yrkesmässig ochgeografisk rörlighet. AMS har i skrivelse den 2 november1979 anhållit att ytteriigare 800 milj. kr. skall anvisas på anslaget Bidraglill arbetsmarknadsutbildning. AMS har därvid anförl bl. a. följande. månad deltog ca 58 000personer i arbetsmarknadsutbildning vilket är nära det deltagande som nåddesunder försia kvartalet 1979. Utfallet för budgeiårei 1978/79 var ca 2 470000elev veckor till en total kostnad av ca 3 850 milj. kr. Utbetalningarna frånarbetsmarknadsulbild-ningsfonden uppgick lill 3 650 milj. kr. motsvarande helabehållningen på fonden. Arbetsmarknadsulbildningen skallanpassas till de pågående förändringarna pä arbetsmarknaden. F. n. är lägetbättre än . Men med hänsyn lill målsätlningen all i okadulslräckning erbjuda arbelslös ungdom uibildning som allernaliv iillberedskapsarbete, särskilt i form av kortare kurser, blir nedskärningen av dentoiala omfaliningen relativt begränsad. Slyrelsen räknar med 2 315 000utbildningsveckor under / 80 till en total kostnad av 3 815milj. kr., varav 200 milj. kr. avser överskjutande Ulbelalningar /79. 1 arbetsmarknadsutbildnings-fonden beräknas finnastillgängligt 3 037 milj. kr. Fonden behöver således tillföras 800 milj. kr. Som jag anförde i årelsbudgetproposition bör arbelsmarknadspolilikens tyngdpunkt läggas på attåstadkomma en anpassning mellan utbud och efterfrågan på arbelskrafl. Denna principiella inrikininginnebär alt arbelslösa så långl del är möjligt måste placeras i arbete på denöppna marknaden. Först när det är hell klariagl alt en person inle kan komma ifråga för någon av de lediga platser som finns bör andra åtgärder aklualiseras.Av de medel som då står till buds bör de föredras som långsiktigt stärker denenskildes ställning i 1979/80:101 32 arbetslivet och är ägnade atl underlätta industrinsstrukturomvandling. Det innebär, som AMS anför, all arbetsmarknadsuibildningnormalt är alt föredra framför beredskapsarbete. Jag vill erinra om attregeringen har tillsatt en kommitté med uppdrag att se överarbetsmarknadsulbildningen. En huvuduppgift för denna ulredning är all pröva ivad mån den nuvarande inrikiningen av arbetsmarknadsulbildningen svarar mol deav statsmakterna uppsatta målen för verksamheten. Delta innebär bl. a. analysav erforderliga ålgärder för all åstadkomma fiexibilitel i verksamhelen.Skolöverstyrelsen (SÖ), som jämte AMS är huvudman för verksamheten, svarar förca hälflen av kostnaderna för denna. En rapport frän slalskonlorel har bl. a.visal alt elt utvecklat system för budgetplanering och budgetuppföljning saknasför arbelsmarknadsulbildningen. Kommillén har mot den bakgrunden fåll i uppdragall med förtur pröva frågan om hur elt sådant system kan byggas upp. Jag harför avsikt all låla utfärda särskilda budgetanvisningar till SÖ i dellahänseende. Jag föreslår altarbetsmarknadsutbildningen över anslaget tillförs 629 milj. kr. Av detla beloppär 200 milj. kr. avsedda att läcka den brisl som vid budgetårets ingång fanns iarbeismarknadsuibildningsfonden. Reslerande 429 milj. kr. utgör dels medel föratt kompensera för höjda utbildningsbidrag (enligi nya regler den )för den arbetsmarknadsutbildning som redan fattat beslut om pågrundval av regeringens förslag budgelproposition, dels kosinaderför en beräknad ökning av antalet utbildningsveckor. Jag är däremot - mol bakgrund avvad jag anfört i frågan - i avvaktan på ett bättre underlag förmedelsberäkningen inte f. n. beredd atl tillstyrka ökade anslag lill SÖ. Jag hemställer alt regeringen föreslår att till Bidrag tillarbetsmarknadsutbildning på lilläggsbudgel II till statsbudgeien för budgetåret1979/80 anvisa etl anslag av . [3] Rörlig kredit för . Enligtde av antagna riktlinjerna för den nya organisalionen för skyddalarbele (prop. 1978/79: 139, AU 1978/79: 29, rskr 1978/79: 