prop · G3031 · 1979-12-31 00:00:00 — Somliga nåren hög ålder med relativt väl bevarade krafter och funktioner, medan andralångt tidigare får betydande försämringar av fysisk eller psykisk natur. Debiologiska förändringarna påverkas av den sociala situationen t. ex. genomförlust av make, andra anhöriga, gamla vänner eller genom utträde urarbetslivet. Pensioneringen blir därför för många en ny situation som man måsteförbereda sig inför. Direkta förberedelser inför pensioneringen tycksvara mindre vanliga. har det kommit igång viss kursverksamhetsom syftar till att underlätta övergången från aktivt yrkesliv tillpensionering. Enligt socialutredningen är det viktigi att genom information m.m. underlätta anpassningen till de nya förhållandena så att pensionstidenupplevs som meningsfull och positiv. Pensionärsundersökningen anser att den verksamhetsom nu håller på alt växa fram för förberedelse till livet som pensionär ärsplittrad lill såväl innehåll som organisation. En samordnad ledning saknas.Ett samarbete bör komma till slånd mellan statliga och kommunala myndigheler,utbildningsanstalter, fackliga organisationer, pensionärsorganisationer,studie- Prop.1979/80:1 Omsorger om äldre 280 Utredningen anser att de problem som möter blivande ochnyblivna pensionärer inle har belysts på ett tillfredsställande sätt. Bättrekartläggningar och analyser bör därför ligga till grund som underlag föråtgärder. Både socialutredningen och pensionärsundersökningenanser del vikligl att blivande pensionärer förbereds på de förändringarpensioneringen för med sig. Härigenom ökar förutsättningen för attpensionstiden upplevs som meningsfull och positiv för den enskilde. är detta en uppgift för såväl myndigheter och folkrörelsersom förelag och fackliga organisationer. har föreslagit ensärskild bestämmelse i socialtjänstlagen om stöd för att underlätta övergångenfrån elt yrkesverksamt liv. Jag anser del självklart atl pensionstiden måsle fåupplevas som meningsfull och innehållsrik för den enskilde. Antaletpensionärer har ökal kraftigt dels genom den sänkta pensionsåldern, delsförändringarna i åldersstmkturen. Detla stryker alldeles särskill under viktenav att samhället medverkar i ulvecklingen. En god början är, som bådesocialulredningen och pensionärsundersökningen framhåller, alt myndigheter,folkrörelser, förelag och fackliga organisationer samverkar i förberedelsernainför pensioneringen. Som har framhållits under remissbehandlingen av bl.a.LO, och Föreningen är det vikligl attpensionärerna kan hålla kontakt med tidigare arbetskamrater. Frågor om förberedelsen inför pensioneringen hörtill dem som bör tas upp av äldreberedningen. Jag vill för egen del peka påönskvärdheten av att det i den del av kommunernas verksarhhetsplanering somgäller de äldre också ingår ett avsnitt om behovet av samordnade resurser föratl förbereda människor inför pensioneringen. Det är kommunerna som bäst kännerde enskildas situation. Kommunerna har också goda kontakter med folkrörelser,fackliga organisationer och företag. De bäsla insalserna lorde därför kunnagöras inom ramen för kommunens samordningsansvar. Som jag har erinrat om redan var fritiden ochrekreationsmöjligheterna förr mer begränsade än . Gemenskap med anhöriga ochen välkänd krets utanför var då en positiv faktor. är det totala utbudettill pensionärerna mycket stort. uttalar att kanoch bör medverka till en positiv utveckling av samhället som befrämjargemenskap och bryter isolering och passivitet. Många gamla känner sig ensamma.Pensionärsundersökningen har visat att många också vill att kommunen ordnarmed kontaktverksamhet. Genom information bör de enskildaslevnadsbetingelser underlättas och förbättras. En mer allmäninformationsverksamhet bedrivs av samhället. Genom socialkatalogen ges f.n. enallmän information om socialförsäk- Prop.1979/80:1 Omsorger om äldre 281 ringar, socialvården och hälso- och sjukvården. liksom kommuner och landsting, i de senare fallen dock inte alla,lämnar också allmän information. Behovet