prop · G303175 · 1979-12-31 00:00:00 — Avvägningenav de båda intressena äLr svår men bordeenligt min mani ng ha ägnats större uppmärksamhetav utredningen» Om man vill aätta ett golv förpriserna, borde man t.ax. också bestämma ett tak förprisutvecklingen i börjanav säsongen, då de svenska odlarna kan ta ut mycket höga priser. Utredningen förefallerej heller ha tillräckligt beaktat det för mig självklarafäktimi, att det är det samlade resultatet för en hel odlingaaäsong,aom är det relevanta för bedömningen avskälig lönaamhat, inte enstaka företeelaer pä prisområdet,aom särskilt med hittillavaxandeauktlonssystem >aTi vara att hänföra till en rad olika omständigheter varav impoirtpriset endast är en. Utredningen föreslår kombinationstullax för ett antal produkter. Man anför,att sädana tullar bor begränsas till ett så litetantal varor aom möjligt, dva. varor som ofta är utsatta förvad man kallar lågpriaimport och aom är av ator betydelae för den svenska produktionen. I detta ligger att varorna också är viktiga fränkonsumtionsaynpunkt. Det visar aig emellertid avart fär utredningen att statistiskt eller erfarenhetsmässigt belägga,att lågprisimport ofta akulle förekomma av de produkter, för vilka kombinerade tullar nu föreslås. Att i fråga om viaaa produkter import kan ake till låga priaer vid enataka tillfällen är ovedersägligt, men enahanda företeelser är inte ovanliga i internationell.handel. Även frän värt eget landblir ibland mottagarländer utsatta för lågprisimport. Utredningens allmännaresonemang om förekomsten av lågprisimport stämmerknappast in på verkligheten. Prop.1979/80:175 52 diskussion av import och lågprisimport bör vara, att det av tradition förekommer en mycket omfattande internationell handelmed olika trädgärdsprodukter, som är av väsentlig betydelse för den svenska aarlotadens behovstäckning.Handelns import äx noga planerad i förväg och inköpaprogrammenger inte något utrymme för en speciell lågpriaimportav dan impulstyp, som utredningen tycks föreställa aig. Att beakriva den för mänga länder betydelsefulla exporthandeln ochexportproduktionen på detta område såsom "ofta rör det sig om överskottaproduktion, aom man önekax fåavsatt i " vittnar om dåligkännedom om faktiaka förhållanden. Ejhellax är det riktigt att påstå, att"under länga perioder av produktionasä songen ärden enda marknad i norra och ,som varken är stängd för import eller skyddad". Man söker då t.ax.bortse frän den utomordentligt skarpakonkuxrenaen mellan alla länder inom det väatauropeiska blocket. Här ifan erinras om engelska odlares bekymmer över konkurrensen med äpplen frän och tomater från föratt bara ta några aktuella exempel. Det bör också uppmärkaammaa,att äx sn marknad med en starkt exportorienteradproduktion och att det därför äx naturligt att importintreaaet från utomatäendeländer är begrän-aat. Utredningen hax enligt min åsikt inte kunnat belägga, att den stora och förmarknadena behov väsentliga importen i någon anmäxknlngsväxd utaträckningskulle ske annat än på betingelser, som äx allmänt vedertagna förinternationell handel. Skrivningen i detta avsnitt har därförbeklagligtvis. fått en mer tendentiös än informativkaraktär. Vad däxefter gäller utredningens skrivning om konaignationsaffä-rer - aom det överhuvudtagetär svårt att inse vad den har i aammanhanget att göra - mäateden betecknas som uppseendeväckande.Veterligen har utredningen varken studerat eller fått någon 1979/80: 175 « mera allsidig eller ingåendeinformation om konsignationsaffä-rer ifrukt- och grönsaksbranschen. Vid olikalantbruksuniversitet i har förts an seriösdiskussion om för- respektive nackdelar för odlaxna med försäljning till faata priser respektive i konsignation.Jag vill hänvisa t.ex., till de studier i ämnet, som publicerats av professorerna ochEllia i , . Den primitiva form av konaignationaaffärer, som utredningen redovisar, torde knappast förekomma i någonomfattning 1 praktiken. Däremot finns i liksom i helaVästeuropa inklusive EG en allmänt vedertagen utbredd