prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Med verkan från är 1980 har ocks^å^ en ^marginalskaliespärrinförts, - ^Cll utbyggd och ^rällvisare ^koiniiiuiial ^skalteutjiiniiiing införs frän år 1980.^Fakiorer ^si^mi ^komMiimeriui ^inlekan påverka får därigenom ^ell mindre ^inl^lyiandepå ^skaites^titscn, - en omläggning sker av företagens ^iiiöjlighelcr ^lill ^skatlemässig konsolidering.Härigenom skapas bättre villkor för företag med små eller ing^a^ lager. ^-^ som ^etlled i politiken för au ^siimulcra de ^min^ilre och medelstora företagens ^uiveckling harfamiljeföretagens kapitalskatter lättats, - ^tiixcringsorgaiiisalioncii har byggts ^ui, ^bl.^ti. isyfte att ^skap^ti ökade resurser ^fc^ir ^konliolloch revision med inriktning på ^pcrscmer ^iii^ud mer komplicerade^iiik^omslförhållaiiden, - en ^belalningssäkringslag har ^aiitagils, som skall geökade ^möjligheier alt ^säkr;i det allmännas ^sk^tittefordringar. de kommande årenmåste detta reformarbete drivasvidare. Successiva ^marginalskallelälliiader bör genomföras. Vidare är det^angel^ii-^gei att på olika ^s^iittkomma ^lill rätta med den diskriminering i jämförelse med andra sparformer somi dagens skattesystem sker av sparande som satsas som riskvilligt kapital i ^näringslivel. avser jag attbegära regeringens bemyndigande all tillkalla en kommitté för att utreda generella syslem för au ^lindr^ti dubbelbeskattningen av utdelade vi^nster^efler mö^nster som kommit alt tillämpas i en rad andra länder. Kommitténkommer också au fä i uppdrag att med förtur utarbeta ett provisoriskt, merbegränsat förslag ^lill s^ådana ^låltna^iler.Jag räknar med all kunna ^fraiiiliigg.-i förslag härom. 1 den ^skatlepolitiska debatten har en alltstörre uppmärksamhet kommit att riktas mot de olika avdrag som skattskyldigakan göra ^friin ^briittoiii-^komsten ochsom alltså reducerar deras ^beskaitningsbara inkomst. Det har s^ålunda hävdalsatt ^tiessa alltmer ^koniinii attmissbrukas och bidrar till att systematiskt urholk^a^ det progressivaskattesystemet. Fr^ågan om^iivdr^tigssystcmel och möjligheterna att reformera detta är ^komplicer^tid. ^M^iinga av de avdrag som får göras ärfullt naturliga och något avskaffande kan inte komma i ^f^t-åga. Jag kan här I.ex. peka på det förhållandel titt personer som inte har en tjänstepensiongenom arbetsgivarens försorg ^h;ir rätt alt dra av kostnaden för all genom egnapremier trygga en ^mois^\araiule ^pensionsstandratl. I enskilda fall kan dessaavdrag uppgå ^lill stora belopp, men de ^niotsvar^tir bara i princip lika storakostnader som i ^liiiilagarens ^f^iill ^belakis ^skatlefrilt av arbetsgivaren.På ^molsvar^tuule sätt är del n^aturligtvishelt ^sjiilvklart att privat anställda skall kunna dra av kostnadermotsvarande sådana ^rese- och ^traktamentsersättningar som ^offeni-^ligi ^anst^iillda ^inie ens behöver redovisa sominkomst. Den ^beloppsmilssigthelt ^domineiande delen av de ^s.k. ^underskotlsav^dragen uppstår på grund av^avdragsrätten lör ^ränlor på lån som nedlagts i egnahem. Genom att ^inllatioiien drivit upp såväl huspriser som räntesatser ^Prop.1979/80:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 16 har avdragsbeloppen här ^(ikai myckel snabbi, men dettakan naturligtvis ^inle ses som ^ell ^is^tileiat ^skattepoliliskt problem. ^Ell bibehållande av ^rän-^leavdragsrättcnår ^fiir ^ell stort antal hushåll en absolut förutsättning för att de skallkunna klara sina bostadskostnader och en förändring