prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — 1977/78:10 ^(rskr1977/78:95) om ändring av ^slatens vägverks organisation och om vissavägplaneringsfrågor. Del nya systemet tillämpas ^fr.o.m. I det nya systemet har en perspektivplanering införts. Härigenomskapas underlag för en diskussion om väghållningens mål och medel. Bland målenkan nämnas ökad framkomlighet och säkerhet, minskade miljös^törningar ochbibehållande av befintligt ^vägkapital. Perspektivplaneringen ger^förulsältningar för en ytterligare koordinering mellan vägplaneringen, denregionala trafikplaneringen, länsplaneringen och den fysiskasamhällsplaneringen. Metod för perspektivplanering på regional nivå befinnersig under utveckling och kommer alt underlätta en samordning mellanvägplaneringen och bl. a. den regionala utvecklingsplaneringen. Den inbördes tidsordningenmellan olika ^vägåtgärder behandlas i tioåriga ^flerårs- och fördelningsplanerför stals- resp. ^stalskommun^vägar. ^Flerårs- och fördelningsplanernarevideras normall . Länsstyrelserna har fåll bemyndigande allfastställa planerna för ^länsväg-^nälel medan planerna i ^övrigl fastställs avvägverket. För drift av statsvägarupprättas en drift plan, som omfattar , där prioritering av olika^ålgärder sker. För byggande och drift av^slatliga vägar upprättas slutligen program-budgetarsom omfattar den närmaste treårsperioden. De revideras och fastställs för ettår i sänder. ^Bidragsgivningen till byggande av kommunala vägar och^ga-^t^ o ^r^ baseras på den nämnda fördelningsplanen. ^Bidragsgivningen ^lill^drifl av kommunala vägar och galor baserar sig på^drifikosinadsberäkningar som utförs av . ^Bidragsgivningen ^lillbyggande av enskilda vägar ^gmndas på en inventering och ^slandardbedömningav del ^bidragsberättigade enskilda vägnätet. Inventeringen ^omfallar ävenövriga enskilda vägar, som med ledning av gällande ^slalsbidragsbeslämmelserkan anses ^bidragsberätti^gade. ^Bidragsgivningen ^lill drift av enskilda ^bidragsberättigade 1979/80:100 Bilaga9 33 vägar baserar sig på återkommande^drifikosinadsberäk^ningar som utförs av ^vägförvaltningen i resp. län. Medhänsyn ^lill ^kosl^nadsulvecklingen skall årliga jämkningar göras. Uppföljningav alt anvisade medel utnyttjas för avsett ändamål sker genom årligabesik^tningar. Samordningen med den regionalautvecklingsplaneringen och den fysiska samhällsplaneringen tillmäts stor viktvid vägplaneringen. Denna samordning kräver informationsutbyte som avser delslokalisering av verksamheter som ger upphov ^lill vägtrafik, dels ^reserveringav lämpliga terräng-korridorer för ^vägsysiemets framtida ^ulbyggnad framförallt i anslutning till ^lälorter. För att så väl som möjligt anpassautbudet av ^vägtjänster ^lill ^eflerfrågan ^måsle särskilt byggnadsåtgärdernastyras av en planering på lång sikt. När ^ell väg- eller^galusyslem är utbyggt^hardel ^låsi lokaliseringen av bebyggelsen i ^ell ^mönsier som är myckeldyrbart eller i del närmaste omöjligt all ändra. För en framgångsrikvägplanering behövs därför information på ^riks-^och länsnivå om statsmakternasmål för den geografiska fördelningen av befolkning samt närings- och^frilidsliv och på nivå om kommunemas program för markanvändningenoch bebyggelsens lokalisering. På riks- och länsnivå lämnar denregionala ^ulvecklingsplaneringen information framför allt i form av prognoseroch målsättningar för kommunernas folkmängd, ortsklassificering ^samlbefolkningsramar för planeringen