konaignationahandel i fruktoch grönsaker parallellt mad affärer i fast räkning.Konsignationsaffäxer förekommer för svensk del mellan leverantörer och importörer,som hax väl etablerade, kontinuerliga förbindelser med varandra. Uppnådda priser påkonsignarade varor allar fast försålda produkter blir desamma, eftersom det är marknadapriaet som i båda fallen blir avgörande. En försäljning till underpris skulle snabbt leda till avbrutna affärarelationer, vilket man ej vill riskera. Någon form av särskiltspekulativa affärer är det alltså inte fråga om. På samma aätt aom affärernai faat räkning iagär konsignationsaffäxer i likaom i övriga i den planerade import, som handeln omhänderhar föratt fylla marknadans behov. "Lösa"konsignationer, som utredningen tycka tro att det handlax om, skulle för övrigt i hoggrad atora handelns noggranna planering och affäraupplägpilng. Eftersom utredningenuppenbarligen i grund miasförstått konsignationsaffärema finns aj heller underlag förslutsatsen, att detta alag av handel lättareskapar förutsättningar för lågpriaimport. Beträffande detaljema i utredningena föralag vill jag anföra följande. 1979/80:175 54 Morötter importeras inte, i varje fallför konaumtionsändamål, om hållbar svensk vara erbjuds. .Medalpriset för importen enligt tullstatistiken äx under alla månaderhögre än det pris, vid vilket vikttull skulle uttas enligt Tdrslaget. Såsom, framhållitsinom utredningen åker kompletterande import av vitkål, främst undervintern och våren, medan normalt svenakproduktion svarar för behovet framtill december, då varan sparas för upplagring och senare försäljning. Införande av en minimivikttull förmodas knappast bli av större betydelse varken för odling eller import. Utredningens uppgift om att den ökade importen av vitkål frän skulle avse överskottspartier,aom inte gått åt vid surkålstillverkningen, ställer jag mig frågandetill. Handeln hax i stor utsträckning undersenare år skiftat över importen av vitkål från till Tästtyskland beroende på att frakten är hälften så hög från Tästtyskland som från och kvaliteterna desamma.Dan vitkål som importeras till frän köps till samma priaer aom gäller påden atora inhemska konsumtionsmarknaden i Tästtyskland.Vad gäller sallad kommer aom bekant någon svensk iabergsaallad inta i marknaden förrän /juli. En minimivikttull kan därför av sakliga skälknappast ifrågakomma förrän tidigastfr.o.m. Att deaaförinnan införa en aådantull om kr 45:-/ innebär inte någotannat än an extra konaumtionaakatt och en onödig prisfördyring,något som givetvia bör undvikas. Någonanmärkningsvärd lågprisimportav vanlig sallad äx inte känd av handeln och jag ifrågasätteruppgiften om att lågprisimport till kr 4:-/kg skall haförekommit i någon omfattning av betydelse. Sammantaget saknas mer väsentliga akäl till att på föreslaget aätt krångla tilltullbehandlingen. Utredningen hax inte kunnat atödja aina förslag på framtagna fakta i atörre utsträckning. Skrivningen om offertemasbetydelse äx knappast övertygande . Det kan därför med fogifrågasättas, om den ökning av det allmännas atödtill odlingen som föreslås bli genomförd pä detta sätt är av sådan betydelse, att ölägenheternaav kombine- Prop.1979/80:175 55 rade tullar uppvägs.Vad gäller en framtida översyn av mini-miviktttullaxna i anledning avfortsatt inflation förutsätter jag, att deasa kommer att behandlas på aamma aättaom övriga oilnimivikttullar i tulltaxan. Utredningen föreslår vidare införandeav ett imsortminimi -pria-system förviaaa prodxikter. Detta hax getta en aågenerell utformning, att det i princip kan avakänna införsel även i sådana fall, då ett lägreimportpria än miniml priset beror på en affaktivare produktion med större arealutbyte och alltså lägre produktionskostnaderi exportlandet än i . Detta kan ej varagodtagbart frän allmänna aynpuntkter. Visaa intemationella regler har justadfästs och överaetta och kompletterats för att fastställanär sådana situationer anses föreligga,att åtgärder mot export till låga priaer är