prop · G30390 · 1979-12-31 00:00:00 — Utredningen förordade därföratl ett antal speciella slatsbidrag skulle avvecklas och att de medel somfrigjordes skulle föras över lill skalteuljämningssystemet. Grunderna förskalleuljämningsbidragel redovisas i avsnitt 5.3. Om syftet med statsbidragsgivningen är all stimuleraulbyggnad av vissa kommunala tjänster eller att slödja kommunerna ochlandstingskommunerna som ett led i konjunktur- och arbetsmarknadspolitikenansåg KEU 76 att det finns skäl för en fortsatt specialdestinerad statsbidragsgivning.KEU 76 konstaterade dock alt det normall inle bör komma i fråga att införa nyaspeciella statsbidrag liksom inte heller att räkna upp de nuvarande speciellabidragen ulöver vad en följsamhet lill pris- och volymutvecklingen kräver. KEU76 prioriterade således förbättringar av skal-teuljämningen framför nya ellerhöjda speciella statsbidrag. Remissinslanserna ansåg över lag all KEU:s förslag altslopa vissa speciella statsbidrag och i slällel tillföra kommunerna ochlandstingskommunerna medel i mer generella former var ett steg i rättriktning. Föredraganden i propositionen om den kommunala ekonomininstämde i de grundläggande principer för statsbidragsgivningen till kommuneroch landstingskommuner som KEU 76 och del stora flertalet remissinstanserförordat. En successiv förskjuining av tyngdpunkten i statsbidragsgivningenbör ske så alt skatteutjämningsbidragen svarar för en ökad andel på despeciella statsbidragens bekostnad. En sådan utveckling ansågs för del första som etlnaturligt led i priorileringen av en förbällrad och ulbyggd skatleutjämning.Genom att avveckla ett antal speciella bidrag frigörs medel som kan användasför att finansiera förstärkningar av skalleutjämningssystemet. För del andra medför de speciella statsbidragen normalt enomfattande administration för både stat och kommun. Den statliga administrationenav bidragen innebär lill en helt dominerande del granskning och kontroll m. m.av de uppgifler som lämnas i bidragsansökningarna. Prop.1979/80:90 86 tagaren krävs ofla etl belydande arbete i fråga omuppgiflsinsamling m. m. för alt kraven på bidragsrekvisitionernas innehållskall uppfyllas. 1 många fall är del fråga om uppgifter som enbart ärintressanta i samband med statsbidragsgivningen och inte för verksamheten somsådan. slopande av speciella slalsbidrag bör därför vara eti verksamt sättall minska byråkrati och krångel såväl i den statliga administrationen som ide kommunala förvaltningarna. Det iredje huvudmotivet för att slopa speciellaslatsbidrag är atl detta kan ses som ett led i arbetet med att minskastatskontrollen och den statliga regleringen av verksamhet. Denspecialdestinerade statsbidragsgivningen är nämligen i stor ulslräckningförenad med en detaljerad reglering av den bidragsberättigade verksamheten. Enminskning av antalet speciella bidrag bör öka förutsättningarna för atl dekommunala insatserna anpassas till lokala förhållanden och prioriteringar ochinte styrs av statsbidragsreglerna. Det är också angeläget att de kvarvarandespeciella bidragen ses över och alt onödiga detaljföreskrifter tas borl. a. med denna inriklning för atl åstadkomma administrativaförenklingar. Både KEU 76 och många remissinstanser ansåg emellertid attdel finns anledning alt även i fortsättningen slimulera utbyggnaden avangelägen verksamhel via specialdestinerade bidrag. Föredraganden ipropositionen delade denna uppfattning och angav alt statsmakterna måsle hamöjlighel alt ge bidrag till viss verksamhel i de fall mycket starka skäl altslimulera utbyggnaden av verksamheten bedöms föreligga. Liksom ulredningenbetonade dock föredraganden atl stor restriktivitet bör iakltas i fråga ombidrag av stimulanskaraktär. 