prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Dessa barn garanteras ^ell generellt ekonomiskt bidrag, som iregel motsvarar av basbeloppetenligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Bestämmelserna om^bidragsförskoll finns i lagen (1964:143)om bidragsförsko^tt (omtryckt1976:277, ändrad ^senasl 1979:733). ^Verkelberäknar ^kosinaderna ^förbudgeiårei 1980/81 till 710 milj. kr. 1979/80:100 Bilaga 8 69 ^Anlalel barn för vilka^bidragsförskoll ^ulgår vid ^ulgängen av kan beräknas ^lill ca 220 000, ^vilkel motsvarar ^drygl 11 9^6^ av ^samiliga barn. av de ^ulbetalade bidragsförskotten beräknasbli återbetalda av de underhållsskyldiga föräldrarna, 1 den månersät^tning för ^bidragsförskoll ^inle betalas av den underhållsskyldige ^harbidragsförskolten ^hillills bekostats ^lill 75 96 av staten och till 2596 av den kommun där barnets ^vårdnadshavareär mantalsskriven. Fr, o, ^m, år 1980har staten övertagit hela kostnadsansvaret för bidragsförskotten ^(prop, 1978/79:95,^FiU 1978/79:3^5, ^rskr 1978/79:335). På grundval avriksförsäkringsverkels beräkningar och med hänsyn lagen ^lill prisutvecklingen ^beräknarjag anslagsbehovet för^näsla ^budgelår ^lill 795 milj.kr. Jag hemställer alt regeringen föreslår ^atl ^lill Bidragsförskott för /81 anvisaett förslagsanslag av . 1978/79 ^Ulgift 54400 000' Behållning 49 000 000' 1979/80 Anslag 40000 000' 1980/81 Förslag 1000 ^'^^Invesleringsanslaget ^Slalens ^bosäiiningslånefond. Från anslaget bekostasutbetalning av ^bosätlningslån som lämnas från statens ^bosäiiningslånefond. ^Bosätlningslånlämnas med ^högsl . ^lill makar,personer som ämnar ingå äktenskap, ensamstående föräldrar, personer som s^tadigvarande sammanbor under^äktenskapsliknande förhållanden ^samlensamslående handikappade ulan barn. Ränta ^ulgår ^efler en räntesats som med 2 1/2 96 ^översiiger det vid varje^lillfälle fasts^tällda officiella diskontot. Lånen skall amorterasunder ^högsl . Bestämmelserna återfinnsi förordningen (1976:264) om statligt ^bosätlningslån (ändrad 1978:285). För innevarande^budgelår har för ändamålet anvisa^ts 40 milj. kr. Sedan låneverksamheten började har ^hillills^anvisals sammanlagt ca 318,1 milj. kr. Långivningen^förbudgeiårei 1978/79 omfattade ca 7 ^500nyalån. ^Medelbe-^loppei perlån uppgår ^lill ca . 1979/80:100 Bilaga 8 70 ^Ulvecklingenav ^låneverksamheien framgår av följande ^sammansläll^ning. lopp milj. kr. Av följande^sammanslällning framgår att fullmäktige beräknar att utlåningen för ^näsla ^budgelår kommer att motsvaradet för utlåning disponibla beloppet vid en nettoredovisning. Anslag 1979/80 40,0 Disponibelt 1979/80 89,0 Utbetalningar 1979/80 76,5 Amorteringar på ^lidigare län 55,0 Behållning den ^Ijuli 1980 67,5 Utbetalningar 1980/81 122,5 Amorteringar på ^lidigare lån 55,0 Behållning den ^Ijuli 1981 För all undvika ^atl fonden slår utan medel underlöpande ^budgelår hemställer fullmäktigeall ^förbudgeiårei 1980/81 anvisas ett investeringsanslag om 97,5 milj, kr, vid en bruttoredovisningoch 30 milj. kr. vid en nettoredovisning. Redovisningen förflertalet ^s. k. revolverande ^utlåningsfonder ändras i samband medomläggningen av del statliga budgetsystemet så ^atl ^nyutlå^ningen redovisas ^direkl på anslaget. Detinnebär ^atl räntor och amorteringar p^å^utestående lån skall tillföras ^siatsbudgetens inkomstsida fr. o. ^m. ^Bosäliningslånefonden är enligt minmening av den karaktären att regeringoch riksdag med hänsyn ^lill de