prop · G3031 · 1979-12-31 00:00:00 — Förslagel all avveckla bidragellill familjerådgivning slöds av KEU 76. Enligt Landstingsförbundets meningfordras del en lång övergångslid för de berörda huvudmännen och deras personalatt anpassa sig till den nya socialtjänstlagen. Denna anpassning skulle enligtförbundel underiällas om utvecklingsbidrag även i framliden utgick lillfamiljerådgivningsverksamhel. Även kommunal- och landslingsanställdafamiljerådgivare och några kommuner anser att utvecklingsbidraget lill familjerådgivningbör behållas. Flera remissinstanser är negativatill utredningens förslag att statligt bidrag inle vidare skall ulgå förbistånd som har lämnals ål zigenare. kommun framhåller alt kostnadernabelastar kommunerna myckel olika och atl insatser, bl. a. påfamiljepedagogikens område ofla måsle sältas in under lång lid. Enliglkommunens uppfaUning kan behovel av insatser förväntas öka. förfamiljepedugogiskt orbete för fram liknande synpunkler. Andra remissinsiansersom anser atl delta särskilda bidrag bör behållas eller i vart fall övervägaspå nytt är bl. a. stålens invandrarverk, kommun och . kommun är av den uppfattningen atl även bidragetför utgivet bislånd åt renskölande samer bör behållas. KEU 76 framhåller alldenna utredning i de frågor som har berörts har lagt fram förslag som äridentiska med socialutredningens. I fråga om övriga av ulredningen behandladespecialdestinerade bidrag 1979/80:1 337 har förslagen genomgående bemötts positivt eller lämnatsutan erinran. Några remissinstanser har markerat behov avspecialdestinerade bidrag för verksamheler som utredningen inle har berört idélia sammanhang. anser all bidrag bör ulgå till samtligainvandrare som deltar i hemspråkslräning. och HandikuppjÖrbiindenscenlralkommilé framhåller alt kommunernas uppsökande verksamhel är av siörslabelydelse för de handikappade och bedömer därför stimulansbidrag för dennaverksamhel som angelägen. Även fiera kommuner är av uppfallningen alt särskiltbidrag bör utgå lill uppsökande verksamhel. Statskontoret uppehåller sig vidulredningens uiialande all en garanti för all socialljänslen får rimligaresurser är all del finns olika organisationer Som hävdar olika inlressen.Härvid bör del enligl slalskonlord uppmärksammas all alla grupper inle harlika slarka inlresseorganisalioner eller sä utvecklade organisationer all dekan driva sina frågor. Risk finns därför alt vissa gruppers intressen kan fålägre prioriietsgrad än önskvärl. Det är därför enligl slalskonlord viktigtatl och centrala organ har möjlighel all nära följasocialljänslens uiveckling och får möjlighet alt påtala evenluella brisier idella hänseende. Enligl uppfattning bör detförhållandet alt vissa mindre, specialdestinerade statsbidrag slopas inleinnebära all skatteutjämningsbidragen skall ökas med motsvarande belopp. Delbör i stället enligl verkel göras en tolalbedömning av de kostnadseffekterförslaget får för Slalen resp. kommunerna. Verkel framhåller alt kostnadernaför SOFT-reformen är en viklig komponent i denna bedömning. Om SOFT införs ochadminislreras av försäkringskassorna bör enligt verkets mening minskadepersonalbehov för kommunerna vid handläggning av socialbidragsärenden ochförsäkringskassornas ökade administrationskostnader tas med vid bedömning avkostnadsfördelningen mellan stat och kommun. Det bör också beaktas atl SOFTkommer all beskattas. Detla innebär enligl verkel alt kommunerna får ökadeskatteintäkter samlidigl som slalen får molsvarande ulgifier. Omfördelningenmellan slal och kommun blir därför slörre än vad ulredningen har . Även statskontoret framhåller alleffekterna av SOFT-reformen bör beaklas då det gäller alt besluta om storlekenav de generella bidrag som skall ersälla specialdestinerade slatsbidrag.Slatskonlorel pekar särskill på all behovel av socialbidrag förvänlas minskasom en följd av SOFT. Flertalet remissinsianser ärpositiva eller överhängande positiva lill utredningens förslag om avgifler förvissa ijänster. Nägra remissinsianser, bl. a. Karlslads kommun, underslrykerdock all avgifterna inle får göras så höga atl den som har etl beräliigal behovavstår från hjälpinsatser. 