prop · G303166 · 1979-12-31 00:00:00 — omsjöfartspolitiken m. m.; Regeringen föreslär all anlaga de förslag somhar upptagils i bifogade uidrag av regeringsprolokoll. I proposilionen presenleras elt sjöfartspolitiski program.Målel för den slalliga sjöfarlspoliliken bör vara all skapa förutsättningar föratt landets utrikeshandel kan ulföras på elt effeklivl sätl lill lägstasamhällsekonomiska kosinader. Vidare bör förutsättningar skapas för all tryggalandels iransporlförsörjning i poliliska och ekonomiska krissituationer.Sjöfartens möjligheter all som konkurrenskraftig exportnäring stärka Sverigesbetalningsbalans skall tas lill vara. I proposilionen föreslås all elt belopp för statligakreditgarantier molsvarande vad som beräknas vara oförbrukal den 1 juli 1980får användas 31 december 1983. Vissaförändringar i fråga om villkoren för statliga kreditgarantier föreslås också. Vidare föreslås atl elt syslem med statliga värdegaranlierför fartyg som beställs vid svenska varv t. o. m. . Förvärdegarantier för andra fartyg än sådana som produceras vid svenska varv föreslåsen ram om 500 milj. kr. I propositionen föreslås atl mindreskeppsfarten tillförs 40 milj. kr. och all lånenämndens ullåningsmöjligheter ihögre risklägen vidgas. Lagen om lillslånd lill överlålelse av fariyg föreslåsfortsätta atl gälla till . Elt temporärt stöd lill praktikplatser på svenska fariygföreslås bli inrättat den 1 juli 1980-den 30 september 1982.Slödel beräknas kosla 20 milj. kr. Den sjöfartslekniska och sjöfartsekonomiska forskningenföreslås få ökade resurser. 1 1979/80. 1979/80:166 2 1 propositionen föresläs vidare vissa farledsförbättrandeåtgärder i farlederna till Göleborgs hamn. För atlstimulera direktlrafik av transoceant linjeionnage på svenska hamnar föreslåsatl de statliga fyr- och farledsvaruavgiflema skall slopas för sådan irafik. 1propositionen föresläs också en fortsatt mililär bemanning av isbrylare ochsjömäiningsfartyg. 1979/80:166 3 Lag om fortsatt giltighet av lagen (1977:494) om tillstånd till överlåtelse av fartyg. Härigenomföreskrivs atl lagen (1977:494) om lillstånd till överlåtelse av fariyg, vilkenenligt lag (1979:257) gäller lill ulgången av , skall äga fortsaltgiltighet till ulgången av . 1979/80:166 4 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , Mundebo, Wikslröm, , , ,Åsling, Söder, Burenslam , , , , , ,, , , Föredragande: statsrådet omsjöfartspolitiken m.m. 1976/77:146 om vissa sjöfartsfrågor behandladesden allmänna sjöfarlsulvecklingen och den svenska sjöfartsnäringens akluellaläge och konkurrensförmåga. För alt inte framtvinga omfattande försäljningar avmodernt tonnage till underpris föreslogs i propositionen etl tidsbegränsatlikvidiletsslöd i form av slatliga kreditgarantier till rederierna. Slödelskulle ulgå under budgetårel 1977/78 inom en ram av 500 milj. kr., varav 50milj. beräknades för den mindre skeppsfartens behov. För all bl.a. hålla nere driftskoslnaderna och därmed förbättrade svenska rederiernas konkurrensläge föreslogs vidare i proposilionen altslalsbidrag skulle ulgå för sjöfolkets fria resor under en ivåårsperiod.Bidragel skulle ulgå inom en lotal kostnadsram av 18 milj. kr. för varderabudgetåren 1977/78 och 1978/79. I proposilionen föreslogs också en särskild lag (lagen1977:494 om lillslånd till överlåtelse av fariyg) med innebörd attsjöfarlspolitiska synpunkter skulle beaktas vid prövning av ansökan omtillstånd atl lill utlandet få överlåta svenskl fartyg. Lagen föreslogslidsbegränsad lill ulgången av juni månad 1978. Vid prövning av fråga omlillstånd till överlåtelse skulle enligt lagförslaget särskilt beaktas hurdenna päverkar effektivitet och sysselsättning inom sjöfartsnäringen och deombordanslälldas förhållanden. Tillstånd skulle enligt förslaget inte lämnas omdel strider mot väsenlligl allmänl inlresse all fartyget upphör atl varasvenskt. I propositionen aviserades också en sjöfartspolitiskulredning med uppgifl all närmare belysa bl.a. näringens samhällsekonomiskabelydelse samt