av information är stort,har pensionärsundersökningen visal. Var fjärde ålderspensionär och blivandepensionär kände inle lill sina rättigheter och förmåner eller vart de skullevända sig för alt få uppgifter om dessa. Pensionärsundersökningen menar alldet behövs större informationsinsatser, framför allt av kommunerna. Pensionärernasorganisationer har också en viktig uppgifl. Det behövs en kommunalsjälvprövning av om informationsinsalserna lill de äldre är fillräckliga ochlämpligl utformade. Belydande informationsbehov har enligt socialutredningeninte lillgodosetts trots att upplysningsverksamheten har byggts ul krafligl.Informationen blir effektiv först när den är anpassad lill lokala förhållandenoch inriktade på dessa. För många pensionärer är ensamhetoch isolering ett slorl problem. , nätter och är oron oftastörst samlidigl som möjlighelerna att få konlakt är minst. Detla förhållandebegränsar valfriheten för de äldre när del gäller deras boende.Socialutredningen anser det angelägel alt behovel av en allmän socialjourtillgodoses i kommunerna. Enligl utredningen måste målet församhällels socialtjänst vara alt ha så god kännedom om människors silualion atlvissa väsentliga behov kan tillgodoses. Ett av medlen för att nå detla mål ärden uppsökande verksamheten. Jag har tidigare behandlat denna verksamhel(avsnill 2.4). De äldre är en särskilt viktig grupp i detta sammanhang. Pensionärsundersökningen studeradeden uppsökande verksamhetens organisation och omfattning. Av kartläggningenframgår atl verksamhelen i de flesta kommuner inle är den garanti för personligtrygghet som har avsetts och förutsatts. Alla vägar bör enligtpensionärsundersökningen prövas för att få kontakt med människor. Kommunenskall via den uppsökande verksamhelen söka nå den enskilde och kunna erbjudatjänster. Den betydelsefulla kunskap som kommunen får för sin planering via denuppsökande verksamheten är också viktig. Decentraliseringen av resurser ul ibostadsområdena är enligt pensionärsundersökningen ell sleg i rält riklning föralt komma nära människorna. Jag kan i allt väsentligt instämmai pensionärsundersökningens uppfaUning. vill jag när del gäller denuppsökande verksamheten betona att det är viktigt atl verksamhelen utformas såatl den enskildes integritet skyddas. All personal som arbetar inomsocialtjänsten skall enligl min mening kunna förmedla kunskaper om invånarnasrättigheter och förmåner. a. via den sociala kan delta ske lillpensionärerna. Kommunerna har byggt ut olika tjänster som telefonserviceeller larm- 1979/80:1 Omsorger om äldre 282 syslem för au öka pensionärernas Irygghel. har varilmöjligt, eftersom flerlalel pensionärer enligt pensionärsundersökningen hartelefon. Genom dessa tjänster kan pensionären påkalla hjälp vid skilda nödsituationer.Ytterligare åtgärder som syftar till alt skapa Irygghel för pensionären ärmöjligheten alt erhålla ledsagare under promenader. Besöksverk-samhel/vänljänsthar etablerats i vissa kommuner för att bryta ensamhet och isolering.Åtminstone en iredjedel av kommunerna har sådan verksamhel. Jag vill erinra om all jag lidigarehar slälll mig positiv till projekt som befrämjar atl nät av kontaktermänniskor emellan byggs upp i bostadsområdena. Pensionärernas egnaorganisationer kommer här atl ha en slor belydelse för de äldres situation. Enligl pensionärsundersökningenskommunenkät fanns del näslan 750 dagcenlraler . I dessa fanns ellvarierande ulbud av ijänsler och aktiviteter: handledd hobbyverksamhet, studie-eller nöjesbesök, musik, teater, filmunderhållning, lunchservering, fotvårdetc. I ökande omfattning förekommer lämpligindustriell sysselsättning. Dessa dag- eller områdescenlralerkan användas för att skapa sociala kontakter över åldersgränserna i ettbostadsområde. 