1979/80:1 338 ges kommunnlijunstemannuförbund ger ullryck för en vissoro för atl avgiftsfinansieringen kan fä allt för slor omfaUning. Förbundetanser vidare atl avgifterna inle bör låsas i alli för stränga schabloner utan istället i det enskilda fallet beslämmas efler exakt den ijänsl som del är frågaom. SACOISR och socionomers rik.sförbund påpekar allinkomsldif-ferentierade avgifter finns bara inom socialljänslen och inte inomI.ex. kullur- eller fritidssektorn. Enligl dessa remissinsianser bör inteheller socialljänslens avgifler inkomsidifferenlieras. /SR anser dock alldel från rätlvisesynpunkl finns anledning all behälla inkomsldifferenlieradeavgifler då Ijänsler inle finns all lillgå för alla.Kommunförbundel efteriyser lagslöd för differenfierade avgifler på äldreomsorgensområde. Enligl förbundel krävs regler för della om begreppel ålderdomshemavskaffas. KEU 76 konslalerar all avgifternaspelar en relalivi lilen roll för socialvärdens lolala verksamhel. Däremol kanför delar av verksamhelen avgif-lerna vara av belydelse från finansieringssynpunkl.De sociala avgifternas andel av primärkommunernas lolala exierna inkomsleruigjorde enligl KEU 76 endasi 1,. KEU 76 har inte funnil någonverksamhel där elt ökal avgiftsuttag skulle ge krafligl förslärkla inkomslerför den kommunala seklorn. Möjlighelen lill jusleringar av avgiftsullagd bördock enligl denna utredning prövas löpande i komunerna. När del gäller avgiflerför kommunens sociala ijänsler som daghem, fritidshem, familjedaghem, hemhjälplill barnfamiljer, hemhjälp lill pensionärer, avgifler vid ålderdomshem ochannan social service i kommunerna kan del enligl KEU 76 vara svårl atl kraftigthöja avgifterna. Om avgiften blir för hög kommer de som bäsl behöver de socialatjänsterna inte all ha råd all ulnyllja dem. KEU 76 delar socialutredningensbedömning alt avgiftssystemet inte får ges en sådan utformning all den som harell beräliigal vård- och servicebehov avstår från all anlila socialvärdensijänsler. KEU 76 pekar ocksä pä alllaxekonslmktionen kan påverka människors benägenhet all efterfråga de socialatjänsterna. Höga avgifler kan medföra lilen efterfrågan även om behovel avsädan service är slorl. Låga avgifler kan leda lill sior efterfrågan även ombehov inle föreligger. Avgiftssysle-mel kan således ha en slyrande effekl vidval av serviceform. KEU 76 framhåller all dennaulredning i sill slulbelänkande förordar ell införande av differentieradevårdavgifter inom långtidsvården för de utförsäkrade. Med sligandeATP-inkomsler kommer pensionärerna under 1980-lalel all få ökade ekonomiskamöjligheler all med avgifler belala en del av sin vård. Detta förhållande börenligl KEU 76 beaklas inom långvården liksom i den primärkommunalaäldreomsorgen. Därför anser denna ulredning också all differentieradevårdavgifter för uiförsäk-rade bör prövas. Del kommande ulredningsarbelel inomsocialdeparlemenlel i denna fråga föreslås ske med den ulgångspunklen. KEU 76framhåller all man inom denna ulredning samlidigl är medvelen om atl effeklen Prop.1979/80:1 339 av differentierade vårdavgifter för utförsäkrade frånfinansieringssynpunkt är relativt begränsad. kommun anser all delnuvarande avgiftssystemet framslår som både orältvisl och ologiskl och nämnersom exempel alt social hemhjälp är avgiftsbelagd men däremol inlehemma-hos-terapi. Reglerna för avgifterna varierar enligl kommunen kraftigtmellan olika huvudmän och lyper av service. Till slora delar innebär ocksåavgiftsullagd en betungande administrafiv apparat. Kommunen finner all delinle finns någon anledning till all en människa med sociala problem, lika lilelsom med fysiska eller psykiska handikapp skall försättas i en sämre ekonomisksilualion än en människa ulan sådana problem. Avgifter bör enligl kommunenendasi las ul för de koslnader som varje människa själv kan svara för, exempelviskostnader vid institulionsvislelse. Frågan om avveckling avinlerkommunala ersältningar har berörts av Kommunförbundel och någralänsstyrelser och kommuner. Förslaget tillstyrks omgående. Länsslyrelsen iVäslmanlands län ifrågasätter dock om inte rätlen lill ersällning bör finnaskvar för ekonomiskt bidrag som har lämnals lill fosterbarn. Som skäl alt avveckla deinlerkommunala ersättningarna anför bl.a. all del adminislraliva arbelelmed ersättningarna inle slår i rimlig proportion till ersättningarnas sloriek.Kurlstuds kommun underslryker all skillnaden mellan erhållen och ulgivenersällning i allmänhel är lilen. 