prop · G303143 · 1979-12-31 00:00:00 — Detla kanleda till svårigheter vad gäller att genomföra en lyckad nyemission. Vidare lordesvårigheter kunna uppstå med försäljning saml erhållande avleverantörs-krediter. Nedsättningen av aktiekapitalet kan vidare görasverkningslös. Det tidigare till reservfonden överförda beloppel kan föras lillbakalill aktiekapitalet genom fondemission antingen i samband med eller efternyemission. Den i propositionen 1975; 103 aktiebolagslag m.m. föreslagnalösningen skulle således enbari leda till merarbeie och kosinader som inlemotsvaras av någon nytta eller mervärde för företaget samt troligtvis leda tillandra ekonomiska svårigheler för företagel och dess aklieägare. Bankinspektionen: Inspektionen kan instämma iorganisationernas uttalande att del är otillfredsställande omaktiebolagsrättsliga bestämmelser av formell karaklär tillåts förhindra för sysselsällningoch utveckling nödvändiga kapitaltillskott från aktiemarknaden. Behovet av enomprövning av förbudet mot underkursemissioner påvisas ocksä avorganisationerna. I fråga om de prakliska möjligheterna att tillgodose dettabehov fär inspeklionen anföra följande. Organisationerna diskuterar systemet med nominellt beloppmed utgångspunkt från aktiebolagsutredningens uppfattning att förekomsten av etlnominellt värde kan föranleda missuppfattning hos allmänheten om aktiensverkliga värde men all en övergång till ett icke nominellt system skullenödvändiggöra nya, ganska komplicerade regler. Organisalionerna påpekar attsystemet med nominellt belopp är en i värt land hävdvunnen lagleknisk metod somkan vara praktisk därför all vissa regler enkelt kan byggas kring detta system säsomutdelningsbegränsningar och likvidalionsplikt. Organisationerna utgår därförfrän alt lagstiftaren inte är beredd att överge systemet mednominellt belopp. Inspektionen anser för sin del atl systemet med nominelltbelopp bör bibehållas. Organisationerna visar pä ett enligt inspektionenövertygande sätt all emission lill Prop.1979/80: 143 423 underkurs inte innebär någon försämring för borgenärernasdel jämförl med nedsältningsfallet liksom inle heller för de anställdas del.När del gäller bolag med börskurs under pari utan full läckning föraktiekapitalet kan de gamla aktieägarna någol missgynnas av underkurs jämförlmed nedsättning. Som organisationerna anför är det dock aktieägarna sombestämmer om de vill genomföra en underkursemission eller ej. Organisationerna tar ocksä upp och diskuterar börskursernasom mätare på bolagens finansiella ställning. Inspeklionen delarorganisationernas uppfattning atl börskursen lever siu eget liv i förhållande lillaktiebolagslagens skyddsregler och all det i och för sig inte är märkvärdigareall aktierna på börsen värderas över pari än under pari. Inspektionen kan sålundainstämma i all lagstiftningen blir inkonsekvent om börskursen skall anses ha förelrädeendast i det läget att den understiger pari. Inspeklionen anser sammantaget all den inle bör motsättasig en lagändring som innebär all underkursemission tillåts iaktiemarknadsbolag. Organisationernas förslag innebär emellerlid också delsall någon utfyllnad av underkursdifferensen inle skulle behövas göras, dels altnågon nedre gräns för underkurs inte skulle uppställas. Inspeklionenanser för sin del atl utfyllnad måste ske så snarl det är möjligt och i vartfall innan utdelning sker. Organisationernas diskussion om att införa en nyterm "verkligt aktiekapital" synes knappast övertygande. En snabbutfyllnad ansluter ocksä bäsl till systemet med nominellt värde på aktien.Vidare framgår av organisaiionernas skrivelse alt de flesta företag som i daghar sina aktier noterade under eller invid pari är i stånd att göra enomedelbar utfyllnad. Med inspektionens förslag krävs inle heller någon gränsför underkursen. Organisationerna hemställer ocksä om formella förenklingari samband med nedsältning av akliekapitalet i aktiemarknadsbolag. En sädanförenkling gär ut på att aktiekapitalnedsällning skulle