prop · G30324 · 1979-12-31 00:00:00 — Idetta sammanhang kan finnas behov atl överse och stärka de regler, som nugäller samarbetet i fråga om normer och föreskrifter mellan fackmyndigheier ochKommerskollegium för att hävda, att de intemationella handelssynpunktemavinner tillbörligt beaktande. Slutligen vill viunderstryka betydelsen av alt ett fortlöpande samarbete etableras mellannäringslivets organisationer och ansvarig statlig myndighet, sannoliktKommerskoUegium, för att bereda näringslivet tillfäUe aU följa och medverka iden praxis, som de olika intemationella övervakningsorganen kommer att utbildai fråga om tiUämpningen av kodema. Slockholms handelskammare: Handelskammaren anseratt GATT-för-handlingama gett värdefulla resultat för att vidmakthållastabiliteten i världshandeln. Förhandlingama och akti vitetema kring dessa harhaft stort värde i sig, särskilt som de försiggått av väridsvidekonomisk recession. Handelskammaren anserdärför att man från svensk sida bör försöka vidmakthåUa den positiva GATT-andanså att inte ländema var för sig på sitt håll, nöjda med denna rond, sätter signed och väntar in nästa rond. HandelskammarenviU därför betona angelägenheten av att den svenska GATT-delegationen ocksåfortsättningsvis blir väl bemannad att regeringen bibehåller intresset föruppföljningen av överenskommelsen att näringslivet blir erforderligtrepresenterat i tiUämpningsorganen. Med hänsyn till attKommerskollegium är expertmyndighet i dessa frågor finner Handelskammaren detnöjaktigt att i punktform kortfattat redovisa sina synpunkter på kodemasimplementering och framtida adminislrering. Behov av svenska tillämpningsföreskrifter Myndigheter som i sin verksamhelskapar standards bör ges information om överenskommelsens principiella förbudmot standards som avviker från fastslagna intemationella standards eller varstillämpning innebär tekniska handelshinder. Myndighetsorgan somadministrerar stödåtgärder för svensk industri bör ges utförlig information ochdirektiv om vilka stödåtgärder som bör undvikas för att inte komma i konfliktmed överenskommelsen om subventioner. i någon formbör utarbetas, som företagen och myndighelema kan använda för att se om derashandlande strider mot dessa och tidigare överenskommelser. Dessutom börinformation om hur anmälan för brolt mot överenskommelsema skall utformas ochvilka myndigheter som svarar för vidare rådgivning i dessa frågor. Prop.1979/80:24 Del A 239 Behov av svenskt engagemang utåt Svenska representationeri ullandet bör ges direkliv orn alt noga uppmärksamma tillämpningen avstödåtgärder, statlig upphandling och licensiering samt rapportera eventuellaregelbrott. Likaså bör framväxandet av nationella standards - inklusive EG -noga övervakas i tillbakahåUande syfte. Handelskammarevill slutligen föreslå att de kanaler upparbetat inäringslivet, bl.a. i form av en kontaktgmpp, bör hållas öppna för ömsesidig informationom tillämpningen av de olika överenskommelserna. Landsorganisationen:Ambifionen i förhandlingama på det icke-tariffära området har varit attkomplettera med överenskommelser i syfte att göra regelsystemetbättre anpassat tiU de förändrade fömtsättningar för världshandeln som harinträtt sedan avtalets tiUkomst. I vissa stycken har denna anpassning kunnatåstadskommas och de tillämpningsföreskrifter och koder som framförhandlatsinom ramen för MTN synes från LOs ulgångspunkt i huvudsak vara av positivtvärde. I några väsentligaavseenden har dock förhandlingsresultatet inte inneburit att en önskvärdanpassning av regelsystemet för handeln skett. En avgörande förändring iföralsällningama för handelsutbytet har inträtt i och med att en växande delav industrivamimporten kommer från utvecklingsländer, med i många avseendenfrån industriländema skilda ekonomiska, sociala och politiska förhåUanden.Denna utveckling kan i många fall vara positiv för såväl u- som i-länderaa. Iflera faU har företag i kunnat utnyttja den stora arbetslösheten ochavsaknaden av fria fackföreningar för att genomföra