23.1 Rätten till bUräde Ulredningens förslag lillsiyrksulan särskilda kommenlarer av i Östergötlunds län, länsslyrelseni Västerbotlens län. Kulmur, , och Vuru kommuner ochSveriges socionomers riksförbund. Ingen remissinstans motsätter sigförslagel att räll lill offenlligl biträde skall finnas för såväl barn somföräldrar eller annan vårdnadshavaré. Invändningar förs fram främsl motförslagen om obligaloriskl biträdes-förordnande och förordnande av biträde förbarnel och föräldrama gemensaml. Förslagel all offenlligl bilrädealltid skall förordnas när fråga uppkommer om omhändertagande ellerom vård enligt den föreslagna Prop.1979/80:1 340 lagen med särskilda besiämmelser om vård av underårigtillstyrks av riksåklagaren. kammarrätten i , ulredningen t)nibarnens räll och Föreningen . Även länsslyrelsen iVäslernorrlands län tillstyrker förslagel, Enligl länsslyrelsens mening är ävenupphörande av vård en så ömtålig fråga alt förordnande av bilräde bör varaobligaloriskl. Broiisförebyggande rådel ärkriliskl mol förslagel och anser atl det leder för långl all schablonmässigtförordna offentligt bilräde även i silualioner t.ex. där den enskildeförklarar au han inle önskar bilräde. Regeln borde enligl rådel i slällelulformas så all ulgångspunklen är atl offenlligl bilräde skall förordnas i deakluella fallen men alt undanlag sker då del är uppenbart all biträde inleerfordras. En prövning av frågan om behovel av offenlligl bilräde kommerhärigenom till stånd. Prövningen kan dock oflasl ske på etl summariskt säll säall del inle uppslår någon fördröjning i ell ärendes handläggning.Rällshjälpsutredningen har i siu belänkande (SOU 1977:49) Översyn avrällshjälpssyslemd föreslagil - belräffande bl.a. ärenden om adminislralivafrihelsberövanden - au offenlligl bilräde skall förordnas, om del ej ärobehövligi. En sådan regel förefaller enligl rådels mening i vari falllämpligare än den som socialutredningen har föreslagil. Även kaminurräiien i anserall rällshjälpsulredningens förslag i denna del är lämpligare änsocialulredningens. Länsslyrelsen i Södermunlunds länanser all ulredningens förslag bygger på uppfaUningen all länsrälterna inle ierforderlig grad skulle överväga om den underårige har behov av bilräde. Någolslöd för uppfallningen om all del föreligger en sådan risk har emellertidenligl länsslyrelsen inte redovisats i belänkandet. Länslyrelsen har inleerfaril all det i andra sammanhang har gells ultryck ål all del iförvallningsprocessen inte förordnas offentligt bilräde i den omfallning somgällande besiämmelser fömlsäller. Med utredningens förslag om all länsrällen iförsia inslåns skall beslula om såväl omhänderlagande som vård av underårigsaknas enligl länsslyrelsens mening uirymme för någol tvivel om all offenlliglbilräde skall förordnas när målels beskaffenhet föranleder till det. För övriglger enligl länsslyrelsen förvallningsprocessen med den ulformning den har myckel goda garantier för all parternas rält blir tillgodosedd. Enligl 8 8förvallningsprocesslagen skall rälien tillse all mäl blir så uirell som dessbeskaffenhel kräver. Vid behov skall rälien vidare anvisa hur ulredningen börkomplelleras. i Uppsula län för fram liknande synpunkler. Även 1 ochÅlvsborgs län är kriliska mol förslagel. Länsslyrelsen i påpekarall barnavårdsnämnen har lill uppgift atl lillvarala barnels inlresse och au enföreskrift om obligaloriskl förordnande av bilräde kan uppfaUas