1 första hand för bam och pensionärer, som har den mestafritiden. uttalar atl del i en dagcenlral kan ingå I.ex. etlfritidshem, socialmedicinsk service saml uirymme för skiftande aktiviieler.Dessa kan exempelvis vara sludie-, biblioieks- och hobbyverksamheler av olikaslag beroende på de boendes önskemål. De remissinstanser som har berörtde frågor som jag har behandlat nu närmast är positiva till vadsocialulredningen har uttalat. Dessa verksamheter stämmer väl mednormaliseringsmålet, och de kan ulgöra ell värdefullt steg i ulvecklingen. Jagvill betona alt det är nödvändigl alt genom försöksverksamhet fåerfarenheter för att kunna bedöma en dagcentrals lämpliga utformning. beslut av pekadepå atl del behövdes alternativa boendeformer för de äldre. Först under1970-talel har sådana boendeformer utvecklats i någon mer nämnvärd omfallning.Debatten har gällt servicebostäder som allernaliv tillålderdomshem. Socialulredningen har framhållil alldel cenirala i beslämmelserna om ålderdomshem i ShjL inle är aU tillgodose deäldres behov av boslad, ulan all erbjuda vård och tillsyn som inle ges i annanform. Del har lillkommil 20000 platser iålderdomshem under de senasle 15 åren. Del finns drygl 60000 platser.Kommunerna planerar all bygga 3 300 nya plalser under åren 1975- 1985. Anlalelålderdomshem har minskal i rikel, medan anlalel plalser har ökal. Samlidiglhar del skett en successiv förnyelse av hemmen. 1979/80:1 Omsorger om äldre 283 Nästan alla vårdplatser finns i dagi enkelrum. Standarden har stigit men den är inte tillfredsställande vid mångaålderdomshem. förekommer flerbäddsrum och toaletter i korridorer iäldre och omoderna hem. finns det så gotl som ingaicke ålderspensionärer i ålderdomshem. Drygt två tredjedelar avålderdomshemsgästerna var . Knappt hälften av pensionärerna iålderdomshem är gravt handikappade visar pensionärsundersökningen. Många av pensionärerna i ålderdomshemmen() är mycket vårdkrä-vande eller har behov av långtidssjukvård. Variationenär dock stor mellan länen. Pensionärsundersökningen anser all tillsyns- ochvårdbehovet för boende i ålderdomshem är större än , närvårdbehovet undersöktes. Pensionärsundersökningen menar allålderdomshemmen är bättre ms-lade alt ta hand om mera vårdkrävande pensionäreri dag än år 1%2. Den utbildade personalen har ökat liksom personaltätheten.Också läkarmedverkan har ökat. fanns del sysselsättningshandledare vidnästan alla ålderdomshem. Vid av ålderdomshemmen fanns förtroenderådeller samrådsgrupper. Som jag har nämnl inledningsvis harnya boendeformer för de äldre ulvecklals under de senasle åren. Del gällerfrämsl s. k. . 1 vissa kommuner benämns dessa pensionärshotell,bostadshotell e.d. avser också begreppet en del av en fastighet. Avpensionärsundersökningens kommunenkäl framgår atl 61 kommuner hadeservicebostäder, flertalet i kommuner med mer än 60000 invånare. Antaletbostäder var 6 500 i vilka del bodde 6900 hyresgäster. Enligt kommunernasplaner för perioden 1975- 1985 skall ytteriigare 10400 lägenheter byggas iservicehus. Flertalet lägenheter ()omfattade etl mm och kök eller kokvrå, av lägenheterna hade två rum ochkök eller kokvrå och resterande andel tre rum eller flera. Det fanns betydandestandardskillnader inom denna typ av bostäder. Ett varierande serviceutbudlämnades i anslulning till servicebostäderna. Omkring fyra femtedelar avservicebostäderna hade tillgång till hobbylokaler, restaurang/matsal ochläsrum/bibliotek. Badavdelning fanns i anslulning till tre fjärdedelar avlägenheterna. Till ungefär två tredjedelar av lägenheterna fanns rum för fot-och hårvård och gmpprum/sludiemm. Till knappl hälften av servicebostädernafanns det motionsrum. Enligt pensionärsundersökningen var28 % av de boende i servicebostäderna relativt gravt handikappade. Personalen vid servicebostädernavar anställda inom den sociala . Drygt en fjärdedel hadeföreståndare som arbetsledare och knappt en fjärdedel hemvårdsassistent. 