samhällsekonomiska förhållandena årligenbör få pröva utlåningens omfattning. Under ^1970-lalethar med ett par undantag utbetalats ca 7 500 nya ^bosätlningslån . Denberäknade behållningen på fonden vid ingången av nästa ^budgelår ^moisvarar del medelsbehov som erfordras för enoförändrad långivning. Med hänsyn härtill bör anslaget för nästa ^budgelårföras upp med ^elt formellt belopp av . Jag ^hemsläller au regeringen föreslår alt till ^Bosätlningslån för ^budgetårel 1980/81 anvisa^elt ^reserva^lionsanslag av , 1979/80:100 Bilaga 8 71 ^Anlalel personer över65 år har under ^ökal och därigenom ^kommii all utgöraen ^alll större andel av totalbefolkningen. var ^anlalel äldre 1,1 milj, eller nära 14 96 avtotalbefolkningen. Fram ^lill år1980 beräknas de äldre ha ökat tillnära 1,4 milj. och ^uigöra ^drygl 16 96 av hela befolkningen. Ökningen av ^anlalet äldre liksom deras ökande andelav totalbefolkningen ^vänlas fortsätta under hela ^1980-lalel, ^Specielll värt^atl uppmärksammas är all ^anlalelpersoner ökar ^kraftigl, ^vilkel ^släller särskilda krav på^insalser inom äldrevården. ^Ulvecklingen har inneburit attsamhällets ^insalser för de äldre har tagit i anspråk successivt ökande ekonomiska och personella resurser.Vägledande mål för samhälletsmedverkan för de äldre är ekonomisk trygghet, gemenskap och närhet, god bostad och vid behov serviceav skilda slag. Hörn pelaren för deäldres ekonomiska trygghet är folkpensionen. Den som saknar eller har låg ATP får pensionstillskott vid sidan avfolkpensionens grundförmåner. En ökandeandel pensionärer har numera även förmåner från tilläggspensioneringen ^saml i vissa fall ävenpersonalpensionsförmåner. har ca 55 96 av ålderspensionärernaäven ^ATP-pension. Med denmateriella tryggheten som grund bör äldreomsorgen medverka till en meningsfull livssituation för de äldre. Detråder ^slor enighet om ^atl livssituationenblir bättre om de äldre kan bo kvar i sin invanda miljö. Det är viktigt ^atlsamhällsplaneringen bedrivs med beaktande av de äldres speciella ^siluaiion, svårigheter all förflytta sig ^m. ^m.^Della ställer stora krav på såväl bostädernas standard och utemiljönsutformning som ^komplelterande samhällsservicei form av social hemhjälp, färdtjänst och andra insatser. Den socialahemhjälpen har byggts ^ul ^kraftigl under 1960- och ^1970-talen. Av följande ^labell framgår utvecklingen avantalet hjälpta personer och ^anlalel arbetstimmar. harökningslakten avtagit betydligt menfortfarande sker en viss ökning av hjälpen till äldre och handikappade. Även barnfamiljer kan ^f^ö^ social hemhjälp i formav ^hemvårdar- och ^barnvårdarverksamhet.Denna hjälp har minskat . 1979/80:100 Bilaga 8 72 Äldre och ^h^; Totala årskos^tnader, (milj. ^timmar(milj.) Den socialahemhjälpen u^tvecklas alltmer ^mol nya arbetsformer och arbetsuppgifter och får därmed prägeln av en^servicebeionad social hemtjänst. Iflera kommuner försöker man sammanföra hemhjälpspersonalen inom mindre geografiska områden ^lillgrupper som har ^ell gemensamt ansvar förde personer som har behov av olika slag av social service inom området. En ökad strävan finns vidare mot ^ell lokall^samarbele med hemsjukvården. Som enföljd av utvecklingen sker en fortsatt övergång från ^limansiällningar ^lillfler hel- och deltidstjänster. Statsbidrag utgår med35 96 av kommunernas ^brutiokostnader för den sociala hemhjälpen. 