prop · G303143 · 1979-12-31 00:00:00 — Jag anser del därför lämpligt atl somlegal huvudregel behälla den nuvarande föreskriften i 39 8 BL all enkommanditdelägare, om inte annat har avtalals, inte får delta i förvaltningenav bolagets angelägenheler. Enligt gällande rätt anses emellertid en kommanditdelägareha rätt all delta i förvaltningen vid likvidation. Anledning saknas atl iframtiden utesluta kommanditdelägaren från denna räll. 1 förevarande paragrafsandra mening har därför hänvisats till 2 kap. 31 8. 5 8 Om det inte genom avtal har bestämls efter vilkengrund en komman ditdelägare skall ta del i vinst och föriusl och bolagsmännen inte heller kan enas om del, ankommer del på rätten atl avgöra denna fråga efter skä lighet. Paragrafen motsvarar 40 8 BL. 40 8 BL innebär att frågan efter vilken grund enkommanditdelägare skall delta i vinst och föriust skall bestämmas genom avtalmellan bolagsmännen eller, om sådant avtal inle kan träffas, genom enskälighetsbedömning av domstol. Med hänsyn till den olikartade ställning somkomplementär och kommanditdelägare intar synes del svårt atl i lag närmareange någon materiell huvudregel för fördelningen av vinst och föriusl i ellkommanditbolag. På gmnd av det anförda har i förevarande paragraf tagits in enbestämmelse som överensstämmer med 40 8 BL. 6 § Bolagsmännen får avtala att kommanditdelägare inteskall ha kon trollrätt som avses i 2 kap. 5 8- Paragrafen, som saknar motsvarighet i BL, har behandlals iden allmänna motiveringen (avsnitt 2.2.2) och vid 2 kap. I 8. Bestämmelseninnebär alt regeln om kontrollrätt i 2 kap. 5 8 är disposiliv för en kommanditdelägarei motsats till vad som gäller för en vanlig handelsbolagsman. 7 8 Kommanditdelägare är inte behöriga alt företrädabolagel. En räushandling som en kommanditdelägare företar förbolaget blir dock bindande för bolaget, om den mol vilken rättshandlingenförelogs varken insåg eller borde ha insett att den som företog rättshandlingenvar kommanditdelägare. Första stycket överensstämmer i sak med 41 8 förstastycket BL. Regeln är naturiig med hänsyn till att kommanditdelägaren saknarförvaltningsrätt. Om kommanditdelägaren i denna sin egenskap kunde företrädabolaget, kunde tredje man fä den uppfattningen atl kommanditdelägaren även i Prop.1979/80:143 140 övrigl intog samma ställning som en vanlig bolagsman.Liksom fallet är i gällande rätt har därför första slycket i förevarandeparagraf gjorts tvingande. Däremot bör inle heller i framliden något hindermöta mot alt en kommanditdelägare p. g. a. fullmakt eller prokura förelräderbolaget, 1418 andra stycket BL stadgas atl om nägon sluter avtalmed den han vet vara kommanditdelägare, blir avtalel inle bindande för bolaget,såvida inle kommanditdelägaren hafl fullmakt. Denna beslämmelse uttrycker endastvad som redan följer av stadgandet i försia stycket i förevarande paragraf,nämligen att kommanditdelägaren inte i denna sin egenskap är behörig att företrädabolagel. Någon motsvarighet lill 41 8 andra slycket BL har därför inte tagitsin i den nya lagen. Om medkonlrahenten inte vet att den som förbolaget sluter etl avtal är kommanditdelägare blir avtalet enligt gällande rättbindande för bolaget. Enligt allmänna rättsprinciper torde visserligen gällaatt rättshandlingar som någon företar utanför ramen för sin behörighet aldrigbinder huvudmannen (jfr prop. 1975:103 s. 384). Med hänsyn lill de obilligaverkningar sisinämnda princip skulle kunna