i länen. Den fysiska planeringen angermarkhushållnings- och miljöaspekter som bör ^beaklas i vägplaneringen i olikadelar av ^landel. Den fortsatta fysiska riksplaneringen och den regionala^ulvecklingsplaneringen ^lorde komma ^atl beröra ^fakiorer som i hög grad kan^förbällra ^underiaget för vägplaneringen. ^Ell vägbyggnadsobjekthar alt passera en lång kedja av ^akliviieier från dess aktualiserande isamband med ^l.ex. kommunernasgeneralplanearbete fram till dess färdigställande. Den fysiska planeringen av^vägobjekten eller den ^s. k. projekteringen omfattar tre huvudfaser -lokalisering, utredning och detaljprojektering - som bör vara samordnade medden kommunala översiktliga och detaljerade bebyggelseplaneringen. Såväl den fysiska somden ekonomiska vägplaneringen har en stark regional och lokal förankring.Enligt ^väglagstiftningens föreskrifter skall vid byggande av väg hänsyn tasbl. ^lill näringspolitiska, sociala, ekonomiska och tekniska faktorer.Denna planeringsuppgift innebär sådana avvägningar av olika samhällsintressenpå olika nivåer alt den bör genomföras gemensamt av ochlänsstyrelsen. I den statligasysselsättningspolitiken ingår alt säkra en hög och jämn sysselsättning. Tillde ^sysselsättningsskapande ^ålgärderna hör beredskapsarbeten på vägar.Beredskapsarbeten på det statliga vägnätet har under 3 1979180. 1979/80:100 Bilaga9 34 utförts ^lill en^koslnad av 1 752 milj. kr. i löpande priser, ^vilkel ^moisvarar av de^lotala väginvesteringarna på ^detla vägnät under samma lid. Omfattningen avberedskapsarbetena 1978 har ^varil följande. Vägbyggande i Vägbyggande i Totalt Därav verkets regi riksvägar länsvägar Beredskapsarbeten drivsi såväl vägverkels som arbe^tsmarknadsverkets regi. väljer i samrådmed arbetsmarknadsverket i första hand ut lämpliga ^vägobjeki somberedskapsarbeten bland sådana som finns upptagna i ^flerårsplanerna. Medhänsyn till sysselsättningen inomolika regioner har dock ofta som beredskapsarbete utförts sådana objekt sominte finns upptagna i dessa planer. Önskvärdheten av ^atl ha tillgång ^lilllämpliga ^vägobjeki som beredskapsarbeten har varit speciellt markant vid enutökning av ^verksamhelen som påkallats av sysselsättningsläget under senareår. önskemål har även kunnattillgodoses trots all en myckel begränsad lid stått ^lill förfogande för ^atlpåbörja arbetena. har genomberedskapsarbeten i vägverkels regi en sammanlagd våglängd av öppnats för trafik. har arbeten med , som ^påböijats ^lidigare år, pågått.Objekt har ^påbörjals med en ^loial våglängd av . Mindre omläggnings- och ^förbältringsarbe-^ten har utförts till en ^koslnad av ca 200 milj.kr. 1.5 Utvecklingen inom samtaktuella arbetsuppgifter inom ^väg-^väsendets område Antalet fast anställdavid uppgick den ^lill 10504. Minskningen sedan den^Ijanuan 1978 ^ulgör 242 anställda. Om ^tillfälligl anställda,beredskapsarbetare och personal anställd hos verkels entreprenörer, medräknasvar hela personalstyrkan i böljan av ca 14020. Jämfört med samma tidförra året innebär del en ökning med 50 personer. alt ge avkall påsin grundläggande strävan att värna om anställningstryggheten har verket^kunnal minska sin personalstyrka. Dock kvarstår för såväl drift- sombyggnadsorganisationen vissa problem med regional och lokal överkapacitet. 