1 det^siatsbidragsgrundande ^underiaget får också medräknas kostnader för ^arbelsledande insatser och för service i form avhårvård, fotvård, badservice,matdistribution och snöröjning. Antalet kommuner med ^bidragsberälligad social service till äldre ^uiöver hemhjälpen har ökat ^avsevärl sedanstatsbidrag infördes för verksamheterna fr. o. ^m. fanns servicei form av hårvård i 89 kommuner, ^foivård i 270 kommuner, badservice i 144 kommuner, ^maldislribulion i 124kommuner och snöröjning i 148kommuner. I de flesta kommuner ordnas ^dessulom sysselsättnings- och fritidsverksamhet för äldre. Exempel på sådanverksamhet är pensionärsgymnastikeller motion, ^sludiecirkelverksamhel och informationsverksamhet. Fritidsverksamheter knyts ofta ^lill dedagcentraler som byggs i allt ^slörre ^anlal.År 1974 fanns 266 sådana ^dagcenlraler och hade antalet ökat^lill 465. Statsbidrag utgårockså för färdtjänst av kommuns eller landstingskommuns bruttokostnader. Färdtjänsten är av ^cenlralbetydelse för att ^förflyttningshandikappadeskall kunna delta i samhällets olika aktiviteter. Som ^etl komplement ^lill de allmänna kommunikationerna är engod färdtjänst en ^förutsäuning för att förverkliga kravet påintegration och 1979/80:100 Bilaga 8 73 ^Ulvecklingen av den kommunala färdtjänst ver^ksam heten framgår av följande tabell. resor (milj.) ^lillslånd för färdtjänst, (ca) ^'^ Beräknat Regeringenhärefter förslag från medgivit all ^slyrelsen får ge ^ul nya anvisningar med vissa ^förtydliganden^beiräffande rätten ^lill ^slalsbidragför färdtjänsten. En fortsall översyn av bestämmelserna för ^slalsbidragsgivningen kommer att göras inomregeringskansliet. Den sociala hemhjälpenoch färdtjänsten har till ^slor delolika karaktär. Statsbidragen ^lill de båda verksamheterna regleras också av tvåskilda kungörelser. Med hänsyn till detta och till att färdtjänsten nu har vuxit ut i ^omfauning och i ^belydelse för de ^förflyilningshandikappade föreslårjag alt ^slalsbidragen för färdtjänsten för nästa budgetår finansieras från ettsärskilt anslag på ^slatsbudgelen. Kommunerna harunder senare år till stor del byggt ut boendel för äldre genom ^s. I ^anslulning ^lill^della serviceboende finns oftast arran^gemangsom tillgodoser såväl behov av hjälp och trygghet som behov av fritidssysselsättningar och gemenskap. ^Anlalellägenheter i ^s. k. kan^f^ ^n. uppskattas ^lill omkring 20000. Utbyggnad av nya ålderdomshem är ^däremoimindre vanligt. De förändringar som sker gäller som regel om- och tillbyggnad av befintliga ålderdomshem. ^Anlalelplatser i ålderdomshem var i januari1979 ca 59 000. 1 ^proposiiion 1979/80:1 om , som ^f^ ^n. behandlas av , har uttalats all ensuccessiv övergång bör ske från denhelinackordering som erbjuds vid ålderdomshemmen ^lill ^elt boende med mer individuellt anpassad service varvid ålderdomshemmen bör ingå i begreppetservicehus. I inledningen till avsnitt ^E. Myndigheter inom ^hälso- ochsjukvård, socialvård ^m. redogörsför de medicinska insatserna för äldre. 1 framliden sker ^alll mer av utbyggnaden avlångtidssjukvården vid lokala sjukhem. Pensionärernasegna organisa^tioner är av stor ^belydelse för de äldres ^friiidssysselsäilningar. Men de bidrar också medbetydelsefulla ^synpunkier för hur samhällets ^insalser för de äldre börutformas. Pensionärernas organisationer på riksnivå ^f^är redan bidragför sin ^verksamhel. 