som eltmisstroende mol nämnden. Prop.1979/80:1 341 Av de remissinsianser som haryttrat sig särskill i denna fråga lillslyrker länsslyrelsernu i ochUppsulu län förslagel. Flera remissinstanser gör gällandeatl barnet och föräldrarna aldrig eller endasi undantagsvis kan ha etlgemensaml inlresse i mäl av det slag som det här är fråga om. Från dennautgångspunkl lämnas olika förslag om de regler som bör gälla vid förordnande avoffenlligl bilräde. i länframhåller atl om offentligt bilräde förordnas för alt tillvarata enbartbarnels inlressen föreligger viss risk all del fär en slagsida lill förmån förbarnavårdsinlressena när dessa slår emol föräldrarnas inlresse all vårda silleget barn. Även om någon egenllig inlres-sekonfronlalion inle föreligger mellanföräldraintressd och barnavårdsin-tressel är föräldern inle garanlerad all hansinlressen beaklas av del offenlliga bilrädd. Eftersom del inte alllid ärmöjligt all av handlingarna i ell mål bedöma om molslridiga inlressenföreligger mellan föräldrarna och barnel är det enligl av viklatl i mål av detla slag offenlligl bilräde regelmässigt utses för barnel ochall särskill bilräde uises för föräldrarna. Även kummurrätten 1 i sumhäUet anser all bilräde regelmässigi bör förordnasför barnel och föräldrarna var för sig. Kammarrätlen i menar allbiträde alllid skall förordnas för barnel och alt särskill bilräde för föräldrarnabör kunna förordnas om så är lämpligl. Några remissinsianser belönarvikten av att särskill biträde utses för bamet ulan att ta slällning tillförutsättningarna att förordna bilräde för föräldrarna. Dessa ärskolöverstyrelsen, länsstyrelserna i och Jumtlunds län och . JO understryker att man integenerellt kan förordna biträde gemensamt för barn och föräldrar, utan att mandärigenom allvariigt försämrar barnets rättsliga ställning jämfört med vad somgäller . 1 fall när det gäller omhändertagande av barn på grundav föräldrarnas förhållanden föreligger det enligt JO praktiskt taget alltid enmotsättning mellan å ena sidan barnets och å andra sidan föräldrarnasintressen, vilkel i viss mån framgår redan av att föräldrarna motsätter sig denvård som föreslås för barnet. Det finns därvid en stor risk att ett biträde somförordnats för barn och föräldrar gemensamt huvudsakligen kommer att företrädaföräldrarnas intressen på bekostnad av barnets. JO anser därför aU detföreslagna tillägget till 42 § rällshjälpslagen inte kan godtas. Regeln bör istället formuleras så att offentligt biträde inte får förordnas för föräldraroch barn gemensamt, annal än om det är uppenbart att någon motsättning mellandem inte föreligger. Det senaste kan enligt JO närmast bli aktueUt i fråga omungdomar som omhändertas på grund av sitt eget beteende. Obligatoriet i 41 Sbör knytas till barnet. Det skall alltså alltid förordnas offentligt biträde förbarnet. I fråga om särskilt offentligt biträde för föräldrama ter det sigenligt JO tillräckligt att länsrätten, om så anses behövligt, kan förordnabiträde. Om föräldrarna begär det bör biträde som regel förordnas. Prop.1979/80:1 342 i länanser atl redan svårigheten att i förväg avgöra om motstridiga intressenföreligger gör tveksam i fråga om den alternativa möjligheten.Härtill bidrar också all enligt erfarenhel barnets eventuellasärintressen genlemol föräldrarna i tillräcklig utsträckning blir tillgodoseddagenom det ansvar som i sammanhanget åvilar den sociala nämnden. På grund häravoch då även har intrycket att elt särskill för barnel förordnatoffentligt bilräde ofla slår villrådigt i fråga om den roll det skall spela,särskill när barnet är i sådan ålder alt del ej själv kan ha någonsjälvsländig mening i saken, finner atl det bör övervägas om intealternalivmöjlighden skall slopas hell. i länföreslår att offentligt bilräde alltid skall förordnas för föräldrarna och attsärskill bilräde bör kunna förordnas för bamel om det har uppnått ålderoch har annan inställning till omhändertagandet än föräldrarna. Skälet för länsslyrelsensståndpunkt är följande. Omhändertagande