prop · G303143 · 1979-12-31 00:00:00 — Den grundläggande regelni detta sammanhang är att utbetalning lill aktieägarna av bolagets medel endastfår ske enligt bestämmelserna om vinstutdelning, utbetalning vid nedsätlning avaktiekapitalet eller reservfonden och utskiftning vid bolagels likvidation (12kap. 1 8). Till skyddet för del bundna kapitalet räknas också bestämmelserna omnedsättning av aktiekapitalet (6 kap. 5 och 6 66), förbudet för bolagel attförvärva egna aktier (7 kap. I 8), reglerna om reservfonden ochuppskrivningsfonden (II kap. 4 6och 12 kap. 4 8), begränsningarna i aktiebolags rätl all ge län till aklieägareoch bolagsledning (12 kap. 7-9 68) samt bestämmelserna om tvångslikvidalion närviss del av aktiekapitalet gått föriorat (13 kap. 2 8). I 13 kap. ges bestämmelser om likvidation och upplösning.Bolagsstämman kan när som helst besluta att bolaget skall träda i likvidation(13 kap. I 8). Vidare finns de nyssnämnda bestämmelserna om tvångslikvidation.Finner slyrelsen sålunda vid upprättande av balansräkning eller eljest atlbolagels eget kapital understiger en tredjedel av del regisirerade aktiekapitalet,skall styrelsen möjligt låta bolagsslämman pröva frågan om bolagel skallträda i likvidation. Bolagsstämman har emellertid möjlighet att i stället föratt besluta om likvidation avvakta lill ordinarie bolagsstämma undernästföljande räkenskapsår även om den konstaterat atl aktiekapitalet gåttförlorat till merän två tredjedelar. Faslslälls inle vid den nästföljandestämman balansräkning som visar att det egna kapitalel uppgår lill halvaaktiekapitalet skall styrelsen, om stämman inle fattar likvida-tionsbeslulansöka hos rätten om tvångslikvidalion. Sådan ansökan kan även göras avstyrelseledamot, verkslällande direkiör, revisor eller aktieägare. Av hänsyntill borgenärerna föreskrivs personligt belalningsansvar för bolagetsuppkommande förbindelser för dem som handlar på bolagels vägnar med vetskap omatt styrelsen bort underställa bolagsstämma frågan om likvidation resp. ansökahos rätten om likvidation (13 kap. 2 8). Vid missbruk av aklieägarinflylandesamt då behörig styrelse saknas m. m. kan tvångslikvidalion också ske (13 kap.3 och 4 88). 1979/80: 143 281 Enligt punkten 3 av övergängsbeslämmelserna lill lagen(1973:303) om ändring i lagen (1944:705) om akliebolag kan styrelseledamot,verkslällande direkiör, aktieägare, borgenär eller annan vars rätl kan varaberoende därav under liden d. I oktober 1980-d. hos rätten ansökaom likvidalion av bolag som bildats enligt äldre lag och vars aktiekapital ejuppgår till . vid utgången av . Om någon anmälan rörande bolagel inte har kommii in tillpatentverket , skall verket på lämpligt säll undersökaom bolagel upphört med sin verksamhel. Erhålls inte upplysning all bolagelfortfarande består, skall det avföras ur aktiebolagsregistrel och är därmedupplöst (13 kap. 18 6). Bolag som bildals enligt äldre lag och vars regisireradeakliekapilal inte uppgår till vid utgången av skall avförasur akliebolagsregislret och är därmed upplöst. Sådan upplösning kan också skebelräftande bolag vars regisirerade aktiekapital ej uppgår till angivna belopp,om samtliga aktieägare och styrelseledamöter begär det före utgången av oktober1981. Bolaget får dock ej ha Iräll i likvidation eller ha försatts i konkurs.Upplösning som angivits nu är förenad med personligt betalningsansvar förbolagats förpliktelser för aktieägarna samt styrelseledamöter ochverkställande direktör/punkterna 4 och 5 av övergångsbestämmelserna till lagen(1973:303) om ändring i lagen (1944:705) om aktiebolag/. Om etl akliebolag är försatt i konkurs och denna