som skulle hota ^dell^a^ kan inte vara ^aktuell.I debatten har ^diskiileiats möjligheten alt ^lägg;i en ^bcgriisningpå en sådan nivå att den i praktikeninte kommer att beröra annat än ^elt litet antal hushåll som har köptutpräglade ^lyxbostäder. Även då finns emellertid avsevärda ^piobleni med ^;iU^sk^tipa en ^begriinsning som ar ^liiiivisoch som inte slår helt olika för olika hushåll. Jag vill här bara peka på del förhållandet att^likad^tina hus betingar högst olika pris i olika ^dehir av landet. En ^leforni ^av^ränieavdragsi^iitten för lån som nedla^gts i småhus kan ^liinkas endast i ettstörre sammanhang, där övergripande skatte- och ^bosiadspoliiiska synpunkterkan beaktas. Jag vill ^hiir erinra om all en ^siiiskild^iitiedare tillkallats för alt belysa möjligheterna att åstadkomma en ^re^tilbeskattning av ^låiiior ochkapitalinkomster i övrigt, ^realbeskaitnings-^utredniiigen (B 1978:07). 1 dennautredning utgör ^dess^ti frågor en central del ^Avcn om jag anser all ^möjlighelen attinom nuvarande ordning genomföra någon principiell ändring av avdragsrättenför ^småhusränior måste avvisas, så innebär ^inle det all jag anser att allakonsekvenser av nuvarande ordning måste accepteras. Således anser jag delbefogat, med hänsyn till all såväl ^fasiigheisprisutvecklingen som^in^f^tationen blivit en helt annanän som förutsattes , att justera den förmånliga^realisaiionsvinslbeskalinmg för fastigheter som då infördes. Just till följd av den fulla ^liinteavdiagsiätlen kan fastighetsägare göra stora ^intlations-^vinslei, vilka med nuvarande skattereglerlämnas helt obeskattade vid en försäljning. Enligt min mening kan delta inteförsvaras och jag avser att återkomma med förslag i ^fiågan. Bland^underskotlsavdragen i övrigt finns otvivelaktigt fall där stötande ^eftékteruppsl^år. Som red^an ^skatteutredning konstaterat ä^r^ del emellertidsvårt alt konstruera regler som förhindrar dessa fall ulan ^tilt de samtidigtfår oönsk^ade effekter i andra situationer. Ansträngningar måste emellertidgör^as att finna lösningar och j^ag avser alt inom kon begära regeringensbemyndi^gande all tillkalla denspecialutredning ^skatteuired-^ningen rekommenderade. Jag vill här också erinraom alt besluta^t^ om ny^a^ regler för ^leparalionsavdiag vidombyggnad av ^fleifamiljs-^hus med statligalån och for andelshus ^(prop, 1978/79:209, ^SkU 1979/ 80: ^ILrskr 1979/80: 42, SFS 1979: 1017 och1018), Därigenom har ett av de falldär ^i^mdcrskotls^avdr^ag kunnat missbru^ka^s^ förhindrats. ^C)ckså insatserna mot^skalteundandragande och ekonomisk brottslighet måste ^fortsiitta. ^Etl^fi^irslag ^lill lag mot ^skattetlykt kommer att framläggas. Inomrege^rin^gskansliet pågår också beredningen av förslag till åtgärder riktade^mol ^iiinyiljandet av ^s.k. ^giä arbetskraft, ^m,m. 1979/80: 100 Bilaga 2 Budgetförslaget 17 ^försiiirkniiigav polisens ^lesiirser for ^uiiedniiig av ekonomisk brottslighet ^f^inns i arets ^bi^nlgci. Både ^lor alt effektivisera kampen mot ^skattciindandia-^gande, men också^IVm" ^till ^(ik;i de^skaltskyldigas ^riittssäkcihci, ges ^forsiiirk-^ningai" åt ^l^iinsralterna förall möjliggöraen minskning av de ^f.n. ^Avcn ^kinssiyielsciiias besvärsavdelning^ar får^(^ik^tide res^urser. ^Lllgåiigspimkicn for regeringens prövningav den statliga utgiftsut^vecklingenhar. som jag tidigare ^fianihållit, varit en strävan att ^d;inip;i den ^offenlliga ^uigifisexpansionen. Del^;ii emellertid minst lika viktigt altdenna