medföra för Iredje man när detgäller kommanditbolag, har i detta stycke upptagils en beslämmelse av innebördatt rättshandlingar som kommanditdelägaren i denna sin egenskap företar förbolaget blir bindande för bolagel om tredje man varken insåg eller borde hainsett att ifrågavarande bolagsman var kommanditdelägare (jfr 8 kap. 14 8akliebolagslagen), 8 8 En kommanditdelägare fullgör sin skyldighet att svaraför bolagets förpliktelser genom att betala in sin utfäsla insals till bolagel. Pä begäran av den som har en fordran mol bolaget som ärförfallen till belalning är en kommanditdelägare skyldig att betala in sinutfäsla insals till bolaget. En kommanditdelägares utfäsla insals anses som inleinbetald i den män han har återtagit nägot av insatsen eller, innan enuppkommen brist i insatsen har blivit fylld, lyft vad som har tillgodoförtshonom enligt 2 kap. 6 eller 8 8. Första och andra styckena. Innehållet i dessa stycken harbehandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.2,2). Enligt gällande rättblir kommanditdelägaren befriad från ansvar genom att beiala sin insats tillvilken som helst av bolagsborgenärerna. Denna regel försvårar en rättvis fördelningav kommanditdelägarens utfäsla insats mellan bolagsborgenärerna. Antag att enkommanditdelägares utfäsla insats uppgår till , och att han betalardetta belopp till en bolagsborgenär. De övriga bolagsborgenärerna har därefterinte någon fordran mot kommanditdelägaren. De kan följaktligen inte begärakommanditdelägaren i konkurs för att pä så sätt få till stånd återvinning avbeloppet . till kommanditdelägarens konkursbo. Om kommanditdelägaren däremot är skyldig atl beialabeloppet till bolaget blir återvinningssituationen annoriunda förbolagsborgenärerna. Prop.1979/80:143 141 Antag atl bolagel, sedan kommanditdelägaren dit harbetalat de , erlägger motsvarande belopp lill en bolagsborgenär.De övriga bolagsborgenärerna, som ju alltjämt har fordringar mot bolaget, harhär möjlighet att begära bolagel i konkurs och på sä sätt fä till stånd återvinningav beloppet till bolagets konkursbo. Reglerna i förevarande stycken innebärdärför att kommanditdelägaren vid krav från en bolagsborgenärs sida eller dähan eljest skall fullgöra sin insatsskyldighel blir skyldig att beialabeloppel, inte direkt lili bolagsborgenären utan lill bolagel. Tredje slyckelmoisvarar 42 8 BL. 9 8 öm kommanditbolaget ingår elt avtal med tredje man ochdenne vid avtalets ingående varken kände lill eller borde ha känt till att förbehåll skett enligt I kap. 2 §, svarar den kommanditdelägare som förbehållet avser såsom komplementär för de förbindelser som uppkommil för bolagel genom avtalet. Om ettavtal ingås för bolaget räkning och därvid med en kommanditdelägares vetskapoch vilja en firma används som inle innehåller ordet "kommanditbolag",svarar kommanditdelägaren säsom komplementär gentemot den med vilken avlaletingicks, även om denne på gmnd av 19 8 handelsregisterlagen (1974:157) skallanses ha haft vetskap om att förbehåll skett enligt I kap. 2 8. Paragrafen motsvarar 43 8 BL, 43 8 första stycket BL innebär atl enkommanditdelägares begränsade ansvarighet för bolagets skulder endast kangöras gällande mot den som vid förbindelsens tillkomst känner till - eller enligt19 8 handelsregisterlagen skall anses äga kännedom - om förbehållet. Motsvarandegäller enligt 44 8 BL vid nedsältning av det belopp som kommanditdelägareansvarar med. För att uppnå överensstämmelse med de principer som brukar gällainom modem fullmakts- och associationsrätt har i första slyckel med kännedomjämställts atl tredje man borde ha känt lill förbehållet om begränsadansvarighet. Bestämmelsen överensstämmer i sak med 43 8 andra stycket BL, sådantdetta har tolkals av (s. 366). 