framtida verksamhel och konkurrensförmåga. Förslagen i proposilionen godtogs av (TU1976/77:26, rskr 1976/77:344). Prop.1979/80:166 5 Den sjöfarlspolitiska utredningen' (K 1977:05)tillkallades . Enligt direktiven borde bl.a. ulredningen sökaklarlägga den svenska sjöfartsnäringens samhällsekonomiska betydelse.Ulgångspunkten skulle därvid vara bedömningar av världssjöfarlens sannolikautveckling och den svenska sjöfartsnäringens inlernalionella konkurrenskrafi.Ulredningen skulle enligt direkliven presenlera olika alternativ vad gälleromfattningen och inrikiningen av den svenska rederinäringen som underlag föröverväganden och förslag om etl sjöfarlspolitiskl program. Som delar i dettaskulle ingå en bedömning av den framtida relalionen mellan verksamhel iiredjelandslrafik och irafik för svenska transportbehov. Utredningen fickdärför i uppdrag all särskilt sludera den transoceana linjetrafiken samtfärjetrafik och annan Irafik i närtrafikområdel. Även den mindre skeppsfartenborde enligt direktiven bli föremål för särskilda överväganden. 1 utredningsuppdraget ingick vidare alt göra enhelhetsbedömning av ulflaggningsfrågan och då inle enbari överföring av svenskafariyg till ullandel ulan också andra åtgärder med liknande syfte. beslutade i anledning av prop.1977/78:166 om vissa sjöfarlsfrågor (/78:25, rskr 1977/78:333) alt - iavvaktan på resultatet av den sjöfartspoliliska ulredningen - dels del beloppför slalliga kreditgarantier som beräknades vara oförbrukat den 1 juli 1978skulle få användas även under budgetårel 1978/79, dels lagen om lillslånd lillöverlåtelse av fariyg skulle fortsatta all gälla lill utgången av . Med stöd av regeringens bemyndigande den 29 juni 1978uppdrogs åt en särskild atl skyndsami ange vilka ålgärder sombehövdes för all bibehålla livskraftiga och för landet viktiga delar avsvensk rederiverksamhel. Kommissionens förslag och på grundval av dessa iräffadeavtal föranledde förslag i prop. 1978/79:35 om ekonomiskt stöd lill och . Förslagen godtogs av (/79:9,rskr 1978/79:101). Stödel lill innebar bl.a. ettvillkorslån om 250 milj. kr. och ell kontanlbidrag i form av ell engångsbeloppav 80 milj. kr. innebar de direkla slödålgärderna ettvillkorslån om 200 milj. kr. Som villkor gällde atl förelagen skulleupprällhålla den svenskbaserade rederiverksamhelen på viss nivå. med hänvisningtill bl.a. den ekonomiska ulvecklingen begärt att snarasl få omförhandlaavtalet med staten tillkallades den 25 oklober 1979 en kommission med uppdragall föra förhandlingar med . Med hänvisning till överenskommelsenmedgav regeringen genom beslut all avtalet mellan statenoch skulle upphöra all gälla fr.o.m. Prop.1979/80:166 6 Enligt beslutet ankommer det på nämnden förfartygskredilgarantier (FKN) alt i sin verksamhet beakta innehållel iöverenskommelsen. Den sjöfarlspolitiska utredningen överlämnade den 6februari 1979 en promemoria (Ds K 1979:2) med vissa förslag från ulredningen. Idenna redovisades ulredningens arbetsläge, preliminära bedömningar och deförslag som utredningen ansåg all borde ta ställning till redan våren1979. Förslagen i promemorian behandlades i prop. 1978/79:116 omvissa sjöfarlsfrågor. I enlighet med förslagen i proposilionen beslutaderiksdagen (/79:20, rskr 1978/79:276) atl del belopp för slalligakreditgarantier som beräknades vara oförbrukal skulle kunna lasi anspråk på oförändrade villkor även under budgeiårei 1979/80. för den mindre skeppsfarten ell medelstillskolt om 15 milj. kr. Ienlighet med förslag i proposilionen beslutade också all bidrag tillsjöfolkels fria resor skulle ulgå med 18 milj. kr. under /80 ochatt lagen om lillslånd lill överlålelse av fartyg skulle fortsätta alt gällatill utgången av . överlämnade sjöfarlspolitiskautredningen betänkandet (SOU 1979:67) Svensk sjöfartspolitik. En sammanfattningav betänkandet och en sammanslällning av remissytlrandena bör fogas lillprotokollet i detla ärende som bilaga I. Den 11 oklober 1979 överlämnade sjöfartspoliliskaulredningen promemorian (Ds K 1979:10) Svenska