prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Beslut omomhändertagande eller om vård enligt lagen medför ^rält för socialnämnden attbestämma hur vården skall ordnas och var den unge skall vistas under vårdtiden.Nämnden skall enligt ^förslagel noga följa vården av den unge och regelbundet pröva om vården enligtlagen kan upphöra. I fråga om unga som bereds vård ^p. g. a. sitteget beleende skall nämnden ^minsl en gångi ^halvårel pröva om vården kan upphöra. När vård enligt lagen inte längrebehövs, skall nämnden förklara vården avslutad. Inför arbetetmed socialvårdsreformen haren ^försöksverksamhel ^bedriviis i och . Den del sombekostats med särskilda ^slalligamedel slutfördes i början av är 1979. För att vissa delar av försöken skall kunna fortsätta - inom ramen för dereguljära medel som institutionsvårdenförfogar över - har regeringen medgivit fortsatt dispens från vissabestämmelser i ^sociallagsliftningen. 1 försöksverksamheten har deltagi^t^ elvakommuner ^saml Råby yrkesskola iLund, ^Ryagårdens yrkesskola och Östra ^Spångs skolhem i ^Örkelljunga. Vidarehar ingått erkända vårdanstalterna för alkoholmissbrukare^Björslorp i Viltsjö och ^Holma-Karisvik i . För institu^tionsvårdens del har försöken i Skåneinneburit all varje ^insliiulion har fåll^ell eget upptagningsområde, ^ell ^ökal ^samarbele med kommunerna och ^atl frivillig intagning ochfamiljebehandling ^bedriviis på ungdomsvårdsskolorna.Ett ^ökal ^samarbele har också uppnåtts mellan ^vårdinslilulionerna ochlandslingens ^hälso- och sjukvård. 1979/80:100 Bilaga 8 185 ^hemma-hos-arbeie,^konirakterade familjehem, kommunala familjehem,^slödfamiljer och ^dagceniralverksamhel för missbrukare. Resultat från försöken har redovisats i olikadelrapporter och i två slutrapporter (Utvärderingsgruppensrapport ^"Skåneprojeklel" och ledningsgruppens rapport). a. i sin rapport alt försöksverksamheten har visat på olika brister och problem i del sociala ^arbelel. ^Elt utvecklings-hinder är otillräcklig metodutveckling,^slor ^personalomsätining ^saml brister i utbildning och handledning. ^Elt ^annal allvarligt ^hinderärdenorganisatoriska splittringen. Gruppen anser ^atl det behövs en ökadsamordning och samverkan främst mellansocialtjänsten, den psykiska barn- och ungdomsvården och skolan. Den ^konslalerarvidare ^atl det behövs ett ^förbätlral behandlingsinnehålli öppen och ^insiiiulionell vård. Både ledningsgruppen och utvärderingsgruppen diskuterar avvägningenmellan öppen vård och ^inslilulionsvård.Utvärderingsgruppen är kritisk ^lillsträvandena all begränsa ^insliluiionsvården.Ledningsgruppen anser dock all denna ^sirävan är riklig och betonar allvistelser på ^inslilulioner medför risker för ^passivisering och kan förslärka känslan hos den intagne all han äravvikande. Därför ^måsle ^insliluiionsvårdenutvecklas så au vården bät^tre svarar ^moi behoven. Ledningsgruppen menar all institutionsvården harutvecklingsmöjligheter om den ges^elt mer pedagogiskt och ^behandlingsinriklal innehåll. Den^inslituiionsutredning inom ^socialslyrelsen som ^tillsalles har i ^irelän (, och Norrbollen)tillsammans med kommuner och lands^tingbedrivit "provplanering" bl. a. när del gäller all ^faslställa^behovel av och tillgången på^insiitutionsplalser inom resp. län. En redovisning har lämnats av erfarenheter från nämndavårdresursplanering. ^Insliiuiionsutred-^ningen har färdigställt en rapport som beskriver innehålloch samspel mellan öppen socialvårdoch institutionsvård. I en rapport framlagd har utredningen gjort en sammanställning och kommenterat försöken med ^insliluiionsplanering i ochKalmar län. Fritidsverksamhetför barn och ungdom är en angelägen uppgift när det gäller all förebygga olika sociala problem.