10 8 Nedsätts det belopp med vilket en kommanditdelägaresvarar enligt 1 kap. 2 8 på gmnd av överenskommelse mellan bolagsmännen, är nedsätl ningen utan verkan i fräga om förpliktelser vid vars tillkomst medkonlra henten varken kände till eller borde ha känt till nedsättningen. Paragrafen motsvarar 44 8 BL. Även i förevarande paragrafhar med kännedom jämställts att tredje man borde ha känt lill nedsättningen. 11 8 Om inte något annat har avtalats, medför enkommanditdelägares död inte all bolagel skall träda i likvidation. Bestämmelsen i 28 8 BL att vid en bolagsmans död bolaget,om inte Prop.1979/80:143 142 annat har avtalats, genast skall träda i likvidationgäller även för kommanditbolag. 28 8 BL har fått en molsvarighet i 2 kap. 26 8nya lagen. När del gäller kommanditbolag, särskilt sådana med etlslörre antal kommanditdelägare vilkas insalser kanske är relativt obetydliga,torde det oftast vara mindre ändamålsenligt alt en kommandildelägares död skallmedföra bolagels upplösning. I förevarande paragraf har därför tagils upp enbestämmelse om att en kommanditdelägares död normall inte skall utgöralikvidationsanledning. Om en kommanditdelägare avlider fär i stället hansdödsbo eller arvtagare inträda som delägare i bolaget. 4 kap. Enkla bolag Bestämmelserna för enkla bolag har behandlals i denallmänna motiveringen (avsnitt 2.2.9). Bolagsmännens inbördes rättigheter och skyldigheter 1 § Bolagsmännens inbördes rättigheter och skyldigheterunder bolagels bestånd bestäms genom avtal. 1 den mån bolagsmännen inle har träffat avtal om någolannat skall 2 4 88 tillämpas. Paragrafen motsvarar 47 8 första slycket BL. 1 fråga om enkla bolag harjag inte funnit skäl atl införanågra tvingande regler då del gäller bolagsmännens inbördes rättigheter ochskyldigheter (jfr 2 kap, 1 8). 2 8 Bestämmelserna i 2 kap, 2, 4, 5, 8, 11, 13 och 14 88gäller för enkla bolag. Härvid skall del som föreskrivs i 2 kap. 14 8 om skada för bolaget i stället gälla skada för någon annan bolagsman. Paragrafen motsvarar 47 8 andra stycket BL. Eftersom ett enkelt bolag i princip inte skall användasför drivande av näring - undantag härifrån gäller endast för verksamhet som ärbokföringspliktig enligt jordbruksbokföringslagen - görs i förevarandeparagraf ingen hänvisning till de bestämmelser i 2 kap. som för sin tillämpningi allmänhel kräver att näringsverksamhet utövas. Vad nu sagts hindrar inle attsistnämnda beslämmelser kan komma lill analog tillämpning på vissa enkla bolag. 3 § Åtgärder i förvaltningen av bolagets angelägenheterfår vidtas endast med samtliga bolagsmäns samtycke. Dock får en åtgärd som inle tål uppskov vidtas fastän en bolagsman inte har deltagit i beslutet om åtgär den, om bolagsmannen inte har hunnit tillkallas eller om han till följd av sjukdom eller av annan anledning inle är i stånd att ta del i förvaltningen av bolagets angelägenheter. Har bolagsmännen avtalat att en förvaltningsålgärd färvidlas ulan sam- Prop.1979/80:143 143 tycke av samtliga bolagsmän, får åtgärden dock inlevidlas, om den förbjuds av en bolagsman som inte är utesluten frånförvaltningen. Paragrafen moisvarar 48 8 BL. I fråga