inriktning får genomslag i det ^kommun;il;i^budgetaibelel. Kommunernas och ^laiKlstitigskommunernas ^loUila^konsumlionsutgiftci ^iir så ^slora som st^atens. Den kommunalakonsumtionens ^;indel av BNP 1 löpande priser har ökat^ftån ca 13 7,- till ca 2^0^7, under^1970-lalet. ^Kommii- ^nerniis och landstingskommunernas verksamhet har således under ^senaie ar nått en sådansamlad ekonomisk tyngd att den kommunala utgiftsut vecklingen numera haren avgörande betydelselorden samhällsekonomis ka balansen. ^Däiför måste den kommunala sektorns ekonomi i allt större ^iitsiriickning bli foremål förstatsmakternas uppmärksamhet. ^Slatens försök att påverkaden ekonomiska utvecklingen i kommunsektorn ^h;ir i huvudsak skett genom överläggningar mellan regeringen och de båda ^kommunförbunden. Därutöver innebär naturligtvis ^stalsniiiklernas åtgärder i olika avseenden att ^förutsiiltning^iirna ^föiden ^komnumala verksamheten påverkas. Delta^giiller såvälutformningen ^;iv den ekonomisk^a^ politiken i stort som beslut som ^innebiir^slailig^ti ^kr^tiv på kommunala insatser in^om ^olik;iverksamhetsområden. Ävenvia utformningen och omfattningen av ^st;iisbidragsgivningen sker en påverkan av den ^koinmtma-^ki verksamheten. ^triiffaderegeringen en överenskommelse med ^kommiinföjbunden. ^F'ör första gången enades parterna därvid om en preciserad riktpunkt för den kommunala konsumtionens volymutveckling, nämligen ^3^'>^;^ per år.De bedömningar av den kommunala^kon-^sunitionsutvcckiingen somredovisas i ^nationalbudgeten anger en ökningstaktpå .. ^Delt;i ligger avsevärt över den överenskomna riktpunkten. Endast en liten del av ökningen förklaras av en^forlsall utbyggnad av antalet beredskapsarbeten för arbetslös ungdom.^.^Exp;iiisio-^nen av den mer permanenta verksamheten i kommuner och landstingskommunerär såledesstörre ^iin ^v;id som kan anses v^arasamhällsekonomiskt godtagbart. Enligt bedömningarna i ^niilioiialbudgeten ligger ^iiven denbudgeterade utgiftsutvecklingen ^kkirl över den överenskomnariktpunkten. ^Kom.munförbundens egna bedömningar grundade på enkäter 1979/80:100 Bilaga2 Budgetförslaget 18 ^lill ^koniiiiunerna och ^kindslingskimimiinerna tyderpå en budgeterad ^ök-^niiigst^tikt på^helii 4,, för ^tlen kommunala konsumtionen. Jag ^iir medveten omatt regering och riksdag har ^higi nya uppgifter på ^koiiiiiuiiier ochlandstingskommuner, vilket naturlig^tvis också till en ^ilcl har bidr^agit ^lill ^ilen alltför snabba kommunalavolymutvecklingen. Regeringen är ^diirför tor sin del inriktad på att i ^forisätiningeii i än större ^iiisiiiicknin^g^ vara restriktiv ^mcil krav på komm^unala ^insalser. I ^regerings-^deklaialioiien betonades också attregerin^gen avser att noga granska de ekonomiska verkningarna för kommunerna avstatliga beslut. lille minst ^vikligl i ^dellasammanhang är att de statliga^myn^tligheterna av^slår ^fi^ån all ^iilfär^tlaför kommuner och landstingskommuner ^kostnads-^(.Iriv^ai^Kle^tiel^aljföreskrifter av olika slag. Regeringen har ^däiför ^inlensi-^fieral bevakningen av ^ftågor ianslutning till kungörelsen (1970:641,omtryckt ^I^'^i77: 629) om begränsning i myndigheters rätt att ^meddehi^föreskrif-^icr. anvisningar och råd. ^Siatsmakterna har ^dessulom en allmän^sirävan ^iill minska den statligadetaljregleringen av den kommunala verksamheten. ^Siaiskonirollkommiitén ^(Kn1976:06) arbetar med att göra en samlad översyn av statenstillsynsfunktioner och att pröva vilka förändringar som ^k;ui vidtas för attöka den kommunala handlingsfriheten. Kommittén avser att lämna ettslutbetänkande underförstå ^halvårel 1980. ^Siatsni^akiernas ^sträv^tin attminska den statliga detaljregleringenhar vidare bl. a. kommit ^lill uttrycki propositionen om uppgifter och organisation ^m.m. ^(prop.1979/80:6) och i direktiven ^lill ^skoladministra-^tiva kommittén, som ser överden statliga ^skoladministrationen.Minskningen av den statligadetaljkontrollen utgör enligt min mening ett verksamt ^säii att begränsaförekomsten av kostnadsdrivande föreskrifter, normer ni. frän de ^statligti myndigheterna. Den kommunala^uigifisexpansionen är 1979 har kunna^t^ ske inom ramen för en ^jiiiiifört medtidigare år måttlig höjning av det ^genomsnitlliga kommunala ^skaiteutlagel,+31 öre. Delsamma gäller för då medelutdebiteringen endast beräknasöka med . Kommunsektorns finansiella situation är således ^f^ ^n.generellt sett god. Del är i första hand två ^fakiorer som har bidragit tilldet gynnsamma finansiella utgångsläget, 1978 år^s^ stora överskon tas nu upp i1980 års kommunala budgetar. Därtill kommer den mycket be^tydande ökning av destatliga transfereringarna som följer av alt det första stegel iskatteutjämningsreformen genomförs , 1 ^prop. (1978/79:95) om den kommunala ekonomin anförde jag att ^ell^slort antal kommuner och landstingskommuner får kraftiga resursförstärkningargenom skatteutjämningsreformen. ^Della innebär att ett utrymme för skattesänkningari vissa fall uppstår. Jag utgick därför från all man i berörda kommuner och landstingskommunerkra^f^tfullt skulle utnyttja dessa möjligheter. Jag betonade attförutsättningen för att en överföring av resurser ^lill den kommunala sektorn idenna storleksordning skulle vara samhällsekonomiskt motiverad var. att det^f^inansiella utrymme som därigenom skapas 1979/80:100 Bilaga2 Budgetförslaget 19 i ^st^t)rutsträckning används för alt s^linka ^sk:iiierna. Om resurserna i ^siiillei ^tinvänds till en volymexpansionutöver den överenskomna riktpunkten för ål 1980 har syftet med de föreslagnaåtgärderna förfelats. Del kan nu konstaterasatt endast sex kommuner och en ^landsiingskom-^niuii har sänkt skallen år 1980.Samtidigt planeras en snabbare genomsnittlig ^volyniexpansion än denöverenskomna. 1 ^konipleiieringsproposiiionen ^fr^timhöll jag attför att överläggningarna mellan ^st^titoch kommun skall te sig meningsfulla är del nödvändigt au överenskommelsernaockså får genomslag i kommunernas och landstingskommunernas faktiska handlande.^Ell antal kommuner och landstingskommuner synes ^l^uuler liksom i del avslutadebudgetarbetet för ^inle ^h;i ^följi ^ile riktlinjer som anges i föreliggande överenskommelse. ^Eriarenheterna frånåren 1979 och 1980 ger enligt min mening vid ^h^tui-^den all ^kommuiiern^ti ochlandstingskommunerna har ^svårl all Slå emot ^iitgifislryckel i ettläge då finansiella resurser finns tillgängliga. Med ^anlei.liiing av vad jag anförde i^kompletleringsproposiiionen uttalade all ytterligare ^ålgärder attbegränsa den kommunala tillväxtenmåste prövas om den kommunala expansionen visar tecken att fortsätta i sammasnabba takt som , trotsträffade överenskommelser ^(FiU 1978/79:40). Utvecklingen och1980 visar att regeringens överenskommelser med ^kommunförbunden inte har^resiilieral i en tillräckligdämpning av den kommunala ^voly ^mexpansioiicn. Jag anser del emellertid ^;iv^fiera skäl angeläget med ^fortsallii överläggningar med ^kommimför-^biinden. Mot