293) bör StiftelsenSamhällsföretag för egen del och för de regionala sliftelsernas för skyddalarbete behov få utnyttja en gemensam rörlig kredii hos riksgäldskonlorel, Samhällsföretag har i skrivelse den19 lagit upp vissa finsieringsfrågor för helasiiflelseorganisalionen. Samhällsföretag konstaterar bl. a. vid elt närmarestudium av villkoren vid överlagandet av Prop.1979/80:101 33 tillgångar i samband med det ändrade huvudmannaskapel lörskyddade verkstäder m. ni., alt siiflelseorganisalionen kommer alt ha eltbetydande behov av likvida medel utgörande normall rörelsekapilal omedelbartefter verksamhetens igångsättande . Detla extra behov harinte beaktats i den lidigare preliminära beräkningen av anslagsmedel förverksamhelsårel 1979/80. Sliftelsen har den 9 november 1979ingell en reviderad beräkning av kostnaderna för verksamheten under budgelåret1979/80. Behovet av driftbidrag har tagils upp med utgångspunkt i en beräknadresultaträkning upprättad enligt bokföringsmässiga grunder. Behovet av likvidamedel för rörelsekapilaluppbyggnad ingår inte i beräkningen eftersom detla inteär någon kostnad enligt bokföringsmässiga principer. Likvida medel som behövsuiöver bidragel för att täcka den beräknade förlusten enligt resultaträkningenredovisas i en finansieringsanalys. Därutöver redovisas erforderligtinvesieringsbidrag liksom behov av medel för rörelsekapital. Sliftelsen har i skrivelsen iseplember 1979 i försia hand hemställt atl medlen för rörelsekapiialet beviljassom en separal post och betecknas som ägartillskoll. Om någol särskilt bidragför uppbyggnaden av rörelsekapitalbehovet inte kan beviljas frånstatsmakternas sida återstår alternativet alt låna upp medlen. Samhällsföretagföreslår därför atl del i andra hand inrättas en s.k. rörlig kredit hosriksgäldskontoret. Slifielsen framhåller dock atl det är ganska extraordinärtatt rörelsedrivande juridiska personer av den slorleksordning somsiiflelseorganisalionen representerar startar sin verksamhet utan eget kapital.Vidare beräknas en upplåning av rörelsekapital atl bli tämligen belungande iden framtida verksamheten. Samhällsföreiag anser det svårt atlberäkna rörelsekapiialbehovel. Sannolikt torde dock enligt stiftelsensberäkningar behovet ligga i närheten av halva årsförsäljningen, dvs. Om särskilda medel för atl läcka behovel av rörelsekapilal inle kanbeviljas föreslär Samhällsföreiag atl stiftelsen beviljas en rörlig kredii hosriksgäldskontoret på 500 milj. kr. har anmodatsall yllra sig över stiftelsens skrivelse. Verkel framhåller all man inleaulomaliskl bör jämföra Samhällsförelags kreditbehov med vad ell prival ellerstatligt aktiebolag av molsvarande omfallning kan länkas ha. Skillnaderna är ifråga om finansierings- och ägarförhållanden elc. alltför slora för alt enenkel jämförelse skall kunna göras. konstaterar attSamhällsföretag har behov av rörelsekapilal i form av bl. a. likvida medel. Dettorde enligt verket inte vara orealistiskt atl räkna med enomsällningshastighel av fyra lili för denna typ av kapital iell förelag av Samhällsförelags slorlek. Med denna utgångspunkt borde enligtriksrevisionsverkei ell rörelsekapilal om 200-250 milj. kr. vara lillräckligt.Riksrevisionsverkei anser emellertid atl underlaget inte ger möjlighet att laen definitiv ställning. För all kunna göra en mer realistisk beräkning avkreditbehovet erfordras någon form av koncernbalansräkning för helasliftelseorganisa- Prop.1979/80:101 34 En sådan beräkning bör bl. a. la hänsyn lill ivilken lakl siiflelseorganisalionen måsle infria sina förpliktelser gentemoi detidigare huvudmännen. enligt verket, för alt behovet avrörelsekapilal I. v. bör täckas av en röriig kredit hos . Jag är inle beredd att föreslänågon annan lösning av frågan om sliftelseorganisalionens rörelsekapitalbehovän