om handelsbolag i allmänhet är det önskvärt meddelad förvaltningsrätt för all man skall få till slånd de snabba beslul somaffärslivet ofta kräver (se 2 kap. 3 8). Skälen för delad förvaltningsrätt görsig emellertid inte gällande i fräga om icke rörelsedrivande enkla bolag.Bestämmelsen i gällande rält om samtycke av alla bolagsmännen vid vidtagande avförvaltningsålgärd i enkell bolag har därför behållits i förevarande paragraf.Slyckena i paragrafen har utformats efter mönster av 2 kap. 3 8 tredje resp.försia slyckel. 4 8 Talan om skadestånd av en bolagsman mol någon annanbolagsman skall väckas senast efter ulgängen av det är då del beslul fattadeseller den åtgärd vidtogs som ligger till grund för lalan. hinder av första stycket kan skadeståndstalan somgrundas pä brott föras mol en bolagsman. Skillnaden mellan förevarande paragraf och 2 kap, 15 8beror pä att ett enkelt bolag inte är juridisk person och att årsbokslutnormalt inte förekommer i sådant bolag. Bolagsmännens förhållande till tredje man 5 8 Genom ell avtal som sluts på bolagsmännens vägnareller under en benämning varmed bolagsmännen samfällt betecknas blir endast den bo lagsman som har deltagit i avtalel berättigad eller förpliktad i förhållande till medkonlrahenten. Har flera bolagsmän deltagit i avlalet, har de lika rätt iförhållande till medkonlrahenten och svarar solidariskt för vad som harutfästs. Vad som har sagts gäller inte, om nägot annat har bestämls iavtalel. Paragrafen moisvarar 49 8 BL. Paragrafen utesluter inte att en bolagsman som inle hardeltagit i avtalet pä gmnd av allmänna rättsgrundsatser kan bli berättigadeller förpliktad i förhållande lill den som avtalel ingicks med. 6 8 Används vid ingående av ett avtal en benämning varmedbolagsmän nen samfällt betecknas, får benämningen inte innehålla nägol av orden "handelsbolag" eller"sliftelse". Om så ändå sker, svarar de bolagsmän med vilkas vetskap och vilja det har sketl solidariskt för förbindelser genlemol den som varken insåg eller borde ha insett all avtalel ingicks med en bolagsman i etl enkell bolag. Paragrafen moisvarar 50 8 BL. I 50 8 BL stadgas atl solidariskt ansvar för ingångnaavtal inträder för bolagsmän som godtar alt en kollektivbenämning sominnehåller person- 1979/80:143 144 namn eller något av orden förening, aktiebolag ellerhandelsbolag kommer till användning när förbindelser ingås. Syftet med 50 8 BLär atl motverka användningen av benämningar som kan ge en medkontrahenl denfelaktiga föreställningen att han avtalar med elt handelsbolag eller ettakliebolag eller en förening. Av hänsyn till medkontrahenterna harjag funnit detlämpligt alt i förevarande paragraf bevara huvudprincipen i 50 8 BL. 1 motsatstill vad som var fallel enligt 1887 ärs lag angående handelsregister, firma ochprokura krävs emellertid enligt 6 8 handelsregisterlagen atl handelsbolagsfirma skall innehålla ordel handelsbolag. En kollektivbenämning som innehållerenbart personnamn torde därför inle längre ge medkonlrahenten anledning att troatt han har att göra med etl handelsbolag. Det finns därför inte skäl alt iförevarande paragraf föreskriva att användandet av kolleklivbenäm-ning sominnehåller personnamn skall medföra solidariskt ansvar för de bolagsmän som hargodtagit användandet. har i sitt remissyttrande framhållitatt även i sådana fall då ordet stiftelse används för att beteckna bolagsmänneni ett enkelt bolag tredje man kan vilseledas av benämningen på