prop · G303170 · 1979-12-31 00:00:00 — Det är ofrånkomligt att debatten omvår framtida elförsörjning under de senasle åren och de belydandeåsiktsskillnader som har funnits har medfört osäkerhet om hur vårtelförsörjningssystem skall utformas. Folkomröstningen har medfört atlklarhet nu har nätts angående kärnkraftsprogrammets omfattning. Resultatet avomröstningen innebär att blocken nummer elva och lolv i det svenskakärnkraftsprogrammet kan byggas färdigt. Högst tolv kärnkraftsblock kan därmedutnyttjas under sin tekniska livslängd, som bedöms vara frånidrifttagningen. Ingen kärnkraftutbyggnad skall därutöver ske.Säkerhetsaspekter skall vara avgörande för i vilken ordningsföljdkärnkraftsblocken skall tas ur drifl. Jag kommer i det följande all närmareutveckla min syn på kärnkraflens säkerhetsfrågor (kap. 3). Ulgången av folkomröstningen geross möjlighet att utnyttja kärnkraften för att bl.a. ersätta olja under denärmaste årtiondena. Detta kan ske genom elanvändning vid främstbyggnadsuppvärmning. Beslutet atl avveckla kärnkraften ställer emellertidvissa krav pä hur denna användning skall ske. Som jag i det följande kommer attredogöra närmare för bör Prop.1979/80:170 20 elkraftenutnyttjas på sådant sätt att vi inle blir låsta till ökat elulnytjande iframtiden eller försvårar introduktion av andra energikällor. I budgetpropositionen 1980 (prop. 1979/80: 100 bil.17 s. 172-173) har jag under anslaget Slalens vattenfallsverk: Kraftstationerm.m. beräknat medel för att möjliggöra fortsatt arbete under budgetårel 1980/81på de kärnkraftsblock som ägs av och Forsmarks KraftgruppAB. skulle medlen enligt propositionen ha kunnal disponeras avregeringen för ulgifter i samband med ett avbrytande av pågående arbete påkärnkraftsblock under byggnad i avvakan på att en redovisning av medelsbehovetför det fallel hann lämnas till . Sammantaget beräknades 352,5 milj. kr. förkärnkraftsanläggningar och kärnbränsle. Medlen fördelar sig med 208,2 milj. kr.på kärnkraftslaiion, varav 104,6 milj. kr. till efterarbeten, 52,2milj. till block 1 och 2 i Forsmarks kärnkraftstation, 88,3 milj. kr. lillblock 3 i Forsmarks kärnkraftstation och 3,8 milj. kr. I proposilionen föreslogs vidare (s. 174-175) attramen för borgensåtaganden för företag i vilka vattenfallsverket förvallarstatens aktier skulle räknas upp med I 300 milj. kr. med hänvisning till denupplåning på kapitalmarknaden som kunde beräknas behövagöra under budgetårel 1980/81 i samband med fortsatt arbete på Forsmarkskärnkraftstation. Under förutsättning all beslutar ommedelsanvisning och bor gensram enligt förslagen i budgetpropositionen krävsinget yllerligare ställningslagande i fråga om medel från sida föratt pågående kärnkraftutbyggnader skall kunna fortsätta enligt gällande planerunder /81. Jag vill i detla sammanhang erinra om altutbyggnaden av block 3 i Forsmarks kärnkraftstation under innevarande budgetårsker enligt en av godkänd överenskommelse om neddragning avutbyggnadslakten som har träffats mellan delägarna i (prop. 1979/80:33 s. 13-15, NU 1979/80:25, rskr 1979/80: 134). Eftersom överenskommelsengäller endast under /80, upphör de restriktioner som har laglspå arbetenas bedrivande alt gälla i och med innevarande budgetårs utgång utanatt särskilt beslut behöver fattas härom. Enligt den lidplan som gjordes uppför det fortsatta arbetet i samband med att nämnda överenskommelse träffadesberäknas blocket kunna tas i drift . Den klarhet som har vunnits om del svenskakärnkraftsprogrammets omfattning medför för bl. a. statens valtenfallsverks delatt förutsättningarna för en ändamålsenlig planering av den framtida verksamhetenhar klariagts. Karaktären av den omställning som i försia hand verkets anläggningsverksamhetstår inför kan nu i stora drag överblickas. Mot milten av beräknassåväl kärnkraftutbyggnaden som pågående slörre vattenkraftutbyggnader iNorrbotten bli slutförda. 