kunna ske genom en cenlralregislreringsåtgärd utan att aktierna infordras. Som organisalionerna anförblir avgörande för bedömningen av om man kan genomföra en sådan melod vilkaolägenheter som kan länkas till följd av atl under en tidinnehåller en felaktig uppgift om det nominella beloppet, Inspeklionen delarorganisationernas uppfattning alt några rättsförluster för aktieägare och andradärigenom inle synes uppstå. Den har sålunda ingen erinran mol den föreslagnaändringen. Med den tolkning som organisalionerna gör av 12 kap. 2§ 2st. ABLom förbud mot vinstutdelning i strid med god affärssed är inspektionenberedd att godta atl kravet på rättens prövning av vinstutdelning inte behövergälla när nedsätlning av aktiekapitalet inle skett för atl läcka förluster utanför all åstadkomma en anpassning lill börskursen. : Det svenska näringslivel står infören period som kommer att kräva stora tillskott av riskvilligt kapital lillförelagen. Detta är ett villkor för att expansionsmöjligheter skall kunna lillvaratassamtidigt som omfattande strukturella förändringar blir nödvändiga. För detövervägande flertalet börsföretag är f. n. soliditeten alltför låg varför delkan bli nödvändigt alt företagens egna kapital fortsättningsvis växer fortareän skulderna. Det är osannolikt att förelagen helt eller till övervägande delsjälva kommer att kunna generera dessa tillskott lill det egna kapitalet urvinsterna. Tillförseln utifrån måsle öka. En utveckling i enlighet med rådandeekonomisk-politiska planer och förväntningar innebär att börsföretagen kommerall behöva göra nyemissioner pä marknaden. Huruvida förelagen verkligen kan genomföra nyemissionerberor givet- Prop.1979/80:143 424 vis på hur avkaslningsulsikterna för del i förelagelinvesterade kapitalet bedömes av företagets befintliga eller nytillkommandeaktieägare. Utvecklingen av vinster, utdelningar och kurser har under senareär inle varil gynnsam för nyemissioner. Del kraftiga fallet för så goll somsamtliga på börsen noterade aktier torde bl.a, kunna förklaras av aktiers lågaavkastning efter skatt i förhållande till alternativa placeringar, l.ex. iform av obligationer eller fastigheter - en relation som etl storl anlalplacerare räknar med som bestående. För ett antal företag, främst sådana sominställt utdelningen, har börskursen noterats under pari. För atl en nyemissioni ett sådant läge skall vara genomförbar krävs det att del finns gamla ellernytillkommande aklieägare som dels vägar tro på atl förelaget kange tillfredsställande avkastning, dels finner den erbjudna teckningskursenattraktiv. För att det sistnämnda skall vara fallel mäste kursen ligga ettstycke under börskursen. Emissionskursen måste sättas så att den tillsammansmed förväntad utdelning kan väntas tillfredsställa rådande avkastningskrav. Om det finns placerare som är villiga att genom en underpariemissiontillföra ett företag nytt kapital, i del läge företaget befinner sig i, finnsdel enligt börsstyrelsens uppfattning inga skäl för att lagen skall hindradetta. Organisationerna har i promemorian på ett övertygande säll visal att enemission till underkurs inte försätter vare sig borgenärer eller anslällda iett sämre läge än det som rådde före emissionen. Den föreslagna ändringen bör genomföras. Detta ökarantalet alternativ för företagens finansieringspolitik. Företagen torde sannolikläven i fortsättningen ha betänkligheter mot att göra nyemission vid lågakurser. Underkursemissioner skulle måhända i en del fall lämpligen kunna ske iform av riktade emissioner, i den mån de befintliga aktieägarna inte utnyttjarsin företrädesrätt. Lagändringen bör utformas sä att den även kommer att gällakonvertibla skuldebrev med konverteringskurs under aktiernas parivärde. Förslaget om förenklat förfarande vid nedsältning avaktiekapitalet tillstyrkes, : Verket, som enbart granskat förslagets skatlemässigakonsekvenser, finner att det inte föreligger skatlemässiga hinder för införandetav de ändringar som föreslagils. : Kollegiel