bakgrund av attkommunernas och landstingskommunernas ^iitgifts-^utveckliiig bl. a. är beroende av de tillgängliga finansiellaresursernas storlek är det dock därutöver naturligtalt överväga åtgärder som innebär enåtstramning av kommunsektorns finansiella utrymme. Jag avser därför ^titt isamråd med ^konimunminislern ta upp överläggningar med ^kommunförbunden om de totala ^statlig^ti^medcisöverföriiig^ariia ^lill ^konimuner och landstingskommunerår 1981.En samlad redovisning av de ^koniniunalekonomiska frågorna kommer därefter allföreläggas ^i^ en särskild ^proposiiion . Regeringen och^kommunförbunden bör vid överläggningar under del forsla kvartalet 1980 ^iiven behandla ^uiryni-^nici för volymexpansion under de ^närniasleåren. Jag vill emellertidredan nu förutskicka all jag, ^mol den bakgrund jag ^hiir har redovisat, finnerdet ofrånkomligt att takten i genomförandet av^skai-^leiitjåmningsreformeii omprövas. Del andra stegel av reformen innebärenökning av den statliga ^bidragsgivningcn med ca 1 500 milj. kr. Delta steg, somenligt tidigare beslut skulle genomföras , bör fördelas med hälften år1981 och återstående del . Reformeri^ngen av^skaticiitiäm-^iiiiigssysiemet skulle således i sin ^helhel vara genomförd^försi . Härigenom reduceras ökni^ngen av de statliga transfereringarnatill kom- 1979/80: 100 Bilaga 2 Budgetförslaget 20 ^miincr och ^laiidsiingskoniiiiiiiicr^;ir 1981 med ca 750 milj. kr. ^J;ig anser vidare all ^dci bidrag om . perinvånare som ^;ir 1^980 ^iiigår ^lill ^laiids-^liiigskoiiimiiiiei" och^lai^ulslingsfria ^koiiinuiiier ^iilantor^skalteuljäiiiiiiiigs-^syslem^el ^iiile ^h^iir^('iirn^\as ^ar 1981. ^Della bidrag uppgår^lill totalt ca 100 milj. kr. I^della ^s^aiiinianhaiig ^b^c^ir ^iiven en avvecklingav vissa ^specialdestinerade sta^tsbidrag ^cliskiileras.I rapporten (Ds ^U^ 1979: 15) Nya former förfinansiering av ^skolbyggaiidel ^loresl^äsall nuvarande investeringsbidrag till skolbyggnader slopas. Chefen för^iitbildniiigs-^dep;irieiiieiilei ^koiiiiiier senare denna dag ^aii ^berör^ti frågan om en överföring av ^aiisvarei för ^gyiiiiiasieskolclevernas resor och inackordering ^lill^koiiinuinenia. ^.-^Xveii vissa^.iiulra bidrag kommer all ^l;is upp ^lill ^iliskussioii vi^ll ^i^iverläggiiingania med ^koiiimiiiilorbiindcn. ^Exira^sk^aueuljiiiniiiiigsbi^tlrag har för^iir 1980 bevi^ljats med ^lolalt ca9^6^ ^mili. Syftet med del ^exirabidraget ^iir all ^täck^ti brister i ^tlel ordinarie^skatlculjiininiiigsbidragcl och ge ^slöd^lill de ^k^t>iiimuner som av en eller annan ^anle^tliiing har ^haiiiii;ii iekonomiska svårigheter. Den allmänna ekonomiska ^siiuaiioiieii hos den sökande ^komniuneii utgörallmänt kriterium vid ^bidragspiövniiigeii. ^Fi^ir att ^förhiiulra^all någon ^komniun drabbas ^osk^iiligi hårt av den ^lörord^tideuppdelningen av andra stegel i ^sk^titteutjåm-^iiingsrcfornieiiräknar jag med att kunna avsätta vissa ökade medel tillextra ^skatlciiljiiiiiiiingsbidriig för ar1981. 