^Socialsiyrel.^sen har i s^amrådmed bl. a. , och Svenska kommunförbundetbedrivit försöksverksamhet med ^frilidsakliviieier för barn och ungdom, företrädesvis i åldern . Bidrag har lämnats frånallmänna arvsfonden ^lill ^ell ^slort^anlal ^projekl inom denna försöksverksamhet där föreningar ^m. har fått möjlighet att pröva nya former av^frilidsakliviieier och att i^övrigl utveckla sin ^verksamhelsamt nå ^ul till nya grupper av ungdomar. har diskussionförts med ungdomsorganisationernaom en ändrad ^inrikining. Frågan om formerna för ^ell ^eveniuellt fortsatt stöd till ungdomsorganisationernas ferieverksamhet kan inte lösas ulannärmare utredningar och överläggningar. Jag räknar med all nödvändiga initiativ skall tas inomregeringskanslie^t. 1979/80:100 Bilaga 8 186 Ur allmänna^ar\'sfonden har regeringen även anvisat medel för vissa försök med bl. a. särskilda ^insalser för ungdomar medsociala problem. Sådana försök pågår^f^ ^n. i några kommuner. I en kommun bedrivs försök med vidgade och fördjupade insatser för ungdomar medolika former av ^arbels-^hinder av social natur. Chefen ^fdrjustiiiedepariemeniei ^lillsaiieår 1977 en kommitté med uppgift altundersöka möjligheterna all förslärka barns rättsliga ställning. Utredningen ser över hela ^områdel för barns rättsligaställ ning och undersöker i vilka fall ochpå vilka ^säll barns intressen ochbehov skall kunna tillgodoses bättre än ^f^ ^n. genom föreskrifter som-huvudsakligen inom ramen förlagstiftningen i ^övrigl - särskiltlar ^sikle på barnens ^räll. På förslag av ^ulredningen har i ^föräldrabalken^(FB) uttryckligen angivits ^atl föräldrar vid uppfostran av barn inte får ^kroppsligen bestraffa dem eller utsättadem för annan kränkande behandling. Den tillsattautredningen om prostitutionen har tilluppgift all kartlägga problemen kring prostitutionen och även ge en belysningav de bakomliggande orsakerna tilldenna. I direktiven betonas bl. a. alt ^ulredning^en skall klarlägga barn- och^ungdomsprosiiiuiionens omfattning och karaktär och sambandet mellan prostitution och ^narkoiikamissbmk. Den tillsatta utredningenmed uppdrag alt se över lagstiftningen om sedlighetsbrott skall studera bl. a. bes^tämmelserna omkoppleri och förförelse av ungdom. Vidungdomsvårdsskolorna ges vård, fostran och utbildning åt barn och ungdomar sompå grund av sociala ^siörningar bedöms vara i behov av den behandling som kan ges vid dessa skolor. De ^inlagna vid skolorna har antingen skrivits in som elever eller tagits inför utredning eller observation. Vidskolhemmen, som är avsedda för ^skolplikiiga elever, ges grundskoleutbildning. Vid yrkesskolorna ges huvudsakligen^arbeislräning ^cx:h förberedandeyrkesutbildning samt viss teoretisk utbildning. För ^skolplikiiga elever vid yrkesskolornages ^gmndskoleulbildning. ^lillämpas ^ell egetupptagningsområde för varje regional grupp av skolor. Försöksverksamhet med frivillig värd - numera ävenför vissa ^s. k. överåriga elever -pågår vid femton ungdomsvårdsskolor. Som jag ^förul nämnt deltar tre skolor i den ^forsiatta,begränsade försöksverksamheten inom socialvården i . Vid ungdomsvårdsskolorna pågår i^övrigl ^lillbaka olika försökmed syfte au ^förbällra behandlingsmetoderna. ^Melodulveckling vid specialavdelningarna har ^siartals vidHammargården, ^Lövsla och Vemyra. Med syfte ^atl bl. a. utreda orsakerna ^lillpersonalens ökade sjukfrånvaro bedrivs försök med en modell för organisations-och ^personalutvecklingsar- 1979/80:100 Bilaga 8 Socialdepartemen^tet 187 bete vid två skolor. Ettsamverkansprojekt mellan ^Bärby yrkesskola och socialförvaltningen i beräknas kunna starta . Den^försöksverksamhel med olika ^ålgärder för att förbättra främst den teoretiska undervisningen och möjlighe^terna ^lill ^arbeislräning och ^arbeis-^prövning, som pågåri första hand vid yrkesskolorna, har enligt ^socialslyrel^sens ^ulvärdering^ulfallii väl. Dessa försök ^fortsäller. Försök med ^allernaliva behandlingsformer för ^svårmoiiverade elever vidungdomsvårdsskola har slutförts i ^samarbele med stiftelsen ^RFHL:sSmålandsgårdar. Med utgångspunktfrån gjorda erfarenheter kommer ungdomsvårdsskolor och ideella ^organisaiioneralt inleda ökat ^samarbele. finns 18ungdomsvårdsskolor med ca ^5(^X) elevplatser. Utvecklingen av elevantalet och värdtiderna framgår av följandesammanställning. den 31 ^dec. ^Anlalel den 31 ^dec. ^Anlalel placeringar för vård Vårdtidens längd i genom- snitt för elever som skrivits ut resp. år: a) vårdlid inom skola b) vårdtid utom skola ^'^ Nedgången i ^plalsantal i förhållande ^lill 1977 beror på temporär platsminskning tillföljd av reparationer och ombyggnader. har274 elever ny intagils, varav 220 pojkar och 54 fi^lekor. För såväl pojkar som fi^lekor har ^fiera^inlagningsorsaker ^angeiis. De vanligaste intagningsorsakerna var för pojkar ^förmögenheisbroii,^fordonslillgrepp, aggression ochvåldshandlingar ^mol person ^saml missbruk av alkohol. För fi^lekor var de vanligaste in^tagningsorsakernamissbruk av narkotika, missbruk av alkohol, ^skolskolk ochprostitution. ^Ulbyggnaden av denöppna vården har medfört au ungdomsvårdsskoleorganisationen har kunnat minskas^undersenare år. I detta sammanhang bör omnämnas att även ^anlalel platser på barnhemmen har minskal. Vid slutetav var ^anlalel ^plaiser 1341, varav 174 avsåg specialhem. ^Molsvarande siffror var 2 120resp. ^Anlalel pla^tser påungdomsvårdsskolorna var 1 031 i ^sluiet av och hade minskat till 1978. 1979/8(1:100 Bila^ga 8 188 beslut om intagning ökat från 1978 till 1979. Särskilt har efterfrågan av platser på sluten avdelning ökat.Tidvis har ^plaisbrisl på slutna avdelningarorsakat problem i form av väntetider, ^ökal antal rymningar och annanoro i de fall eleverna ändå tagits in och placera^ts på öppna avdelningar. Vårdtiderna inomskola tenderar att bli längre, ^vilkel kan bero på au de elever som numer^a^ tas in i ungdomsvårdsskola uppvisarett ^slörre behov av intensiva vård-och behandlingsinsatser. Situationen pä ^arbeismarknaden med ungdomsarbetslöshet och andra svårigheter altfinna lämpliga placeringar för ungdom^ar med sociala handikapp kanockså vara en orsak. ^Socialslyrelsen har i sin ^anslagsframslällning och i särskild skrivelse ^lillregeringen meddelat ^atl de ^fakiiska^kosinaderna för innevarande ^budgelår beräknas överstiga de medel som står ^lillförfogande för ungdomsvårdsskolevården. ^Vissa ^ersällningar till kommunerna Med anledning av^proposiiion (1978/79:95) om den kommunala ekonomin har ^beslulat ^(FiU 1978/79:35, ^rskr1978/79:335) ^atl nuvarande ^slalliga^ersällning ^lill hjälp förutländska ^mdborgare, svenska zigenare ^saml ^rensköiande ^samer