1979/80:170 21 produklionsanläggningar bör inle uppföras. Det betyder attanläggningsverksamheten mot senare delan av , med i stort setl undantagendast för en begränsad vattenkraftutbyggnad, måste inriktas på andraenergislag och bränslen än sådana som har utnyttjats. Närmastaktualiseras anläggningar baserade på fasta bränslen såsom kol, torv och flis.På experiment- och demonstrationssladiet är också anläggningar som utnyttjarsolenergi och vindenergi aktuella. Utvecklingen längre fram förulses ocksåkomma att medföra all lillkommande elproduktionskapacitet i stor utsträckningbaseras på kraftvärmeverk och mottrycksanläggningar eldade med andra bränslenän olja. Dessa anläggningar kommer att bli dimensionerade med hänsyn till deolika tätorternas eller industriernas värmebehov. En förskjutning kan vidarekomma att ske från inriktning på slora elproduktionsanläggningar av nationell betydelselill mindre anläggningar för produktion av el eller värme. Utredaren förmyndighelsorganisationen inom energiområdet, m. m. har i uppdrag atl bl. a.närmare klarlägga förutsättningarna för vatlenfallsverkets anläggningsverksamhetmot bakgrund av de sysselsällnings- och omställningsproblem som kan uppstågenom att förutsättningarna förändras på det sätt som jag nu har antytt. Jagräknar med atl resultatet av ulredningen skall ge närmare vägledning i frågaom omställningens genomförande. I detta sammanhang villjag eftersamråd med chefen för budgetdepartementet också la upp frågan om s. k.övervinster i vattenkraftproduktionen, som har aktualiserats i debatten införfolkomröslningen. Därvid har hävdats atl slora ekonomiska överskott kommer attuppslå hos ägarna till äldre anläggningar för vallenkraftproduktion genom atlråkraftprissätt-ningen i princip är baserad på produklion i nyareelproduktionsanläggningar med relativt höga anläggningskostnader. Utredningen(B 1979:06) om beskattning av energi m. m. har i uppdrag atl närmare belysadessa förhållanden och bedöma om de bör föranleda några särskilda åtgärderinom ramen för energibeskattningen. Mot bakgrund av bl. a. den debatt som harförts finns nu anledning att fördjupa bedömningen och utarbeta konkretaalternativ. Chefen för budgetdepartemenlet kommer därför att föreslåalt energiskatteutredningen ges tilläggsdirektiv i denna fråga. Efter samråd med chefen förindustridepartementet vill jag också hell korl beröra frågan om den svenskakärnkraftsindustrins framtid. Ett beslut om att ingen ytterligarekärnkraftulbyggnad skall äga rum kan innebära omställningar för denna industri,främst för AB Asea-Atom. Det nuvarande avtalet mellan siatenoch rörande AB Asea-Atom löper t.o.m. utgången av . En eventuelluppsägning av avlalet skall ske . Dåvarande statsrådetTham tillkallade en särskild förhandlare för att överlägga med ASEAom det fortsatta samarbetet inom Asea-Atom. träffades ett avtal omdet fortsatta samarbetet med innebörd bl. a. atl Asea-Atom skall kunna 1979/80:170 22 bedriva verksamhel även ulanför kärnkraftsområdel.Riksdagen har godkänt avtalet i denna del (prop. 1979/80: 14, NU 1979/80: 8,rskr 1979/80; 57). Sedan klarhet nu har nåtts om det svenskakärnkraftsprogrammets omfattning är det naturligt att parlerna, staten ochASEA lar ställning till hur ett fortsatt samarbele bör utformas. Chefen förindustridepartementet räknar med att återkomma i denna fråga under budgetåret1980/81. I detta sammanhang bör vidareframhållas att det är angeläget att svensk industri verkar inom områdelfömybara energikällor, bl.a. inom vind-kraflsområdet. Uppvärmningen av enskilda hus ochfastigheter är praktiskt taget helt baserad på eldningsolja, företrädesvis lätleldningsolja. Fjärrvärmen är till mycket stor del beroende av tillgång på tungeldningsolja. Oljeberoendet inom uppvärmningsområdet uppgår till nästan 90%.För alt uppnå ett minskat oljeberoende och en säker värmeförsörjning krävs elllångsiktigt arbete med belydande insalser inom ett stort antal områden. Frågan om storstädernasvärmeförsörjning är både en och en nationell angelägenhet. Utredningarom hur den framtida värmeförsörjningen kan utformas har gjorts för alla de