1 likhet med ulredningen och remissinstanserna förordadeföredraganden alt stimulansbidragen bör omprövas regelbundet. En sådan omprövninglorde ankomma på regeringen att göra i budgetarbetet. Ökade bidragborde enligt föredraganden i första hand ges via skatteutjämningssyslemel ochinte i form av nya eller förstärkta specialdestinerade bidrag. Nya speciellabidrag till kommuner och landstingskommuner borde således införas endasi iundantagsfall. Föredraganden delade hell de synpunkter som bl. a. KEU 76anförde i fråga om allmänna driftbidrag till vissa kommunala verksamheter. Enbidragsgivning via skatteutjämningssyslemel är klart atl föredra framförallmänna driftbidrag lill vissa seklorer. Dels möjliggör skatteutjämningsbidragenen angelägen utjämning mellan kommunerna resp. landstingskommunerna, delsundviker man de svårigheter alt på lämpligt sätt avgränsa kosln-aderna för denbidragsberättigade verksamheten som skulle uppstå med allmänna seklorsbidrag. (FiU 1978/79:35) delade den principiella syn påde specialdestinerade statsbidragen som redovisades i propositionen nämligenatl en ökad andel av den statliga resursöverföringen till den kommunala seklorn bör ske via skatteutjämningssystemet på de speciellastatsbidragens bekoslnad. biträdde således principen atl slopaspeciella statsbidrag och överföra medlen till skatteutjämningssyslemel.Enligt mening utesluter denna princip dock inte all det även ifortsättningen kan finnas anledning all i vissa fall stimulera utbyggnaden avangelägen verksamhet med specialdestinerade bidrag. 5.2 Principer för investeringsbidrag KEU 76 berörde något slalsbidragsgivningens belydelse förfinansiering av viss investeringsverksamhet. Man konslalerade därvid allinvesteringsbidragen minskar kommunernas behov att lånefinansiera investeringarna.De svårigheier som kommunerna ansågs ha att på annat sätt än via slatsbidragfinansiera investeringar gjorde del i vissa fall nödvändigt att behållaspecialdestineringen lill vissa kommunala invesleringsändamål. Regering och riksdag tog inte särskilt ställning tillprinciperna för investeringsbidragen. Vi utgår i våra överväganden från degrundläggande principer som har behandlals i föregående avsnitt. Frågan ombehov atl särskilt statligt finansieringsstöd för genomförande avinvesteringsverksamhet måste prövas förutsättningslöst från fall till fall. Viåterkommer därför lill överväganden om förutsällningarna för kommunerna attfinansiera skolbyggnadsinvesleringar i etl senare avsnill. Skalteuljämningssystemet syflar lill alt utjämna sloraskillnader mellan kommuner resp. landstingskommuner vad gäller skattekraft(antal skattekronor' per invånare) och kostnader. I systemet las hänsyn lillgeografisk belägenhet och bebyggelsesimktur samt kommunemas och landstingskommunernasåldersstruktur. Genom skatleutjämningssystemet uppnås en betydande utjämning avde kommunala skatlesalsema även om stora skillnader i utdebitering fortfarandekvarslår. Skalleuljämningssystemets huvuddrag enligt beslut våren1979 (prop. 1978/79:95, FiU 1978/79; 35, rskr 1978/79; 335) återges i detföljande. Kommuner och landstingskommuner indelas liksom tidigarei skaltekraflsklasser. Antalet klasser ökar från nuvarande sex till tolv. Klassernaär indelade i treprocentsintervall från av medelskaltekraften.Genom klassindelningen anges den grundgaranli som skall gälla för kommuner ochlandstingskommuner. Till grund för inplaceringen av kommuner ochlandstingskommuner i skattekraftsklasser ligger särskilda bedömningar ochkalkyler. För kommunernas del har skillnader på gmnd av geografiski läge ochbebyggelse- ' En skattekrona är lika med . Prop.1979/80:90 88 struktur därvid beaktats. Vid inplaceringen av kommunernai skattekraftsklasser har hänsyn tagils lill all skillnaden i grundgaranlimellan enskilda kommuner inom geografiski begränsade områden, i huvudsak resp.län, inle skall vara alllför slor. Den slulliga klassindelningen har därförinslag av geografisk zonindelning. Grundgaranlin enligl punkt I kompletteras med hänsynlill kommunernas och landstingskommunernas åldersstruktur. De kommunala verksamhetersom omfattas av åldersslruktursfaklorn är - obligaloriskförskola (dellidsgrupper), - barnomsorg(exkl. förskolans deltidsgrupper), - kommunalabostadstillägg till