berättigade. Den av rikadagen bifallna propositionen om demultilaterala handelsförhandlingarna (1979/80:24) innehåller bl.a. dels en överenskommelse om tolkning och tillämpningav ajrtiklama VT, XVI och XXIII i det allmänna tull- och handelsavtalet (dens.k. subventionskoden), dels en överenskommelseom tillämpning av artikel VI i aamma avtal (den reviderade s.k.antidumpingkoden). Vad gäller råvaror, jordbrukaprodukter o lika har enligt den nyaaubventionakoden bl.a. på avenak tillskyndan exportsubventionergodkänts under förutsättning attexportlandet inte tillför-akanaar sig mer än akälig andel avvärldserporxen och att man ej genomsubventionen åatadkommer ett exportpria, aom väsentligt underskrider andra leverantörers priaer. Internationell prövning ärförutsedd och om subventionerna vållar allvarlig skada för en produktionagren, kan utjämningstullaruttaa i avvaktan pä att förhållandet rättas till. 1979/80:175 56 Den reviderade antidumpingkoden innebär i förhållande till den ursprungliga koden viaaauppmjukningar av nägra viktiga kriterier, bl.a.akadekriteriet. Vid bedömning av den vållade akadan skall man fortsättningsvis inte bara beakta förhållandet mellanexportpris och hemmamarknadspris i exportlandet utan också relationen mellan exportpriset och priset iimportlandet. På ansvarigt håll räknar man medatt antidumpingingripanden kommer att öka i både och utlandet. Med andraord förutaea den revideradeantidumpingkoden bli ett mera operativt instrument än sin föregångare. Det förefaller egendomligt omatatsmaktema å ena aidan hälsar dessa intemationella bestämmelsers tillblivelse med stor tillfredsställelse men åandra sidan, när fall under koderna aktualiseras,skulle kringgå den just etablerade ordningen genomunilaterala arrangemang. Detta skulle knappast befrämja svensk tro-värdieti intemationella handelssammanhang någotsom är viktigt för med desa atora totalautrikeahandalsberoende. Enligt min mening hax frågan om de nya kodernas betydelse i för-handenvarande sammanhang, därde svenska odlarna uppgivit sig li da akada till följd av dumping och exportaubventioner, inte utrettsoch analyserats tillräckligt. Jag förutsätter att så mäate ake,innan gtällnlng kan tas till utredningens förslag. Jag vändermig mot utredningens försök att skriva bort kodamas betydelse. Tvärtom skulle några ingripanden enligt dessa - underförutsättning att de befinns berättigade- kunna påverka utvecklingen. Beträffande föreslagna importmin i mi priser för gurka och tomat vill jag lämna följandekommentarer. För slanggurkor uppgär den 20iga värdetullentill /kg _ vid ett importpris om /kg. och_l979 baraedel- Prop.1979/80:175 57 importpriaet inte -'7-_ någon månad varit sä lågt, attminimi-tull, föreslagen till /kg, akulla hauttagits. Vad som trän äventyxa lönsamheten förgurkodlingen är den atora ökning av produktionen i , aom enligt preliminära uppgifter lärplaneras för nästa säsong. Förhållandena för tomater vax extra-ord i nära i /september i är på grund avviss överproduktion i . Detta gäller importerande länder både inom och utom EG. Med hänsyn till åretserfarenheter bör man ha grundad anledning tro, attodlingen i Nederländema kommer att krympas nästa säsong. Enligtmin mening borde det inte vara omöjligtatt ta upp holländska exportförhållandenunder vissa perioder av året till behandling enligt den nyaaubventionskoden för att få konstaterat, att det verkligen varit fräga om export under otillbörliga betingelser. Jag vill dock tillägga, att enligt flera uppgifter är den holländskatomatodlingen mycket effektiv med en mycket . , hög produktivitet. Att lägga speciella förhållanden till grund för introduktion av ett fränhandelspolitiska och konsumentsynpunkter i hög grad diakutabelt importminimipriaayatem förefaller mig däremotvara en mindre lämplig åtgärd. Jag vetinte på vad utredningen kan atödja aitt tal om "ständigt äter-kommandeimportstömingax", vilket uttryck måste ayfta till någotalag av upprepade och normalt förekommande företeelaer. Jag tar alltaäbestämt avstånd