trestorstadsregionerna. I utredningarna har flera allernaliv för den framtidavärmeförsörjningen studerats, bl. a. möjligheterna att överföra värme frånkärnkraftsblocken i , Forsmark och . Denna värme skulle kunnatillföras resp. fjärrvärmenäl i /, /Stockholmsregionensamt . Värme från kärnkraftverken skulle istor utsträckning kunna ersätta oljebaserad värme i storstädernasfjärrvärmesystem och därmed bidra till att minska oljeberoendet. Som exempel pådetta kan nämnas beräkningar av det s. k. Forsmarkalternativet som statensinduslriverk hargjori i utredningen (SIND PM 1979:4) StorstockholmsQärrvärmeförsörjning. Forsmarkalternativet innebär att värme förs över fråntre kärnkraftsblock i Forsmark till och . beräkningar skulle en sådan överföring av värme medföra atlregionens fjärrvärmeförsörjning skulle baseras på värme frånForsmark till , på olja till . på kol till och på sopor lill 1%.Molsvarande siffror är olja. kol och sopor. Värmeaviappning från ellkärnkraflsblock medför alt produktionen av el minskar. En enhet el måsteuppoffras för att man skall kunna erhålla fyra lill sex enheter värme. Delekonomiska ulfallet av överföring av värme från kärnkraftverken är därför i höggrad avhängigt värdet av den bortfallande elproduktionen. Ingenkärnkraftulbyggnad skall ske uiöver tolv kärnkraftsblock. Den elproduktion somskulle falla bort vid avtappning av 1979/80:170 23 värme från kärnkraftverken kan därmed inte produceras medhjälp av ytterligare kärnkrafl. Av vad jag nu har sagt framgår attett avgörande i denna fråga måste grundas bl. a. på en avvägning mellan å enasidan kostnaderna för att bygga upp ell syslem för överföring av värme frånkärnkraftverken och för all ersätta den elproduktion som faller bort genomsådana åtgärder, å andra sidan intäkterna från värmeleveranser. Av betydelse ärockså miljöaspekterna på de olika alternativ som föreligger. Vidare måstebeaktas de eventuella bindningar för framtiden som därigenom skulle skapaseftersom en sådan värmeförsörjning för storstädernas del bör bli relativtkortvarig genom den takt för avvecklingen av kärnkraften som börfastställas. Jag är inte beredd atl nu ta ställning i denna fråga. Jag anseralt den bör tasiupp i samband med de energipolitiska förslag som bör läggasfram till nästa . Därvid bör närmare riktlinjer kunna läggas fram förhur storstadsregionernas värmeförsörjning skall utformas. Somjag har berört innebärutgången av folkomröstningen att vi har möjlighet att utnyttja el frånkärnkraflwerken för att bl. a. spara olja för uppvärmning. Exempelvis kan el.under perioder med tillfälliga överskott på vattenkraftleller kärnkraft,användas i elpannor i fjärrvärmenäl och inom induslrin. Åtgärder måste emellertidvidlas för att åstadkomma fmex-ibla uppvärmningssystem som inte medförlåsningar till ell framtida ökat elutnyttjande eller där introduktionen avandra eoergikällor försvåras. Detta bör åstadkommas genom elt förbud motdirektverkande elvärme med elradiatorer i viss ny permanentbebyggelse. Dettaskulle också kunna få positiva effekter från beredskapssynpunkt. Riktpunktenbör vara att ett sådant förbud skall gälla fr.o.m. den . Ettsådant förbud skulle emellertid kunna medföra en ökad installation avoljepannor i småhus, vilket skulle strida mot strävandena att minskaoljeberoendet. Åtgärder bör enligt min mening övervägas för alt förhindra ensådan utveckling. Ytteriigare åtgärder för att öka handlingsfriheten är attföreskrifier utarbetas som medför att vattenburna uppvärmningssystem utformasför låga temperaturer. Därmed underlättas bl.a. en framtida övergång till uppvärmningssystemsom baseras på utnyttjande av t. ex. värmepumpar eller solvärme. Möjligheternaatt förändra de befintliga uppvärmningssysle-men, exempelvis genom installationav elpatroner, bör också övervägas. Ett stort antal frågor återstår attlösa innan beslut kan fattas om ett förbud mot direktverkande elvärme medelradiatorer bl. a. i form av eventuella olägenheter i ett övergångsskede. Jagkommer därför att