folkpension (KBT). För landstingskommunerna och de landstingsfria kommunerna(, och ) beaktas åldersstrukturens inverkan på sjukvårdskostnaderna. Kommuner och landstingskommuner vars åldersstrukturorsakar relativt sett höga kostnader erhåller lillägg till gmndgarantin, medande med låga koslnader i detta avseende får vidkännas avdrag. Grundgaranlin komplelleras vidare med lillägg lill dekommuner som har en snabb befolkningsminskning. Man kan då räkna fram en total skattekraftsgaranti förkommuner och landstingskommuner, som består av grundgarantin enligt punkt I medlillägg eller avdrag för åldersstruktur och i tillämpliga fall tillägg försnabb befolkningsminskning enligl punkt 2. Den tolala garanlin uttrycks somprocent av medelskaltekraften. Kommuner och landstingskommuner med en egenskattekraft som överstiger den för kommunen eller landstingskommunengaranterade slår även i fortsättningen uianför skatleutjämningen. Vid fastställandet av den totala garanlin för kommuner ochlandstingskommuner tillämpas två spärregler. Avdrag för gynnsam åldersstruktur i förekommandefall justerad med lillägg för snabb befolkningsminskning, får inle leda till alt en kommun eller landstingskommun någol år erhåller lägre skattekraflsgaranli än av medelskaltekraften i riket. Samtliga kommuner och landstingskommuner garanlerasen viss höj ning av skatlekrafLsgarantin i förhållande till nuvarande regler. Den fram räknade tolala garantin tillåts därför inte undersliga den skallekrafi som tillförsäkras i nuvarande system, ökad med en procentenhel av medelskattekraften. Vid jämförelsen med nuvarande skattekraftsga- ranti skall hänsyn tas till dels de tillägg som enligt nuvarande regler tillkommer för sommarslugekommuner och för befolkningsminskning, dels lill alt det särskilda statsbidraget till kommuner och landstingskommuner innebär att skattekraflsgaranlin i praktikenhar höjts med två procenlenheler. Denna spärregel har fått en utformning som iförsia hand är lill fördel för norta . Grundgarantin ligger t. v. fast. Åldersslmkturfaktorn ochdärmed lolal-garantin räknas däremot om . Av den redovisning av det förbättradeskatteutjämningssytem som har lämnals framgår att en av de kommunalaverksamheter som omfattas av åldersstrukturfaktorn är . Dettainnebär att kommuner som har höga kostnader för beroende på ettstort antal elever får delta beaktat vid fastställandet av den lolalaskattekraflsgaranlin. Vid beräkningarna för har beaktatskapitalljänslkoslnaderna för investeringar i skolbyggnader. Av sammanfattningen framgår att gymnasieskolan däremotinte beaktas vid hänsynslagande till kostnader för åldersslmkturfaktorn. Deltahänger samman med de stora lekniska svårigheter som föreligger i att på etltillförlitligt och rättvist sätt väga in kostnaderna för gymnasieskolan iåldersslmkturfaktorn. I propositionen om den kommunala ekonomin våren 1979framhöll därför föredraganden vikten av alt de interkommunala ersättningarna påområdet i stället ses över. Svenska kommunförbundel har inlett en sådanöversyn där bl. a. frågan om ersättning för kapitaltjänstkoslnader kommer atttas upp. Ulöver det ordinarie skalleuljämningsbidragel finns delmöjligheter atl efter särskild ansökan hos regeringen fä extraskatteutjämningsbidrag. Ulgångspunkt för prövning om sådant bidrag skall ulgåär kommunens allmänna ekonomiska situation. Föredraganden i proposition om denkommunala ekonomin ullalade alt vissa omständigheter särskill börbeaklas vid beviljande av extra skatteutjämningsbidrag.Således kan det länkas alt enskilda kommuner blir särskilt missgynnade genomatt specialdestinerade statsbidrag avvecklas. De stora kostnader på grund avsnabb befolkningsökning som kan drabba vissa kommuner bör också särskilluppmärksammas. Extra bidrag har utgått olika kommuner med sammanlagt 115milj. för och med 96 milj. kr. Totall sell molsvarar de ökade skatteutjämningsbidragenenligt reformen, som får fullt genomslag , ell minskat genomsnittliglutdebiteringsbehov på ca /skr. (kronor per