finner i likhet medorganisationerna att det är angeläget att underlätta för aktiebolag att genomnyemission kunna erhålla erforderligt kapitaltillskott även i de fall bolagetsaktier noteras lill en kurs invid eller under pari. 1 framställningenpresenteras tre vägar härför nämligen underkursemission med kvarståendeunderkursdifferens, underkursemission med omedelbar utfyllnad av differensensamt nedsättning av aktiekapitalet ulan nedstämpling. Underkursemission med kvarstående underkursdifferens.Kollegiet delar i och för sig organisationernas uppfattning att ett system medunderkursemissioner utan utfyllnad av differensen inte på något sätt skulleförsämra borgenärernas ställning eller på annat sätt rubba skyddsvärdaintressen. Tvärtom kan anföras att ett införande av meloden skulle kunna bidratill all den på många håll rådande föreställningen om del nominellaaktiekapitalet som etl uttryck för bolagels solvens skulle ersättas med ettmera realistiskt betraktelsesätt där intresset mera riktade sig mot bolagetshela egna kapital i olika former. Emellerlid innebär ett införande av denna typ av emission etlradikalt brott med det nu rådande systemet med ett aktiekapital vars slorlekbe- 1979/80:143 425 stämsav aktiernas nominella belopp. Ett flertal grundläggande principer inomaktiebolagsrätten - exempelvis likvidationspliktsreglerna - vilar i självaverket på denna princip. Kollegiet vill mot bakgmnd härav förespråka att dennu aktualiserade metoden tas upp lill bedömning i samband med en mera allmänöversyn av hela aktiekapitalsbegreppet och därmed sammanhängande frågor. Underkursemissionmed omedelbar utfyllnad. Detta förfaringssätt synes slå i bälire överensslämmelse än del ovan nämnda med rådande föreställningar om ett av aktiernas nominella belopp bestämt aktiekapital. Kollegiel kan i och för sig tillstyrka all en dylik emissionsmöjlighel införs . Det bör i sammanhanget dock påpekas att organisationernas framställan på denna punkt inte är alldeles klar. Den melod som nämns i promemorian och som innebär att två aktier kan erhållas mot samma emissionskupong, den ena mot betalning av aktiens nominella belopp och den andra gratis, synes således i princip utgöra en vanlig kombinerad nyemission och fondemission mot vilken inga hinder gäller. Nedsättningav aktiekapitalet utan nedstämpling m. m. Kollegiet har ingen erinran mol förslagel att i VPC-anslutna bolag akliekapitalet skall kunna nedsättas genom en central registreringsåtgärd utan infordrande av aktiebreven för nedstämpling eller utbyte. Självfallet bör dock en sådan ordning förbindas med obligatorisk information till alla registrerade ak tieinnehavare och ett system för etl så snabbt utbyte som möjligt av gamla aktiebrev mot nya. Vadslutligen gäller förslaget att slopa rättens prövning av vinstutdelning efler nedsällning av aktiekapitalet - om nedsättningen sker utan att föriustsituationföreligger enligt bolagets balansräkning och nedsättningsbeloppet överförstill reservfond - delar kollegiet uppfattningen att rättens prövning i dessafall innebär en onödigt omfattande omgång. Däremot är kollegiet tveksamt tillatt nu avskaffa varje form av prövning. Att balansräkningen ej visar att föriustsituationföreligger - varmed torde avses att bolaget ej börjat lära pä aktiekapitalet -kan inte i detta sammanhang sägas vara en tillräcklig garanti för bolagetsekonomiska stabilitet. Ett sätt att tillgodose önskemålet om förenkling voreatt frågan om tillstånd till vinstutdelning i de nu aktuella fallen prövades iadministrativ ordning -förslagsvis av kommerskollegium som redan ålagts handhavandelav ett flertal olika tillståndsfrågor enligt aktiebolagslagen. Utan alt här utvecklafrågan närmare kan i sammanhanget finnas skäl att peka pä den förenkling detskulle kunna innebära om frågor enligt exempelvis 6 och 14 kap.aktiebolagslagen prövades i administrativ ordning istället för som irättslig ordning. Skåneshandelskammare: Till stöd för sin hemställan har organisationerna bifogat