industriproduktionen underarbetsvillkor och arbetsförhåUanden som från aUa utgångspunkter måste betraktassom uppenbart oacceptabla. Detta kan inte befrämja en sund ekonomisk utvecklingoch är också negativt för de industrianställda i u-ländema. Dessutom bliranpassningsbördan i importländema orimligt stor såväl ur social som ursamhällsekonomisk synvinkel. Om inle regler mot dessa missförhållanden införsi reglema för världshandeln riskerar hela det relativt öppna handelsutbytet attmisskrediteras och därmed befrämjas en allmänt protektionistisk utveckling. LO beklagar att de nu istort sett avslutade GATT-förhandlingama inte resulterat i regler till skyddmot en sådan exploatering av arbetskraften och understryker vikten av attSverige aktivt verkar för att sådana regler införs i . En annan viktigförändring i fömtsättningama för världshandeln är att en allt större del av dennagenomförs i form av intemleveranser inom samma företag. Enligt LOs uppfattninghar konsekvensema av detta förhåUande för handelsströmmar,konkurrensförhåUanden och förändringama i den internationellaarbetsfördelningen inte tillräckligt belysts. 1979/80:24 Del A 240 område bör ta initiativ för attregelsystemet för världshandeln anpassas till den aktuella situationen. De tills vidareresultatslösa förhandlingama om en reglering om skyddsåtgärder vid marknadsstörningkommenteras på följande sätt av kommerskollegium: Vid bedömningen ovan avförhandlingsresultatet har koUegiet bortseU från händelseutvecklingen påskyddsklausulområdet. I en allmän värdering om förhandlingsresultatet måsteemellertid även vägas in konsekvensema av att en uppgörelse icke kunnat nås pådetta synnerligen betydelsefulla område i förhandlingama. Kollegiet anser delutomordentligt beklagligt att motsättningarna här, som främst gäller frågan omoch under vilka fömtsättningar åtgärder skaU kunna vidlas selektivt endast motskadevållande import när sådan import klart kan urskiljas, inte kunnatöverbryggas under förhandlingama. KoUe-giets instäUning i denna fråga liksommotiven bakom detta stäUningstagande har framförts tiU departementet vid fleratidigare tillfällen, bl.a. i yttrande till statsrådet och chefen förhandelsdepartementet 1976.11.04, dnr H 301, och skall därför inte närmareberöras i detta sammanhang. KoUegiet vill här endast ånyo understryka denbetydelse som en tillfredsställande lösning av denna fråga efter de linjerkoUegiet föreslagit skulle fä såväl från import- som från exportsynpunkt. Ävenvad gäUer frågan om införande av en "socialklausul" i , något somtas upp i LO;s yttrande, får kollegiet hänvisa tiU de synpunkter som lämnats inämnda yttrande. En reflektion som redan nu kan göras är att möjlighetema foratt åtminstone delvis täcka in de problem som en socialklausul är avsedd attkomma till rätta med knappast har förbättrats genom den låsning som f. n.uppstått i "safeguard"-frågan. En annan viktig fråga iskyddsklausulsammanhanget som inte heUer kunnat lösas gäller om och i vilkenutsträckning åtgärder i form av s. k. frivilliga exportbegränsningar, ;s etcskall omfattas av bestämmelserna i en överenskommelse om skyddsklausuler.Enligl koUegiet är del viktigt att också skyddsarrangemang av detta slaginkluderas och blir föremål för den strängare disciplin som varit en viktigmålsättning i förhandlingsarbetet på detta område. Även här är det fråga omåtgärder med selektiv verkan varför villkoren bör vara desamma som beträffandeselektiva åtgärder i andra former. Det förhållandet atl mani MTN inte lyckats avhjälpa bristema i skyddsklausulsyslem, dvsliUämpningen av artikel XIX, är enligl koUegiet den tyngst vägande negativafaktorn i förhandlingsbilden. Detta misslyckande ger upphov till viss oro förframtiden inte minst med hänsyn till möjligheterna all motstå det ökade tryck iprotektionistisk riktning som gjort sig gällande på olika hålli världen och som lätt kan äventyra också de resultat som man nått på andraförhandlingsområden i MTN. Mot den bakgrunden anser kollegiet det angeläget inom 