1979/80:100 Bilaga 8 74 ^budgelår har jag undersocialdepartementets anslag A 4. Extra utgifter ^beräknai vissa ökningar i forsla hand för alt ge utrymme för ^ökal^slöd ^lill pensionärsorganisationernasbetydelsefulla ^verksamhel. Under början av år 1979^lillsaiie regeringen den ^s. Beredningen, sombeslår av representanter från statsrådsberedningen, social-, budget-, utbildnings-, arbetsmarknads- och bostadsdepartementenmed socialministern som ordförande,skall ^uigöra ^elt samordningsorgan inomregeringskansliet för regeringens ^insalser på ^äldreområdei. 1 den nämnda^socialtjänslproposilionen nämns flera olika uppgifter inom ^äldreom^rådeiför äldreberedningen. För alt ^siödjautvecklingsprojekt och försöksverksamheter inom äldreomsorgen disponeras för innevarande ^budgelår 3milj. under anslaget A 3. Forsknings-och utvecklingsarbete ^saml ^försöksverksamhel. I ^samarbele mellan äldreberedningen och delegationen försocial forskning pågår arbete förall närmare precisera hur dessa medel ^bäsl skall komma ^lill användning. För ^näsla ^budgelår bör ^molsvarande belopp reserveras förifrågavarande utvecklings- och ^försöksverksamhel. harvidare två kommittéer tillsalls som berör äldreomsorgen^.^ Chefen för ^arbetsmarknadsdepartemeniei hartillkallat en särskild utredare ()med uppgift ^atl få de pensionerades ställning i arbetslivet närmare belyst och bl. a. utreda vad som kan göras för^atl ordna ^förvärsarbeie ål de pensionärersom vill arbeta ^efler pensionsdagen. Inom socialdepartementetsverksamhetsområde har vidare tillsatts en kommitté ^(S 1979:11) angående vårdav anhörig i hemmet. Kommittén skall göra en samlad översyn av de frågor som gällervård av anhöriga och bl. a. bedöma vilka ^ålgärder som behöver vidtas^uiöver vårdhuvudmännens planer för att ^lillgodose del växande vårdbehov somföljer av alt antalet äldre ökar. Barnomsorgensfortsatta utbyggnad intar en ^cenlral plats när del gäller samhällets åtgärder för social service ochomvårdnad. Följande sammanställningvisar utvecklingen av antalet platser ^saml del för beräknade ^plalsanlalel enligtkommunernas ^ulbyggnadspla-^ner. 1979/80:100 Bilaga 8 75 _ ^QT^il'^jl ^r^\l^!^itc^f^>r ^'^ Beräknat anslöt sigvåren 1976 till ett ^ulbyggnadsprogram som innebär ^atl skall färdigställas100 000 nya platser i daghem och 50 000 nya platser i familjedaghem. De senastekända barnomsorgsplanerna visar all88 400 platser i daghem och 39 900 platser i fri^tidshem beräknas bli färdigställda under nämnda period.Dessutom ^lillkommer 25 ^5(X) platseri familjedaghem för förskolebarn och 11 700 platser i familjedaghem för skolbarn. ^Överiäggningar pågår med i syfte alt säkerställa det fastlagda utbyggnadsprogrammet idess helhet. En särskild arbetsgrupp,planeringsgruppen för barnomsorg, med representanter för bl. ^socialdepartemeniei, ^socialslyrelsen. och LO har ^hafl iuppdrag all på grundval av praktiska erfarenheter förbättra ^underiaget för kommunernasbarnomsorgsplaner. avlämnadeplaneringsgruppen betänkandet ^(SOU 1979:57) Barnomsorg -behov, efterfrågan, planeringsunderlag samt ^(SOU1979:58) Barnomsorg -redovisning avsärskilda undersökningar. Planeringsgruppen föreslår all underlag för barnomsorgsplaneringen las fram bl.a. genom särskilda ^efterfrå^geundersökningarpå kommun- och ^kommundelsnivå. Betänkande^t^ ^remiss^behandlas ^f^ ^n,^Siaiisiiska centralbyrån har fåll i uppdrag all genomföra en sådan undersökning på kommunnivå under våren1980, Riksdagenfastställde ^etl ^nyll statsbidragssystem för barnomsorgen, ^Driflbidragei ^lill daghemmen höjdes ^kraftigl år 1977.