senare denna dag föreslå regeringen alt en kommittétillkallas för att närmare överväga dessa och hithörande frågor. Iutredningsarbetet bör beaklas de förslag till föreskrifter om införande avlågtemperatursystem som statens planverk har presenterat i en utredning omanpassningsbara uppvärmningssystem. Kommitténs överväganden bör redovisas viden sådan lid- Prop.1979/80: 170 24 punkl att det blir möjligt att la upp dessa frågor isamband med de energipolitiska förslagen till nästa riksmöie. I kraftvärmeverk kan el ochIjärrvärme produceras . Del som cirkulerar i ijärrvärmenätetanvänds som kylmedium i kraftverket. Det bränsle som tillförs kraftverket kanpå detta sätt utnyttjas väsentligt bättre än i etl kondenskraftverk, där del av den tillförda energin förloras i kyl vattnet. För atl uppnå kraflvärmeverkets höga verkningsgrad måste alltså ett utbyggt fjärrvärmenät finnas. Den inriktning avkärnkraftsprogrammet som bör läggas fast medför att ytterligareelproduktionskapacitet kommer atl behövas främst under senare delen av1980-talel och när kärnkraften avvecklas. Det framtida behovetav el samt avvecklingen av kärnkraften ställer alltså krav på att en alternativproduktionskapacitet byggs upp successivt. Denna kapacitet bör enligt minuppfattning i största möjliga utsträckning utgöras av kraftvärmeverk ochmottrycksanläggningar. Tillkommande anläggningar bör inte eldas med olja utanvara avsedda för fastbränsleeldning och i så stor utsträckning som del ärmöjligt utnyttja inhemska bränslen. En framlida utformning avelproduktionskapaciteten i den riktning som jag har skisserat ger godamöjligheter alt spara olja samlidigt som tillförd energi utnyttjas effektivt.För atl göra det möjligt att ta denna kapacitet i bruk när den kommer attbehövas bör redan nu förutsättningar skapas för delta. De bästa möjligheternaför en framlida krafivärmeutbyggnad kommer enligt min mening lill stånd genomen fortsatt ulbyggnad av fjärrvärmenäten i tätorterna. Jag vill mot dennabakgrund betona vikten av att möjligheterna till ytterligare utbyggnad avfjärrvärme fortlöpande prövas. 1 det sammanhanget vill jag även understrykavikten av att tillkommande fjärrvärmeanläggningar kan eldas med fasta bränslensamt att de utformas på ett sådant sätt att inte införandet av fömybaraenergikällor såsom solvärme försvåras. Ulredningen (I 1977: 11) omomställbara ddningsanläggningar lillkallades . Kommittén har nyligenöverlämnat delbetänkandet (SOU 1980:9) Övergång till fasla bränslen. bör i lag fastslås att eldningsanläggningar med bränsleförbrukning avviss storlek skall utföras för eldning med fast bränsle. Detta krav bör enligtkommittén ställas när sådana anläggningar uppförs eller när pannan i enanläggning byts ut. Kommitténs förslag begränsas till att omfatta slörreanläggningar eller anläggningar som skall ingå i större system, l.ex. fjärrvärmesystem.Kommittén redovisar också vissa andra överväganden och förslag inom området. Jag bedömer alt ett genomförande avkommitténs förslag kan komma alt bli etl väsenlligl inslag i anslrängningarnaalt minska oljeberoendei. Förslagen bör efter remissbehandling tas upp undernästa budgetår. Prop.1979/80:170 25 Ett viktigt led i energipolitiken är forskning omoch utveckling av ny teknik för bl. a. effektivare energiutnyttjande inom olikasamhällssektorer och för utnyttjande av fömybara energikällor och uthålligaenergiråvaror. 1 bedrivs en omfattande sådan forskning och utveckling. En betydande del av insatserna sker inom ramen fördel slatliga energiforskningsprogrammet som startades . Inriktningen avarbetet samt ekonomiska ramar har i huvudsak angivits för treårsperioder medvissa mindre ändringar i samband med det årliga budgetarbetet. Det nuvarandetreårsprogrammel löper l.o. m. /81. Delegalionen för energiforskning har i uppdrag(dir. 1979:61) all utarbeta förslag lill energiforskningsprogram efterutgången av nästa budgetår. Enligt direktiven bör delegalionen i sina förslagbl.a. söka uppnå en koncentralion av