1övrigt var personalen anknuten till den reguljära hemljänstverksamheten. och har försökt stimulerakommu- 1979/80:1 Omsorger om äldre 284 nerna att bygga . gav uten skrift (Socialslyrelsen redovisar nr. 1 denna anges de kravsom enligl bör gälla för alt en anläggning skall kunna kallasservicehus. Det genomgående kravet är självständighet i boendel. Kommunförbundetgjorde i samverkan med socialslyrelsen en inventering av servicebostäderna år1975. Materialet från inventeringen finns redovisat i . Enligt socialulredningen måste delinom överskådlig tid finnas en boendeform som molsvarar den somålderdomshemmen representerar. Del finns annars risk för att gmpper avpensionärer inle får den service som motsvarar deras behov.Pensionärsundersökningen menar all ålderdomshemmen har en viktig funktion inomäldreomsorgen. En alltför omfaltande och kanske passiverande omvårdnad fåremellertid inle ges i dessa hem. Utredningen anser det vara synnerligenangeläget att den inledda utvecklingen med standardförbättringar av skilda slaginom ålderdomshemmen fortsätter. I såväl utrymme som former förservice skiljer sig ålderdomshem från enligt socialulredningen.Medan pensionären i ålderdomshemmet som regel har etl egel mm, har han ellerhon i servicehuset egen lägenhet. 1 bästa fall finns det möjlighet atl kokakaffe e. d. i ålderdomshem där pensionären är helinackorderad och betalar förallt i ett pris. I servicehuset hyr pensionären lägenheten och har därmöjlighet att själv laga sin mat. Kommunalt bostadstillägg för hyran kan utgåtill äldre som bor i . Pensionären får betala för de ijänsler haneller hon önskar. Socialulredningen uttalarsammanfattningsvis atl de äldre i ålderdomshemmet framför allt får sitttrygghetsbehov tillgodosell genom den omfaltande service och omvårdnad som gesdär. Servicehusen däremot tillgodoser en högre grad av självständighet utanalt åsidosätta tryggheten. Enligt socialutredningen börservicehus vara ett gemensamt begrepp för olika former av boende med gemensamservice. markerar att inte bara äldre utan även andra med särskildaservicebehov kan komma i fråga som hyresgäster. Utredningen ställer upp tregmndläggande krav för att denna form av boende skall kunna betecknas somservicehus: - bostaden skallvar så utformad och utrustad att den boende kan utveckla sina personligaresurser atl leva ett självständigt liv - den boendeskall varje tid kunna erhålla de tjänster som krävs för atl denboende skall kunna klara sin tillvaro och känna sig trygg - det skallfinnas tillgång på personal som kan bedöma när det behövs social ellermedicinsk vård och som kan svara för alt sådan ges. föreslår att denuvarande ålderdomshemmen skall ingå i begreppel . Dessa bostäder ärservicehus med omfattande service och vård. Kommunen måste inom överskådlig tidha möjlighet att erbjuda de äldre också sådan omvårdnad. Utredningen ultalarsig för en Prop.1979/80:1 Omsorger om äldre 285 utveckling från ålderdomshemmets form av helinackorderingtill ell boende som är förenal med ell mer differenlieral ulbud av ijänsler. Ensådan uiveckling vänlas medverka lill alt de äldre aktiveras. Servicehusen bör vara cenlrallplacerade i olika kommundelar. Av trivselskäl bör inte servicehusen bli förstora. Servicelägenheterna bör kunna utnyttjas flexibelt både i fråga omuirymme och ulruslning. Lägenheterna bör i regel inte understiga två rum ochkök. I de kommuner som har få ålderdomshemsplatser bör servicehusen kunnautformas med hänsyn lill det servicebehov som skall tillgodoses.Socialutredningen anser att en utvärdering om förslagsvis bör göras föraU vinna kunskap om hur omfattande vård- och servicebehov som kan tillgodosesinom ramen för serviceboendet. Utredningen menar alt det iframtiden bör bli allt vanligare atl en särskild avgifl tas ut för varje slagstjänst. Eftersom ålderdomshemmen enligt förslaget skall finnas kvar som en typav med mer omfattande service och vård, bör avgiftsformen för dessainte förändras. Om man inför ett system där avgift tas ul för varje Ijänsl, börden enskilde garanteras ett belopp för personliga utgifter, som minst motsvarargarantibeloppet vid helinackordering. När serviceavgifterna utformas, bör manta hänsyn till dels den avgift som helinackorderade betalar, dels de kostnadersom pensionärer som bor i annat hem än har för sin dagligalivsföring. Finansieringen av