skall avvecklas fr. o. ^m. Vidare harriksdagen ^godkänl de föreslagna ri^ktlinjerna i proposition (1979/80:38) om ersättning till kommunerna för hjälp till ^fiyktingar ^m. ^(SoU 1979/80:22, ^rskr 1979/80:111). Del innebärall statlig ersättning ^lill kommunerna införs för den hjälp ^lill försörjning som ges ^lill utlänningar under den lid då derasansökningar om uppehållstillstånd behandlas. Samtidigtinförs enklare regler för den ^slalliga ^ersällningen ^lill kommunerna för socialhjälp ^iill^fiykiingar, ^Ersällning skall lämnas för hjälp som u^tgivits under del år då ^beslulel om ^uppehållsiillslåndfallas ^saml två är därefter. Andra^insalser för ^fiyktingar, ^l. ex. barnomsorg och ^lolkhjälp, skall också ersä^ttas. Denna ersättning skall^schablonberäknas ^iill 25 96 av den^slatliga ersät^tning som kommunernafår för sina ^socialhjälpskoslnader för ^fiykting^ar. Vidare kommerhandläggningen av ersättningarna ^atl decentraliseras från och ^rikspolisslyrelsen tilllänsstyrelserna. Statens invandrarverkskall kontrollera att ansökningarna avser sådana personer som kommunen har ^räll alt få ersättning för. Förslagetinnebär kortare handläggningslideroch snabbare ^ulbelalningar av ersättningarna än ^f^ ^n. De nya reglerna ^träderi kraft . ^Prop.1979/80:100 Bilaga 8 1 1.Ungdomsvård^sskolorna: Driftkostnader 1978/79 Utgift 1979/80 Anslag 1980/81 Förslag 162 383 818 158 962 000 174 691 000 Från anslaget ^bekosias verksamheten vidungdomsvårdsskolorna. Det finns 18 ungdomsvårdsskolor med sammanlagt ca 500^elevplaiser. ing 1980/81 + 1/2 Personal för utbildning och 135 1/2 878 1/2 +14 1/2 + 15 726 000 ^+^ 9 998 000 ^+^ ^ ^ ^ ^ 208 000 ^+^ ^ ^ ^ ^ 168 000 ^+^ ^ ^ ^ ^ 171000 ^+^ ^ ^ ^ ^ 171000 ^+^ 2 661 000 ^+^ 2 677 000 ^+^ ^ ^ ^ ^ 211000 ^+^ ^ ^ ^ ^ 141000 Övriga utgifter för den egent- ^+^ ^ 1 006 000 ^+^ ^ ^ ^ ^ 500 000 ^+^ ^ ^ ^ ^ 319000 ^+^ ^ ^ ^ ^ 294 000 ^m., placeringar i enskilda hem, inackorderingshem. samt vissa bidrag till ^lOGT- ^+^ ^ 1 680 000 ^+^ ^ 1 680 000 ^+^ ^ ^ ^ ^ 500 000 + 22 482 000 + 15 629 000 ^-^ ^ ^ ^ 900 000 ^+^ ^ ^ ^ ^ 100 000 ^+^ ^ ^ ^ ^ 100 000 + 22 582 000 + 15 729 000 Pris-och ^löneomräkning -. Ett genomförande avhuvudalternativet skulle bl. 1979/80:100 Bilaga8 190 ^d^ardsänkning på skolorna och en minskning avpersonalen med ca 25 tjänster. En sådan personalminskning skulle medföra väntetider vid placeringarpå ungdomsvårdsskolor och ^att andr^a^ ^pl^acerings^alternati v t. ex. i vissa fall skulle bli aktuella.Det skulle dessutom inte vara ^möjligi att hållafast vid de regionala upptagningsområdena. skulle tvingasplacera elever på ^elt ^sådanl sätt ^atldet skulle slå i ^direkl strid medintentionerna om ökad integration mellan skolorn^a^ och den öppna socialvårdeninom regionen. På grund av att mångabefattningshavare ^är placerade i ^slutlöneklass och alt personalorganisationenharen utpräglad låglönepro^f^il tenderar schablonberäkningarna enligtb^udgetanvisningarna att systematiskt missgynna^ung-^domsvårdsskoleverksamheien, varför extra uppräkning av lönemedel ärnödvändig. ^Uiöver den differens som uppslår med ^anledning av schablonberäkninghar under ^elt ^anl^al år tving^ats inrätta ^etl antal tjänster utöver de av regeringen inrättadebl. a. på grund av arbetstidsförkortning och ökad arbetsbelastning inomkontors- och ekonomifunktionern^a. (-1- .) anser detoförenligt med nuvarande ^vårdinientioner alt ^lillåia inläsning av elever,^vilkel fortfarande sker