1979/80:100 Bilaga9 35 För vissa personalkategorierär pensionsavgångarna ^belydande. Till bildenhör också all ^lidigare års ^rekryle-^ringsbegränsningar har orsakat enoförmånlig ålderssammansättning av personalen. Med hänsyn härtill måste ^verkelföra en aktiv ^rekrylerings^verksamhet. Förberedelser pågår förden slutliga ^omlokaliseringen av ^centralförvall-^ningen till Borlänge.^Omlokaliseringen genomförs i tvä etapper - ^höslen 1979 och ^höslen 1980.Vägverket och ^slatens ^irafiksäkerhelsverk samlokaliseras. ^Anlalel fastanställda på ^centralförvaltningen som uppgick till 777^kommeralt fram till augusti 1980successivt reduceras till ca 700. 1 fråga om organisationsutveckling kan framhållas allvägverket fr. o. ^m. utökades med en planeringsavdelning.Den centrala planeringsverksamheten som var uppdelad på skilda avdelningarhar därigenom ^kunnal sammanföras ^lill en avdelning. Del^ekonomiadminislrativa informations- och ^styrsys-^t^^e^ ^m^ som används inom ^omfallar rutiner för planering och budgetering,^saml kostnads- och ^preslalionsredovisning. Informations- och styrsystemet gerunderlag för ^etl decentraliserat beslutsfattande. Inom pågårfortlöpande ^ell ^lekniskl utvecklingsarbete som kan indelas i tvåhuvuddelar, nämligen forskning och utveckling ^(FoU) och produktionstekniskutveckling. Verkels ^FoU-arbele sker i huvudsak genom forskningsinstitut,framför ^alll ^slalens väg- och trafikinstitut, och konsulter. Denproduktionstekniska ^ulvecklingen utförs till största delen genom utnyttjandeav egna resurser vid såväl centrala som regionala enheter. 2.Vägverkets anslagsframställning för /81 ^m. Vägverkels ^verksamhel är uppdelad på följande^programinriktade anslag på driftbudgeten, nämligen ^Ämbelsverksuppgifler,^Drifl av statliga vägar. Byggande av statliga vägar. Bidrag till ^drifl avkommunala vägar och gator. Bidrag till byggande av kommunala vägar och galor.Bidrag till drift av enskilda vägar ^m.m.. Bidrag till byggande av enskildavägar samt Tjänster ^lill utomstående. Under /78 har anslagetByggande av ^mellanriksvägen tillkommit. Utöver dessa anslagfinns ^t.o.m. innevarande budgetår på ^kapilalbudgelen investeringsanslaget^Vägmaskiner ^m. har ^fömtsalt ^atl de nämnda anslagenbibehålls. ^Beiräffande ^invesle^ringsanslaget har ^fömtsalt all enpraktiskt anpassad anslagsform erhålls för ^della anslag i samband medinförandel av ^ell nytt statligt budgetsystem. För samtliga anslag på^driflbudgeien ^ulom Bidrag ^lill ^drifl av kommunala vägar och galor ochTjänster ^lill utomstående redovisar tvä 1979/80:100 Bilaga9 36 programnivåer, A och B, där A är den högsta och B^ulgör besparingsalternativ enligt regeringens anvisningar för myndigheternasanslagsframställningar. ^Eör anslagen Bidrag till drift av kommunala vägar ochgator och Tjänster till utomstående anges enbart en programnivå. Innehåll, inriktningoch kostnad anges för varje anslag och nivå. Dessutom anges inom resp. anslag^elt från ^budgeiårei 1979/80 ^reelll ^oförändrai anslag. ^Driftverksamhelen börenligt vägverkels uppfattning ha tillräcklig omfattning för ^atl Ulföra^serviceålgärder i erforderlig omfattning och läcka det periodiska ^behovel av^underhållsålgärder så ^atl vägnätet inte utsätts för kapitalförstöring. begär därför medel till vad ^verkel anser vara ^etl^vidmaklhål-^landeprogram såväl för ^slallig som för och enskildväghållning. framhåller ^atl enlägre medelstilldelning till ^drifl av statsvägar än vad som ^moisvarar^vidmaklhållandenivån innebär en uppenbar risk för ^atl person- ochgodstransporter inte skall kunna ske planmässigt och säkert på vägnätets olikadelar. Programnivå