bostäder föräldre bör enligl socialutredningen vara enhetlig för att kommunerna skallstimuleras till en önskvärd variation av boendet. Olika finansieringsreglergäller för ålderdomshem och . Utredningen föreslår att den särskildaby';gnadskvoten för ålderdomshem skall slopas och inräknas i en kvot förservicehus. Den föreslår vidare att hela kostnaden för skall finansierasmed statliga lån. Utredningen anser också all en särskilt reglerad granskningav ritningar och andra byggnadshandlingar inte är påkallad. Även kostnader förgemensamhetsanläggningar som är avsedda för pensionärer utanför servicehusetbör ingå i lånet. Det finns skillnader ifinansieringen av driftkostnaderna. Driftkostnaderna för ålderdomshem är inlestatsbidragsberättigade. Dessa kostnader avser insatser som svarar mothemtjänst, för vilket kommunerna får statsbidrag. Utredningen menar att dennainkonsekvens bör rättas till och atl lika villkor bör gälla för statsbidrag. En alternativ boendeform, som hardiskuterats länge men som aldrig har fått någon större utbredning, ärkollektivhuset. De erfarenheter som finns av kollektivhus visar enliglsocialutredningen att de ursprungliga idéerna i många fall har fått överges.Vissa erfarenheter visar dock att denna boendeform har slora fördelar för mångamänniskor. I elt kollektivhus ges bl.a. tillfällen till kontakter ochaktiviteter utanför den egna lägenheten. Då ökas bl. a. kontakten mellangenerationerna. Del är möjligt alt i kollektivhusen bygga in service för såvälåldringar som barnfamiljer. Prop.1979/80:1 Omsorger om äldre 286 framhåller attmöjligheterna för de äldre att skapa en god boslad ofla är beroende på derasmöjligheler att få kommunalt bosladstillägg lill hyreskostnaden. Det kommunalabostadstilläggets beloppsnivåer och grunder i övrigt skiljer sig avsevärtmellan kommunerna. 1 pensionärsundersökningens kommunenkät påpekade ett flertalkommuner att om pensionärerna fick kommunall bosladstillägg lill helahyreskostnaden, behövde kommunerna inte bygga speciella pensionärslägenheter. Remissinslanserna har i allmänhetinstämt i socialutredningens förslag om atl bygga ut servicehusen. Mantillstyrker genomgående en kraftig utbyggnad av pensionärsbosläder med tillgångtill särskild service. Som jag har påpekat lidigare är detförst på 1970-lalet som alternativa boendeformer för äldre har kommil till. Detbyggs allt färre ålderdomshem. Kommunerna satsar i större utsträckningpå andra boendeformer, t, ex. . och Kommunförbundethar verksamt bidragit till denna utveckling. Jag kan för min del ansluta migtill socialutredningens förslag att använda ordet som ett gemensamtbegrepp för olika former av boende med gemensam service, under förutsättningatl de uppfyller de lidigare nämnda tre grundläggande kraven. 1 begreppelservicehus ingår då också de nuvarande ålderdomshemmen som bostäder vilkatillgodoser omfattande behov av service och vård. Strävan bör vara attsuccessivt övergå från den helinackordering som erbjuds vid ålderdomshemmentill elt boende med mer individuellt anpassad service.Pensionärsundersökningen konstaterar atl begreppen ochserviceboende ännu inte är klart definierade och avgränsade. Socialulredningenhar som jag nämnde förordat en utvärdering av servicehusen. Denna bör nukomma till stånd och genomföras av den tillkallade äldreberedningen. Jag har tidigare förordal att denbestämmelse i lagen om allmän försäkring som ger kommunerna rätl alt uppbärafolkpensionen för den som vistas i ålderdomshem skall upphävas. Jag är överensmed socialutredningen om atl man bör sträva efter ett system där man tarbetalt för varje särskild tjänst av den som bor i . Förålderdomshemmens del bör dock nuvarande avgiftssystem finnas kvar. Med denutveckling som jag förutsätter alt ålderdomshemmen kommer alt genomgå böravgiftssystemet vid servicehusen på sikl komma till användning även inomålderdomshemmen. När det gäller finansieringen avbostäder för äldre har socialutredningen föreslagit alt alla kostnader för attbygga , inberäknat de nuvarande