rederiers utlandsinvesteringarsaml flaggöverföringar. En sammanfattning av promemorian och ensammanslällning av remissyttrandena bör fogas till protokollet i detla ärendesom bilaga 2. På särskilt uppdrag har etl konsultförelag under höslen1979 utfört en kartläggning av tolv slörre rederiers ekonomiska siluaiion. Ensammanfattning av denna rapporl bör fogas till protokollet i detta ärende sombilaga 3. I en gemensam skrivelse lill kommunikaiiönsdepariemenieiden 27 oklober 1977 föreslog Göleborgs kommunslyrelse och Göleborgshamnsly-relse alt siaten skulle ingå som delägare i ell ombildal hamn- ochstuveribolag. Med anledning härav tillkallades en särskilduiredare med uppgifl alt uireda Göleborgs hamns inlernalionella konkurrensförhållande.Utredaren' överlämnade promemorian (Ds K 1979:12)Göleborgs hamn och den transoceana linjesjöfarlen. En sammanfattning avpromemorian och en sammanställning av remissyllrandena bör fogas lillprolokollet i detta ärende som bilaga 4. På regeringens uppdrag har i samråd medchefen för marinen utrett förutsättningarna för en övergång - hell eller delvis- lill civil bemanning av sjöfartsverkels isbrytare och sjömätningsfartyg.Sjöfarlsver- 1979/80:166 7 kel redovisade resultatet av uppdraget i enrapport benämnd Bemanning av isbrytare och sjömätningsfartyg. En sammanfattningav rapporlen och en sammanställning av remissyttrandena bör fogas lillprotokollet i detla ärende som bilaga 5. Jag vill i della sammanhang även la upp vissahamnplaneringsfrågor i anslutning till beslut i anledning av prop.1978/79:99 om en ny trafikpolitik (/79:18, rskr 1978/79:419). 1979/80:166 8 2 Utvecklingen inom sjöfartsnäringen 2.1 Deninternationella sjöfartsnäringen Efterkrigstiden kännetecknas av en mycket slark ökning avd e t inter-nationellavaruutbylet och därmed sjötransporterna, som svarar förmer än av de inlernalionellt transporterade varukvanlitelerna.Industriländernas behov av importerade bränslen och andra råvaror har stadigtökal som handeln med halvfabrikat och färdiga produkter ökalbetydligt i omfattning. Internationaliseringen av världsekonomin och delutvidgade handelsutbytet har även medfört förlängda transportavstånd, vilketinneburil att transportarbetet ökal mer än varuutbytet. Världshandelns volym har under de senasle decennierna framtill ökal med perår. Särskilt snabb härden varil förolja, där den genomsnittliga ökningslaklen uppgåll lill per är. Med ökningen av sjötransporterna har följl en snabbulbyggnad av olika länders handelsflottor. lill ökade deltoiala tonnaget, mätt i brulloregislerton (brt), från 150 lill 406 milj. brt.Samiidigi skedde en stark ökning av fartygens lastförmåga och farlresurser. Parallelll med den ökande världshandeln har lekniska ochorganisatoriska förändringar ägl rum inom sjöfarlen. Den allmänna inrikiningenhar härvid varil en ökad specialisering och en sirävan efter att uppnå slordriftsfördelari såväl fartyg, hanteringsulruslning som terminaler. Inom tank- ochbulktrafiken har ökningen av fartygsstorlekarna varit särskilt påtaglig. Inom den transoceana linjefarten har fartresurserna hosfartygen ökats och hamnliggetiderna reducerals genom snabbare lossnings- ochlaslningsmeto-der. Utvecklingen av enhelslasltekniken, specielll förcontainers, har medfört större och mer dyrbara fartyg med en avancerad lekniskulrusining. Denna process har gjort del naluriigt och nödvändigt med ell merautbyggt samarbele mellan olika rederier i pooler, konsortier och andra organisationsformer. På de korlväga linjerna har en snabb övergång skell lillfärjelrafik. Färjorna har övertagit stora delar av de äldre linjefartygensarbelsuppgifler. Den senasle femårsperioden har varil en från ekonomisksynpunki bekymmersam lid för den inlernalionella sjöfarten. gällerframför alll för rederierna i de traditionella sjöfarlsländerna. Flera .skälhar samverkal lill en djup sjöfarisdepression. Den primära orsaken torde varade krafiiga prisökningarna på råolja och den därav föranledda svagainlernationella