prop · G303168 · 1979-12-31 00:00:00 — understryker atl detaljhandeln äroch kommer att vara beroende för sin konkurrenskraft och utveckling avmöjligheter att anställa dellidspersonal. universitets jämslälldhelskommltlé tycker att man börunderlätta övergången till successivt längre arbetstid genom att undvika atllåsa vissa tjänster till l.ex. I utredningen föreslås alt småbarnsföräldrar som arbetarnattskift bör få förtur hos arbetsgivare lill arbete . Rikspolisslyrelsenmenar all frågor om att erbjuda övergång från nattarbete lill dagarbete måsteprövas med beaktande av önskemål och motiveringar från berörda arbetstagare.Vård av egna minderåriga barn är ett skäl som skall beaklas dock utan alt ialla lägen berättiga till förtur vid en priorilering. I och med kvinnornas ökade inträde på arbeismarknaden harde sociala problemen med avvikande arbetstider ytterligare betonats och främstdå i fråga om barnomsorgen. Även om forskningen om arbetstidens effekler ochsocialt och medicinskt visar alt del vore önskvärt all inskränka förekomsten avskiftarbete finns del stora områden på arbetsmarknaden där avvikandearbetstider är och kommer att förbli helt nödvändiga, l.ex. inom sjukvärd ochkommunikationer. Alt utestänga småbarnsföräldrar från arbete inom just dessaområden är enligt LO inte realistiskt. Att ge småbarnsföräldrar förtur tilldagarbetstid vore naturligtvis önskvärt, men knappast realistiskl, anser LO.Det finns också andra grupper, äldre och personer som är särskilt känsligafysiologiskt eller på annat sätt för avvikande arbetstider. Dessa har ocksåbehov av förtur till de begränsade dagarbetstider som finns atl tillgå på mångaarbetsplatser. Den bristande barnomsorgen i samhället bidrar också till attkvinnorna i stor utsträckning söker sig till l.ex. ständigl nattarbete inomsjukvården och kvällsarbele inom detaljhandeln eller s.k. motskift för att påså sätl få barnomsorgen ordnad. Självklart bör strävan vara att anpassa arbetslivet efterbarns och föräldrars behov. Men enligt LO:s uppfallning handlar del omlösningar . På kort sikl måste omsorgen om de barn som har Skr.1979/80:168 58 förvärvsarbetande föräldrar med obekväma arbetstider lösas.Detta måste ske som forskningen om hur barnen påverkas avföräldrarnas arbetssituation uiökas. Pa lile bör en successivförändring iiv arbetslivets villkor föra med sig all både barn och föräldrarfår del bättre. Vi kan emellerlid inle förändra arbelslivei pa cn gång - ochbarnen får under liden inle drabbas så hån som de gör i d;ig. LO vill siarkt uiidcrstrvkaatt samhällets barnomsorgsskyldighel måste omfalla också de här barnen. Moderata sainllngspariieis kvinnoförbund framför dock bl.a.följande. slöder förslagel omsmåbarnsföräldrarnas förtur lill arbele pä . Moderaia Kvinnoförbundeivill kraftigt understryka meningen, att det inle i någol fall kan anses försvarsbartatt inrätta nattöppna daghem, s.k. "niitihem". Barn bör under allaförhållanden ges den trygghel del innebär all få sova i sin egen säng och i silteget hem. Där problem med barntillsyn nalletid uppslår, måste tjänster ocharbetstider ändras med slörre flexibilitet än vad som sker . anser all allasmåbarnsföräldrar måsle få räll lill dagarbete, möjligen med undantag förmycket smä förelag och i glesbygd. menar att småbarnsföräldrar somarbelar nattskift bör ha rätl till arbete och att denna fråga är så viktigalt det bör bli en lagstadgad rätt för småbarnsföräldrar all slippa nattarbete. SAF, SI, SHIO och Svenska Handelskainmareförbundei är posilivatill tanken all småbarnsföräldrar i görligasle män bör erbjudas förtur lill dagarbelemen anser atl det måsle avgöras lokall inom varje företag. Förutsättningarnatorde variera med hänsyn till arbetsuppgifternas art och nödvändigheten avandra hänsynstaganden, varför t.ex. en generell lagstiftning ej är möjlig. Flera remissinstanser betonar vikten av att arbetsgivareupplyser sina anslällda med små barn om rälien lill föräldraledighet ochkortare arbelslid och då särskilt stimulerar männen all ulnyllja