skallekrona). Delta ökaderesurstillskott fördelas jämnt mellan kommuner och landstingskommuner. Destörsta bidragsökningarna får de södra och mellersta delarna av landel. Kalmar.Skaraborgs och får bidragsökningar molsvarande resp. 2: 75, 2;57 och 2: /skr., medan ökningarna för samt och siannar vid 0:39 resp. /skr. Bidragsökningarna i de fyranordligaste länen uppgår lill mellan /skr. för och 0; 28kr./skr. för Norrbollens län. Betydelsen av reformen varierar kraftigl mellande enskilda kommuner- Prop.1979/80:90 90 na resp. landstingskommunerna. För ett 20-tal kommuner isödra och betyder de ökade skatteutjämningsbidragen över 2kr./ skr. och för yllerligare ca 115 kommuner och åtta landstingskommuner över1 kr./skr. i minskal uldebiteringsbehov. är det endast etl 25-lalkommuner och en landsiingskommun som har så hög egen skattekraft alt de ipraktiken inte omfallas av skatteutjämningssystemels skatle-kraftsgaranlier.Däribland återfinns de tre siörsta kommunerna och landstingskommunen iSlockholms län samt i övrigl kommuner som med några undanlag befolkningsmässigtär relativt stora. Del är framför allt befolkningsmässigt små och medelstorakommuner som får kraftigt förstärkta resurser genom det reformerade skatleutjämningssystemet.Del lorde också vara dessa kategorier som har jämförelsevis sämreförutsättningar atl realisera erforderlig upplåning på kreditmarknaden. Den allmänna princip som reformeringen avskalteuljämningssystemet har följl innebär att elt antal specialdestineradebidrag har slopals lill ell sammanlagt belopp som motsvarar ca perskattekrona i utdebitering. För att del samlade sparande som sker i samhällel skallkomma till så god användning som möjligt är del självfallet mycket viktigi atldetta sparande fördelas mellan olika krediltagare på ell bra sätt. Frågan omhur fördelningen av krediler sker på den svenska kredil- och kapitalmarknadenär därför mycket betydelsefull. Den svenska kapitalmarknadens struktur och funklionssällhar ingående analyserals av kapilalmarknadsutredningen. Utredningens resultathar legat till grund för propositionen om den svenska kapitalmarknaden (prop.1978/79; 165), vilken ännu ej har behandlats av . Den svenska kapitalmarknaden innehåller ett betydandeelement av regleringar. Ett viktigt skäl lill detta är enligtkapitalmarknadsutredningen alt de ekonomisk-politiska målsättningarna innefattaren priorilering av vissa slag av investeringar. Detla gäller bl. a. denstatligt belånade produktionen av bostäder och bostadskomplement saml allövrig nyproduktion av bostäder. För dessa investeringar sker i princip en realplanering. Denna kan innebära betydande avsleg från en marknadsbestämdfördelning av realkapilalel. Kreditpolitikens uppgift när det gällerbostadsfinansieringen blir mot den bakgrunden all skapa finansiellt utrymme fördessa investeringar på kapitalmarknaden. Det statligt belånadebostadsbyggandet finansieras efter färdigställande med långfristiga lån Ullkraftigt subventionerade räntor. Marknadsräntan sätts alltså ur funktion somkostnadsfaktor. Denna ränta sätts också delvis ur funktion på långivårsidan.Upplåningen för bostadsändamål placeras i stället genom likviditetskrav,överenskommelser med kreditinstituten o.dyl. Samma förhållande gäller iprincip för den slalliga upplåningen. Som ett led i regional-, närings- och sysselsättningspolitiken,har krediter ställts lill förfogande vid sidan av kredilmarknaden. Detta har tillsammans med utlåningen för bostadsändamålmedförl en försvagning av kreditmarknaden som fördelare av finansiellt kapital.Utredningen drar emellertid slutsatsen alt de snedvridningar i kreditfördelningensom uppkommer av dessa orsaker kan accepteras och ofla är eftersträvaderesultat av den ekonomiska politiken. Denna uppfattning delas av föredragandeni propositionen om den svenska kapitalmarknaden. Vad gäller kommunerna ochlandstingskommunerna betonar föredraganden vikten av all den kommunalavolymutvecklingen anpassas lill det samhällsekonomiska resursutrymmet