konjunkturen. Detta har inverkat menligl på den inlernationellahandeln och de sjölransporlerade godsmängderna. Särskilt kraftig har inverkanvaril på råvarulransporterna. Som en följd av den före oljekrisen godakonjunkturen gjorde tankrederierna i början av 1970-lalel myckel slora vinsler.Genom inverkan 1979/80:166 9 av långvariga befraktningsavtal fick den goda konjunkturenen kvardröjande, om än avtagande effekl för många redare även efterprishöjningarna . resulterade i stora beställningar av tankfartyg,i vissa fall för leverans så senl som 1977 eller 1978. Det är dessabeställningar, gjorda under särskilt gynnsamma förhållanden, som lell fram lillde senasle årens lonnageöverskotl. Beställningarna var i själva verket så storaatt ett tonnageöverskoll enligt vissa bedömare skulle ha uppståti under senarehälflen av även om oljelransportema utvecklats enligt tidigaregjorda prognoser. Sedan överskottet på lanklonnage blivit uppenbart,konverterades mänga nybyggnadskonlrakt på tankfartyg till bulkfartyg ellerandra fartyg. i förening med en allmän lågkonjunktur medförde dock altlonnageöverskol-let i viss mån överfördes från lankmarknaden lill andrafraklmarknadssek-lorer. Tonnagebeslällningarna under första delen av 1970-lalelvar så stora atl en snabb ulbyggnad av den internationella varvsindusirinpåbörjades. Denna utbyggnad har lell lill all varvskapaciteten under decennietssenare hälft vida överstigit efterfrågan på nybyggen. Marknadsmässigl önskvärdakapacitets-neddragningar vid varven har visat sig vara politisktsvårgenomförbara i flerlalel länder som en följd av rådande konjunkturläge medsvårigheter att finna alternativ produktion eller omplacera friställdarbetskraft. Varven har därför genom underbudspolilik, delvis medstatsunderstöd, sökt slimulera redarna till farlygsbeslällningar som inle iförsia hand varil moliverade av ulsiklerna på fraklmarknaderna. Trols all handelsutbytet således har stagnerat harvärldshandelsflottans kapacitet fortsall all öka-om än i starki avlagandelakl-från drygl 340 milj. brt till drygt 400 milj. brt . Samlidigt med expansionen av världshandelsflotlan har detskett en markanl förskjutning i tonnagels I ändert i 11hö r i ghet .OECD-länderna, lill vilka de "traditionella"" sjöfartsländernahör. har visserligen nästan fördubblat silt sammanlagda tonnage ,men de har ändå förlorat andelar av världstonnagel lill övriga länder. Mellanåren 1964 och 1978 har således sammanlagda andel i runt lalreducerals från tre fjärdedelar lill hälflen av världslonnaget. Den störstaökningen visar de s.k. bekvämlighelsländerna, i första hand . Dessaländers tonnage var sex gånger så stort som , och deras andel avvärldens brultotonnage hade under samma lid fördubblats så all del år 1978uppgick lill drygl en fjärdedel. Det bekvämlighetsflaggade tonnaget beslårfrämsl av masslaslfarlyg, av vilka merparlen är modernt. Dessutom finnsbelydande inslag av äldre linjefariyg, som blivil utrangerade av de etableradesjöfarlsländernas linjerederier. Det bör betonas all de traditionellasjöfarlsländerna i betydande omfallning har ägarintressen i debekvämlighetsflaggade flottorna. Tonnageöverskottet har verkal dämpande påfraklulvecklingen, Prop.1979/80:166 10 som kostnader för bl.a. fartyg, bunker och personal ökat.Detta framgår bl.u. av alt f r a k t i n d e X , som uttrycker nivån pä de fraktavslut för enslakaresor som Iräffas underen , legal på en myckellåg nivå utan större svängningar. och under år1979 har dock en påtaglig uppgång kunnat noteras. Den svaga lönsamheten har också medfört viss uppläggningav tonnage. Mera omfattande uppläggningar inleddes och nådde sin kulmensommaren 1978 då av det samlade världslonnaget var upplagt. Sedan desshar uppläggningarna minskal och de uppgick till avdel samlade tonnaget. Uppläggningarna har främsl gälll stora tank- ochbulkfartyg. För de svenska rederierna har uppläggningarna relativt selt varilännu mer omfattande. Underen period var 25 å av det svenska handelstonnagetupplagt och bland lanktonnagel