den jag har förordat i prop. 1978/ 79: 139. Jag ansluter mig i slort tillriksrevisionsverkets yltrande om rörlig kredit för siiflelseorganisalionen. Jagdelar vidare Samhällsförelags uppfattning atl behovet av rörelsekapital årextra storl efter verksamhetens slarl i början av är 1980. Mol denbakgrunden förordar jag att sliftelsen beviljas en rörlig kredit om 400 milj. kr.för all klara de likvidiietspåfrestningar som kan uppstå i verksamheten, främslunder första hälften av . Det bör vara möjligi all senare nedbringabehovel av rörlig kredii lill en slorlek molsvarande ungefärden somriksrevisionsverkei har angett. Jag hemställer all regeringen föreslår all medge all SliftelsenSamhällsföretag för egen del och för de regionala stiftelserna för skyddatarbete får disponera en rörlig kredii av . Invandring m. m. [4] D 5. Särskilt bidrag till stiftelsen hus. Iskrivelser den 25 augusli 1978 och den 29 augusli 1979 lill regeringen harsliftelsen hus anhållil all den beviljar räntestödtill 1978- 1980 om sammanlagt . Stiftelsen hus har enligtsina sladgar lill syfle all verka för finska invandrare i och bland demfrämja den kulturella samhörigheten saml främja samarbele mellan ochSverige. För dessa ändamål köpte stiftelsen är 1970 en fastighet i ,vilken har kommit att bli ett centrum för finsk förenings- och kullurverksamheiframför alll i . Finska slaien har medverkai till finansieringenav hus genom bidrag av väsenllig omfattning och den svenska staten harfrämst medverkat på så sätt att ombyggnaden av fastigheten har skell somberedskapsarbeie. Sliftelsens kostnader för finansieringen av hus haremellertid blivit avsevärl högre än beräknat. Stiftelsen har mot denna bakgrundhos och regeringar ansökt om bidrag till belalning avsliftelsens låneräntor. har beviljat ränleslöd underförulsätining all ungefär molsvarande belopp Slälls lill stiftelsens förfogandeav den svenska staten. 1979/80:101 35 hus har elt stort värde som centrum förden finskspråkiga kulturen i Sverige.Verksamheten i hus bidrar lill alt främja de finska invandnirnas föreningslivsamt informations- och kultiirutbytel mellan och . Del är väsenlligl altverksamhelen i hus får forisälla. Det ärdärför angelägel att en översyn görsav stiftelsens ekonomi och atl stiftelsen utarbelar en plan för en rekonstruktion av ekonomin och verksamhetensfinansiering. Stiftelsen har meddelat att den kommer atl la inilialiv iill en sådan översyn. 1avvakian på att ekonomin ses över krävsdock ett tillfälligt stöd av statliga medel för alt verksamheten skall kunna bedrivas i oförändradomfattning. Det svenska bidraget böruppgå lill ungefär samma belopp som anvisats från finsk sida. Med hänvisning lill vad jag har anförthemsläller jag att regeringen föreslår att lill Särskili bidrag lill stiftelsen hus pä lilläggsbudgel 11till statsbudgeten för /80 anvisa ell anslag av . Prop.l979/8<»: 101 Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten /80 såvitt avser verksamhetsområde A. m. m. [1] A 2. Konimiltéer m.m. Till ändamålet har islatsbudgelen för /80 anvisats ett reservationsanslag av . Vid ingången av budgetårel fanns på anslaget en reservalion av . För utredningsverksamheten beräknas för /80ett ytterligare medelsbehov av 7 milj. kr. Jag hemställer atl regeringenföreslår att till Kommittéer m. m. pålilläggsbudgel II lill slalsbudgeten för budgeiårei 1979/80 anvisa etlreservationsanslag av . Föredragande: slalsrådel Åslingsåvitt av.ser punklerna 1 och 4; statsrådet såvitt avser punkterna 2 och3 Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten förbudgetaret 1979/80 säviu avser industridepartementets verksamhetsområde Industri m. m. [I] B 13. Medelstillskott till regionalautvecklingsfonder. 