på vissa skolor. För ^atl kunna upphöra med dennainlåsning som sker på treskolor erfordras 9 tjänster som vårdare (^4- . För att kunna starta ny specialavdelningvid Vemyra skolhem är det nödvändigt med en ökning av redan befintliga tjänstermed 6 vårdare. Denna specialav^delning blir den enda i ^Norriand och ersättertvå öppna avdelningar vid skolan. Specialavdelningen kommer all drivas medöppna elevdörrar ^naiieiid, vilket ^fömlsälter ^personalförslärkning. Genom^ell mindre ^plalsantal vid skolan kommer antalet tjänster successivt att kunnaminskas med tre genom naturlig avgång. ^Netlotillskoitei nya tjänster blirsålunda i del längre ^perspeklivel ^ire. Eftersom en ^ijänsl har beviljats förinnevarande ^budgelår krävs ytterligare 2 tjänster ^(-^H^ . För ^att kunna bemanna en nyelevavdelning vid ^Stigby yrkesskola krävs 4 1 ^/2 tjänster. En viss lokalomdisponering av personal kan göras, men för alt den nya avdelningen ska kunnalas i bruk krävs ^ell ^nylillskotl av I ^lillsynsman, 2 vårdare och 1/2^ekonomibilräde (^4-300 000 kr. Ungdomsvårdsskolorna redovisarökade ^svårigheler all ^rekrylera kvalificerade ^foslerhem. Ersättningarna förplacering i enskilda hem bestäms av bl. a. efterfrågan och uppvisar enfortlöpande väsentlig ökning. Det kärva arbetsmarknadsläget har medfört attskolorna tvingas ^beiala en stor del av elevernas levnadskostnader vid vårdutom skola. För innevarande budgetår beräknas ökningen ^uiöver anvisade medeluppgå till . För att komma till rätta medpersonalens nedslitning och ^utslagning på skolorna finns det behov av altinrätta en särskild arbetsmiljögrupp. För delta ^ändamål har soci^alstyrelsenberäkn^at en kostnad ^av , i lönemedel och . för resor ochtraktamenten, tillsammans . ^Prop.1979/80:100 Bilaga 8 191 dessa extraordinära insatser beräknarsocialstyrelsen kostnader för redan påbörjade aktiviteter inomarbetsmiljöområdet, såsom s^ammanträden i centralaskyddskommitté, där ^imgdomsvårdsskolorna är representerade både på^arbetsgivar- och arbetstagarsidorna, och ^gmndutbild-^ning av lokalaskyddskommittéer och skyddsombud. I båda fallen gäller del ^kosinader för resoroch ^iraklamenien. ^Kosinaderna beräknas till . ^(^H-500 ^000kr. ^Somjag har ^nämnl i^avsnilisinledningen pågår fö^rhandli^ngar om ändrat huvudmannaskap för bl. Jag beräknar dock här medel för ^verksamhelen under hela^budgetårel 1980/81. ^Ulbyggnaden av den öppnavården har medfört au ungdomsvårdsskoleorgan ^isalionen har ^kunnal minskasunder senare år. Jag bedömer det möjligt att ^yllerligare reducera^verksamhelen med någon eller några avdelningar inom ^organisalionen. Jag har^beräknai vissa ökade medel för vikarier och räknar med alt ,som ^fortsäller genomgången av personallägel, senare redovisar ^yllerligare^maierial som belyser vikariesituationen vid skolorna. Försöksverksamheten medindividuellt utformade metoder för undervisning, ^arbeisprövning,^arbeislräning och social träning i övrigt bör fortsätta. För nästa ^budgelårhar jag ^beräknai 2,4 milj. kr. för sådan ^verksamhel. För ^försöksverksamhel i^övrigl vid ungdomsvårdsskolorna ^beräknarjag 1,4 milj. kr. ^saml 270 000 kr.till automatisk databehandling. Under anslagsposten Reseersättningar ochtjänstebilar har jag räknat medel för anskaffning av fem nya fordon. Med hänvisning ^lillsammanställningen beräknar jag en höjning av anslaget med . Jag ^hemsläller alt regeringen föreslår ^atl till Ungdomsvårdsskolorna: ^Driftkosinader för ^budgeiårei 1980/81 anvisa ^ell förslagsanslag av . Ungdomsvårdsskolorna: ^Engångsanskaffning av inventarier ^m. 1978/79 ^Ulgift 738 266 Reservation 320590 1979/80 Anslag 740 000 1980/81 Förslag 460 000 Frän anslaget ^bekosias inventarieri samband med nybyggnad eller ^slörre ombyggnad vid ungdomsvårdsskolorna.Vidare ^bekosias anskaffning av undervisningsmateriel och andra ^inveniarier ianslutning till anordnande av grundskoleundervisning vid vissa skolor ^m. ^m.Prioriteringar inom anslaget är beroende av ^byggnadsobjeklens prioriteringar. 1979/80:10^0^ ^ ^ ^Bila^ga 8 192 ^Kosinaderna för ^inveniarieri samband med nybyggnader eller ^slörre ombyggnadermm. /80 och . /81.Med beaktande av befintlig reservation beräknar anslagsbehovetför 1980/81 till . Med hänsyn ^lili beräknad minskning av reservationen^saml ^lill ^anialet nya byggnadsprojekt vid skolorna ^beräknarjag^anslagsbehovel ^lill . för ^näsla budgetår. Jag hemställer attregeringen föreslår alt tillUngdomsvårdsskolorna: ^Engångsanskaffning av inventarier ^m. /81 anvisa ^ell ^reservalionsanslag av . 1 3.Ungdomsvårdsskolorna: Personalutbildning 1978/79 ^Ulgift 1070017 Reservation 152854 1979/80 Anslag 1270000 1980/81 Förslag 1309 000 Från ^anslagei ^bekosias^uibildning av personal vid ungdomsvårdsskolorna, däribland grundutbildning förnyanställd vårdpersonal. Styrelsen beräknarmedelsbehovet för /81 till . För^inlroduklionskurser under ^budgeiårei 1980/81 för ^nyanslällda vårdare, ^m.^fi. och för fortbildningskurser och konferenser . Gemensamma kostnader för ^cenlral kursverksamhet beräknas uppgå ^lill87 . Skolornas personal bör ges ^möjlighelall delta i kurser anordnade av , ^m.^f^i. För detta ändamål beräknar ^Slyrelsen . För kurser anordnaderegionalt för personal vid skolor och med dellagande av representanter föröppenvården ^saml intern personalutbildningvid enskilda skolor beräknar^slyrelsen 700 OCX) kr. ^Slyrelsen räknar därvid med ^atl visspersonalgruppshandledning införs för stöd till den personal som arbetar under^särskili pressande arbetsförhållanden. ^Slyrelsen räknar med au ^slora^ulbildningsresurser kommer all behövas för all ge fördjupade kunskaper i dennya ^socialljänsllagsiifiningen. Även ^behovel av utbildning inom annan^vårdarbelei närstående lagstiftning, ^l. ex. lagar och ^avial inom^arbeisräliens område, bör ^beaklas. 1979/80:100 Bilaga 8 193 Med ^utgångspunki från huvudalternativet^beräknarjag ^anslagsbehovel för kursverksamhetenunder ^näsla ^budgelår ^lill . Jag ^hemsläller alt regeringen föreslår all till Ungdomsvårdsskolorna: Personalutbildning för^budgeiårei 1980/81 anvisa ^ell ^reservalionsanslag av . Ersättningar till kommunerna för hjälp till utländska medborgare, flyktingar^m. 1978/79 Utgift 155983 011' 1979/80 Anslag 125000 000 1980/81 Förslag 160000000 ^'^.^anslaget Ersättningar tillkommunerna enligt socialhjälps- och barnavårdslagarna Från anslaget^ulgår för innevarande ^budgelår ^ersällning ^lill kommunerna dels enligt socialhjälps- och^barnavårdslagarna för viss vård som meddelats huvudsakligen icke svenska medborgare, dels enligt särskilda ^älagandenav ^Slaien för understöd ål ^rensköiande ^samer. ^Ersällningen utbetalaskalenderårsvis i efterskott genomlänsstyrelserna. Från anslaget utgår även ^ersällning till kommunerna för ^insalser som gjorts för svenskazigenare, ^Ersällningen utbetalas av ^socialslyrelsen. Dessa ^ersällningarupphör fr, o, ^m.den 1 januari 1980^(prop. 1978/79:95, ^FiU 