ungefär hälflen. har dock desvenska uppläggningarna reducerals väsentligt. Några av de upplagda fartygenhar salts i irafik. men i betydande omfattning har reduklionen skell genom allupplagda fariyg övergåll i utländsk ägo. Förbättringen på masslastfarlygens fraktmarknad ochförvänlningar om alt uppgången skall bestå avspeglas även ipriserna påandrahands-fariyg. har dessa stigit kraftigl. Förvissalyper och storlekar har de mer ån fördubblats. Tendenserna med ökande priser påandrahandstonnage synes emellerlid nu ha brutits. För l. ex. de störstatankfartygen kan en viss sjunkande lendens konstaleras. a. hasamband med förändringar i lasternas storlek som f. n. gör del svårt all fyllade slörre fartygen och uppnå slordriftsfördelar. Utsikterna för fraktmarknaden är f.n. svåra attöverblicka. De kapacilelsminskande haslighetsnedsätlningarna, som lillgreps närfrakterna var extremt låga i syfle alt pressa driftskostnaderna, är vidnuvarande höga bunkerpriser ekonomiskl fördelaktiga även vid betydligt högrefrakter. Man torde också kunna räkna med all vissa delar av det forlfarandeupplagda tonnaget är föråldrat och inle kommer all sällas i irafik igen. Enytterligare för sjöfartsnäringen klarl positiv faktor är att masslaslflollaninte längre ökar. Mot dessa positiva tendenser skall ställas delsosäkerheten om den framtida oljeförsörjningen och den påverkan de siigandeoljepriserna kan få på fraktmarknaden, dels de problem som sammanhänger med denfortfarande klart överdimensionerade varvsindustrin. Med de slöd som i mångaländer utgår lill varven är det en påtalig risk för överproduktion av fartyginom praktiskt tagel alla sjöfarlsseklorer med de risker detta kan medföra fören på företagsekonomiska grunder upprätthållen rederiverksamhel. 2.2 Den svenska sjöfartsnäringen Efler del har den svenskahandelsflottan expan- 1979/80:166 , 11 Under 195()-lalet var expansionen i försiahand koncenlrerad till fjärrlinjeseklorn samlidigt som europatonnagelförnyades. Vid milten av 1950-lalel inleddes en omläggning avpassagerartrafiken lill modern färjelrafik. Lastnings- och lossningskapacitetenökades avsevärt när ro/ro-tekniken infördes. Svenska rederier har sedan desshafl en framskjuten position ifråga om ulvecklingen av färjetrafiken. började svenska rederier att i ökadutsträckning satsa på tanksjöfarl och på modern bulksjöfart. Kyltrafikenexpanderade och elt svenskt rederi skaffade sig internationell marknadsdominansinom denna sektor. Under den senare delen av och i början av1970-talet genomfördes omfattande strukturförändringar inom den svenskasjöfartsnäringen. I syfle all uppnå slordriftsfördelar i fartyg, godshanteringoch hamnanläggningar investerades stora belopp i trafiksystem soin byggdes uppkring containers och andra enhelslaslbärare. Bl.a. de slora kapilalanspråkenmedförde alt det inlernalionella samarbetet mellan olika linjerederier vidareutveckladesoch fördjupades. ledde fram till etablerandet av etl anlal konsortier somvar och en inom silt fraktomräde sökte skaffa sig etl dominerande inflylande.De svenska rederierna var ofta pådrivande i denna utveckling. Inom europatrafiken fortsatte utbyggnaden avro/ro-hanteringen i sädan lakl att viss överelablering blev följden. Stimulerad av en period av genomsnittligt goda frakter ochposiliva framtidsbedömningar ökade de svenska rederiernas investeringar iframför alll slorbärigt tank- och bulklonnage . Av detsamlade dödviktslonnagel svarade masslastfartygen (tank-, bulk- och kombineradetank- och bulkfartyg om minsl 10 000 dwl) för 11,3 milj. dwl eller vidslutet av perioden. Enbari etl ljugotal fariyg över 200 000 dwl svarade för 5,4milj. Oljeprishöjningarna under höslen 1973 och ochden därefter följande lågkonjunkluren fick myckel långtgående konsekvenser förden svenska sjöfartsnäringen. De extremt låga frakterna ledde efter en lid lillatt en slor del av de svenska tankfartygen och kombinerade tank- ochbulkfartygen låg upplagda. Förhoppningar om en snar uppgång på fraktmarknadeni kombinalion