1979/80:24 Del A 241 ramen för fortsätter arbelet med atl kommatill rätta med problemen på skyddsklausulområdet efter MTN:s avslutande.Syftet bör därvid vara att åstadkomma ett ändamålsenligt skyddsklausulsyslemoch en förbättrad disciplin som bla gör det möjligt alt på ett effektivare sättän fömt övervaka att överenskomna regler följs. grossistförbund:Vid förhandlingarna har enighet ej kunnat uppnås om koden för skyddsåtgärdervid sk marknadsstörning. Visserligen kan det vara riktigt, atl enskyddsklausul mol import i sin tillämpning borde kunna begränsas i första handtill den införsel, som aktualiserat tanken på ingrepp. Å andra sidan ärmest-gynnad-nations-principen en grundpelare i och innebär i nu aktuellahänseende en viss garanti för att ingrepp ej sker annat än i fall, då enproduktionsgren mycket allvarligt hotar att skadas. Som bekant har olika länderdock lyckats kringgå de krav, som en global tillämpning säkert innebär iåtskilliga fall, genom sk frivilligaexportbegränsningsavtal respektive skorderly marketing-avtal, något som hittillsfallit utanför GATTs bestämmelser och kontroll. Skulle man genommedgivande av selektiva ingrepp kunna få in även exportbegränsningsavtal ochOMAs under en uppförandekods kontrollbestämmelser, finns myckel som talar fören sådan ordning. 1 så fall måste dock möjlighetema till selektiva ingreppomgärdas med strikta bestämmelser på grand av den relativa lätthet, med vilkensådana åtgärder skulle kunna tillgripas. Vissa uttalanden från i-landshållskulle kunna tyda på att , när man hittiUs drivit möjligheten tillselektiv tillämpning, ställt sig alltför avvisande till effektivakontrollmöjligheter. Det finns därför anledning understryka, att det måste varaväsentligt att regler skapas, som verkligen förhindrar missbrak. Selektivaingrepp bör sålunda endast vara möjliga efler godkännande av ett föratsattinternationellt övervakningsorgan. Om det anses att ett land bör ha rätl vidtaett sådant ingrepp på egen hand i lägen, som bedöms som särskill brådskande,skall ett sådant beslut underställas övervakningsorganet förgodkännande i efterhand. Möjligheter till selektiva ingrepp får inte tillåtasutveckla sig till en genväg tiU protektionistiska åtgärder av långvarig ellerrent permanent natur. ': Tyvärr har manännu inte lyckats att komma överens om en uppförandekod beträffande GATTsartikel XIX. För svensk industri är det av väsentligt intresse attansträngningarna att uppnå en lösning fortsattes. Om strävandena mot en friarevärldshandel skall kunna förverkligas är det enligt vår mening nödvändigt atten skärpt disciplin och övervakning införs när det gäller olika ländersmöjlighet all vidta skyddsåtgärder. De stora länderna, inkl EG, har avnaturliga skäl lättare än etl litet land som all få till ständ skfrivilliga exportbegränsningsavtal. Risken är då stor all den export somutestängs av de slörre länderna i stället söker sig till små öppna marknader, där den kan åstadkomma skada för deninhemska industrin. Att vid fall av marknads-16 1979180.Nr 24. Prop.1979/80:24 Del A 242 störningar inte ha möjlighel att vidta selektivaåtgärder mot det marknadsstörande landet måste betraktas som en slor svaghet idet nuvarande regelsystemet. Om en överenskommelse på detta område inte kanuppnås ser vi del som en stor risk atl olika länder söker att i ökandeomfattning kringgå genom bilaterala överenskommelser eller unilaterala beslut,vilkel kan leda till att handelns frigörelse allvariigt sätts i fara. EG har iGATT deklarerat alt man avser fortsätta tillämpa artikel XIX selektivt. Om såsker finns inte anledning fÖr att inta en annan ställning. : Inför de nu pågåendeslutförhandlingama beträffande en överenskommelse om skyddsklausulsfrågan viULO framföra följande. Den uppfattning som de nordiska ländema följt,att skyddsåtgärder ska kunna tillämpas selektivt mot den import som förorsakarskada finner LO vara väl gmndad. Selektiva ätgärder är dock förenade medbetydande risker. Bestämmelser rörande krav pä skada i importlandet ochkonsultationer bör införas i klausulen för att minimera möjligheten avgodtyckliga missbruk av skyddsklausulen. bör vidare enligt LOs meningaktivt verka för att begränsningsåtgärder av typen "orderly mar-kelingagreements" och friviUiga begränsningsavtal inordnas underGATT-disciplinen. 