^Driftbidragei för daghem ^ulgårunder med . per ^plals och för fritidshem med . I bidragsbeloppen ärbeaktade ^kapilalijänstkoslnader. Likasåhar hänsyn tagits ^lill ^behovel avextra ^insalser för barn med behov av särskilt ^slöd. Förfamiljedaghemmen utgår statsbidrag med 35 96 av kommunernas ^brutiokostnader för verksamheten. Härtill kommer^ell grundbelopp som för barn iförskoleåldern ^ulgår med . För barn i skolåldern ^ulgår grundbeloppe^t^ med hälften avdel belopp som nämnts för förskolebarn. Bidragen är^värdebesländiga genom anknytning ^lilllöneutvecklingen för anställda ioffentlig ^ijänsl. ^Näsla reglering av bidragsbeloppen kommer att ske 1979/80:100 Bilaga 8 76 med ledning av då kända^uppgifler för . Inom ^socialdepartemenieihar genomförts en översyn av ^statsbidragsreglerna och frågan om gruppstorlek, personaltäthet ^m. idaghem och fritidshem. Förslag har^redovisals i en departementspromemoria (Ds ^S^ 1979:3) Vissa kvalitetsfrågor i daghem och fritidshem ^samlprinciperna för ^slalsbidragsgiv^ningen.Promemorian har ^remissbehandlais och förslagen övervägs ^f^ ^n.inom . Del ^slatligastödet ^lill kommunernas barnomsorgkan för ^näsla ^budgelår beräknas ^lill^sammanlagi 4 612 milj. kr., ^vilkel jämfört med innevarande ^budgelår innebär en anslagsökning med 975 milj.kr. Härtill kommer medel från^bosiadshuvudiiteln som utgår i form av ^slalliga ^bosladslån ^lill förskolor och ^frilidshem. ^Sialsbidragssyslemeiskall enligt ^lidigare ^beslul finansieras genom en socialavgift från ^arbelsgivare. Den ärför fastställd ^lill av del löneunderlag som gäller för de allmänna^socialförsäkringsavgifierna. Avgiftenföreslås för höjd ^lill 2,296 i enlighet meddelar 1976 angivna finansieringsprogrammet. Fr. o, ^m, ^ulgår^ell särskilt ^slalsbidrag ^lillkommunerna för ^hemspråksiräning förinvandrarbarn. Bidraget utgår för fem- och sexåringar som deltar i ^hemspråksiräning som anordnas avkommunen. För varje ^bidragsberätligatbarn som deltar i grupp där ^hemspråksiräning bedrivs minst fyra limmar ^ulgår bidrag med 2 250 kr.per år. Även delta bidrag är anknutet^lill löneutvecklingen för anställdai ^offenllig ^Ijänsl och kommer alt räknas upp med ledning av dåkända ^uppgifler om löneutvecklingen . En särskild kommitté ^(S 1979:03)har tillkallats för all göra en översyn av frågan om språksituationen för invandrarbarn i förskoleåldern.Översynen skall - ^mol bakgrund av enkartläggning av hemspråksträningens nuvarande omfattning, ^organisalion och ^pesonalresurser - bl. a. skapa klarhetbeträffande ^rälien ^lill ^hems^pråksiräning och föreslå sådanaförändringar som ^bälire tillgodoserinvandrarbarnens speciella behov. Kommittén skall vidare undersöka möjligheterna alt trygga tillgången på^tvåspråkig personal. En utvecklings-och ^försöksverksamhel inom ^förskoleområdei bedrivs under ledning i ^anslulning ^lill de reformer som har beslutats . Försöksverksamheten avser bl. a.utformningen av verksamheten inomden allmänna förskolan och daghemmen, uppsökande ^verksamhel bland barn i förskoleåldern och den tidiga skolåldern ^saml^ålgärder för barn med särskildabehov av ^slöd och stimulans. Häri ingår bl. a, försök med mångsidigtanvändbara lokaler för förskolor och ^frilidshem som görs i samverkan med ^byggforskningsrådel. Vidaregörs försök med ^lekierapi för barnpå sjukhus och med ^s. k. öppna förskolor. En omfattande ^försöks^verksamhel har också bedrivits när det gällerfritidsaktiviteter för barn i åldern7-12 år. a. pågår försök med ^s. k. utvidgade ^frilidshem i några kommuner på grundval av ^barnslugeuiredningensförslag. Dessa försöksprojekt stöds genom bidrag frånallmänna arvsfonden. 