och attdet därför är nödvändigt atl den kommunala expansionstakten dämpas ytterligareunder . krav på en långsammare ulbyggnad, som ärrealekonomiskt motiverad, medför också lättnader i finansiellt hänseende.Föredraganden ansluler sig vidare lill kapilalmarknadsulredningens bedömningalt det inte finns något som tyder på all det inom överskådlig lid skall varamöjligt att öka det utrymme som kommunerna och landstingskommunerna kan tillåtasta i anspråk på den svenska kredilmarknaden. Det ingår självfallet inte i vårt uppdrag all la närmareslällning lill vilken expansionstakt som från olika ulgångspunkter ärmöjlig och önskvärd. Inte heller tillhör frågan om kommunernas ochlanstingskom-niunernas totala upplåning på kreditmarknaden vårt egentligautredningsområde. Frågan har dock betydelse för vår bedömning av kommunernasoch landstingskommunernas möjligheter att genom upplåning på kreditmarknadenfinansiera en del av skolbyggnadsverksamheten. Vi vill därför, när det gällerfrågan om investeringsbidraget, peka på all detta endast uppgår till ca 300milj. jämfört med en lolal bmlloupplåning på ca 4 000 milj. kr.Vidare kan variationen i brutloupplåningen lill år vara betydande.Under år 1978 uppgick bruttoupplåningen till 4 700 milj. kr., medan den underår 1979 beräknas uppgå till 4000 milj. kr. Dessutom lar investeringsbidragetvid nuvarande ordning kreditmarknadsresurser i anspråk genom atl bidraget inuvarande budgetläge i sin helhet kan sägas bli finansierat genom prioriteradslallig upplåning på kreditmarknaden. Eventuella brisier i kredilmarknadens funktionssätt vadgäller kommunernas och landstingskommunernas möjligheter atl erhålla krediterbehandlas också av kapilalmarknadsutredningen. Bl.a. övervägs införandet avett nyll kommunkredilinstilut. Utredningen, remissinslanserna och föredraganden avvisardock en sådan förändring bl.a. på grund av alt ett nytt institut med någonform av övergripande ansvar för kommunernas och landstingskommunernas lånefinansieringinte skulle vara förenlig med principerna för den kommunala självstyrelsen. Prop.1979/80:90 92 Föredraganden anser slutligen att utvidgningar avbostadslånen i vissa fall kan vara etl smidigt sätt atl slyra kredilslrömmama.En sådan slyrning bör emellertid endast tillämpas för investeringar som påsamma säll som bostadsinvesleringarna är föremål för real planering. Med hänsynlill den prioriterade seklorns sloriek finns det enligl föredragandensuppfattning över huvud taget skäl att inla en restriktiv inslällning vidbedömning av vilka ylterligare lyper av investeringar som skulle kunna bliberättigade lill statliga lån. 7 Statsbidragets kommunalekonomiska betydelse 7.1 Kommunernas utgifter för skolbyggandet 7.1.1 Kommunernas kapitalutgifter åren 19751977 inomutbildningsområdet Kommunernas lotala kapitalutgifter ökade mellanåren 1975och 1977 med . Kapitalutgifterna inomutbildningsområdet ökade relativt selt något snabbare från 0,9miljarder till . Tabell 7.1 Kommunernas kapitalutgifter åren 19751977 iresp. års prisläge (milj. Totala kapitalutgifter 7 420 8 118 10 083 Kapitalutgifter för utbildning 9!8 1163 1411 av tolala kapitalutgifter !4 % Kommunernas finanser 1975, !976och !977. De i labell 7.1 redovisade kapitalutgifterna beslår avbyggnads- och anläggningsarbeten, inköp av fastigheter och anläggningar samtinköp av transportmedel, maskiner och inventarier. 1 labell 7.2 redovisas omfattningen av kommunernasskolbyggnadsverksamhet. Kartläggningen har gjorls med ulgångspunkt ibruttoinvesteringarna i byggnads- och anläggningsarbeten. De program ikommunernas redovisningssystem som innehåller investeringar i skolbyggnader ärföljande: 61 Lokaler och invenlarier för skolväsendel Tabell 7.2 Kommunernas kapitalutgifter för byggnads- och anläggningsarbeten inom programmen 61 och 6466 åren 19751977 Byggnads- och anläggningsarbeten 6! 6466, mili. Volymökning av byggnads- och anläggnings- /Cu/Zh; SCB, Räkenskapssammandrag 1975,1976och 1977. Kommunernas kapitalutgifter för byggnads- ochanläggningsarbeten inom programmen 61 och 6466 ökade mellan åren 1975 och 1976med och med . 