2 Tullförhandlingarna: genomförandet av tullsänkningarna för svensk del. : Deunder 1979 avslutade tullförhandlingama inom ramen för det allmänna tull- ochhandelsavtalet () innebär för del atl de överenskomnaluUsänkningama för de flesla varoma skaU påbörjas den och varagenomförda . För TEKO-varor under 51-62 kap itulltaxan och jäm- och stålprodukter under numren 73.01-73.20 skall de påbörjasden . De sänkningar sompåböijas den skaU i princip göras i form av åtta lika, årligarater, dvs en sänkning per den vatje år. För de sänkningar sompåbörjas finns emellertid inga motsvarande föreskrifter. Detsynes emellertid rimligt att anta att dessa sänkningar skall ske i sex stegunder . De lullsalser somlillämpas under de olika avirappningsslegen bör randas av till en decimal. Förvaror belagda med tull som beräknas efter vikt, volym eller stycketal börhärmed avses en decimal av kronan, dvs en avmndning till jämnt I O-tal ören. För del innebärförhandlingsresultatet i allmänhet mycket små tullsänkningar uttryckt i procentenheter.Inom det kemiska varaområdet exempelvis är tullsänkningarna för de varor därtullsänkningar göras i genomsnitt och förverkstadsprodukter . Prop.1979/80:24 Del A 243 Endast för ett fåtal varor är tullsänkningenuttryckt i procentenheter större. Härtill kommer alt de mest importkänsligaproduktema helt undantagits från tullsänkningar eller endast i ringa gradberörs härav. Huvudregeln är sålunda att sänkningarna skallske i lika, årliga avtrapp-ningssteg. Det är emellertid inget som hindrar attsänkningar görs snabbare. Liksom fallet var vid genomförandel avtullsänkningama inom ramen för den s k Kennedy-ronden kan frågan ställas om detfrån olika utgångspunkter finns skäl att dela upp sänkningarna på så mångasteg som åtta stycken . En bedömning härav bör göras med hänsyntagen till de följder som olika sänkningslakier kan få lex i handelspolitiskt,ekonomiskt och näringspolitiskt hänseende men även med beaktande av deolägenheter och kostnader som det för med sig vid redigeringen, tryckningenoch det praktiska handhavandet av tulltaxan. Tullamas skyddsverkan i är numeraallmänt sett begränsad. Detta hänger inte enbart samman med de allmänt settlåga tullsalsema i utan i högre grad med att importen från EFTA- ochEG-länder -och även i stor utsträckning från - i praktiken är tuUfri.För vissa varor från östländer och sk lågprisländer har tullskyddet alltfortviss betydelse, men det har ändock för särskilt känsliga produkter måst kompletterasmed importrestriktioner eller motsvarande åtgärder i exportländerna. Vad nysssagts utesluter givetvis inte att exempelvis enskilda transoceanaindustriländer kan uppfatta tullsänkningama i på vissa varor somvärdefulla. Vissa skäl talar i och för sig för atttullsänkningarna i genomförs i samma takt som i de viktigastekonkurrentländerna, där svenska varor möter tuUar. Eftersom vi i intekan påverka sänkningstakten i andra länder är frågan isolerad tiU skyddsaspektenför svensk industri. Det skulle kunna hävdas att vad som eventuellt kanförloras på hemmamarknaden som en följd av sänkt tullskydd borde man kunnakompensera på exporten. Den verkan som en snabbare sänkningi kan fä på samhäUsekonomin är emeUertid gynnsam i rådandeläge eftersom den fär motsvarande verkan som en revalvering, dock utan denegativa följdverkningar som en sådan medför för exporten. Från handelspolitiskutgångspunkt kan en snabbare sänkningstakt i knappast få nägonbetydelse, bortsett möjligen från den markering som den kan innebära av desvensk strävandena mot en fri världshandel. Vid en strikt matematisk avtrappning i åtta stegkan tuUbortfallet vid oförändrad importvolym och oförändrat prisläge beräknasuppgå till högst per steg. Vid jämförelse med totalatuUuppbörden får detta belopp anses vara ringa. En utebliven tullintäkt måstedessutom vägas mot de totala samhällskostnaderna, dvs de merkostnader förstatsverket och näringslivet som uppkommer i samband med varje sänkning. kostnader förredigering och tryckning av varje edition av tulltaxan med statistiskvamförteckning uppgår till ca . 