prop · G303142 · 1979-12-31 00:00:00 — pekar på att rådet i andrasammanhang har framhållit vikten av att frihelsberövande sanktionerutnyttjas med stor återhållsamhet i kriminalpolitiken, jfr bl.a. rapporten (BRÅ Rapport 1977:7). I fråga om sådan näringsverksamhet somgjorts lill föremål för en så ingående samhällelig kontroll som den yrkesmässigatrafiken bör samhället enligt BRÅ:s uppfallning i försia hand genom utomstraffrättsligaåtgärder söka komma till rätta med eventuella missförhållanden. BRÅ äremellertid samiidigi medvetet om atl utvecklingen i fråga om svartåkning måstebetraktas som oroväckande. Särskilt allvarligt är enligt BRÅ alt svartäkningenkan uigöra en fara för trafiksäkerheten, bl. a. genom all fordonen inte blivilkontrollbesikligade för trafiken, atl förarna saknar erforderlig kompetens ochatl gällande arbetstidsreglering inte följs. BRÅ är mol bakgrund härav berett atltillstyrka en viss skärpning av sanktionen mol olaga yrkesmässig Irafik. BRÅpekar vidare på värdet från straffprocessuell synpunkt av att fängelse införs istraffskalan för det aktuella brottet. Med fängelse i straffskalan öppnasnämligen möjlighet lill husrannsakan och andra straffprocessuella tvångsmedel isamband med ulredning om brott mot yrkestrafiklagstiftningen. BRÅ menar emellerlidalt utredarens förslag om en särskild grov latitud av brottet olaga yrkesmässigirafik kan undvaras. Enligt BRÅ:s uppfauning bör straffet för olaga yrkesmässigtrafik vara böler eller fängelse i högsl . 1 förarbelena tillbestämmelsen bör anges att den normala sanktionen bör vara böter, medanfängelse bör kunna lillgripas i fall där brottsligheten framstår som särskiltallvarlig. Därvid bör i förarbetena även anges sådana omständigheter somsärskilt bör beaktas vid denna bedömning. BRÅ anser atl uiredaren i sitt förfaltningsförslaghar angett tre viktiga sådana omständigheter. BRÅ pekar också på att detnyligen har presenterats en undersökning, "Svart taxi" - enkartläggning av illegal taxiverksamhet i Siockholm, som belyser problemet medolaga yrkesmässig trafik på taxiområdet. Vidare framhåller BRÅ att de förslagutredaren lägger fram om större företagsenheter och samverkan i fastare formerinom branschen också allmänl sett lorde kunna medverka lill att olika missförhållandenkan begränsas. En sädan utveckling är önskvärd inte bara för atl underlätta denfiskala kontrollen utan även för alt skydda sund konkurrens inom taxinäringen. Prop.1979/80:142 166 framhåller alt det är naturligtatl man särskilt för atl skydda elt reglerat system vill skärpa kontrollen ochhöja straffpåföljden. Den i betänkandet förordade straffpåföljden för s. k.svartåkning - böter eller fängelse i högsl eller i grova fallfängelse i högst ell år - framstår dock som alldeles för hög i förhällande tillbrottets art och svensk rällstradifion. Gör "svartåkarna" sigskyldiga till brottsliga gärningar mot kunderna, vilkel det enligt ulredningenfinns risk för, skall delta självfallet leda till lagföring och siraff i denordning som gäller för brottet. delar utredarens uppfattning all denolaga yrkesmässiga laxitrafiken utgör en illojal konkurrens mot de seriösautövarna som utnyttjandet av s. k. svartåkare innebär betydanderisker för kunden. Den föreslagna slraffskärpningen måste dock kombineras meden ändamålsenlig övervakning för att önskvärt resultat skall erhållas. tillstyrker enstraffskärpning samt ekonomiska sanktioner för all komma till rätta medolagligheten. Anledningen till rådande förhållanden är utan tvekan denbristfälliga kontrollen från vederbörande myndigheters sida, varför enskärpning i detta avseende är angelägen. i lillslyrkerstraffskärpningen, 1 fråga om ett avgiftssystem anför att redanden