sin lagliga rätl.Folkpartiets kvinnoförbund ser rätten lill sextimmars arbetsdag försmåbarnsföräldrar som ett välkommet bidrag lill ett mjukare arbetsliv. Reformenbör kompletteras med en ersättning för inkomstbortfallet för att bl.a.stimulera småbarnsfäderna atl också förkorta sin arbetsdag och fortsätter: På arbetsmarknaden måste också männens rält lilldeltidsarbete och barnledighet klarl konkretiseras. En barnavårdande man har svårl all få föreståelse hos arbetsgivaren för all avbryta sitl arbele avfamiljeskäl. har av männen valt att varabarnlediga. För att denna viktiga reform inte skall slå tillbaka som en bumerangär det brådskande atl aktivt påverka arbetsgivarna fram mol en attitydförändring,som gör det nalurligl för dem att en far stannar hemma och lar hand om siltbarn. Genom information och påverkan måste arbetsgivarna fås all se enbarnavårdande parenies i de anställdas karriär som en självklar räll ochförmän, aniingen det gäller man eller kvinna. Skr.1979/80:168 59 Kriminalvårds.siyrel.sen har erfarii all rätten tillförkortad arbetstid för småbarnsföräldrar ulnylljas av många kvinnor men av fåmän inom kriminalvårdsverket. Informationsinsatser om rätlen till föräldraledighelsaml verkets posiliva inställning har inle nämnvärt bidr;igit lill någonförändring. SAF, SI, SHIO och Svenska Handdskammareförbundel anser inleatl del är arbetsgivarnas uppgift atl informera småbarnsfäder om räll tillföräldraledighet. Däremot menar man att arbetsgivare skall ge upplysningar isamband med förfrågningar och också underiälla för både män och kvinnor attutnyttja de möjligheter lill ledighel som ges enligi avtal och lag. SHIO och Svenska Handdskammareförbundelframhåller all arbelsmarknadens parler forllöpande arbelar medarbetsvärderingssystem för att försöka eliminera eventuella brister. /SR stöder kommitténs uppfattning all en nyarbetsvärdering är önskvärd. Organisationen anser atl värderingar av olikayrken är en av de kärnfrågor som måste lösas för att uppnå jämställdhet mellankvinnor och män på arbetsmarknaden. En arbetsvärdering i vilken man inte bara,som oftast fallet är , ulgår från arbetets direkta ekonomiska betydelseutan även beaktar mänskliga och sociala aspekter. YKR anser att en förändrad arbetsvärdering är angelägenför kvinnorna, som oflasl sysselsätts inom lågt värderade befattningar. Dettahar konserverat de rådande könsrollerna. Fredrika-Bremer-Förbundet föreslår all arbetsinsatser skavärderas med hänsyn till arbetets art och oberoende av om de brukar utföras avmän eller kvinnor. vill speciellt betona önskemålelom en ny arbetsvärdering. anser alt en arbetsorganisation sompräglas av gemensamma insatser mer än individuella prestationer är en vikligförutsättning för att nå jämställdhet i arbetslivet. En sådan organisationskulle också bidra till en förändrad arbetsvärdering. Bland de remissinstanser som stödjer förslaget alt vård avbarn bör räknas som merit vid anställning och utbildning återfinnslänsstyrelsen i . KF, StudieförbundetVuxenskolan, lOGT/NTO, ArkileklFörbundel, Fredrika-Bremer-Förbundet. i likhet med SAF, SI, SHIO och Svenska Handdskammareförbundelär tveksam till förslaget och ifrågasätter om vård av egna barn börtillgodoräknas i andra fall än då arbelsuppgifterna i den akluella tjänsten ärlikartade. SAMN påpekar att enligt förordningen om tillgodoräknandeav tid för föräldraledighet vid tillsättning av statligt reglerad tjänsl (SFS1978:61) Skr.1979/80:168 60 räknas liden för vård av egna barn som merit vid befordrandäremot ej vid inträde på arbetsmarknaden. Om hemarbete belraklades som yrkeserfaren-helskulle del gynna kvinnornas möjligheter till statlig anställning. 