forsknings-, ulvecklings- ochförsöksinsatserna. Delegationen skall redovisa sina förslag senast den 15augusti . Det finns skäl för en betydande salsning på denstatliga energiforskningen. Av vikt är därvid att samla huvuddelen avinsatserna på ett mindre antal, för vår energiförsörjning angelägna ochfruktbara, utvecklingslinjer med förulsältningar all uppnå ett kommersielltutnyttjande och ge betydelsefulla bidrag till energiförsörjningen redan påkort och medellång sikt. Del är i delta sammanhang angeläget att en lämpligavvägning kommer till stånd mellan insalser för energitillförsel och insalserför energihushållning. bibehålls bevakning på andra områden somfrämst på lång sikl kan få betydelse för vår energisiluation. Även denna frågabör las upp i samband med de energipolitiska förslagen under nästa . 3 Åtgärder för att höja säkerheten i de svenska kärnkraftverken Alla energiomvandlingsprocesser är förenade medrisker för människan och miljön. Delta gäller även användningen av kärnenergi.Jämfört med andra typer av energiomvandling är de speciella förhållanden sområder vid elkraflproduklion i kärnkraftverk i många avseenden unika. Detla ärfallet t. ex. när det gäller förekomsten av omfattande joniserande strålning,konsekvenser av en slor olycka, hanlering av det radioaktiva avfallet ochrisken för kärnvapenspridning. De speciella risker som är förenade medenergiproduktion i kärnkraftverk har inneburit alt verksamhelen från börjanhar blivit föremål för en omfattande kontroll. Således har speciellatillsynsmyndigheter skapats för att säkerställa att säkerheten hålls på högstamöjliga nivå. Tillsynsmyndigheternasverksamhel måste ske på etl sådanl säll atl inga Prop.1979/80:170 26 bindningar gentemot kraflindustrin uppslår. Kosinadernaför kontroll och tillsyn skall dock bäras av koncessionsinnehavarna. Del förslag lill framlidainrikining av energipoliliken somjag lidigare har redovisat innebär atlkärnkraft kommer att utnyttjas i del svenskaenergisystemet. Vissa av de verksamheter som uppkommer genom elkraftproduktioni kärnkraftverk som l.ex. hantering av radioaktivt avfall kommer dock atlfortsätta under en väsentligt . som kärnkraften avsesbli utnyttjad krävs emellertid att det kärnsäkerhetsarbete som bedrivsfortsätter och att ambitionsnivån för detta arbete ytterligare ökas. Ett led isträvandet att öka ambitionsnivån i säkerhetsarbetet är att skapa eneffektivare organisation för . Det haveri som inträffade vidkärnkraftverket , block 2, visarnödvändigheten av att säkerhetsarbetet på kärnenergiområdel bedrivs på etlkraftfullt sätt och att nödiga resurser ställs lill förfogande för dettaarbete. Haveriet visade även pä nödvändighelen av beredskap mot olyckor. Deutredningar som har aorts med anledning av olyckan vid såväli som ulomlands redovisar samtliga möjligheter att stärka säkerheten genomatt planmässigt vidta säkerhetshöjande åtgärder. Utredningarna har ävenföreslagit sådana åtgärder vilka bör kunna ligga lill grund för det svenskasäkerhetsarbetet. Innan jag tar upp frågan omriktlinjer för kärnsäkerhetsverksamheten villjag lämna en redogörelse förreaktorsäkerhetsutredningens förslag och statens kärnkraftinspektionssynpunkter på förslagen. anseratt de säkerhetshöjande åtgärderna efter idrifttagning av kärnkraftverk måstetillmätas avsevärt ökad betydelse. Orsaken härtill är bl. a. att den tekniskaulvecklingen på kärnsäkerhetsområdet inneburit alt del har blivit möjligt attytterligare höja nivån på säkerheten i kärnkraftverken. Utredningen anservidare att det är nödvändigt att har en hög ambitionsnivå när detgäller att följa och granska alla iakttagelser och uppslag som kan möjliggöraen höjning av kärnkraftverkens säkerhet. Enligt reaktorsäkerhetsutredningen börden yttersta ambitionen för alla säkerhelshöjande åtgärder vara att helt undanröjariskerna för omfattande föriuster av liv och egendom. Detta gäller även föråtgärder på befintliga verk. Det står visserligen klart att ingen nu kändälgärd är tillräcklig för att helt nå detta