frän det föreslagna mlnimiprla-ayatemet. Det behöva inte aakligt aett. Det är med aäkerhetvidare i aln praktiska tillämpningbetydligt-mar komplicerat än vad utredningen menar. Hur manmed anspråk på att objektivt avvägaskyddsbehovet under en kommande odlingssäsongi förväg akall kunna fastställa ettminimipris, förefaller mig avart att inse. Detfinns betydande risker för att sådana priaer kommer att relateras tillsvenska produktionskostnader och därmed 1979/80:175 58 utesluta möjligheternatill en reell importkonkurrens. Politiskt satta priaer inom innebär inte samma risker, eftersom EG har en stor exportorient erad prodtiktion och en omfattande konkurrens föreligger pådan gemensamma marknaden mellan driv-huaproduktion och frilandsodling (iblandunder enkla plastskydd). Systemets av utredningen uppgivna atora fördel förkonaumentema är mycket svår att inse, eftersom de åsyftade jämnapriserna riskerar ligga pä en förhöjd genomsnittlig prianivä. Sammanfattninggvia vill jag avatyrka aåväl förealagna kombinationstullar somimportminimiprisaystemet. Jag förordar, attsan närmare utreder möjligheterna att komna till rätta med enstaka, tillfälliga, aärakilt låga priser genom tillämpning av den nya subventionakoden och den reviderade antidumpingkodeninom . 1979/80; 175 59 Sammanställning av remissyttranden över 1974 årsträdgårdsnäringsutrednings promemoria Skyddsåtgärder motlågprisimport av trädgårdsprodukter Lantbruksslyrelseninstämmer i utredningens bedömning att speciella regler beträffandeimportskyddet är motiverat för morötter, vitkål, tomater, slanggurka ochsallat samt anför vidare. Enligtden av fastlagda trädgårdsnäringspolitiken kommer den svenskaproduktionens omfattning liksom tidigare att bestämmas av den internationellakonkurrenskraften. Dock bör subventionerade produkter eller dumping inte fåinverka på produktionens omfattning. Riksdagsbeslutet innebar dock inga beslutom åtgärder som kunde förhindra eller mildra verkningarna av dumping ellerannan lågprisimport. Denu av trädgårdsnäringsutredningen framlagda förslagen synes kunna innebäravissa möjligheter härtill och därigenom ge förutsättning för stabilareförhållanden vid odling av de viktigare basprodukterna. I sin tur kan dettaverka stabiliserande även för andra produktslag genom att minska tendenser tillsvängningar i odlingsarealerna. Utredningenpekar på svårigheten att kvantitativt beräkna den lågprisimport avdumpingkaraktär som förekommer. Även om sådan import ej skulle vara av någonstörre omfattning i förhållande till den totala importvolymen kan dess inverkanpå den inhemska prisnivån dock vara avsevärd. Lantbruksstyrelsen vill därförstarkt understryka betydelsen av att ett system väljs som innebär attkriterierna för att åtgärder skall vidtas lätt kan konstateras och att åtgärderdå också kan sättas in. Utredningens förslag synes fylla detta krav.Sättet för att bestämma importminimipriser finner styrelsen ändamålsenligt ochadministrativt lätthanterligt. anför i sitt yttrande över utredningens promemoria i denna delföljande. Tullarnapå trädgårdsområdet har varit oförändrade . Det medföratt inte bara penningvärdeförändringen utan även tekniska och odlingsmässigaförändringar motiverar, att man i någon mån återställer det gränsskydd, somstatsmakterna tidigare ansett, att trädgårdsodlingen bör ha. Dekraftigt höjda oljepriserna i förening med import av trädgårdsprodukter tillonormalt låga priser har medfört, att den svenska trädgårdsnäringen kommit ien mycket svår ekonomisk situation. Allt fler och fler inser också deolägenheter, som en krympande trädgårdsnäring skulle medföra försysselsättningen och konsumenterna. 