enpromemoria vari en gmndlig genomgång av frågan om underkursemissionpresenteras. Handelskammaren har inte funnit anledning till erinran mot detresonemang som förs i promemorian. Att frågan om underkursemission fått ökadaktualitet genom senare års låga börskurser synes uppenbart. De invändningarsom lidigare rests mol tanken på underkursemissioner vederläggs på ettövertygande sätt i promemorian. Av särskilt värde är enligt handelskammarensmening den jämförande sludien mellan effekterna av en underkursemission och ennedsättning av aktiekapitalet kombinerad med nyemission, den möjlighet somnärmast står till buds . Härav framgår att underkursemission i flera fallbättre torde kunna skydda det bundna kapitalet och innebära ett siarkareincitament för framtida lönsamhel än en nedskrivning av aktiekapitalet. 1979/80:143 426 skälel synes underkursemission ocksä vara alt föredragafrån borgenärssynpunkl. Som framhålls i promemorian synes del även ur de anslälldassynvinkel vara invändningsfriti att öppna möjlighet lill underkursemission. Delär svårl att ha nägon bestämd uppfallning om i vilken utsträckningunderkursemission skulle komma att utnyttjas. Även om den praktiskaanvändningen skulle visa sig relativt begränsad är detla dock ingel skäl attinte öppna möjligheten för denna finansieringsform. Handelskammaren anser således i likhei med organisalionernaatt frågan om underkursemission nu bör tas upp lill prövning i departementetmed sikte på alt snarasl kunna framlägga elt förslag. Handelskammaren villhärvid erinra om atl , dä frågan vid riksmölel 1977/78 var uppe tillprövning, ulialade alt frågan skulle få prövas i annat sammanhang än i det dä akluellalagstiftningsärendet. ställningstagande vid det tillfället synes iicke oväsentlig grad ha sammanhängt med en ovilja att sä snart efter den nyaaktiebolagens införande göra en förändring pä denna punkl. Del kan noteras attfrågan ånyo väckts motionsvägen vid föregående och att della molionsförslagnu är under remissbehandling. Tiden borde nu vara mogen för att genomföra dennaförändring av akliebolagslagen. ansluter sig till de synpunkiersom handelskammare har framfört. : anser att enväl planerad och genomförd riktad emission till underkurs kan ge det önskvärdaresultatet att ett företag med finansieringsproblem tillförs det kapital somär nödvändigl för att tillfredsställande stärka dess soliditet och ge företagetökad tilltro bland finansiärer på den öppna marknaden. En säker bedömning av behovet av den föreslagnalagändringen kräver emellertid en klarare bild av de nuvarandekapitalanskaffningsmöjligheterna och deras prakliska värde. Inte minst förutsälterell slutgiltigt ställningstagande en ulvärdering av erfarenheterna i ländermed en ordning likartad med den som föreslås. Den praxis som tillämpats iNorge och är här av särskilt intresse. Om det i skrivelsen framlagda förslaget läggs till grundför lagstiftning bör enligt patentverkets mening särskild uppmärksamhel ägnasvissa ännu ej klarlagda frågor rörande definitionen av del lagtekniskabegreppet aktiekapital och de rättsverkningar akliebolagslagen knyter tilldetta. Ur renl registreringsteknisk synvinkel har patenlverketingen invändning mot den regel organisationerna föreslår. ställer sig tveksamt till förslaget attnedsättning av aktiekapitalet i aktiemarknadsbolag skall kunna ske medelst encentral registreringsåtgärd. En regel av nämnda innehåll kan i vissa fallskapa oklarhet om värdet hos en aktie, vars nominella belopp nedsatts men somännu ej nedstämplats. Säsom organisationerna också påpekar har den omständighetenalt de allra flesla börsnoterade aktiebolag är anslutna till Värde-papperscenlralenavsevärt förenklat den praktiska hanleringen, varför behovet av den föreslagnaåtgärden ej längre förefaller lika slort. Organisationerna har vidare föreslagit att stadgandet omobligatoriskt tillstånd från rätten vid vinstutdelning efler nedsätlningav aktiekapitalet för avsättning till reservfond bör upphävas för det fall att förluslsitualionenligt balansräkningen ej föreligger. finner det svårt att,utifrån det redovisade materialet och de erfarenheter verkel har av lillämpningenav gällande beslämmelser, bedöma tänkbara olägen- Prop.1979/80:143 427 heler av atl man borttager del moment av offentlig insynsom nuvarande regler innefattar. 