1 den^siirskilda ^koinmiinalckonomiska ^proposiiioneii ^lill ^riksilagen ^åler^kommer jag med ^eii mer ^fiillsläiidig redovisning av ^tlcssa frågor. Jaghar i del föregående^redovisal ^tle allmänna riktlinjer som gällt för budgetarbetet, .lag ^liimiiai i del^följ;mde en översiktlig redovisning av^iiigifisprograiiiinei. Riksdagenhar under ^hi^isieii förelagts förslag ^lill^belydande ^re^f^t^irmer på ^faiiiiljepolitikens område. ^Reformförslagen avserdels en inbyggnad av föräldraförsäkringen från 9 ^lill 12 månader,dels en ^försiiirk^niiig av ^bariibidi^tigcnmed . per barn och år. Den ^totala^kosiiia^elcii för dessa reformer k^an beräkn^as till ca 900 milj. kr. förhelt ^iir av ^vilkel ca 650 milj. kr. Budgetarbetethar som ^j;ig tidigare ^redovisal präglatsav största återhållsamhet. Del ^innebiir alt inga nya reformförslag framläggs i budgeten.På vissa särskilt angelägna områdenhar emellertid ^ell visst utrymme för ökade insatser skapats genom^t^iinprioriieriiigar och besparingar. ^f^Jc ^vikii-^giisie^insatsern^ti avser tre områden, nämligen sysselsättnings-ochnäringspolitik, forskning och^uiveckling ^saml kampen ^mol alkohol- och ^n^tirkotika-^missbruk. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 2 Budge^tförslaget 21 Det^iir ett ^pi^im^iiit mal lör re^gerin^gens p^olitik^all ^tiy^gg^ti ^sysscls:iilniiigcii. Regeringen ^upprällhållci en ^löitsalt^hog beredskap li^n^ ^arbel^siii^aikiia^ilspo-^litiska ^ätgärdei"under /81. ^.^Xnslagcii ^iii ^i^ enlighet med budgettekniskpr^axis ^konjimktiiinciilr^till ^beiakiiadc. .lag vill ^criiiia om regeringens möjlighet att genomutnyttjande av den ^s.k. ^finansfiillm^aktc^n^ på ^etl snabbt och ^f^iexibelt^s^iili mota ^uppkomniiindc problem pä ^arbeis-^markiiiiden. Förutom utbildning inom ^föielageii a^v^ ^aiisliillda som hotas av ^pcrmittc-^ling. sker utbildning^lill ^ny;i yrken inomramen för ^ai ^beisn.arkn^adsiiibild-^ningeii.Inom gymnasieskolan ^förbåltiiis ^st^alsbidragel till den ^föiela^gsfoi-lagdautbildningen. Avsikten med denna utbildningin att ge ^uiigdomai n^a^ en god grund för all få ett stadigvarandeförvärvsarbete. Denna ^åtgar^tl har därför både utbildnings- och^arbetsmarknadspoliliska motiveringar. .^Arbetsförmedlingen har en viktig rolli en ^efteklivt fungerande arbetsmarknad. har under^1970-talct tillfölls över 2000 nya tjänster ^fiamför allt för den individuella platsförmedlingen. Trots den stramhet sompräglar ^btidgetlorslaget har regeringen bedömt det som angeläget att vissa ytterligare resurser avdelas för^arbetslormedling. föreslås således få ett antal nya^tjiinster i första hand avsedda alt stödja ^sårskill utsatta grupper påarbetsmarknaden, framför allt ungdomar och handikappade. Vidare föreslås enutbyggnad av försöksverksamhet med datastöd i arbetsförmedlingen. Sysselsättningspolitiken haräven en geografisk dimension. De regionalpolitiska insatser som riksdagenbeslutade ^ftillföljs. Stödet till glesbygden byggs utväsentligt. 1 syfte att stödja^fc^irelagen i deras ^exportanstr^iingningar föreslås all anslagen till^exportfiämjande verksamhet höjs ^kiiiftigt. ^Ok^tidc ^insalser möjliggörshärigenom på ^exporiseivice och ^exportfiämjande projekt vid exportrådoch ^handelskonloien samt på planering ^c>ch ledning av exportfrämjandet.^Fr.o.m. innev^arande budgetår ^lämn^tis också statligt stöd till svensk export avsystemleveranser till ^slora industri-och anlägg^^ ningsprojekt. ^Uliikesförvallningen får ökade^m^iijlighelei att bedriva exportfrämjande verksamhet i främst ^st^tilshandels- och utvecklingsländer.Vidare kommer ^samoidning och ^effekiivisering av ^vcrks^iimheten vid olikaexportfrämjande organ inom alt in^tensifieras. De mindre ochmedelstora företagen ^representei^tiren viktigpotential ^lor utveckling ^;iv ^etl fortsatt ^konkurienskraftigi svenskt näringsliv. ^Inrällaii-^det av de regionala ^tilvecklingsfondcrn;i och denmyckel kraftiga resurs-ökning till fonderna som skett ^utgi^ir ^betydelsftilla ^framåliikt^tidc inslag i industripolitiken.Regeringen föreslår nu ^elt yt^terligare ^k^apitallillskoU till^uivecklingsfondern^ti för att stärka de mindre och medelstora företagensutvecklingsmöjligheter. ^Prop.197^9/80: 100 Bilaga 2 Budgetförslaget 22 5.