3.5 Stöd till hemarbetande Några remissinstanser har kommenterat förslaget omuppsökande verksamhet och stöd till hemarbetande bl.a. AMS som anför: Slyrelsen anser all orsaken till atl många av dessakvinnor inte tar kontakt med förmedlingen inte nödvändigtvis är okunnighet omförmedlingen och förmedlingens sätt att arbela. Del är säkert i mänga fall istället en realistisk bedömning av de hinder som föreligger för deras inträdepå arbetsmarknaden, l.ex. i form av brisl på barnomsorg, kommunikationer ellerarbetstillfällen. Styrelsen har goda erfarenheler av uppsökande verksamhet,riktad mol grupper som slår ulanför arbetsmarknaden, och en sådan åtgärd skullesäkert också på många sätt kunna innebära ett slöd för dessa kvinnor.Uppsökande verksamhet är emellerlid mycket resurskrävande och förmedlingen kanför sin del inom dagens givna resurser inte prioritera sådan framför service lillde sökande på förmedlingskontoren. Förmedlingens s.k. alu-kurser och vägledningsgrupperhar visat sig vara goda instrument för slöd till återvändande kvinnor.Styrelsen skall verka för atl aktiviteter av det slaget inom ramen för de nyaarbetsmarknadsinstituten blir etl än effektivare stöd för återvändande kvinnor. När det gäller invandrarkvinnorna borde kommunerna isamband med den uppsökande verksamhel. som regelmässigl sker beträffandealfabetiserings-undervisningen, även upplysa invandrarfamiljerna om betydelsenav atl alla invandrare skaffar sig kunskaper i svenska språket och därvidhänvisa till de kurser och slödålgärder (barnomsorg etc), som står till buds. SAF, SI, SHIO och Svenska Handelskainmareförbundei menaratt jämslälldhelskommitlén inle klarl definierat "hemarbetande" ochanser atl del kan vara svärl urskilja en grupp hemarbetande från övrigaarbetssökande. Vidare fortsätter organisalionerna: Vi kan ej heller finna det motiverat attarbetsmarknadsverket arbetar på etl annal sätt med en viss grupp arbeissökandeän andra. Avses emellertid med förslagel alt inbjuda sådana som varit hemma etlvisst antal år lill information på arbetsförmedlingen eller studiebesök på etlförelag är del sådana åtgärder som redan förekommer och som vi är positivatill. Moderaia sainllngspariieis ungdomsförbund är tveksamma tilluppsökande verksamhet hos hemarbetande och motiverar del på följande sätl. Kraven pä att småbarnsföräldrar så snabbt som möjligtåtergår lill yrkeslivet är stora och många föräldrar får känslan avaU de ligger sainhällel lill lasl. alternativt gör sina barn en orättvisa, närde i stället vill la hand om dem själva. En undersökande tjänsteman från arbelsförmedlingenblir därför ytterligare press på dessa föräldrar som säkert själva har förmågaatt söka sig till arbetsförmedlingen när de finner det lämpligl. Skr.1979/80:168 61 anser vi alt förslagel ger en vision av ell bevakande förmynd;irs;imhälle,som vi ställer oss starkt kritiska till - oavsett vilkel syftet iir. Moderaia samlingspariiets kvinnoförbund har liknandesynpunkter och menar att uppsökande verksamhet bland hemarbetande kvinnor kan negaiivtpåverka kvinnans egna val och anför bl. Däremoi kräver Moderata Kvinnoförbundetall man satsar påinformation i alla former om rättigheter och möjligheter för kvinnorna attarbeta ulom hemmel; bidrag till omskolning, ulbildningschanser etc. De medel,som föreslås användas till uppsökande verksamhet kan då användas till sakligoch väl ularbelad informalion på olika nivåer och inom olika områden. universitets jämslälldhetskoinmitié anser alt hemarbetandekvinnor vistas i en isolerande miljö. De ulgör en dold arbelslöshetsgrupp ochbör med hjälp av uppsökande verksamhel erbjudas yrkesarbete och/eller uibildning. är posilivi lill uppsökande verksamhelför all klarlägga dold arbetslöshet och specielll bland glesbygdskvinnor. Ålgärdermåste till för au arbetsmarknaden i glesbygd skall bli mer differentierad. SAF, SI, SHIO och Svenska Handelskammareförbimdelinstämmer i vad som sägs beträffande SSA-rådens verksamhel och de övrigaåtgärder som jämställdhetskommitten framför om otraditionell praktik m. m. ochpåpekar att organisationerna redan medverkar i dessa sammanhang. Kriminalvårdsslyrelsen undersiryker vikten av all del elablerasell samarbete mellan skola, arbetsmarknadsmyndigheter och enskilda myndigheler.Behovel av styrd pryo samt myndighetens förutsättningar atl ställa upp medhandledare etc. kan då på elt mer ändamålsenligl sätt komma lill ultryck ivarje myndighets praktikplanering. 