1 den mån nuvarande ordning vid en närmaregranskning visar sig vara etl hinder för en sund form av kapitalanskaffning iföretag som har tillgångar som till fullo motsvarar skulderna, har patenlverketemellertid inget atl erinra mol ell bifall till förslaget i denna del. : I ABL 2 kap. 2 § stadgas "att belalning för aktie får ejundersliga det belopp på vilket aktien skall lyda (nominella beloppet)".De huvudsakliga argument som frän justitiedepartement och lagutskottframförls mot en ändring av nuvarande lagstiftning är följande: Det prakliska behovet är litet anser, med anledning av de senaste årens krafiigakurssänkningar, atl behovet av denna finansieringsform är betydligt större ändå lagutskottet lämnade sitl betänkande 1975/76:4. Kurssänkningarna har medförtalt etl stort antal aktiemarknadsbolag har börskurser somligger invid eller väsentligl under pari. - Andra finansieringskällor slår till buds Indusiriverkel vill framhålla atl de övrigafinansieringskällor som kan komma i fråga för företag med börskurs invid pari,ej blivit tillräckligt behandlade i organisationernas PM. En radfinansieringsformer har ställts lill näringslivets förfogande genom 1973 årspartiella reform av aktiebolagslagstiftningen. Syftet med de då infördareglerna om konvertibla skuldebrev, skuldebrev förenade med optionsrätt till nyleckningsaml konvertibla preferensaktier var just alt trygga näringslivetskapitalförsörjning och förbällra företagens möjligheter att pä sikt förstärkadet egna kapitalel. Konvertibla skuldebrev är en alternativ finansieringsformför förelag med börskurs invid eller under pari. Med skuldebrev uppnås dock inte en försiärkningav företagets soliditet, detta sker först dä konvertering till akiier ägt rum. Vid en nyemission av akiier sätts emissionskursen somregel väsentligl under gällande börskurs - della dels för att ha marginal ihändelse av kursfall pä aktien dels ocksä för att göra nyleckningserbjudandet atlraktiviså all nyemissionen verkligen kommer till stånd. Konverteringskursenför konvertibla skuldebrev behöver dock inle dras ner lika kraftigt, däåtskilliga fördelar existerar jämfört med en aktie. Är fördelarna hosskuldebrevet särskilt framträdande kan det till och med vara möjligt attfastställa konverteringskursen till ett högre belopp än aktuell aktiekurs.Konvertibla skuldebrev kan ur placerarens synvinkel vara fördelaktigare änaktier då dessa erbjuder ett "golv" för kursfall, har etl bättre lägei händelse av konkurs saml ger en högre och säkrare förräntning än aktier. Fördelarnaför del läntagande företagel ligger främst i att del möjliggör lägrekapitalkostnader än altemativet nyemission. Räntekostnaderna på länet äravdragsgilla för företaget och efter konvertering lill aktier finns rätten lillAnell-avdrag. Eftersom konverteringskursen kan sältas högre än emissionskursenvid omedelbar aktieemission, kan företagel vid emittering av skuldebrev dra lillsig ett visst givet belopp med färre antal utgivna aktier än vid ordinäremission. Konvertiblaskuldebrev är enligt industriverket en bra alternativ finansieringsform förföretag med låg aktiekurs. Prop.1979/80:143 428 - Skyddet för bolagets borgenärer, anställda ochaktieägare Reglerna om förbud mol underkursemissioner har uppställts till skydd för borgenärer, aktieägare och anställda i syfle att säkerställaalt bolaget vid nyemission verkligen tillförs reella lillgångar som minst uppgärtill kapitalökningens belopp. Den av organisationerna föreslagna modellen förunderkursemissioner utgår ifrån att det egna bundna kapitalet redovisas på etlrättvisande sätt. En negativ post motsvarande skillnaden mellan emissionskursenoch det nominella beloppet redovisas