1979/80; 175 60 Vadvi ovan redovisat, visar trädgårdsnäringens svåra ekonomiska situation. Detvisar också, atl detta är allmänt känt och har medfört stor oro även blandarbetstagare och konsumenter. Då lågprisimport och EG-sub-ventioner skapatstora problem, är det synnerligen angeläget, alt regering och riksdag redan ivår vidtager ålgärder, som förbättrar trädgårdsnäringens situation. Desvenska grönsakstullarna är vid en internationell jämförelse mycket låga. Detblir även fallet efter de måttliga höjningar, som för vissa produkter trädde ikraft den . EG-staterna har inte bara högre värdetullar än desom beslutats och föreslagits som skydd för den svenska trädgårdsodlingen. Inomdessa länder har man ocks,å föv vissa pvoduklev värdetullen kombinerad med envikttull för att fä skydd mot lågprisimport. Riksdagsbeslutetom införande av värdetullar istället för vikttullar utgör enförbättring för den svenska trädgårdsproduktionen, eftersom tullen säkras motinflationens inverkan. Däremot ger värdetullen ett sämre skydd motlågprisimport. Ivetskap om detta införde fjolårets riksdag lågprisskydd för matlök ochfärskpotatis i form av en kombinerad värde- och vikttull. Närdet gäller övriga produkter begärde en enhällig riksdag "att regeringenskyndsamt utarbetar skyddsåtgärder mot lågprisimport". Detta enhälligariksdagsuttalande om ett utbyggt lågprisskydd var en viktig del av Qolåretsriksdagsbeslut om trädgårdsnäringen. Det borde därför vara förpliktande förregeringen att utbygga lågprisskyddet och detta så snabbt, att det fungerarredan under denna produktionssäsong. som erinrar om att situationen för den svenskaträdgårdsnäringen har kraftigt försämrats vartill bidragit delskostnadsstegringen på oljan, dels den konkurrens som importen från andraländer innebär, anför vidare. Detbeslut som fattade innebar för flertalet trädgårdsprodukterövergång från vikttullar till värdetullar. Detta innebär avsevärdaförbättringar i tullskyddet, framförallt genom att skyddets storiek bliroförändrad vid svängningar i prisnivån. Genomde generösa tullbestämmelser som tillämpar är den svenska marknaden denenda som tillåter import och som heller inte harnågra speciella skyddsåtgärder mot import till mycket låga priser. Såledesorsakade lågprisimport av tomater års svenska produktionssäsongstora avbräck för de svenska producenterna. De av beslutadetullförändringarna är vid sådan import av föga värde. Förbundet finner detdärtor ytterst angeläget att något skydd mot lågprisimport tillskapas som ettkomplement till de tidigare beslutade förändringarna i tullsystemet. Detförslag som utredningen framlägger om ett system med importminimipriser påtomat och gurka bör därför genomföras . Förbundet vill även tillstyrkaatt ett system med kombination av värdetullar och minimivikttullar genomföresför morötter, vitkål och sallat. säger sig inte ha haft möjlighet att göra någon mer ingåendebedömning av förslagets tekniWdel och inte he\ier av dess konsekvenser förproducent- och avnämarsida. Verket finner dock i princip inget 1979/80:175 61 atterinra mot utredningens förslag vad gäller teknikdelen. Beträffandekonsekvenserna för eller påverkan på olika intressenter av de föreslagnaskyddsnivåerna anför verket att dessa behandlas mycket summariskt avutredningen samt att det inte varit möjligt för industriverket att medutgångspunkt från utredningens förslag och dess redovisade överväganden bedömadessa aspekter. Verket avstår därför från att ta ställning till de föreslagnaskyddsnivåerna. Sverigesfrukt- och grönsaksdistributörers förening har i sitt yttrande bl.a. anfört. Detär förståeligt, att försök görs i det särskilda yttrandet alt anknyta till dendiskussion om s. k. lågprisimport, som förekommit i andra sammanhang, för attdefiniera en import, som i ett eller annat avseende kan anses som"unfair" och därför bör kunna föranleda motåtgärder. I avsaknad av enklar definition hamnar man annars lätt i det läget att bli misstänkt för attvilja skydda inhemska produktionskostnader - alltså en ren proteklionism - någotsom inte skulle vara i överensstämmelse med tillämpade riktlinjer för handelspolitiska handlande. Detär överhuvudtaget oklart vad utredningen menar med priser, som"normalt" gäller. 