1 statsbudgeten för budgetårel 1979/80 har under dennaanslagsrubrik anvisals ell reservationsanslag av 300 milj. kr. beslöl (NU1978/79:59, rskr 1978/79:4151 alt bemyndiga regeringen all för budgeiårei1979/80 ikläda staten garanlier för lån lill de regionala utvecklingsfondernamed sammanlagt högst 300 mil.i. Syftet var all ge fondeina vidgadeiillåningsmöjligheler. Regeringen föruisalles åierkomma lill medredogörelse för utformningen av garantisyslemel och förslag om hur del skallutformas i forlsätiningen. Jag kommer atl redogöra för hur sysiemel enligimin mening i huvudsak bör Ulformas. Jag anser all syfle bäsltillgodoses om fonderna själva får teckna garantier för län som lämnas tillföretagen av ordinarie kredilinstitul. På så säu kan fonderna genom egnabeslut erbjuda företagen tre olika kreditfoimer. nämligenproduklutvecklingslån, rörelselån och lånegarantier. Egna rörelselän ochlånegarantier bör kunna ges för samma åndamål. Den för det akluella fallelbäsla formen kan därvid användas. Fonderna bör sträva efter en sådan fördelningav sin lån- och garanligivning alt projekl med högl lesp. lågt risklagandefördelas på ell balanserat sätl. Fonderna bör få bevilja rörelselån och/ellergaranti på sammanlagt högst . till elt och samma företag. Föigarantigivningen bör i tillämpliga Prop.1979/80:101 40 delar gälla sainma regler som gäller enligt förordningen(1978:507) om induslrigaianlilån. Fondeinas garantigivning bör begränsaspå så sätt atl varje fond får rält atl ställa garantier inom en ram av avfondkapitalel. Som Ibndkapilal bi)r därvid gälla del belopp som enligi senasllästställda och av revisorerna gudkiinda balansräkning iilgöi fondens egelkapital. Jag bedömer atl fondernas sammanlagda möjligheter till garanligivningt.o.m. nästa budgelår härigenom kommer atl uppgå lill ca 300 milj. kr. Eflersomutrymmet för garantiei med denna melod kommer all öka i samma lakl somfondkapila-lel ökar. riiknar jag med atl någon ändring av sätlel att fastsiällafondernas möilighetcr lill garanligivning inle kommer alt bli akluelll under denärmaste åren. Förhistiisken på fondernasgaranligivning bör delas lika mellan resp. utvecklingsfond och staten. Jagförordar därför att fonder som tvingas infria garanlier i efterskottfår ersättning från siaten som moisvarar hälften av del infriade beloppel. Påså säll åicruppiätlas en del av det lörloiade fondkapitalet. De statliga bidragtill förlusUäckning som därvid blir aktuella bör bekosias med medel från ellsärskilt anslag. FörlusUäckning kan komma i fråga första gången underbudgetårel 1980/81. Jag har lidigare förordat (prop. 1979/80: 100 bil. 17 punktB 14) atl ell nylt anslag förs upp på statsbudgeten för della ändamål. Med hänsyn lill atl bankerna idessa fall inte löper någon förlustrisk bör de betala en avgift tillgarantigivaren, dvs. Storleken på garantiavgiften liksomräntan för lån som garanterats av fonderna bör anpassas efter vad som gäller förlån enligt förordningen (1978:507) om industrigaranlilån. Jag hemställer atl regeringen föreslår au godkänna de av mig förordade riktlinjerna förgaranligivning hos de regionala utvecklingsfonderna. [2] E 5. Energibesparande åtgärder inom näringslivet m. m.1 slalsbudgeten för /80 har under denna rubrik anvisats ellreservationsanslag av 300 milj. kr. Från detta anslag bestrids utgiflerför statsbidrag bl. a. enligt förordningen 11975: 422) om slalsbidrag tillenergibesparande åtgärder inom näringslivet m.m. (omtryckt 1978:339, ändrad1979:554). Enligi förordningen kan bidrag ulgå till bl. a. fiamtagande avprolotyper och demonstialionsanlägg-iiingar med inriktning på effeklivareenergianvändning inom industrin eller inom transport och samfärdsel,återvinning av energikrävande varor eller energi ur avfall, användning av annatbränsle än olja eller effektivare tjäiiviiimedistribiition. Bidrag kan ingåockså till ftamiagande av