avslutasutan överskott, är bolaget upplöst när konkursen avslutas. Finns överskottskall bolaget avvecklas genom likvidation (13 kap. 19 6). Slutligen kan ett bolag naturiiglvis upplösas genomfusion, varigenom bolagets tillgångar och skulder övertas av ett annat bolag.Fusion regleras i 14 kap. I 15 kap. ges bestämmelser om skadestånd m m medanaktiebolags firma regleras i 16 kap. Aktiebolags firma skall innehålla ordelakliebolag. Firman skall lydligl skilja sig från annan förut iaktiebolagsregistrel eller filialregistrel införd ännu bestående firma. Förregistrering av aktiebolags firma gäller i övrigt vad som föreskrivs ifirmalagen (1974:156) (16 kap. I 8). Bundna och fria akiier behandlas i 17 kap. medanregistrering m m regleras i 18 kap. ABL bygger i myckel på tanken att man genomregistrering hos palenlverket av förhållanden som kan anias inlresserabolagels borgenärer och andra intressenter i bolaget kan förebygga missbruk avaktiebolagsformen, inte minst genom den publicitet som är förenad medregisirering (18 kap. 2 8). Det aktiebolagsregister som förs hos patenlverketär också offentligt och intresserade kan således ta del av dess innehåll. Deredovisningshandlingar som enligt vad har nämnts skall sändasin lill palenlverket (I I kap. 3 8) hålls också tillgängliga för allmänheten. I 19 kap. ges bestämmelser om straff och vite.Palentverket kan vid vite förelägga verkställande direktören ellerstyrelseledamot all fullgöra skyldighel enligt ABL eller annan författning attlill verkel sända in behörig redovisningshandling m m eller all hospatenlverket göra behörig anmälan för regisirering. Försuttet vite utdöms avpatenlverket (19 kap. 2 8). Prop.1979/80: 143 282 är central förvaltningsmyndighet för ärendenom patent, varumärken, mönster, släktnamn och förnamn samt för akliebolags- ochfilialregislerärenden/inslruklionen (1977:822) för palenl- och registreringsverkel/.Bolagsbyrån handhar akliebolags- och filialregisierärendena. Ärendena kanindelas i fyra grupper: registrering, räkenskapshandlingar, registerutdrag ochallmän informalion. Den regisirering bolagsbyrån bedriver brukar betecknas somsubjeklregislrering dvs den skall dels ge bolagel (subjektet) etl firmaskydd,dels ge tredje man tillgång lill uppgifler om bolagel och dels möjliggörakoniroll över hur bolagel bildas och hur dess verksamhel bedrivs. När ell bolag regislreras upprättar bolagsbyråns personaletl koncept för registreringsbevis. På konceptet antecknas bolagelsorganisationsnummer. Numret följer sedan bolagel lill dess upplösning. Påkonceptet antecknas vidare bolagets firma, styrelseledamöter elc. Resulialel blir en mikrofilm i slorieken I x . Dennafilm fogas lill bolagels upplägg i aktiebolagsregistrel. Upplägget, som är istorleken , finns i regislret ordnat efter bolagels organisalionsnummer.Akliebolagsregislret förs sålunda som ett kortregisler med registeruppgifternaåtergivna på mikrofilm. De handlingar som legat till grund för registreringenbiläggs aktiebolagsregistrel och förvaras särskilt för varje bolag. Tillakliebolagsregislret hör vidare en alfabetisk förteckning över bolagen meduppgifl om organisationsnumret för varje bolag. När anteckning sker i registretom ändring av bolags firma, skall ändring ske även i denna förteckning. Äldrefirmor bevaras emellertid i förteckningen. Anteckningar i registret på grund av anmälan ellerunderrättelse enligt ABL görs på bolagets upplägg. Införing i registretnumreras i löpande följd för varje bolag. Rent tekniskt sker det genom attbolagsbyråns personal upprättar ett koncept som sedan mikrofilmas vareftermikrofilmen fogas till bolagels upplägg i