1978/79:35, ^rskr 1978/79:335). Som en följd av ^uibetalningsreglerna kommer dock huvuddelen av^ersällningarna all ^ulbeialas under ^budgeiårei 1980/81. Från anslaget utgår^ersäitning till kommunerna även för ^kosinader för ^fiyktingar och vissa andra från ullandel ^lill inkomna personer. Dessa ^ersällningar ^belalas av ^socialslyrelsen. införs statlig^ersällning ^lill kommunerna för denhjälp ^lill försörjning som ges ^lillu^tlänningar då deras ansökningar om ^uppehållsiillslånd behandlas. Vidare införs enklare regler för den^slalliga ^ersällningen ^lill kommunernaför hjälp ^lill ^fiykiingar ^saml endecentralisering av ersättningarnafrån ^socialslyrelsen ^lill^länsslyrelserna ^(prop. 1979/80:38, ^SoU 1979/80:22, ^rskr1979/80:111). Från anslagetbekostas vidare ^f^ ^n. en genom kommunerna bedriven försöksverksamhet blandorganiserat överförda ^utomnordiska zigenare. ^Verksamhelen ^innefa^tlar bl. a. familjepedagogiska ^insalser ochomfattar i den delen även nordiskazigenare ^saml enskilt invandrade ^utomnordiska zigenare som ^inie ^omfallas av ^fiykiingbesiämmelserna. Från anslaget^bekos^ias även sådana ^insalser bland flyktingar. Vissa ^kosinader för^socialslyrelsen för avlöning till särskilt anställd personal ^m. för flykting-och ^zigenarären-^den läcks också från anslaget. ^\^3^Riksda^gen 1^979/^80. 1979/80:100 Bilaga 8 194 Slutligen^bekosias ^f^ ^n. från anslaget understöd som av beviljasnödställda svenskar i ullandel samt ^kosinader för utlandssvenskar somåtervänder ^lill . Med hänsyn till en ökning av ^anlalel hjälpsökande ^f^lyktingaroch kostnadsökningar främst när detgäller bostadskostnader och sjukvård beräknar ^slyrelsen ^kosinaderna för ^fiykiingar och zigenare ^lill 90 milj. kr. Huvudparten av de beräknade medlen åtgår ^lill^atl ersätta kommunerna för lämnad socialhjälp och sjukvård ^lill^fiykiingar. Under ^budgeiårei1978/79 betalade länsstyrelserna ^ersällningar ^lill kommunerna för socialhjälp och barnavård ålutländska medborgare med ca 75 milj. kr. Dessa ^ersällningar upphör fr. o. ^m.den 1 januari 1980. Som en följd avall ^ersällningarna utbetalas i efterskot^t^ måste emellertid vissa medel för ^dellaändamål beräknas även ^förbudgeiårei 1980/81. För hjälp ^lill ^f^lyktingar betalade ^socialslyrelsen ut ca 70milj. under ^budgeiårei 1978/79. ^Ersällningarna ^lillkommuner för understöd till svenskazigenare utgjorde under samma lid ca2,2 milj, kr. Utbetalningarna sker som regel ca ^ell år efter delhjälpen ^lämnals. Genom ^beslul medanledning av ^proposiiion (1979/80:38) ändras^ersäliningsreglerna för ^fiykiingar fr, o, ^m. Vidare decen^traliseras huvuddelen av handläggningen avdessa ^ersällningar frän ^socialslyrelsen^lill ^länsslyrelserna. ^Kosinadersom uppkommit före skall dock ersättas av ^socialslyrelsenenligt nu gällande bestämmelser.Ansökan enligt den gamla ordningen skall ha inkommit ^lill ^socialsly^relsen senast vid utgången av1980. Genomeftersläpningen i ^ulbelalningarna och de ansökningsregler som finns idet gamla ^sysiemel kommer huvuddelen av ersättningarna 1979 alt ^belasla anslaget först under ^budgeiårei 1980/81. Detsamma gäller ^socialslyrelsens^ersällningar för unders^töd till svenska zigenare. Fr. o. ^m. år1980 får kommunerna även ^ersällning för hjälp till försörjning som ges ^lill utlänningar under den lid då deras ansökningar om^uppehållsiill^slånd behandlas.Denna utvidgning av ersättningarna har kostnadsberäknats ^lill ca 15milj.