så sätt att detenkla bolaget uppfattas som ett företag med rättspersonlighet. Risken för dettapåverkas enligt stiftelseutredningen också av att stiftelserna förvärvarrättspersonlighet oberoende av registrering. Även jag anser att användningenav ordet "stiftelse" i en kollektivbeteckning bör leda tillsolidariskt ansvar för berörda bolagsmän. Detta har beaktats vid utformningenav förevarande paragraf. Formuleringen av 50 8 BL lyder på att användandet av enobjekiivt vilseledande kollektivbenämning medför det i stadgandet angivnaansvaret oavsett om medkonlrahenten i del enskilda fallel blivil vilseleddeller inte. Det är enligt min mening rimligt att endast medkontrahenl i god troskall få göra gällande det solidariska ansvarei. I förevarande paragraf hardärför angivits att del solidariska ansvarei inte inträder om del visas attmedkonlrahenten trols den vilseledande kollektivbenämningen insåg eller bordeha insett att han ingick avtal med en bolagsman i elt enkelt bolag. Gällande rätt innebär att ett enkelt bolag föreligger, omverksamhet som är underkastad bokföringsplikl enligt bokföringslagulövas i bolag utan att gemensam firma förekommer (se 45 8 jämförd med I 8 BL).I ett sådant enkelt bolag ansvarar emellertid enligt 51 8 BL bolagsmännen iprincip solidariskt för ingångna avtal. Enligt den nu föreslagna lagstiftningen(se 1 kap. 1 8) utgör ett i 51 8 BL avsett bolag i stället ett handelsbolag. Bolagels likvidation och upplösning 7§ Under bolagets likvidation gäller i fråga ombolagsmännens inbördes rättigheter och skyldigheter 2 kap. 2, 4, 5, 8, 13 och 1488 saml 3 och 4 88 i detla kapitel, om inte någol annat har avtalats. Vad somnu har sagts om 2 kap. 4 8 och 3 8 i detta kapitel gäller dock inte, omsärskild likvidator har Prop.1979/80:143 145 1 övrigl gäller i fråga om bolagels likvidation ochupplösning 2 kap. 24-27, 29 och 30 88, 31 8 andra och iredje styckena, 33 8försia meningen, 34 och 36 88, 37 8 första stycket, andra stycket andra-fjärdemeningarna och tredje-femte slyckena, 38-43 88, 44 8 försia slycket samt 45 8. 8 8 Ansökan om förordnande avlikvidalor skall göras hos rätlen i den orl där någon av bolagsmännen har silthemvist. Föreligger sådana ansökningar vid skilda domslolar, skall den ansökansom kom in senare inle tas upp till prövning. 9 8 En likvidator är behörig altföreta rättshandlingar på bolagsmännens vägnar endasl i den män det behövs föratl bolagsmännens för bolagel avsedda tillgångar skall kunna förvandlas tillpengar enligt 2 kap. 33 8. Överskrider likvidatorn sin behörighel, ärrättshandlingen dock bindande för bolagsmännen, om tredje man varken insågeller borde ha inscii all behörighelen överskreds. Paragraferna motsvarar 52 och 53 88 BL. Denna lagiräder i krafl den . Genom lagen upphävs lagen (1895:64 s. I) om handelsbolag och enkla bolag. Förekommer i lag eller annanförfattning en hänvisning till någon föreskrift som har ersatts genom enbeslämmelse i den nya lagen, lillämpas i stället den nya bestämmelsen. För handelsbolag och enkla bolagsom har bildats enligt den äldre lagen gäller den nya lagen med de undantag somföljer av punklerna 4-7. Bestämmelserna i 1 kap. 1 och 3 88gäller först . Likvidation genomförs enligt denäldre lagen, om bolaget har trätt i likvidation före den nya lagensikraftträdande. Bestämmelsen i 3 kap. 2 8 andrameningen gäller inte i fråga om den som har iniräli som komplementär före dennya lagens ikraftträdande. Bestämmelserna