^2^^ Forskning och utveckling Forskningen ^htir en^iivgöi^andc betydelse för vårt samhälles utveckling på skild^a^ områden. V^åra ^möilig^hetcr ^att följ^a^ med i utvecklingen av forskningen inom övriga ^indiisirilämlcr ^iir beroende ^;iv de resurser vi kan ^stälki ^lill förfogande fördet vetenskapliga arbetet. Inte minst kan en intensifierad ^teknisk naturveten^skaplig forskning liksom .innan kunskapsuppbyggnad som ^imdcilätiar ^niarknadsfi^iring och exportses ^sc^im ett nödvändigt led i ^ansii;in^gningaiii;ialt ^(ika industrins konkurrenskraft. En målmedveten ^s^tiisning på forskning bör ^diirför ge en god grund för enfortsatt valstånds-utveckling. ^Viisentliga ^insalserhar gjorts för all ^förstiirka och stimulera forskning ochutveckling. Regeringen föreslår nu fortsatta och ^lörstiirkia insatser med denna inriktning. Förslagen innebär för utbildnings-,industri- och jordbi ^ukshuviidlitlarnasammantaget ökade anslag om drygt 1 10 milj. kr. ^Högskoleviisendet ^tillföis i budgetförslaget kraftigtförstärkta resurser för forskning. ^Samm^tinl^agl ^anvis^as ytterligare ca 70milj. Forskningsråd^en ^fåi ett betydande ^påslag. ^Hi^igskoleenhetcrnasbasresurser för forskning förstärks liksom^lesuiserna för forskningsanknytningav grundläggande högskoleutbildning. ^Diiruiövei ökas de särskilda medlen förfinansiering av dyrbar ^vetenska[^ilig utrustning. I den ^giundliiggande^hiig.^skoleutbildiiingen föreslås satsningar på lärarutbildningen på grund avden rådande ^iärarbristen ^saml ^resuiserför en successiv förbättring av utbildningens kvalitet. 1 budgetförslaget ingår^iiven en viss förstärkning av resurserna på de nya högskoleorterna. Det^nödviindiga ^reformutiymmet inom högskoleutbildningen har till största delenåstadkommils genom ^omprioriteringar och besparingar. Härvid har bl. a. enanpassning skett av planeringsramarna för olika utbildningslinjer ^lill enminskad efterfrågan. Regeringens^budgetförshig innebär vidare väsentligt ökade insatser för teknisk forskningoch långsiktigt utvecklingsarbete inom industrinsamt för forskning och utvecklinginom jordbruksområdet. För styrelsen för teknisk utveckling ^(STU) föreslås ettytterligare ^volympåslag om drygt 35 milj. kr.. Varvid ^t^ik^tide ^resuiser^bei^iiknas för forskning och utv^eckling inom bl. a. områdena elektronik, bekämpning av oljeutsläpp, nyamaterial och bioteknik. Inom jord- ^i>ch skogsbruk föreslås ökade insatserbl. a. för ^inlensi-^f^ierad ^torskning om kemiska bekämpningsmedel. 5.3^Ins^atser för a^tt bekämpa alk^oholmissbruk och narkotika Missbruk av^beroendeframkiillandc medel är ^elt av de viktigaste socialpolitiska problemen i vårt samhälle.Alkoholmissbruket är det ^domineiiin-^de ^missbiuksproblemet. Regeringenföreslår nu alt insatserna i kampen 1979/80:100 Bilaga2 Budgetförslaget 23 ^mol alkoholmissbruk och ^alkol^mlskador kraftigt^först^iirks. Bidragen ull organisationer föreslås öka. Vidare föreslås^väsenlliga resurser avdelas för en ^upplysningskampaiij ^mol lang^ning. ^Budgeiförslageiinnebår också en kraftig ökning av resurserna för ^rniss-^bruksvården.^Ant^tilci vårdplatser föreslås öka. Även vårdresurserna för narkomaner byggs^iil ytterligare.