i anslutning till det nominellaaktiekapitalet. Bolagets verkliga aktiekapital anges därvid klart som detnominella aktiekapitalet med avdrag för den negativa posten"underkursdifferens". Den föreslagna modellen tillgodoser enligt industriverketkravet på korrekt redovisning av det egna bundna kapitalel. Det bör dock i lagföreskrivas att underkursdifferensen skall utfyllas eller inom visstid. instämmer vidare i organisationernasbedömning att skyddet för borgenärer, aktieägare m. fl. ej åsidosätts ijämförelse med alternativet nedsättning av akliekapitalet med åtföljandenyemission, Börskursen ger den mest rättvisande bilden avbolagets ställning anser i sitt betänkande 1975/76: 4 alt man bör ge företräde ät den företagsvärdering som börskursen innebär, LU anser atli aktiemas matematiska värde finns betydande osäkerhet. Det faktum att börsen avspeglar företagens värde, dvs,summan av framtida förväntningar på vinstutdelning och utdelningspolifik, ärendast korrekt i det fallet det finns en "effektiv" börs. anser det vara ytterst angeläget att enförstärkning av de svenska förelagens soliditet kommer till stånd. Förelagen äri slort behov av nytt riskvilligt kapital. Tillskott behövs för alt stärkakonkurrenskraften geniemot utländska företag och få till slånd den exportökningsom är nödvändig för all återställa balansen i vår utrikeshandel. Dessutombehövs riskvilligt kapital för att främja industriell produktutveckling inomföretagen. För att etl förelag med framgång skall kunna vända sig lillaktiemarknaden med en nyemission måste företaget göra sannolikt all del kanexpandera med minst samma räntabilitet som marknadens avkastningskrav, Dellaavkastningskrav bestämmes av vad alternativa placeringar med jämförbaraegenskaper - bl. a. med avseende på risk och beskattning kan bedömas Emission av aktier till underkurs ställer således storakrav på förelaget vad beträffar förväntad expansion, lönsamhet och avkastning.Risken för ytteriigare kursfall på aktien är överhängande om marknaden inteanser att företaget kan uppfylla dess krav. vill inte motsätta sig organisationernasförslag att skapa de formella förutsättningarna för en gynnsam utveckling avföretag som annars skulle befinna sig i en ekonomiskt trängd siluaiion.Möjlighet bör finnas för aktieägare vilka är beredda att ge företaget ett kapitaltillskottvid underkurs. anser dock atl finansiering med konvertiblaskuldebrev är en bäitre finansieringsform för företag med låg aktiekurs. i : Framställningen innebärallenast att vissa ändringar företas i aktiebolagslagen. avsericke att närmare beröra de föreslagna ändringarna i nämnda lag. 1979/80: 143 429 bolagenmåste onekligen bedömas vara i ett besvärligt läge då del egna kapitalelsstorlek är av betydelse även för upplåning. Genom de föreslagna ålgärderna vidunderkursemission får enligt mening ha visats atl skyddet förbolagels borgenärer, anslällda och aktieägare ej blir eftersatt. Förslagetsynes även ur samhällsekonomisk synpunkt vara att förorda. Fråga är dock om förslagelbör genomföras i hela den utsträckning som angetts i promemorian. För bolag somsaknar täckning för det egna kapitalet kan tveksamhet råda om underkursemissionbör tillåtas utan närmare kännedom om bolagets förhållanden. lillslyrkerdärför ett genomförande av organisaiionernas allernaliva förslag om underkursemissionmed omedelbar utfyllnad av underkursdifferensen från eget kapital. För bolagsom saknar läckning för del egna kapitalet kan eventuellt övervägas en beslämmelseatt regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer efter ansökan från bolageläger meddela lillstånd att företaga underkursemission om särskilda skälföreligger. ärendet anförts beträffande organisationernas yrkande om lagändringarangående nedstämpling och utbyte av aktier vid nedsättning av akliekapitaletoch rättens prövning av vinstutdelning efter sådan nedsättning är enligtlänsstyrelsens uppfallning för aktiemarknadsbolagen av sådan betydelse attangivna förslag bör genomföras.