A för anslagetByggande av ^slalliga vägar utgör enligt en miniminivå förbyggnadsverksamheten som innebär all ^anla^lel trafikolyckor inte ökar och attmera målinriktade ^insalser kan göras för att förbättra bl. a. restid och miljösamt för ^atl förstärka och belägga ^gmsvägar. ^F^Yogramnivå B ^gmndas på denplaneringsnivå som regeringen ^angell inför ^flerårsplanernas ^uppräliande. Programnivå A för anslagetBidrag till byggande av kommunalavägar tar sikte på all delvis ^lillmölesgå de önskemål kommunerna framfört isamband med ^fördelningsplanearbeiet. Denna anslagsnivå möjliggör ^enligi^vägverkel ^yllerligare satsningar för ^atl komma ^lill rätta med den lågatrafiksäkerheten, den dåliga framkomligheten och miljösituationen i kommunerna.Programnivå B grundas på den planeringsnivå som regeringen ^angett förfördelningsplanen. Även för anslaget Bidrag till byggande av enskilda vägarredovisas två programnivåer. De redovisade programnivåernaär avsedda ^atl utgöra underlag för olika ^verksamhelsaliernaiiv medbeskrivning av konsekvenserna för den framlida verksamheten inomväghållningen. En sådan redovisning bör enligt underlätta förstatsmakterna ^atl göra sina avvägningar med utgångspunkt från trafik- och^vägpolilik samt med hänsyn till kraven från övriga samhällssektorer. Mot bakgrund av de redovisadeprogramnivåerna har ^vägverkel framlagt två ^verksamhelsaliernaiiv (I och 11).Därtill har i enlighet med regeringens anvisningar för myndigheternasanslagsframställningar ett ^besparingsaller-^nativ ^angetts,^verksamhelsaliernaiiv III. Inom^verksamhelsallernativ I, som medför de högsta kostnaderna, framför vägverketi årets anslagsframställning programnivå A för samtliga byggnadsanslag och inom^verksamhelsaliernaiiv II programnivå B. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 37 I likhet med tidigareår har ^vägverkel prioriterat ^driftverksamhelen. Följak^tligen har verket förs^åväl ^verksamhelsallernativ 1 som II framfört ^programnivä A församtliga anslag som avser ^drifl. Verksamhetsalternativ III omfattarprogramnivå B för statlig och enskild väghållning ^saml programnivå A förkommunal väghållning. har ^hemslälll all^ettdera av de två framförda ^verksamhelsal-^temaliven 1 och II börkomma i fråga för /81 (). Med hänsyn ^lillde starka krav som finns på ^väghållningsin-^salser ^saml statsmakternas^rikllinjer för den framtida väghållningen förordar ^vägverkel^verksamhelsallernativ I. De av ^vägverkel begärdaanslagsökningarna enligt de två första ^verk-^samhelsallernaliven framgår avföljande ^sammanslällning, i vilken också redovisas ^besparingsallernalivelenligt regeringens anvisningar för myndigheternas äskanden,^verksamhelsallernativ III samt pris- och löneomräkningens ^Slorlek. Bidrag till dri^f^t^ av kommunala Bidrag till drift av enskilda vägar Bidrag till byggande av enskilda ^Vägverkel föreslårsåledes för /81 enligt sitt högsta alternativ, all. I, en totalökning med 1206,7 milj. kr., till ca 5278 milj. kr. Enligt alt. II begär^verkel en ökning med 851,9 milj. kr. Pris- och löneomräkningen har ^beräknals^lill 348,4 milj. kr. eller på anslagen. I syfte all skapa^fömlsätlningar för en rationellare planering, projektering och budgetering^hemsläller ^vägverkel i ^likhei med ^lidigare år, all de ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 38 anslag som avser verksamhet under samma kalenderår somanslagen beviljas av - bidragsdelarna av anslagen Bidrag ^lill driftav kommunala vägar och gator och Bidrag till ^drifl av enskilda vägar ^m. ^m.