1979/80:24 Del A 244 direkta kostnaderna för näringslivel för inköpav ny edition av tulltaxan kan beräknas till ca . Förnäringslivels del torde akluella versioner av tulltaxan vara oundgängliga medhänsyn till den nuvarande tullproceduren, enligt vilken importörerna självaskall deklarera bla tullsats och tullbelopp för införda varor. Härtill kommerkostnader för omprogrammering av datorer både hos och hosimportföretag samt det extraarbete som uppstår vid handhavandet av tulltaxannär täta ändringar görs. arbete ökar även pä grand av attflera rättelser måste göras i samband med kontrollen av tulldeklarationer ochsom en följd av ökat antal omlulltaxeringar och besvärsärenden. har i likhet medandra länder förbehållit sig rätten att vidta lämpliga åtgärder om andraavtalsparter inte helt uppfyller sina åtaganden. Detta är främst motiverat avatt EG-ländema angivit att de efter en tidrymd av kommer att granskautfallet av avtalet och att de då med hänsyn till den ekonomiska, sociala ochmonetära situationen skall beslämma i vad mån de kommer att fortsätta medtullsänkningama. Av intresse i sammanhanget är vidare det arbete medomarbetning av CCC-nomenklaturen som pågår i inom Harmonized SyslemCommittee. Avsikten är all en ny nomenklatur skall träda i kraft den 1 januari1985. Den prövning som skallgöras av EG inför fortsatta tullsänkningar samt tillkomsten av enny nomenklatur den - vilken i sig kräver en proposition tiUriksdagen lalar enligl styrelsens mening för att nägot definitivt beslut omtullsänkningama under de tre sista stegen inte bör fattas under riksdagenshöstmöte i är utan anstå . Varie enskilt steginnebär i allmänhet en myckel begränsad nedjustering av tullsalsema. Förexempelvis en tullsänkning på som delas upp på åttasänkningar skulle sänkningen bli i vart annat steg och 0,3 i vart annat.Enligt styrelsens mening kan det varken med hänsyn till tillämpningen avtulltaxan eller från skyddssynpunkt vara av intresse att dela upp de begränsadetullsänkningarna i så många som fem olika sleg. Inte hellerslalsfinansiella skäl synes tala därför. Styrelsen anser därför att de förstafem stegen bör genomföras så att de två försia tas och detre återstående den . I samband med införandet av en nytullnomenklatur den bör ta ställning till sänkningarnaoch taklen i dessa i vad avser de tre sista stegen. Detta bör ske i ljuset av iförsta hand vad EG kommer fram till i frågan. Som påpekats i delföregående börjar för del sänkningen för varor inom 51-62 kap itulltaxan och för järn- och stålprodukter under tulllaxenr 73.01-73.20 förstden . Att märka är att tullsänkningarna inom teko-områdel förSveriges del antingen görs med utgångspunkl i takbindningar och därför fårliten eller ingen effekt på utgående tullar eller avser varor som är av ringaintresse från skyddssynpunkt. För jäm- och stålprodukter är sänkningen överlagliten, ofla endast en proceni- Prop.1979/80:24 Del A 245 Atl slå ihop de trestegen för åren 1982- 1984 får sålunda ringa verkan från skyddssynpunkt ävenför de känsliga varaområdena teko och järn och stål. Avtalet avser för de flesta vamslagentullsänkningar med utgångspunkt från i tulltaxan angivna tullsatser. I vissafall är emellertid utgångspunkten en lidigare GATT-bunden tullsats som liggeröver ulgående tullsats (sk lakbindning). Som huvudregel bör i sådana fall gällaatt tuUavtrappning-ama skall utgå från takbindningama. Detla innebär att enreell tuUsänkning för några varor inte behöver påbörjas förrän efter det förstasteget. I nedan angivna fall haravsteg gjorts från en strikt matematisk avtrappning. Ett användande avtakbindning som utgångspunkt för tullav-irappning skulle nämligen