i 3 kap. 8 8 försiaoch andra slyckena gäller inle, i den mån kommanditdelägaren före den hyälagens ikraftlrädande har fullgjorl sin insatsskyldighel enligt den äldrelagen. Bestämmelserna i' 2 kap. 15 8 och 4kap. 4 8 lillämpas även på skadeståndsanspråk som har lillkommil före den nyalagens ikraftträdande och som inte har preskriberats enligt äldrebestämmelser. Ett bolagsskifte som har förrättatsföre den nya lagens ikraftlrädande klandras enligt de bestämmelser som gälldevid skiftet. Delsamma gäller i fråga om ell bolagsskifte som till följd avpunklen 5 har förräilats enligt den äldre lagen. Jag har liksom kommiitén utgått från den principiellagrundsatsen all nya materiella rättsregler normall bör tillämpas endastbeträffande sådana förhållanden som har uppkommit efter reglernasikraftlrädande. Emellertid är det uppenbart olämpligt att ha olika lagreglerför skilda bolag beroende på bolagel i fräga bildals (sebeiräffande aktiebolagslagen prop. 1975: 103 s. 713). I tredje punklenföreskrivs därför att för handelsbolag och enkla bolag som har bildats enligtden äldre lagen gäller den nya lagen med de undantag som anges underfjärde-sjunde punkterna. \fl-Riksdagen 1979180. 1979/80:143 146 Fjärde punkten har behandlals i den allmänna moliveringen(avsnitt 2.2.1) och ger en särskild femårig övergångstid föräldre bolag när det gäller den nya giänsdragningen mellan handelsbolag och enkla bolag. Som exempel pä tillämpningen av denna punkt kan nämnas följande. Etl bolag har bildats före den för näringsverksamhet som medför bokföringsplikl enligt bokföringslag men inle enligt bokföringslag. C-etta bolag utgör, om del inte införs i handelsregistret, elt enkell bolag fram till utgången av . m den är bolagel elt handelsbolag. Detta förhållande medför solidariskt ansvar för delägarna i fråga om sådana bolagets förbindelser som uppkommer fr. o. m den . Det inträder också skyldighet att registrera bolaget som handelsbolag. Efter mönster av vad som gäller inom aktiebolagsrälten (se19 8 försia slyckel lagen. 1975: 1386, om införande av akliebolagslagen)föreskrivs i Jemte punkten all likvidation genomförs enligt den äldre lagen, omlikvida-tionslillständet har inträtt före den nya lagens ikraftlrädande.Föreskriften att i sådant fall den nya bestämmelsen om skriftligtbolagsskifte i 2 kap. 36 8 inte är tillämplig. Sjätte punkten har behandlals i den allmänna moliveringen(avsnitt 2.2.2) och vid 3 kap. 2 8. Förbudet för sliftelser ochideella föreningar atl vara komplementärer gäller inte den som har trätt in som komplementär före ikraftträdandet. Enligt BL kan en kommanditdelägare bli befriad frän ansvargenom alt betala sin utfäsla insats direkt till någon bolagsborgenär. 8 8 första och andra styckena i den nya lagen är kommanditdelägarenskyldig atl betala sin insats till kommanditbolaget. Del skulle vara obilligtatl en kommanditdelägare som har fullgjorl sin insatsskyldighet enligt denäldre lagens regler även skulle vara skyldig att efter den nya lagens ikraftträdandefullgöra sin insatsskyldighel enligt bestämmelserna i den nya lagen, I .sjundepunkten föreskrivs därför atl 3 kap. 8 8 första och andra styckena inte gälleri den mån kommanditdelägaren före den nya lagens ikraftträdande har fullgjcrtsin insatsskyldighet enligt den äldre lagen. Den nya lagen innehåller i vissa avseenden ändradepreskriptionstider i fräga om skadeståndsanspråk mot en bolagsman. I 2 kap. 158 första slycket