1 absoluta lal uppgickkapitalutgifterna lill ca . Volymmässigt ökadekommunernas byggnads- och anläggningsarbeten med mellan åren 1975 och1977. Prisförändringarna har beräknals med utgångspunkt i skolöverstyrelsensbyggnadsprisindex. Detta index används vid beräkning av statsbidrag (se avsnitt2.2). Tabell 7.3 Jämförelse mellan skolöverstyrelsensbyggnadsprisindex och tillväxten av skatteunderlag Är SÖ:s byggnads- Ökning Totalt skatteunderlag inkl. prisindex i % tillskott på grund av brist i% påskattekraft (milj.skr.) 1!,4 19,5 Som framgår av tabell 7.3 ökade skolöverstyrelsensbyggnadsprisindex från 280,2 under år 1975lill 427,79 . ökade del lotalaskatteunderlaget inkl. tillskottet av skalleunderiag på grund av brisl påskattekraft med exakt samma procenttal. Mellan dessa år har alltså kommunernasskatteintäkter vid oförändrad utdebitering ökal i samma takt somförändringarna i byggnadsprisindex. Något direkt samband mellan förändringar ibyggnadsprisindex och Ullväxlen av skalleunderiag lorde inte råda, ochrelationen mellan dessa två tal varierar också avsevärt mellan enskilda år. 7.1.2 Kommunernas kapitalutgifter åren 19791983 inomutbildningsområdet Kapitalutgifterna för byggnads- och anläggningsarbetenberäknas inom huvudprogram 6 Ulbildning öka med ca . mellanåren 1977 och 1979frånca . till ca l,9miljarder kr. år1979enligl den senasle kommunalekonomiska långlidsplanen KELP 7983. Prop.1979/80:90 94 framgår av tabell 7.4 väntas en årlig volymminskning avbruttoinvesteringarna inom skolväsendet . För hela perioden19791983 beräknas kapitalutgifterna inom utbildningsområdet i genomsniuminska med . Ubildningens andel av kommunernas totalakapitalutgifter beräknas minska något från 17 %underår I979till13 %un-der . En uppgång förvänlas dock ske i byggande avundervisningslokaler för gymnasieskolor och vuxenulbildning. Erfarenhelsmässiglredovisar kommunerna i slutet av KELP-perioderna vanligtvis en avtagandeinvesteringstakt beroende på svårigheier alt bedöma behovet av investeringarlångt fram i tiden. Invesleringarna kommer därför med slor sannolikhet att blistörre än vad KELP 7983 uppvisar. Tabell 7.4 Bruttoutgifter för byggnads-ochanläggningsarbeten åren 197919831 priser (milj. Totalt för utbildn. av tolala bruttoutg. Källa: SCB. KELP7983 preliminära uppgifler. Kapitalutgifterna för skolbyggnader i KELP 7983 avvikermarkant från de kostnader som anges av skolöverslyrelsen i samband medredovisning av investeringsbehov, investeringsramar m. m. I KELP fördelaskapitalutgifterna , om en investering i exempelvis en skola larflera år att genomföra. SÖ redovisar däremot de tolala kostnaderna för enskolinvestering på elt enda år, startåret. Ett visst av SÖ angivet investeringsbehovett budgetår avser således i själva verkel investeringar som kommer attgenomföras under ftera år. De kostnader som SÖ redovisar omfattar dessulomendast de s. k. kvotkostnaderna (de rensade produktionskostnader jämlekoslnader för ulvändiga ledningar och planering som skall avräknas fråninvesteringsramen). Dessa kostnader är betydligl lägre än de tolalainvesteringskostnaderna. 7.1.3 Statsbidrag till skolbyggnader Som framgår av labell 7.5 beräknas statsbidraget tillskolbyggnader (inkl. bidragel för första uppsättningen stadigvarandeundervisningsmateriel till gymnasieskolan) öka från 223 milj. kr. /77 till 358 milj. kr. under /80, dvs. Beloppen är summan av vad som tilldelats länsstyrelserna (inkl. exlraramar) för utbetalning lill kommunerna. Statsbidraget till gymnasieskolor harhaft den största ökningen från 42 milj. kr. under /77 tillberäknat 162 milj. kr. under /80. Statsbidraget till grundskolorhar däremot i stort sett varil oförändrat . Tabell 7.5 Statsbidrag till grundskolor och gymnasieskolorbudgetåren 1976/77 1979/80 (milj. 1976/77 1977/78 1978/79 1979/80 35,6' 31!,6 Byggnadei'för grundskola 160,7 Byggnader för gymnasieskola 4! ' Skattat värde.