med låga andrahandsvärden på tonnaget medförde atl de upplagdafartygen kvarhölls och därmed medförde svära påfresiningar på ekonomin hos deberörda rederierna. Ulvecklingen de senasle åren har emellerlid präglals av ensnabb nedskärning av del svenska engagemanget i masslaslfarlyg och däravföljande drastisk tonnageminskning. Del sammanlagda brullolonnaget har sedanår 1975 minskat med och dödviktstonnaget med ännu någol mer.Försäljningarna av masslastlonnaget har genomgående gjorts till myckel lågapriser och i flera fall lill priser som legat under anskaffningspris.De sålda svenska masslaslfartygen har av sina ulländska köpare nästanundantagslöst registre- 1979/80:166 12 rals under bekvämlighelsflagg. Trols de slalliga stödåtgärderna, som satts in för attunder sjöfärtskrisen säkerslälla livskraftiga rederiers överlevnad, har undersenare år flera rederier tvingats atl hell eller näslan helt upphöra med sinverksamhet. Andra rederier har lill följd av akula problem gjort belydandenedskärningar av sina flottor. Den svenska handelsflottan omfattade vid årsskiftel1979/80 ca 500 fartyg på över 100 brt med ett sammanlagt tonnage av drygt 4,3milj. Jämförl med innebär detta all handelsflottan minskal med ca100 fariyg och med ca 3,4 milj. brt. Kombinalionsfarlygen, varmed avsesmalmlankfarlyg och s.k. , uppvisar den relativt setl kraftigasteminskningen, nämligen från 23 enheter till 2 enheler årsskiftel1979/80. Bulkfartygen, som används för transport av torra masslaster som malm,kol, spannmål m.m., har antalsmässigt reducerals med undersammaperiod. Kylfarlygslrafiken bedrivs till alll slörre del med inhyrda fartygunder utländsk flagg och har anlalet svenskregisireradekylfarlyg reducerals med knappl hälflen. Även anlalel tankfartyg isiorieksklasserna över 60 000 brt har reducerals med hälflen . De konventionella linjefartygen har i myckelstor utsträckning ersatts av moderna fariyg avsedda för rullande laster ellercontainerlasler. Som en följd härav har antalet konventionella linjefariyg minskalmycket krafligl, samiidigi som antalet ro/ro-farlyg mer än fördubblats. Den svenska handelsflottan är mycket modern, sannolikl denmest moderna av världens större handelsflottor. var av det svenskalanktonnagel mindre än fem är gammall och mindre än , medanmotsvarande andelar för världshandelsflotlan som helhel var 43 respektive 74 %.Av övriga fariyg var i den svenska handelsflottan mindre än gamlaoch mindre än lio år medan motsvarande andelar ivärldshandelsflotlan var 28 respeklive . Kustfarlygen under svensk flagguppvisar dock en annan åldersfördelning än det slörre tonnaget. avdel svenska tonnaget under 2 000 brt är mindre än , medan äröver tio är. Den svenska handelsflottan är till helt övervägande delsysselsatt i internationell Irafik. Utöver Gotlandsfärjorna är det endasl deallra minsta fartygen som är hell eller huvudsakligen verksamma i trafik enbarimellan svenska hamnar. Sysselsätlningsmönstrel är dock någol varierande förolika fartygstyper. Masslaslfartygen är genomgående uthyrda på time-charterbastill utländska befraklare eller sysselsatta på resebefraklning lill störstadelen mellan ulländska hamnar. Endast i undantagsfall trafikeras svensk hamn. De svenska kylfartygen sysselsätts likaså nästan enbari iirafik mellan ulländska hamnar. De är emellerlid endast i undanlagsfalltidsbefraklade av 1979/80:166 13 Den svenska passagerarfartygsfloltan domineras lonnagemässigtav större kombinerade last- och passagerarfärjor, som går i reguljär trafikdels mellan och våra grannländer, dels mellan Golland och fastlandet. 1några fall bedriver svenska rederier liknande linjelrafik mellan andra länder,och det förekommer även all tillfälligt övertaliga färjor hyrs ul lillullandel. De många mindre tank- och torrlastfarlygen är i försiahand sysselsatta i svensk inrikes fart, i öslersjö- och nordsjöfarl.Skogsproduklfarlygen sysselsätts främst med svenska exportleveranser medanbiltransportfartygen huvudsakligen går i trafik mellan ulländska hamnar.