för samhällsvård är ett ingripande motföräldrarna som därigenom berövas sin rätt att vårda barnel. Föräldrarna bördärför självfallel som parter i målet och på grund av ingreppets nalur alltidha möjlighet att erhålla biträdeshjälp. Det får också anses moliverat att iangivet fall ge bam biträdeshjälp. Offentligt biträde åt ett litetbam synes däremol ej böra förekomma. Del är i själva verket här ej fråga om enförsvarare i vedertagen bemärkelse som skall bislå parten och utveckla hanstalan. Det offentliga biträdd för det lilla barnet kan ej framföra bametsmening och framför ej heller föräldramas. Han är närmast en juridisk sakkunnigsom lar slällning till om de lagliga fömtsättningama för barnetsomhändertagande föreligger och framlägger sin egen åsikt om omhändertagandet.En sådan medverkan är även om den mången gång visat sig värdefuU ejerforderlig för målets prövning. Del är tillräckligt alt omhändertagandefrågani länsrätten belyses av barnavårdsnämnden och föräldrama därvid båda parterbör vara biträdda av juridisk sakkunskap. Erfarenheten är alt nämnderna trotsstadgandet i 10 8 barnavårdslagen tyvärr ej anlitar biträde av lagfarenperson. Länsslyrelsen avser alt taga upp denna fråga med nämnderna. och FöreningenSveriges socialchefer understryker atl del bör vara en skyldighet för biträdesom har förordnats gemensaml för barn och föräldrar att i försia hand tatillvara bamels inlressen. Dessa båda remissinstanser anser vidare attförordnande av särskilt bilräde för föräldrama inle skall vara beroende avansökan ulan att sådanl förordnande bör kunna ske efter anmälan av socialnämndeller på länsrättens egel initiativ. Utredningens förslag att låtalänsrätten förordna offentligt biträde och besluta om ersättning till denne harkommenterats av endasi ett mindre antal remissinstanser. Prop.1979/80:1 343 Förslaget tillstyrks 'avJnstiiiekanslern. länsslyrelserna i , och och Ålvsborgslån, utredningen om burnens räll och Föreningen . Kammurrätten i Sundsvull framhållerall den silualionen kan uppkomma att del först i kammarrällen konsialeras alldel är lämpligl all även föräldrarna har ell offenlligl bilräde. Även andraproblem kan tänkas uppstå med den av ulredningen föreslagna ordningen.Kammarrätlen anser inle att de skäl utredningen har anförl för alt tilläggalänsrätten beslutanderätten i denna fråga är lillräckligl övertygande. Enliglkammarrätlens mening bör därför denna uppgift även fortsällningsvis åvilarällshjälpsnämnderna. Länsstyrelsernu ochGävleborgs län anser all del är lämpligare att den statliga myndighel somhandlägger elt mål eller ärende generellt ges behörighet att falta beslut omförordnande av biträde och ersällning ål denne. Justitiekunslern ifrågasätter omdel inte kan föreligga behov av offentligt biträde redan när det gäller att taslällning till om samiycke lill viss åtgärd skall lämnas eller inte. Det ärenligt justitiekanslern inte helt otänkbart att en vårdsökande person annarsfinner sig böra gå med på en åtgärd som han egentligen anser vara onödigtingripande bara för atl slippa ifrån förfarandet enligt lagen med särskildabestämmelser om vård av underårig. i anseratl då fråga uppkommer om omhändertagande torde det många gångerinte bli möjligt att förordna offenfiigt biträde redan vid ärendetshandläggning i socialnämnden. De tidsfrister som står nämnden tiU buds blir förkorta och även med förlängda tidsfrister torde det bli svårl att lösabiträdesfrågan. Omhändertagandel kommer enligl länsslyrelsen attske med kort varsel i form av enmansbeslut. Någon möjlighet att här koppla inoffentligt biträde finns inte. Däremot bör naturligtvis biträde förordnas dålänsrätten tar upp frågan om fastställelse av nämndens beslut om omedelbartomhändertagande men även här blir enligt möjligheten avhängig avtidsfaktorn. i länbedömer det som angelägel att det i rättshjälpslagen uttryckligen föreskrivsatt offentligt biträde även utan fullmakt får anföra besvär till de allmännaförvallningsdomstolarna i barnavårdsmål. Enligt råder det i