registret. Eflersom filmerna är såsmå kan upplägget rymma 20-30 filmer. Man kan sålunda genom filmerna påupplägget följa t. ex. förändringar i bolagels ledning. Aktiebolagsregistrel får överföras till mikrofilm ellermaskinläsbart medium. Detsamma gäller bl. a. ingivna årsredovisningar vilkaskall förvaras särskilt för varje bolag. Dataregislrering sker av vissa registreringsuppgifler. Urdatasystemet framställs bl. a. en lista över firmanamn (alfalistan) som användsvid "likhetsgranskningen". Genom datorsystemet initieras vites- ochlikvidationsärenden. 4 Vissa statistiska uppgifter uppgick anlalel akliebolag till omkring 44 , , hade antalet sligil lill 133 000, Denexplosionsartade utvecklingen kan sannolikt förklaras bl. a. med hänvisningtill den allmänna tilläggspensioneringen. Inkomst från andra förelagsformer änaktiebolag var nämligen efter reformen intepensionsgrundande mer än lill tvä tredjedelar. Även skatteskal kan ha bidragittill ökningen. De nytillkomna bolagen hade i flertalet fall ell myckel låglaktiekapital. 1979/80: 143 283 beslutades med verkan fr.o.m. samma ärau del lägsla tillåtna aktiekapitalet skulle höjas från till 50000 kr.Bolag som bildats enligt äldre lag har därefter fåll ansiånd lill utgången avår 1981 med alt höja sill aktiekapital /punkten 2 av övergängsbeslämmelsernalill lagen (1973:303) om ändring i lagen (1944:705) om aktiebolag/. lagsliflning har medfört förändringar ibolagsbesiåndei. Förhållandel illuslreras av nedansiående labell.' ' Uppgifterna belr.iffande har hämlats urprop 1976/77:109 (s 9). Uppgiflerna beiräffande åren 1977- 1978 har inhämtalsfrån paienlverkei. Uppgiften avser dels antalet bolag som avförts urregislrel genom frivillig avregistrering eller genom palenlverkels inilialivenligt 13 kap. 18 S ABL, dels anlalel avsluiade konkurser och likvidationersaml dels anlalel nedlagda likvidationer. Av uppgifterna framgår alt lagsliftning inneburiten markant nedgång i antalet nyregistrerade bolag. Anlalel upplösta bolag hardäremoi fortlöpande ökal. Det kan anmärkas alt av de upplösta 5 594bolagen hade 2 394 upplösts genom frivillig avregistrering enligt punklen 5 avde nyssnämnda övergångsbestämmelserna. Molsvarande siffra för var 4342. Som en följd av de angivna förändringarna har anlalel regisirerade bolagminskal och uppgår nu till drygl 120 000. Knappt' hälflen av de 100000 akliebolag som fannsregisirerade drev rörelse och betalade lön lill anställda. Av derörelsedrivande akliebolagen hade ett aktiekapital som understeg50000 kr. " uppgick anlalet bolag som inle drev rörelsemed anslällda lill ca 65 000. Uppskattningsvis 20000 av dessa drev rörelse ulananslällda. Återstående ca 45 000 bolag, molsvarande omkring en Iredjedel avsamtliga registrerade bolag, torde således inte alls ha drivit rörelse är1973. Av dessa uppskattas 15 000 ha varil vilande bolag, dvs bolag som tidigarehade drivit rörelse. Antalet skrivbordsbolag, dvs bolag som bildats inle isyfte att påbörja verksamhel utan för att senare överlåtas, uppskattastill ca 30000. Bland de icke rörelsedrivande bolagen lorde också ha ingått sknamnskyddsbolag, dvs bolag som bildats eller behållits för atl skydda en firma.Man lorde kunna räkna med att samtliga 65 000 akliebolag som inte drevrörelse med anställda hade elt registrerat aktiekapital som inle uppgick lill50000 kr. Uppskattningsvis' av akliebolagen utfördes avfåmansbolag. Därmed avses bolag vari högst lio fysiska personer direkt ellerindirekt äger av aktiekapitalet. Närmare hälften av dessa redovisadeinte någon beskattningsbar inkomst medan ytterligare redovisade enbeskattningsbar inkomsi av högsl I . ' Uppgifterna hämtade ur prop. 1973:93 s. 87 Uppgifterna hämtade ur prop. 1973:168 s. 7 * Företagsskatleberedningensdelbelänkande (SOU 1975:54) Fåmansbokig (s. 161) Prop.1979/80: 143 284 5 Missbruk av aktiebolagsformen Del lorde vara allmänl känt atl aktiebolag ofta utnyttjasi den ekonomiska brottsligheten. Mänga bolag bildas eller förvärvasuteslutande i syfle all tjäna som läckmanlel för brottslig verksamhet. Delfinns professionella bolagsbildare som slår lill tjänst med skrivbordsbolageller vilande bolag lill hugade spekulanter utan atl bry sig om köparensavsikter med bolagel eller t. o. m. med vetskap om atl bolagsförvärvel ingärsom etl led i I ex elt skallebedrägeri. De bolag som används är oflaslfåmansbolag med lågl akliekapilal. En grundläggande leknik är ofta Iransaklionerinom s.k. oäkta koncerner, dvs rättshandlingar mellan två eller flera bolag somägs av samma fysiska person eller begränsade personkrets. Som exempel på denna leknik kan nämnas sådana s.k. vinst-och förlustaffärer som syflade till att befria aktiebolag från latentaskatteskulder. Aktierna i det skallebelaslade bolagel överläts genom ettformellt oantastligt avial. Därefler köpte den tidigare ägaren lillbakatillgångarna i bolaget till ell annal bolag som han ägde. Skatteskulden lågkvar i det försålda bolagel som upplöstes efter konkurs eller likvidation. Delbolag som förvärvat de nyssnämnda tillgångarna fortsatte den tidigare verksamhelenunder det gamla bolagsnamnet. Efler förslag från företagsskalieberedningen har under1970-talet flera åtgärder vidtagits på skattelagstiftningens område för allhindra att aktiebolagsformen utnyttjas för skatteflykt eller andraskattetekniska förfaranden som bedömis inle önskvärda. Här skall endast nämnas1972 års lagstiftning rörande vinslbolagstransaklioner, regler om s.k, interna aklieöverlåtelser samt lagsliflning om fåmansföretagensbeskattning. När aktiebolag genom olika åtgärder tömts på sinatillgångar upplöses bolagel ofta genom s. k. fatligkonkurs dvs konkurs enligt 9kap. konkurslagen (1921:225) när konkursboet inle förslår lill alt betalakonkurskostnaderna. ' uigjorde av samtliga företagskonkurserfatligkonkurser. Anlalel' akliebolag som gått i konkurs har sjudubblats . Aktiebolagen utgjorde av samtliga rättssubjekt somunder gick i konkurs i hela landet. 1 Siockholm torde andelen vara ännuhögre. 1 en undersökning som genomförls inom BRÅ' av bl. a. konkurser somavslutats i utgjordes avkonkurssubjekten av aktiebolag. Åtskilliga av de bolag som försätts i planerad konkurs harunder hela sin verksamhetsperiod driviis med förlust. En undersökning'' avaktiebolag som är 1970 försattes i konkurs visar att konkursbolagen i allmänhethade brist i aktiekapitalet . I samma undersökningdras slutsatsen att gäldenärsbrottsligheten torde vara betydligt meraomfallande än den redovisade samt att anmälningsfrekvensen borde vara isamband med fatligkonkurser och vid ordinära konkurser. I BRÅs rapport presenteras en rad modeller över otillåtnatransaktioner och konkurser. I samtliga fall har de otillåtna transaktionernaskett via akliebolag. Undersökningen baseras på intervjuer medbefattningshavare på olika myndigheter i . Utmärkande förtransaktionerna är atl ' Elableringar och konkurser i byggnadsindustrin.Ulredning från slalens industriverk. SIND I976;2 - Kedner; Förelagskonkurser SIND 1975;2 Konkurser ochekonomisk broilslighei BR.