3.7 Positiv särbehandling vid AMU och beredskapsarbete I detta sammanhang framhåller AMS: Arbetsförmedlingen tillämpar i enlighel med avarbetsmarknads- och skolöverstyrelserna utformat program för jämställdhet inom AMUen positiv särbehandling för underrepresenleral kön vid utlagning av kursdellagare.En uppföljning av bl.a. denna del av verksmheten kommer att äga rum undi.rvåren 1980. Som en följd av den nya lagen om jämställdhet iarbetslivet kommer det vidare att bli nödvändigt med överläggningar mellan arbelsförmedlingenoch arbetsmarknadsparlerna beträffande konsekvenser av lagen om arbetsmarknadsutbildningensinriktning och omfattning. Erfarenheterna har visat. a. i samband medrekrytering av arbetskraft till förelag, som beviljats regionalpolitiskt stöd,all del ofta ställs krav på att man måsle vara ulbildad "i förväg"för att få anställning. Skr.1979/80:168 62 Kommiitén föreslår, alt de speciella ålgärder som vidtas isamband ined ökade insatser för jämställdhet i samhället, skall kunna ulförassom beredskapsarbete. Sådana lillfälliga eller "tidigarelagda" uppgiflerkan enligi siyrelsens bedömning ingå i planeringen för beredskapsarbeten.Beredskapsarbetets syfle på della liksom på andra områden måste dock vara atlge arbetslösa sysselsättning, då andra arbetsuppgifter saknas, och får inle blien alternativ finansieringsform för ordinarie arbetsuppgifter. Kommilléns övriga förslag lill ålgärder beiräffande beredskapsarbelentillämpas redan till en del inom arbelsförmedlingen. beredskapsarbelen anges atl " vidanvisningen skall eflerslrävas att en så jämn fördelning som möjligt mellan könen uppnås påarbetsplatserna". Könsfördelningen inom beredskapsarbetena harförbättrats, men moisvarar ännu inle förhållandena ifråga om arbetslöshetensfördelning. Slyrelsen följer emellertid verksamhelen kontinuerligt och kommerom del behövs all bygga ut bestämmelserna i de nu gällande anvisningarna. Slatsanslälldas Förhund finner ingen anledning till kvoterar beredskapsarbeiena så att kvinnor får den andel som moisvararderas andel av arbelslöshelen. Man delar emellertid kommilléns uppfattning atl anlaletyrkesområden för beredskapsarbelande bör utökas. /SR tillstyrker principen om företräde för underrepresenleratkön vid lika meriter men avvisar tanken på en kvotering efter kön till vissaberedskapsarbeten. I stället bör främjandelagens intentioner styra förmedlingsarbeleläven beträffande beredskapsarbeten. Moderaia samlingspartiets kvinnoförbund är positivt tillförslagen och vill betona vikten av att AMU-ulbildningen breddas till attomfatta fler lämpliga utbildningar för flickor. är i princip motståndare lill könskvoleringmen kan tänka sig atl ge underrepresenleral kön förelräde lill viss form avarbetsmarknadsutbildning för att bryta den ensidiga könssammansättningen. 3.8 Jämställdbetsplanering vid företag Remissinstanserna uttrycker olika åsikter omkönskvotering, några är positiva bl.a. AMS som tillstyrker att försök genomförsmed ulvidgade kvoleringsregler och förutsätter alt de slutliga bestämmelsernaom detla utarbetas i nära samarbete mellan berörda myndigheter och de centralaarbetsmarknadsmyndigheterna. SAMN är positiv lill att uividga könskvoteringen lill altgälla även andra statliga bidrag än det regional-politiska stödel för altpåverka förelagens jämslälldhetsplanering och fortsätter. Inom statsförvaltningen har ej könskvotering prövats föratt öka kvinnornas del av arbetsmarknaden. Kvotering har dock förekommit närdel gäller män men hos dessa myndigheler anses det nu besvärande med enkvotering som kommer att "drabba" männen. Del står helt klart alt yllerligare anslrängningar behövshos arbelsgivare Skr.1979/80:168 63 och arbelsförmedlingsorgan för atl rekrytera underrepresenleralkön till befallningar inom yrkesområden med ojänin könsfördelning. Fredrika-Brcmer-Förbundel anser atl alll statligt stöd ochbidrag som ulgår i samband med all nya arbetstillfällen