- anvisas som övriga anslag, nämligen ^kalenderårel ^efler delanslagen beviljas av . Delta medför en nominell uppräkning av anslagenför all täcka anslagsbehovet under ^kalenderårel 1981 som för den kommunalabidragsdelen beräknas till ca 381 milj. kr. och för den enskilda bidragsdelen^lill 263 milj. kr. kostnadsnivå ^uiöver vad som framgår av den nyssredovisade sammanställningen. ^Vägverkel hemställer vidare att ca 250 milj. kr.per år av ^konjunkiurpoliliska medel, ^AMS-medel ^m.m., som under en följd avår ^varil av storleksordningen 500 milj. kr. och som verket även ^fömtsaltenligt redovisade programnivåer anvisas som ordinarie byggandeanslag. På ^kapilalbudgelen har disponerats ^invesleringsanslaget^Vägma^skiner ^m. som avser investeringar i förrådsfond.Förrådsfonden är ett instrument för finansiering, ^periodisering,^förmögenhetsredo^visning och ^förvallning av bl. ^driflanläggningar,fordon och maskiner som behövs för vägverkels ^verksamhel. ^Vägverkelförutsätter alt en praktiskt anpassad anslagsform erhålls i samband medinförandel av ^etl nytt statligt budgetsystem då medelsanvisningen överkapitalbudgeten upphör. Inför budgetomläggningen1980/81 föreslår enligt överenskommelse medkommunikationsdepartementet alt medel för ^invesleringar ianläggningstillgångar anvisas över anslaget B 2. ^Drifl av statliga vägar. Medanläggningstillgångar avses driftanläggningar, ^gmstagens markvärde, fordon,^vägmaskiner och färjor ^m.m. De omsättningstillgångar -^maleriel-^förrådsvaror och grustag ^(exkl. markvärde) - som harfinansierats med förslagsmedel inom förrådsfonden föreslås behandlas på sammasätt som gäller för material för ^vägöverbyggnad och ^halkbekämpning. Enplan för anskaffning av de ^omsätlningslillgångar som ingått i vägverkels förrådsfond liksom^omsällningslillgångarnas driftresultat redovisas i anslagsframställningen. har för budgetåret1980/81 tagit upp en programnivå med en beräknad medelsförbrukning av 227,6milj. Planen för investeringarna omfattar 1 1/för alt förinvesteringarna nå en anpassning av ^planerings-^och anslagsperioden ^lillanslaget ^Drifl av ^slalliga vägar, ^vilkel är ^elt kalenderårsanslag. Anslaget är ^ellkalenderårsanslag och verkets förslag avser . Anslaget omfattardelposterna ^cenlral ^adminislralion (andel), översiktlig vägplanering,fastställande av arbetsplaner, försvarsuppgifter och järnvägsärenden. Delprogrammet central ^adminislralion^omfallar vissa för vägverkels ^cenlralförvallning gemensamma ^kosinader.Budgeten för 1979/80:100 Bilaga 9 39 uppgår till , varav 9,7milj. för ^kosinader i samband med ^omlokaliseringen ^lill . ^Medelsbehovei för uppgår till , varav . förvägverkels centrala ^förvallning och ca 8 milj. kr. för genomförandeskedet av^omlokaliseringen ^lill . ^Målelför den översiktliga vägplaneringen är alt ta fram, analyseraoch ställa samman ^underiag för statsmakternas utformning av ^sam^hällels^vägpolilik ^saml ^atl utreda och formulera de såväl långsikliga som meraaktuella förutsättningarna för verkels konkreta planläggning. Under de kommande åren^vänlas ökade krav komma all ställas p^ä^ ^bälire planeringsunderlag och^planeringsmelodik inom den översiktliga vägplaneringen. Arbetet är inriktatpå en vidareutveckling av ^perspeklivplane^ringen. För verksamhetsåret^förulsälts oförändrad resursinsats, motsvarande ^ell medelsbehov av 2 460000kr. uppgiftervid fastställande av arbetsplaner regleras bl. a. i väglagen(1971:948) och i ^vägkungörelsen (1971:954, ändrad senast 1977:1130).