har, i fiåga om skadeståndsanspråk mol en handelsbolagsman,utgångspunkten för den ettåriga preskriptionstiden preciserats. I 2 kap. 15 8andra stycktt har preskriptionstiden i vissa fall utsträckts lill tre är. Såhar även skett i 4 kap. 4 8 första slycket i fråga om skadeståndsanspråk mol endelägare i elt enkelt bolag. De nu redovisade skillnaderna mellan den äldre ochden nya lagen i fråga om preskriptionstider kan medföra osäkerhet om vad somgäller under ett övergångsskede. Till undanröjande av denna osäkerhet har iåttonde punkten föreskrivits atl 2 kap. 15 8 och 4 kap. 4 8 skall tillämpasäven på skadeståndsanspråk som har tillkommit före ikraftträdandet och som inlehar preskriberats enligt äldre bestämmelser. Prop.1979/80:143 147 Enligt BL skall etl bolagsskifte klandras inom etl är frändet skiftet skedde. Den nya lagen innehåller ingen särskild klanderfrist dä detgäller etl av bolagsmännen själva förrättat skifte. Då bolagsskifte förrättatsav likvidator föreskrivs i 2 kap. 43 8 en klanderfrist pä . Klanderfristenräknas från den tidpunkt dä slutredovisning med bolagsskifte delgavsbolagsmännen. Enligt BL kräver bolagsskiftet inte skriftlig form. Genom attbestämmelsen om klanderfrist i den nya lagen fömlsälter att bolagsskiftet harupprättats i skriftlig form harjag ansett det lämpligast att klanderfristen förell bolagsskifte, som har förrättats enligt den äldre lagen, beräknas enligtbetämmelserna i den äldre lagen. En föreskrift härom har tagils in i niondepunkten. 4.2 Förslaget till lag om årsredovisning m. m. i vissaföretag Bokföringslagen innehåller bl.a. bestämmelser om löpandebokföring och om årsbokslut. Betämmelserna om årsbokslut behöver inle lillämpasav en enskild näringsidkare, om den åriiga bruttoomsätlningssumman normaltunderstiger 20 basbelopp (se SFS 1979: 142 och 1065). För aktiebolagen finns det bestämmelser om revision samtom årsredovisning och koncernredovisning i 10 och 11 kap, aktiebolagslagen. För ekonomiska föreningar finns del f n, bestämmelser omårsredovisning och revision i 38-51 88 lagen om ekonomiska föreningar. 1departementspromemorian (Ds Ju 1979; 14) Nya redovisningsregler för ekonomiskaföreningar m. m. föreslås atl dessa bestämmelser anpassas till vad somgällerenligt bokföringslagen och aktiebolagslagen. I promemorian föreslåsvidare regler om koncernredovisning för koncerner i vilka moderföretaget är enekonomisk förening. Jag kommer alt ta upp frågan omlagsliflning på grundval av promemorieförslagen. Kommitténs lagförslag innehåller bestämmelser omårsredovisning, revision och koncernredovisning för andra företagsformer änakliebolag och ekonomiska föreningar. 1 sitt remissyttrande framhåller bokföringsnämnden att delär önskvärt med en gemensam lagsliflning för alla förelag oavsettassociationsform, när nu skyldigheten alt avge årsredovisning ochkoncernredovisning utsträcks till nya kategorier av näringsidkare. En sådan nylag bör enligt bokföringsnämnden omfatta bestämmelser om bokföring, årsbokslut,årsredovisning och koncernredovisning. Vidare behövs en särskild lag medbeslämmelser om revision i förelag för vilka det inte finns någon speciellassociationsrättslig lagstiftning. moiiverar sin uppfattningmed dels likheten i kommiltéförslagel med gällande beslämmelser i 11 kap.aktiebolagslagen, dels den ökade överskädlighet som en gemensam lagstiftningom redovisning skulle ge. Liknande synpunkter framförs av /SR och . Prop.1979/80:143 148