anlägg- Prop.1979/80:101 41 ning för energiprodukiion som innebär tillämpning avteknik som kan antagas komma atl bli lönsam. ()är ett lill statligt ägl bolag med uppgifl all bedriva utrednings- ochulvecklingsarbeie rörande användningen av bl. a. metanol som drivmedel.Bolagel har i en skrivelse till regeringen anmält ettmedelsbehov om ca 8 milj. kr. för vissa fältprov med distribution ochanvändning av alkoholhaltiga drivmedel . Framställningen avser bådeinvesterings- och driftkostnader. Till vissa forskningsinriktade projekt medanknytning lill fältproven har SMAB erhållit stöd från styrelsen för tekniskutveckling. Bolagel påpekar i sin skrivelse all bidrag för fältproven inte harerhållits från energiforsknings-anslaget eller anslaget för energibesparandeålgärder inom näringslivel m. m. SMAB:s skrivelse har remiileralslill slalens induslriverk, (1 1979:01), vilka alla framhåller alt del ärangelägel all projekten genomförs. påpekar emellerlid att deaktuella proven delvis är av annan karaklär än de demonstrationsprojekt somverket normalt kan siödja med bidrag. Verket pekar därför på möjligheten attutvidga området för slöd till prototyper och demonslralionsanläggningar underförevarande anslag. I en skrivelse den 16 november 1979har industriverket bl. a. hemställt om ändring av anslagels användningsområdeså all stöd kan ulgå lill ålgärd som avser införande av ny energiråvara inominduslrin, inom transport och samfärdsel eller inom övrigt näringsliv. Bidragbör enligt industriverket kunna utgå för atl läcka driftunderskoli i sådan verksamhetunder . Ändringsförslagen innebär atl siödet inle som nubegränsas lill framtagande av anläggning. Jag delar induslriverketsuppfattning beträffande behovel av all kunna stödja ålgärder av delta slag. Delär angeliiget atl bl. a. prov med distribution och användning av syntetiskadrivmedel genomförs för all ge underlag för framlida beslul om införande.Slalligl stöd lorde vara erforderiigl för all dylika prov skall komma tillslånd. Åtgärder av detla slag rörande även andra energiråvaror bör kunnastödjas. Jag finner mol denna bakgrund atlstatsbidrag bör kunna utgå till demonslrationsålgärder som avser införande avenergiråvaror som ersäller olja eller oljeprodukler inom induslrin, iransportoch samfärdsel eller övrigt näringsliv. Bidraget bör i likhet med bidraget tillprototyper och demonstrationsanläggningar ulgå med högst av godkändakosinader. Jag hemsläller all regeringen föreslår all godkänna den av mig förordadeändringen av grunderna för bidrag till energibesparande ålgärder inomnäringslivet. Prop.1979/80:101 42 [3] E 12. Solmätning vid meteorologiska ochhydrologiska institut. Någol anslag för detla ändamål finns inte upptaget islalsbudgeten för /80. Vid min anmälan tillbudgelpropositionen 1980 (prop. 1979/80: 100 bil. 17 punkt E 11) harjagtidigare denna dag angivii medelsbehovei för solmälning vid Sverigesmeleorologiska och hydrologiska inslitut lill . under budgeiårei1979/80. Med hänvisning lill min redogörelsei budgelproposilionen hemställer jag alt regeringen föreslår alt till Solmätning vid Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut på tilläggsbudget 11 tillslalsbudgeten för / 80 anvisa ell reservalionsanslag av 2 667000kr. F. Teknisk utveckling m. m. [4] . Styrelsen för Teknisk utveckling: Tekniskforskning och utveckling. 1 slatsbudgelen för budgeiårei 1979/80 har under dennarubrik anvisals etl reservationsanslag av . har beslulal (NU1978/79:59, rskr 1978/79:415) alt under detla anslag anvisa särskilda medel förstöd till sådant utvecklingsarbete som initieras av de anställda i fö retagen.Enligt beslul skall regeringen förelägga ell förslag lillutformning av en sådan stödform. Till grund för förslaget skall ligga deprinciper som anges i molion 1978/79:2020.