1 frukt- och grönsaksbranschen är det fråga om dagspriserpä marknaden, vilka påverkas av många omständigheter. Främst gäller det docktillgång och efterfrågan vid ett visst tillfälle, eftersom det sällan är frågaom lagringsdugliga produkter. Dessa förhållanden avser priserna både utomlandsoch pä den svenska marknaden. Jämför auktionspriserna i medbelydande variationer t. o. m. under en och ! Några speciella,avsiktliga lågprisimportpartier förekommer knappast på vår marknad. Menpriserna på exportmarknaderna rör sig upp och ned allt efter variationer i denakluella tillgången och efterfrågan. Har vädret t. ex. varil mycket varmt, kanen viss produkt gå fram i större kvantiteter än beräknat och tillgångenöverstiga eflerfrågan med fallande priser som följd. Regn eller kallaretemperaturer än normalt kan föranleda knapphet med åtföljande väl hävdadepriser etc. Detta är för branschen hell normala föreleelser. För odling liksomhandel i denna bransch gäller och måste gälla både internationellt och i ,att det är det samlade utfallet för en viss säsong eller för en viss slörreprodukl som är del avgörande, inte enstaka, prismässigt dåliga dagar eller detillfällen, då man uppnår toppriser. Enannan omsländighet av grundläggande belydelse är att den svenska odlingen ärotillräcklig för atl möta konsumtionsbehovet av elt stort antal produkter ävenunder den svenska högsäsongen. måsle därför ha och upprätthåller ocksåtraditionellt en betydande import även under denna lid. Eftersom flertaleteuropeiska länder producerar och säljer till lägre priser, blir importprisernaofta lägre än de svenska. Utredningentalar vidare om en överskottsproduktion som på detta sätl - dvs.genom lågprisimport - avsätts på den svenska marknaden, som om importen skulle vara någol slags irreguljär föreleelse av osund karaktär. Det kan därför vara angeläget att komplettera skildringen ovan av impor tens högst reguljära och nödvändiga natur med att peka på ytterligare ett par omständigheter av betydelse. Sverigeär en liten marknad om drygt åtla miljoner konsumenter. 1979/80:175 62 finnsinget land, som lägger upp sin produktion med särskild tanke på alt exporteraelt överskott till , som är av marginell betydelse i sammanhanget. Ettintresse för skulle möjligen kunna ligga däri, alt vi för brakvaliteter ofta kan betala ett högre pris än mänga andra länder på grund av vårhöga levnadsstandard. Men det rubbar inte vad sagts om vår marknadsmarginella natur. Ettannat förhållande av betydelse när man talar om den svenska marknadensförsörjning med trädgårdsprodukter av olika slag är, att handeln lillämparveckoprogram för sina inköp, det må gälla inhemska eller utländska produkter.Impulsvis uppdykande lågprispartier av utredningens modell har inte något attgöra med en så planerad handel och förekomsten härav torde i huvudsak vara enteoretisk konstruktion. Ulredningen har heller inte kunnat belägga sinapåståenden. Enannan sak är alt ej så sällan förseningar förekommer med järnvägen eller andratransportmedel och att varupartier därför anländer i inte fullvärdig konditionutan måste realiseras. Levererade storiekar stämmer inte alltid med denöverenskomna specifikationen (t. ex. för mycket smått eller för mycket slort)med prisnedsättningar som följd. Trots de sorlerings-regler som finns kan ocksåvid både in- och utländska leveranser förekomma, att sorteringen är mindretillfredsställande och atl priset måste jämkas nedåt. Under en följd av år harTrädgärdshallen i haft för vana alt lill anmälavad man ansett vara störande importpartier till för låga priser. I intet fallhar anmälningarna efler undersökning föranlett någon åtgärd frånJordbruksnämndens sida och ej så sällan har de avsett just på grund avbrislande kondition "nödlidande" partier. Avsvårförståeliga skäl ger sig utredningen i sammanhanget in på frågan om faslaköp eller konsignationshandel i branschen, en fråga som länge diskuterats iEuropa med utgångspunkt från vilket som är fördelaktigast från odlarsynpunkt.Det gäller två traditionella, utomordentligt väl förankrade och allmänlrespekterade försäljningssyslem med vart och ett sina förespråkare i denvetenskapliga och prakliska diskussionen.