dagförvirring på denna punkt. Några remissinstanser har lämnatsynpunkter på det offentliga biträdets kvalifikationer. i Göieborgs och förutsäUer att det ibland kan bli svårt att få lämplig person för uppdragetsom offentligt biträde. utgår från att biträdena i regel kommeratl tas från advokatkåren men understryker att det av biträdet måste krävas enspeciell erfarenhel i vårdfrågor som är relativt sällsynt förekommande inomadvokatkåren. Prop.1979/80:1 344 st)clonomers rik.sförbund slår fasl att denenskilde generellt skall kunna räkna med all få ell biträde som äger gedignakunskaper på socialljänslens område. Därför bör enligt förbundel företrädesvisanlitas socionomer med bred yrkeserfarenhet. Föreningen isamhällel anser all bilrädd skall ha erkänd erfarenhel av barn och agera isamarbele med en av barnel utsedd förlroendemän. 23.2 Åtgärder vid samhällsfarlig asocialitet Ulredningens förslag i denna deltillstyrks av riksåklaguren, kummurrätten i Sundsvull, rikspolisstyrelsen.Kommunförbundet och , , , och Grumskommuner. Övriga remissinsianser lämnar förslagel ulan erinran. Nämnden .för inlernationelluadopiionsfrågor () och Förbundet diskulerar ingåendeformerna för den framlida internationella adoptionsverksamheien mot bakgrundav utredningens förslag. Dessa båda remissinstansers yttranden fogas lillsammanställningen som bilaga 2 och 3. Remissinstanserna i övrigt har imyckel lilen omfattning redovisat sin inslällning till utredningens förslag idenna del. i och finner att det är tillfredsställande atl socialnämnds förhandsbesked omenskilt hems lämplighel all ta emol adoplivbarn föreslås gälla högst elt år. Utredningen om burnens rätttillstyrker förslaget om förhandsbesked. Utredningen belönar attförhandsbeskeden, med tanke på att det inte finns något krav påfosterhemstillstånd när förhandsbesked föreligger, dock bör vara utförliga ochväl underbyggda. Föreningen att utredningens behandling av internationella adopiionsfrågor ärensidig genom atl synpunkter inhämtats endast från . Föreningen ansluler sig dock helt till utredningens förslagmen förutsätter atl omprövningen av förhandsbesked på grund av dessasbegränsade giltighet skall kunna göras mycket enkel. Endasi i fall där sådanförändring inträffat i familjens förhållanden att ändring av tidigare beslutmåste övervägas skall enligt föreningens mening ärendet i sin helhet behövaföreläggas nämnden. Föreningen noterar med tillfredsställelse att utredningenhar avvisat förslaget att lagfästa NIA:s överprövning av positivaförhandsbesked. De sociala nämnderna bör enligt föreningen stimuleras till atti större utsträckning än nu utnyttja möjligheten alt i Iveksamma fall inhämtaNIA:s yttrande. Del synes föreningen rimligt atl för alt fullgöra sådanuppgifl får ökade möjligheler att anlita expertis t. ex. läkare och psykolog.Förening- Prop.1979/80:1 345 en vill liksom utredningen underslryka viklen av allslarka den rällsliga slällningen i samhällel särskill för de barn som placeralsi enskill hem, men ännu ej adoplerals. Även Vura kommun anser all del ärnödvändigl med ell enkell förfa-ringssäll vid omprövning av förhandsbesked.Enligl kommunens mening finns det i de flesta fall inte skäl atl göra en heltny ulredning. Kommunen menar vidare alt omprövning lämpligen bör kunnadelegeras lill enskilda förlroendemän, grupper av förtroendemän ellerijänslemän. Mulmö kommun konstaterar attutredningens förslag innebär att förhandsbesked om enskill hems lämplighel somadoplivhem skall kunna ersälla del tillstånd som annars skall inhämtas innanbarn mollages för vård och fostran och att den vidare bedömningen i fråga omadoption, får redovisas i del yllrande socialnämnden skall avge lilldomslolen. Kommunen släller sig Iveksam till den föreslagna ordningen ochpåpekar atl förhands-beskedd har karaklär av allmän lämplighelsbedömning av elthem medan tillståndet tar särskild hänsyn lill del enskilda barnel. Enbartförhandsbesked ger enligt kommunen inle lillräcklig grund för bedömningen"räll barn lill räll hem".