1979/80:100 Bilaga 8 77 arvsfonden har vidare ^hillills ^anvisals ^sammanlagi 24 milj. kr. ^lill försök med sommargårds- och ^lägerverksamhei ^saml annan ^ferieverksamhei ^m. ^Dessulom driversocialstyrelsen i samarbete med skolövers^tyrelsen projekt som bl. a. berör frågor om samverkan mellanförskola och gr^undskola. En särskildberedningsgrupp ^(S 1977:19) för all förbereda det ^inlernalionel^la ^barnårel 1979 ^lillsaiies ^höslen 1977.Beredningsgruppens ^arbele under ^barnårelhar inriktats på frågorom barns miljö, invandrarbarns och handikappade barnssituation ^saml på information om barns ^siluaiion i utvecklingsländerna. Beredningsgruppen har ^sammanslällt enöversikt av planer och förberedelserför ^verksamhelen i med anknytning ^lill barnåret ^saml givit ut rapporter i frågor som rör barnens ^siluaiion.I anslutning ^lill ^barnårel har ^slöd ^lill vissa projekt som rört. ex, invandrarbarn och handikappade barn ^ulgållgenom bidrag från allmänna arvsfonden. ^Siaiisiiskacentralbyrån har ^dessulom fåll i uppdrag ^atl undersöka orsakerna^lill de sjunkande födelsetalen i ^landel. En särskildkommitté, barnomsorgsgruppen ^(S 1973:07), har i uppdrag au göra en övergripande utredning rörandeföräldrautbildning. 1 ^beiänkandei ^(SOU1978:5) om föräldrau^tbildning kring barnels födelse har ^kommiitén behandlat den övergripande målsättningen för enallmän föräldrautbildning. har godkänt de allmänna riktlinjerna^fören allmän föräldrautbildningkring barnels födelse, som skall genomföras i landslingens regi med ^slarl år1980 ^(prop. 1978/79:168, ^SoU 1978:79:45, ^rskr 1978/79:385). ^Kommiitén behandlar i sill fortsalla ^arbele^föräldraulbildning under ^förskole- och skolåldrarna ^saml ^föräldraulbildning som når alla i samhället.Barnomsorgsgruppen ^vänlas lämna^ell slutbetänkande om dessa frågor under första delen av . I samband medutredningsarbetet har startats olika försök i kommuner och landsting för all praktiskt prövaföräldrautbildningens innehåll, ^ulformning och ^organisalion.Försöksverksamheten stöds genom bidrag från allmänna arvsfonden och bedrivs inom olika studieförbund,mödrahälsovården, BB, barnhälsovården, förskolan och skolan. ^Familjeslödsutredningen^(S 1974:01) presenterade under ^höslen 1978 en diskussionspromemoria där fakta och värderingar kring barnomsorgen förde minsta barnen har belysts.Diskussionspromemorian har ^remissbehandlais genom ^ulredningens försorg ochkommer tillsammans med del ^forsknings-^ochutvecklin^gsarbete som bedrivs inom ^ulredningen all ge underlag för ^ell slutbetänkande under forsla halvåret 1980.1^anslulning ^lill utredningsarbetet bedrivs i samverkan med socialstyrelsenforsknings- och utvecklingsarbete, bl.a. genom praktiska försöksverksamheter i några kommuner. ^Barnolycksfallsuiredningen^(S 1977:07) lade fram ^eu belänkande ^(SOU 1979:28) Barnolycksfall. ^Ulredningen föreslår au en^barnsäkerheis-^kommilté inrättasunder ^socialdepartemeniei som ansvarigt organ för säkerhetsfrågor bland barnoch ungdom samt ^atl tjänster som ^barnsäkerheiskon-^sulenter inrättas ikommunerna. Vidare föreslås införande av ^ell syslem för registrering av barnolycksfall. 