^Eflerfrågan inom ^detla område är beroende av omfattningen, lokaliseringenoch svårighetsgraden av vägbyggandel. ^Medelsbe^hovei för för angivnaverksamhetsområde uppgår till , varav . ^ulgör ökade^annonskoslnader i samband med kungörande ^avfaslslällelsebeslut. Under ^delposlen försvarsuppgifter är ^målel ^atl bl. a. genom åtgärderbeträffande ^fredstida arbetsplaner och förändringsärenden, krigsvägsplaner,tillgodoseende av personal och materialbehov, ^försvarsulbildning ochsäkerhetsskydd initiera och samordna vägverkels beredskapsplanläggning ^samlförbereda dess ^organisalion. har i augusti1979 i enlighet med regeringens anvisningar ^överiämnat ^programplan för^delprogrammel Vägar inom programmet Transporter i del ekonomiska ^försvarei. Enligt anvisningarna förprogramplaneringen för perioden / 81- 1984/85 skall ^vägverkel planera delsför driftkostnader, dels för investeringskostnader. Programmet Vägar omfattartvå programnivåer A och B, varav B utgör ^besparingsaltemativ. Driftkostnaderna skall enligtanvisningarna planeras inom en kostnadsram av . i 1979 årskostnadsnivå. för ^driflkostnader under år 1981.^Driftkosinader till följd av ^invesleringar uppgår för år ^I98I till I ^lOOOOkr. Investeringskostnaderna under programmetVägar skall enligt anvisningarna för treårsperioden /81-1982/83 planerasinom en ram av 41 milj. kr. vilket motsvarar en årlig ^koslnad av 13,7 milj.kr. ^I98I lar ^vägverkel i programnivå A upp investeringar ^lill ettbelopp av . I programnivå B har samma insatser förutsatts bortsettfrån en minskad materialanska^ffning på . Sammantaget begär för år 1981till dessa delprogram i programnivå A 19,7 milj. kr. och i programnivå B 19,3milj. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 40 För järn ^vägsäre ^nden ^m. väntas för denkommande femårsperioden inte någon större förändring av resursinsatserna. Förår 1981 beräknas anslagsbehovet till ,^vilkel innebär oförändrad reell nivå jämfört med . S^ammanlagt begärs för år1981 under anslaget ^Ämbelsverksuppgifler i programnivå A 33,4 milj. kr.innebärande en ökning med 9,8 milj. kr., varav pris- och löneomräkningen ^ulgörca 2 milj. kr. 1 programnivå B begärs 32,9 milj. kr. 2.2Drift UV statliga vägar Anslaget är ^etlkalenderårsanslag och avser framförliggande kalenderår. förslagavser således år ^I98I^.^ Den egentliga drift verksamheten omfattar service- och underhållsarbeten. Därtill utför ^driflor-^ganisalionen förbättringsarbeten, ^främsl på detsekundära och ^ter^tiära ^länsvägnätel. ^Servicearbelenomfattar åtgärder för ^atl på kort sikt säkerställa framkomligheten förtrafiken och berör därvid såväl ^res^haslighel som säkerhet och i vissutsträckning bekvämlighet och miljö. Som exempel på ^ålgärder kan nämnas^snöplogning, ^halkbekämpning, reparation av mindre skador, ^hyvling ochdammbindning på grusvägnätet. Underhållsarbetenomfattar ^ålgärder för ^atl vidmakthålla vägens standard genom ^l.ex. dikning,^fömyelse av slitlager och vägmarkeringar. De olika ^delama av^driftverksamhelen är beroende av varandra. En utebliven förbättring ellerunderhållsåtgärd kan i en del fall under kortare lid kompenseras genom ökadservice. Så kan t. ex. ersättning av ett asfaltslit-lager skjutas något årframåt i tiden genom ökade reparationer. Del allmänna ^målel för^driflverksamhelen har med ^utgångspunki från