motivering utredaren angett - dvs, alt denna typ av brottslig verksamhettorde ulföras av personer med svag ekonomi - borde vara skäl nog atl inte ensöverväga denna påföljd. i län anför att slrängare påföljd inlehar nägon allmänpreventiv effekt såvida inle de brottsliga gärningarnaeffektivt beivras - snarare tvärtom. Den trånga flaskhalsen är här polisens spanings-ochutredningsresurser. Som det nu är måste polisen starkt prioritera i sinverksamhet och brott som olaga yrkesmässig trafik hamnar av nalurliga skälganska långt ner på polisens prioriteringslista. vill emellertidinle motsätta sig förslaget i denna del, eftersom den s. k. svartåkningenspeciellt i storstäderna är ett stort problem till förfång för bäde allmänhetenoch taxi. i anser atlbetydelsen av en straffskärpning inte skall överskattas. Väsentligare änstraffskärpning är enligt alt del sker en skärpt övervakning avtaxitrafiken. framhåller också att förslagel om en skärpllagstiftning för olaga taxitrafik kan bli verkningslöst, om inte polisenskärper sin övervakning. tillslyrker i princip uiredarensförslag till skärpning av påföljderna för olaga yrkesmässig trafik. Det äremellertid enligt förbundet angelägel att vid den slutliga utformningen av enändrad författningstext beakta dels den definitionsmässiga "iredelningen"av yrkesmässig busstrafik, som kan föranleda speciella och i rättspraxis ännuoprövade tolknings- och avgränsningsproblem och därav följande omedvetnaöverträdelser, dels att den driftansvarige i en stor trafikrörelse har en slörreexponeringsyta för upprepade överträdelser än enmansföretagaren. Med hänsynhärtill bör ell slutligt förslag till ändring av 4 kap. I § YTL vara mindrekategoriskt utformat i fråga om kriterierna 1 och 3 för bedömningen av ombrottet är grovt. Prop.1979/80:142 167 Propositionenshuvudsakliga innehåll............................... ...... I Förslag till lag om ändring i yrkestrafiklagen (1979: 559). Utdrag avregeringsprotokoll .............. 3 1 Inledning ............................................................................ 3 2 Föredragandensöverväganden ................................... 5 2.1 Taxi i den kolleklivatrafikförsörjningen..................... ..... 5 2.2 Taxis företagsstruktur .............................................. ..... 7 2.2.1 Olika företagsformer ........................................ 7 2.2.2 Turordningsprincipen ochlämplighetsprövningen 9 2.3 Tillståndsgivningens närmare inriktning ................. 13 2.3.1 Behovsprövningen............................................ ... 13 2.3.2 Stationsortsbegreppet ................................... ... 14 2.3.3 Befordringspliktens ulformning ...................... ... 16 2.4 Beställningscenlraler och annansamverkan .......... 18 2.5 Taxitaxan .................................................................. 19 2.5.1 Taxans utformning, dricksen ochtaxametern 19 2.5.2 Taxefastställelsen .......................................... .. 23 2.6 yrkesmässig trafik .......................................... ... 24 2.7 Övrigt ...................................................................... 27 2.7.1 Trafiktekniska frågor ...................................... 27 2.7.2 Samråd i yrkestrafikfrågor ............................... ... 27 2.7.3 Vissa frågor om inlösen av taxirörelse.............. ... 28 2.8 Författningsmässig reglering, m. m........................... 28 3 Hemställan...................................................................... .. 29 4 Beslut.............................................................................. .. 29 Betänkandet (DsK 1979:4) TAXI - krav och utvecklingsmöjligheter 31 Sammanslällningav remissyllrandena över betänkandet 143