1979/80:100 Bilaga 8 78 Jag kommer i delföljande all föreslå all nuvarande ^lekmiljörådels ^uppgifler fr. o. ^m. utvidgas ^lill all omfatta^barnmiljöfrågor och ^barnsäkerhelsfrågor,^saml all ^rådel från nämnda ^lidpunkl benämns ^barnmil-^jörådet. Bidrag till social hemhjälp 1978/79 ^Ulgift 882099 627^' 1979/80 Anslag 930000 000' 1980/81 Förslag 1060000 000 ^'^Del av ^anslagei Bidrag ^lill socialhemhjälp och ^färdljänsl. Från anslaget ^ulgårstatsbidrag till kommunernas ^kosinader för social hemhjälp. Statsbidraget ^ulgår med 35 96 avkommunernas ^brutiokostnader förhemvårdare, hemsamariter, barnvårdare ^oci^i^ därmed ^jämföriig personal, som har ^lill huvudsaklig ^uppgifl all hjälpa äldre, handikappade och barnfamiljersom bor i egna bosläder. Samma bidrag ^ulgår också för vissa särskilda kostnader som avser hår- och ^foivård, badservice,matdistribution och snöröjning ^samlför hemhjälpsledare. Enligt samma grunder ^ulgår även statsbidrag för kommuns kostnader för bidrag till enskild sammanslutning, som bedriversocial hemhjälpsverksamhet. ^Sialsbidragsbeslämmelsernaåterfinns i kungörelsen (1964:427) om statsbidrag ^lill social hemhjälp(ändrad ^senasl 1979:1006). Bidragen utbetalas för kalenderår i efterskott. Anslaget ^förbudgeiårei1980/81 avser således bidrag för ^verksamhelen . För del ^senasleverksamhetsåret förväntar inga ^slörre volymmässiga ökningar av ^verksamhelen. Antaletarbetstimmar beräknas ^slanna på 1978års nivå. ^Däremoi ökar ^anlalel ^hjäl^olagare, ^vilkel innebär en minskning av^anlalel timmar för varje person som fått hjälp. ^Slyrelsen anser att detta är en följd av att kommunernas satsningpå hjälp till egen aktivering börjar få avsedd effekt. Verksamheterna fotvård,hårvård, matdistribution ochbadservice tenderar att minska i ^omfallning. Anställningsformen för ^hemsamariier ^fortsäller ^atl ändras från^timansiällning till hel- och deltidsanställning.Ökningen av ^anlalel hemhjälpsledare förväntas fortsätta även . Anslagsbehovet /81 beräknar ^slyrelsen ^lill 1 270 milj. kr. En av de grundläggandemålsättningarna för äldreomsorgen är att de äldre måste få bo kvar i sininvanda miljö. 1979/80:100 Bilaga 8 79 ^insalser i form av social hemhjälpoch annan social service är viktiga ^förulsältningarför alt delta mål skall kunna uppnås. Hemhjälpen är också av stor ^belydelse för ^atl yngre handikappade skallkunna leva så normall som möjligt.Den utveckling som ^f^ ^n. pågår inom den sociala hemhjälpen med bl. a. nya arbetsformer leder enligt min mening ^lill au vi i än högre grad kan undvika all äldre och handikappade behöver ^Hyiiafrån sin invanda boendemiljö. ^Stalsbidragel ^lill den sociala hemhjälpen har fortfarandekaraktären av stimulansbidrag.Socialutredningen har ^lidigare ^föreslagil viss vidgning av ^s^talsbidragel ^lill hemhjälpen. Jag anser allen allmän översyn av ^sialsbidrags^beslämmelsernaär motiverad. ^Evenluella förändringar av reglerna kommer ^mol denna bakgrund att övervägas inomregeringskansliet. Efter förslag från socialstyrelsenhar ^staisbidragskungörelsen ändrats så au ansökan om bidrag skall lämnas ^senasl i^slället ^förden . För ^näsla ^budgelår ^beräknarjag^sialsbidragsbehovel ^lill 1 060milj. Jag ^hemsläller au regeringen föreslår au ^lill Bidrag till social hemhjälp för ^budgelåret1980/81 anvisa ^ell förslagsanslag av 1 . 1978/79 ^Ulgift 166705 000' 1979/80 Anslag 180000 000' 1980/81 Förslag 220000 000 ^'^Del av anslaget Bidrag till socialhemhjälp och färdtjänst. Från anslaget utgårstatsbidrag ^lill landsting och kommuner för färdtjänst för handikappade.