i vissa fallkunna medföra en betydande uppsplittring av ett enskilt tuUtaxenummer. Det kanockså tänkas medföra differentierade lullsalser för likartade varor vilket,enligl styrelsens uppfattning, skuUe medföra onödiga komplikationer. Som exempel härpå kannämnas stat nr 20.06.500 och 20.06.600. Alt utgå från takbindningama skulle härinnebära ett temporärt tillskapande av nya undernummer för de två ointressantavaroma aprikospulp och persi-kopulp. Dessa varor har f n samma tullsats somkonserverade hela aprikoser och persikor. För urea innehållandehögst nitrogen är tullsatsen tidigare bunden vid . TuUsatsen för helanummer 31.02.701 bör därför sänkas fiU redan i första steget. Ett annat exempel kan stat nr 31.05.303 utgöra.Om takbindningen vid för andra varor under detta statistiska nummer än renamonoammonium- och diammoniumortofosfater skulle tas till utgångspunkt för tuUsänkningskuUe luHen för dessa andra varor under de första 6 stegen kvariigga vidtullsatsen , medan tullsatsen för de rena föreningarna stegvisskulle gä ned från till , dvs med en högsta skillnad av . 1näsla steg skulle skiUnaden minskas till för att i det sista stegetupphöra. Problemet kompliceras ytterligare av att någon allmänt accepteradslandard för ultryckel "ren" inte finns i CCC-nomenklaturen. Under stat nr 33.06.904 gäller en takbindningvid för endast mmsdesodoriseringsmedel men icke för rumsparfymeringsmedel.Det skulle innebära en onödig komplikation att införatvå olika tullsatser för vamslag som i många fall är likartade till sinsammansättning. Utgångspunkt för tullsänkningen bör vara nu utgående tull (9,)för hela detta statistiska nummer. Under nummer 50.09.001finns en takbindning vid för vävnader av bourettesilke. Den är enkvarleva från en tidigare uppdelning av nomenklaturen. aktuell tuUsats förvaran är , liksom för övriga silkevävnader under detta nummer. Då tuUen påvaran saknar intresse från skyddssynpunkt bör utgångspunkten för tullsänkningenvara för hela Prop.1979/80:24 Del A 246 Härigenom undviks tillskapandet av ettnytt undemummer i tulltaxan. Under 55.06.900 finns försådanl bomullsgam i delaljhandelsuppläggningar, som är blandat på annat sättän med högsl kortfibrigt konstmaterial, en takbindning om . Nuvarandetullsats för hela nr 55.06.900 är . Koncessionen innebär sänkning till 7 %för hela numret. Importen kommer praktiskt taget helt från EG- och EFTA-länderoch är därmed i stor utsträckning redan tullfri. Aktuell tuUsats, dvs , som utgångspunkt vid tullsänkningen för hela nr 55.06.900. Under nr 60.06 finns entakbindning om för sydda artiklar. De tre tullsatser - , och 13 %- som finns under numret är beroende av textilmaterialet och motsvaras avbindningar for andra varor än sydda. För att undvika tillskapandet av tre nyaundemummer bör utgående tullsatser tas till utgångspunkt för tullsänkningar. För fisknät under nr58.08 gäller två olika bindningar, och . Sänkningen skall i bäggefallen gå ned tiU . TuU enligt tuUtaxan utgår nu efter två olikavikttuUsatser, nämligen . per och per 100 kg.Varaomfattningen enligt tulltaxan har icke sin direkta motsvarighet i de bådabindningama. För fisknät och andra fiskredskap av nät under nr 59.05 finns tvåolika bindningar - per och per . Enligt avtalet skallbåda dessa resultera i en tuUsats om av värdet. Då en övergång tiU 8 %värdetull i alla dessa fall synes motsvara en avsevärd tullhöjning finns ingenanledning att i detta sammanhang genomföra den. Den minimitull om 17kronor per kg som hiuills funniis som lakbindning för en del av stat nr60.03.102 och 60.03.902 har utökats tiU att omfatta hela dessa bådastatistiska nummer. Då en sådan tuUsats synes motsvara en viss tuHhöjning finnsingen anledning att i delta sammanhang genomföra den. Etl annat problem som börges en praktisk lösning utgör de fall dä en specifik tullsats skall övergå tiUvärdetull eller vice versa, dvs fall då det i praktiken är omöjligt att göra enstegvis övergång. För nummer 27.11 utgörtullen per och skall sänkas till 2:- kronor per .