skapas bör könskvoteras. Grupp 8 I Siockholm säger definiiivi nej lill kvotering avmän in på iradilionella kvinnliga arbeisområden och ja lill kcinskvotcringenbart för kvinnor in på traditionellt manliga jobb. Andra remissinstanser är negaliva till kvotering.Televerket anser att inom verkets arbetsområden framstår kvoteringsåtgärder somorealistiska och verket tar därför avstånd från denna form av särbehandling somprincip. SAF, SI, SHIO och Svenska Handetskammareförhundci anför: Vi ifrågasäuer starkt att en sådan kvotering skulle bidratill förbättringar. Erfarenheterna av hillillsvarande könskvolering saml ulnylljandegradenav jämslälldhelsbidragel visar alt liknande ålgärder ej får nämnvärd effekl.Däremot bidrar de till en icke önskvärd byråkrati. Vi vill diirför bestämtavstyrka såväl en fortsall tillämpning av könskvotering vid regionalpolilisklstöd som varje utvidgning till andra områden. vill avveckla könskvotering vid regionalpolilisklförelagsslöd eflersom del kan molverka målsättningen på regional balans. Därföraccepterar man inte heller könskvoleringsvillkor vid övriga former av statligtstöd och beställningar. Ensamståendes intresseorganisation anser inte attkvotering bör förekomma vare sig vid tillsättning av tjänsler eller beiräffandeintagning lill läroanstalter. 3.9 Fortbildning i Jämställdhet förslag om forlbildning ijämställdhet för främst arbetsmarknadsverkets och arbelarskyddssiyrelsenspersonal samt andra statliga myndigheter kommenteras av en del remissinslanser. Den attitydpåverkande fortbildningen i samband med jämställdhetsarbeiet,som bedrivs inom arbetsmarknadsverket, är inle, som kommillén hävdar, främstförbehållen förmedlarna. Den riklas även lill bilrädespersonalen och ståröppen för länsarbetsnämndernas och dislriktsarbelsnämnder-nas ledamöter. Verkelkan dock av resursskäl inle öppna sin internutbildning för personer, som slår ulanförverkel. uppgifl vad gäller jämställdhetsproblemi arbelsmiljön är i huvudsak atl fästa uppmärksamheten på dessa frågor och alllämna information. Slyrelsen har därför startat en sådan fortbildning, somkommittén föreslår i betänkandet, för yrkesinspeklörer beiräffande psykosocialaaspekter på arbetsmiljön. Av utbildningen, vilken omfattar ochåterkommer en till . ägnas en halv dag al temat "arbelsmiljö,arbetsorganisation och jämställdhet". Skr.1979/80:168 64 SAMN instämmer i kommitténs förslag om fortbildning ijämställdhet liksom SCB som påpekar alt för att en sådan åtgärd skall få någongenomslagskraft iir del inte minst viktigt alt utbildning i jämställdhet narden iirbetsledande personalen. SAF, SI, SHIO och Svenska Handelskammareförbundei anseralt i samband med fortbildning i jämställdhet kan det vara lämpligt all imyndigheternas ordinarie forlbildningsprogram lägga in avsnitt om l.ex. lagaroch avtal på området samt den policy myndigheiema slår för. YKR konstaterar med lillfredsslällelse alt förslag till ålgärderomfattar vidgad fortbildning i jämställdhet men anser del angeläget atl ocksåpersonalchefer och företagsledare, som anställer och befordrar personal, fårgenomgå motsvarande utbildning. Vidare anser YKR all jämslälldhelskommitlénbör verka för alt arbetsförmedlare och yrkesvägledarc aklivi påverkar lill etticke könsbundet studie/yrkesval. HSB anser alt i kurser i ledarutveckling måsle jämställdhelsfrågor,familjeliv och föräldrautbildning behandlas. 4 Familjepolitik och familjerätt 4.1 Mål för familjepolitiken Moderata samlingspariiels kvinnoförbund anser atl bådaföräldrarna har samma räll och skyldighet till såväl försörjaransvar sompraktiskt ansvar för hem och barn - den principen måste vara vägledande förallt konkret och ideologiskt jämställdhelsarbete. Vidare anför moderata samlingspartietskvinnoförbund. Moderata Kvinnoförbundei delar ulredningens principiella åsikl.nämligen att åtgärder inom familjepolilikens område skall leda lill atl underliitlaför båda föräldrarna atl bibehålla förvärvsarbete under barnens uppväxt -dockmed elt viktigt tillägg: om de så