syfte. Utredningen anser emellertidalt del exislerar åtgärder, tekniska och andra, som kan föra säkerhetsnivånavsevärt närmare detla mål. Reaktorsäkerhetsutredningenkonstaterar vidare att det inte har iniräffal någotsom ger anledning att omvärdera den bild av kärnkraftens risker som harframförts av bl.a. energikommis- Prop.1979/80:170 27 sionens expertgrupp för säkerhet och miljö. Utredningenhar föreslagit åtgäder som syftar till att ytterligare höja säkerheten ikärnkraftverken. Den vidgade lolkning avsäkerhetsbegreppet som reaklorsäkerhelsutredningen har gjort har inneburit atlutredningen har indelal områden för säkerhetshöjande åtgärder enligt följande - konsekvenslindrandeeller ulsläppsbegränsande ålgärder - personal -rekrylering och utbildning - händelseuppföljning,felanalys och erfarenhelsåierföring Reaktorsäkerhetsutredningenframhåller atl ell underlag för en hell systematisk avvägning mellan de ovanredovisade delområdena f n. saknas. Reaktorsäkerhetsutredningenkonstaterar även alt det redan nu pågår etl betydande arbele i syfte att höjasäkerheten på kärnkraftsområdet. Initiativet till dessa ålgärder har tagits avkärnkraftinspeklionen och de svenska kraftföretagen. I delta sammanhang böräven noleras de iniliativ till säkerhetshöjande åtgärder som togs redan isamband med alt regeringen i propositionen om rikllinjer för energipoliliken(prop. 1978/79: 115 bil. 1 s. 69-74, 252-254) förordade altkärnkraftinspektionen skulle få ökade resurser för säkerhetshöjande åtgärder.Förslaget antogs av (NU 1978/79:60, rskr 1978/79:429). För att bredda underlaget inför ettställningstagande till reaktorsäkerhetsutredningens förslag uppdrog regeringenden åt atl med utgångspunki i deförslag lill säkerhetshöjande ålgärder som reaktorsäkerhetsutredningen harlagt fram ularbela förslag till hur program för säkerhetshöjande åtgärder isvenska kärnkraftsblock kan utformas och en lidplan för genomförandel avdylika program. Inspektionen redovisade sitl uppdrag . Iredovisningen ingår även inspektionens synpunkter på de av reaktorsäkerhetsutredningenföreslagna säkerhetshöjande åtgärderna. Jag kommer närmast alt kortfattatredovisa vad reaktorsäkerhetsutredningen och kärnkraflinspektionen har anförti fråga om de nämnda områdena för säkerhetshöjande åtgärder. Under denna rubrik behandlarreaktorsäkerhetsutredningen bl.a. statens kärnkraftinspektions uppgifter ochresurser samt inspektionens samverkan med andra myndigheter och institutioner.Utredningen betonar att inspektionens huvuduppgifler bör vara alt ange mål försäkerhelsarbelel hos kraftföretagen och se lill atl dessa mål uppnås. 1979/80:170 28 uppgifter bör inspektionen tillföras nödiga resurser,vilkel innebär bl. a. alt inspektionen bör rekrytera kompetent personal.Utredningen framhåller också vikten av att formerna för samverkan mellanstatens strålskydds-institut och kärnkraftinspektionen klarläggs. Del framståräven som angeläget alt reaktortillverkarnas säkerhetskompelens utnyttjas ifull utsträckning. Kärnkraflinspektionen anförföljande angående rollfördelning och organisation. Slalens kärnkraftinspektion ärlillsynsmyndighel enligt atomenergilagen. Dess huvuduppgift är enligtinspektionen: all utöva sådantillsyn som följer av internationella avtal angående kontroll av klyvbartmaterial m. m., atl noga följaverksamheten genom inspektion vid nukleära anläggningar, att noga följasäkerhetsarbetet hos kraftföretagen och därvid tillse alt organisalion ochformer för detta arbele är ändamålsenliga. Inspektionen arbetar på flera olikasätl. Etl första sätt är alt skapa regler, beslämmelser och föreskrifter som istort sett täcker den verksamhet som skall tillses. Detla är möjligt inomområden som klart kan struktureras och inom vilka utvecklingen har gått sålångt att inga snabba förändringar längre sker på kravsidan. Kärnkraften äremellertid en relativt ung teknologi och drifterfarenheterna ger successivt enväsentlig återföring av kunskap lill anläggningsägare, konstruktörer ochmyndigheter.