ålderdomshemmen, skall kunna finansierasmed hjälp av statliga lån. Lånen bör enligt utredningen kunna avse inte barabostäder ulan också lokaler som är gemensamma för pensionärerna. Utredningenhar vidare föreslagit att bidrag till driften av ålderdomshem skall kunna ulgåi överensstämmelse med bestämmelserna om slatsbidrag för social hemhjälp.Dessa frågor kommer att övervägas ytterligare inom . Prop.1979/80:1 Omsorger om äldre 287 Jag vill slutligen peka påmöjligheterna alt bygga kollektivhus. Det är enligt min mening angelägel prövar olika allernaliva boendeformer. För all pensionärerna så långlmöjligt skall kunna bo kvar i sin invanda miljö är del angelägel all delkommunala bostadstillägget får en sådan utformning och en sådan nivå altpensionären fritt kan välja bostad. har beslutat omändrade regler för de kommunala bostadstilläggen som verksami bör kunna bidralill ell sådanl val. Den sociala hemhjälpen har byggtsul kraftigl. fick drygt 340000 äldre och handikappade social hemhjälp.Den ökade splittringen av hushållsgemenskapen och en ökad andel kvinnor påarbetsmarknaden är enligt pensionärsundersökningen några orsaker tillutvecklingen. De förbättrade bostadsförhållandena gör också atl en allt störredel av de äldre kan bo kvar i sina hem. Den mesta hjälpen lämnas av anhörigeller granne. Antalet hjälptimmar och person är enligtpensionärsundersökningen i det närmasle dubbelt så slorl för åldersgruppen som i . Andelen med social hemhjälp är större blandensamstående än bland flerpersonhushåll. Socialulredningen menar all del ärekonomiskl försvarbart all tillhandahålla hemhjälp med 20 limmar istället för all upplåla plals i ålderdomshem eller molsvarande. avhushållen hade hjälp enligtpensionärsundersökningen. I genomsnitt gavs hemhjälp 19 limmar per hjälpthushåll. Var gränsen skall gå för det lämpliga antalet timmar bör dock enliglsocialulredningen avgöras i del enskilda fallel. Ulredningen menar atlomfattningen av insatserna måsle bestämmas av sociala och humanitära hänsyn ochall de ekonomiska skälen inle i första hand får vara avgörande. Omfaiiningen av hjälpen varieradeslarkl mellan kommunerna, vilkel pensionärsundersökningens kommunenkäl visade.I kommunerna i södra landsändan fick ålderspensionärerna i genomsnitt mindrehjälp än i kommunerna i . Behoven och möjlighelerna atl lillgodose demvarierar från ort lill ori och från lid lill annan. Del är därför enliglpensionärsundersökningen omöjligt atl fastställa några allmänna normer försocial hemhjälp. betonar aU det ärviktigi att de som arbetar i hem-ijänsien inle direkl övertar sysslor ochåligganden från den person de hjälper. Personalens uppgift är all gå in som enförslärkning. Ulredningen säger all personalen skall utgå ifrån vad personenkun och inte från vad han inle kan. Ett vikligl led i hjälpen är allpensionären får träffa någon medmänniska och får stimulans i umgänge med andra.En viklig uppgift för personalen är alt informera pensionären orn demöjligheter och rälligheler 1979/80:1 Omsorger om äldre 288 Den sociala hemhjälpen ulvecklas alllmera lill enservicebetonad sociul hemtjänst. Enligt socialutredningen börhemtjänsten organiseras så all tjänsterna är lätta alt nå. Förmedling avhemtjänst bör därför samordnas med annan verksamhet för äldre i t. ex. endagcenlral eller i anslutning till ell . Dylika lokaler kan ulgöra enbas för personal som arbelar inom elt vissl bosladsområde. Del gör del lättareför arbetsledande personal och övrig personal att arbela i grupp. Med dennaorganisation isolering i arbetssituationen som är vanlig förhemsamariterna. menar att socialljänslen också kanorganiseras så alt service lill allmänheten tillhandahålls i integreradeenheler inom varje bosladsområde. Pensionärsundersökningen, som harstuderat organisation, anser att den sociala roll,uppgifter och organisation bör ändras. Det gäller inte bara atl tillfredsställamateriella behov. Verksamheten bör också medverka lill att den enskildebehåller sin intellektuella, emotionella och fysiska förmåga.