önskar. Förslag, som innebär slyrning i enaeller andra riktningen kan inle stödja - varje familjskall ha den fulla rätten och alla möjligheter all inrälla sitt liv så som delbäst passar dem. SACOISR:s familjepolitiska program sammanfaller i stortmed jämslälldhetskommitténs förslag. Fredrika-Bremer-Förbundel anser all i jämslälldhetsarbetetmåste vi värna om varje familjemedlems värdighet, jämställdhet och trygghel ochskapa förutsättningar för en harmonisk utveckling för barnel som individ ochsamhällsmedlem. menar atl det är viktigt att defamiljepolitiska reformerna och familjerättsreformerna följs upp och ses övermed utgångspunkt i konsekvenser för familjen och dess olika medlemmar: mödrar,fäder och barn. Skr.1979/80:168 65 KF delar kommitténs uppfattningall del fortsatta jämstiilldhelsarbclel måsteinriktas mot att underiälla f()r föräldrar all förena arbele med familjeliv. Jäniställdhetskommillén anser all utbyggnaden avbarnomsorgen går för långsami i förhållande till behovet. LO anför i dettasammanhang följande. LO har vid åtskilliga tillfällen understrukit alt den vikligaslefamiljepolitiska insatsen samhällel kan göra är alt klara barnomsorgen.En bra barnomsorg ger barnen räll till en trygg uppväxtmiljö och ger kvinnoroch män möjlighet att på lika villkor förena förvärvsarbele med familjeliv. LO vill starkt understryka att den planerade utbyggnadenav barnomsorgen måste säkerställas. Den eftersläpning som skett är mycketallvarlig och äventyrar de uppsatta målen . Vidare anser LO atl det ärutomordentligt viktigt att planeringsarbetet för den andra etappen fram tillfull behovstäckning påbörjas. En liknande överenskommelse som slöts 1976mellan regeringen och kommunförbundei bör enligt LO komma lill stånd för denandra etappen. LO anser atl olika siyrmedel för alt åstadkomma det erforderligaantalet platser därvid kan bli nödvändiga. Vidare anser LO att statsbidragenbör uppräknas så att de läcker 3/4 av kommunens kostnader för barnomsorgen.Detta innebär att kommunerna i princip får läckning för personalkostnaderna. LO framhåller vidare att det är anmärkningsvärt attkommittén över huvud taget inte nämner omsorgen för barn till föräldrar medoregelbundna och obekväma arbetstider. och KF anförliknande synpunkter. Moderata samlingspartiets ungdomsförbund delar kommitténsuppfattning atl barnomsorgsbehovel måste läckas. Det innebär atl anlaleldaghemsplatser måste öka betydligt, men det innebär inte att den kommunalabarndaghemsinstitutionen ensidigt skall favoriseras. Såväl föräldrar som barnhar rätt att själva få bestämma vilken barnomsorg man föredrar och del ärdärför nödvändigt att den statliga styrningen på delta område minskas. SAF, SI, SHIO och anseratt barnomsorgsfrågorna frän jämställdhelssynpunkt är de ojämförligtviktigaste och borde ägnais ännu större intresse än vad som är fallel ikommitténs förslag. Man saknar bl. a. i förslaget till handlingsplan enkartläggning av barnomsorgens betydelse från samhälls- och företagsekonomisksynpunkt - med hänsyn inte minst lill barnens bästa. i framför liknande synpunkter.Moderata samlingspartiets kvinnoförbund uttalar bl. Det utbyggnadsprogram av dag- och fritidshem, somriksdagen anlog 1976, ställer slora ekonomiska krav på kommunerna. Mångakommuner har dessutom elt snabbi ökande antal äldre invånare all ta handom - dessa 5 Regeringens skrivelse 1979/80. 1979/80:168 66 två områden är de enda prioriterade och del finns skäl altanta atl man i etl flertal kommuner känner ett väl så siarkt tryck atl först tahand om åldringarna. Också i fortsättningen kommer många föräldrar att föredraalt avstå från yrkesverksamhet och ta hand om sinabarn i hemmet. Det är då av stort värde att dessa barn som helt små kanerbjudas vistelse av dagen i öppen förskola och, motförskoleålderns slut, i deltidsförskola. TCO anför att man under en följd av år har krävtlagstiftning för att uppnå målet fullt utbyggd barnomsorg. Även anser att kommunerna måste ha en lagstadgad skyldighet att byggadaghem så att behovet täcks.