väglagen av ^vägverkel tolkats såalt driften av ^vägama bör ske så att en i förhållande ^lill trafikvolymenlikvärdig standard vad avser trafiksäkerhet, ^reshaslighel, miljö ^elc. kan^upprällhållas på vägnätet i landels olika delar. Den nuvarande nivån på^servicearbelen och därmed också på beredskap bedömer varaen ^förutsäuning för att såväl ^person-^som godstransporter skall kunna skeplanmässigt och säkert under olika väderleksförhållanden, vilket i sin lur ärav stor ^belydelse för övriga samhällsfunktioner. ^Enligi vägverkels bedömninghar medelstilldelningen under ^1970-lalet ^lelt till alt servicenivån pågrusvägar under ^barmarkstid ^varil för låg. ^Eör alt i ^vägnätel^invesleral ^kapiial skall kunna vidmakthållas, måste underhållsarbetenfortlöpande utföras. Med hänsyn ^lill all förslitningen ^inle bör ske mer äntill en viss, ^opiimal, nivå ^måsle underhållsarbeten utföras med vissatidsintervall. Intervallen, som för många arbeten ^lill ^slor ^del bestäms avtrafikflödet, är olika för olika ^underhållsålgärder. måste en del avhela del berörda ^vägnätel åtgärdas som nått den optimala förslitningsnivån.Denna del utgör det periodiska behovet. Om en del av vägnätet som ^nåll denoptimala förslitningsnivån ^inle kan åtgärdas uppstår 1979/80:100 Bilaga 9 41 ^ell ackumulerat behov. ^Della behovuppskattar ^vägverkel ^f^ ^n. uppgå ^lill ca I 200 milj. kr. ^Driftåtgärdemas karaktär,främst då servicearbeten , medför all ^driftorganisalionen ^inle kanhålla en balanserad sysselsättning enbart med service- och underhållsarbeten.De sysselsättningsproblem som korttids-variationer i ^arbelel skapar ^måsle ihuvudsak ^möias med förb^ål t ^ri ^ngs-^arbelen.De förbättringsåtgärder som utförs av ^driftorganisalionen medför all angelägnabehov på främst det sekundära och ^tertiära ^länsväg^nätel kan åtgärdas förlåga ^kosinader. har ^vägverkelupprättat en ny ^femårig verksamhetsplan för . Den ^lotala volymen i den nya planen är baserad påförutsättningarna ^atl - serviceåtgärder utförs i erforderligomfattning för att upprätthålla säkerhet och framkomlighet, - ^underhållsålgärder utförs i enomfattning som svarar mot det periodiska behovet, - ^förbätlringsarbelen utförs i sådanomfattning ^atl ^årsbalanserad sysselsättning erhålls för ^drifipersonalen,satsningen på trafiksäkerhetsfrämjande punktåtgärder ökar samt all andelenbelagd v^åglängd kraftigt ökas. Parallellt medverksamhetsplaneringen har en resursdimensionering av verkets driftorganisationulförts, med utgångspunkt års anslag. ^Vägverkel har för år1981 redovisat två programnivåer, A och B, för anslaget Drift av ^slalligavägar. Programnivå A som ^ulgör ^etl ^vidmakthål-^landeprogram uppgår till 2640milj. och nivå B som utgör ^ell ^bespa^ringsaltemativ till 2430 milj. kr.Fortlöpande rationaliseringsvinster inom driftverksamheten antas för bådeprogramnivå A och B klara kostnadsökningar ^p. g. a. vägnätsförändringar,trafikökning på ^saml ^arbeismil^jöåtgärder. Fördelningen på delprogramför nivå A framgår av följande sammanställning. Till delprogram direkt hänförbara kostnader Gemensamma kostnader - kalkylmässigt fördelade Det ordinäradriftanslaget för uppgår till 2 235 milj. kr. Pris- och ^löneomräkninguppgår till ca 192 milj. kr. Programnivå A angerkostnaderna för ^elt vidmakthållande, dvs. vad som krävs för alt - utföra serviceåtgärder i erforderlig omfattning 1979/80:100 Bilaga9 42 - tillgodose del periodiska ^årliga^behovel av ^underhållsarbelen