Ä Rapporl 1978:1 * Kedner: FörelagskonkurserSIND 1975:2 Prop.1979/80: 143 285 ägarna genom manipulalioner med bolag och upprepadekonkurser söker undkomma skaller och allmänna avgifter. Dessa ålgärder haremellerlid konsekvenser även på andra områden. Så försvåras exempelviskontrollen över arbetsmiljön i sådana oäkta koncerner. I rapporlen om konkurseroch ekonomisk brottslighet presenteras bl.a. följande modell pä hur man kanmanipulera med hjälp av tre aktiebolag A, B och C; Bolagel A arbelar utåt mot kundkretsen. Bolaget B anlitasav A för enlreprenadarbeien och i bolagel B finns de anslällda. Bolagel B hyrmaskiner från bolagel C. I akliebolagen A och B har K sall in bulvaner islyrelsen. I bolaget B finns en VD som är bulvan och inget har alt skaffa medbolagel. K har själv en förmansfunktion i bolagel B och i denna position utövarhan den faktiska ledningen av bolagel. Verksamhelen går ut på att samla kapitalet i bolaget C däräven K har en bulvansiyrelse. De olika momenten i förfarandel kan beskrivas så här. - Bolagel Asäljer vissa enlreprenadarbeien lill kunderna och A fär belall för dessatjänster. - Bolaget A haranlitat bolaget B för alt utföra dessa enlreprenadarbeien och A belalar såledesde pengar man fåll av kunderna lill bolaget B. - Bolaget ut löner till de anslällda men belalar inle in källskatl,arbetsgivaravgift och mervärdeskatt. - Bolagel B harnu hyrt maskiner av bolagel C för all kunna ulföra arbetet åt bolagel A ochfrån bolaget C kommer det räkningar till B avseende hyra av maskiner och diverseandra utgifler. - Bolaget en sä hög hyra lill C all del inle blir pengar kvar till att beialakällskatter, arbetsgivaravgifter och mervärdeskall. - Bolagel B gårdå i fatligkonkurs. - K har samlalde pengar som rätteligen tillhör staten i bolaget C. - K villemellertid fortsätta verksamheten och han bildar därför ett nytt B-bolag. Hanväljer samma namn som bolaget B hade. Detla är helt lagligt. Del nya B-bolagelfår endast ell nytl nummer i palenl- och registreringsverkelsakiiebolagsregister. - De anslällda idet urspmngliga B-bolagel överflyttas till det nya B-bolaget. De anställda harsvårigheter att bojkotta det nya B-bolaget, eftersom de inle fårarbetslöshetsunderstöd om de inte tar anvisal arbele i del nya B-bolaget. - De anställdalider ingen ekonomisk förlust när B-bolagel går i konkurs eflersom de fårersäitning från den slatliga lönegarantin. I den presenierade modellen är del vanligt atträkenskaperna i de "slaktade" bolagen förkommit genom t. ex. stöldeller brand och att de registrerade styrelseledamöterna vid konkursulbroltelkan förele protokoll e.l. som ulvisar alt de för lång lid sedan avgått urbolagsstyrelsen. Missbruk av aktiebolagsformen förekommer även i avsikt attkringgå arbetslagarbegreppet saml atl tillhandahålla grå eller svartarbetskraft. Bolagen skyltar utåt som entreprenadföretag med en radunderentreprenörer. Ägaren släller ul fakturor från underentreprenörerna lillhuvudenl-reprenören. På fakturorna debiteras mervärdeskatt som huvudentreprenörendrar av som ingående mervärdeskatt trols all del rör sig om förläcktalöneutbetalningar och trots au underentreprenörerna inte betalt mervärdeskatt isina redovisningar. I den ovan presenierade modellen övertas firman för debolag som gåll i konkurs av del nystartade bolaget. Ofta sker emellertid enändring av firman före konkursen. Den inarbetade firman övertas av elt annatägaren tillhörigt bolag och räddas därigenom Prop.1979/80: 143 286 från all dras in i konkursen. Därefter kan verksamhelpåbörias i samma bransch som lidigare under det inarbetade namnel. Bylen av firmor kan även äga rum utan samband medkonkurser. Exempel finns i polis- och skatleulredningar på åtskilligaändringar och bylen av firma för samma aktiebolag under en kort lidsperiod. Dethar förekommit atl dotterbolag elt flertal gånger bytl firma med varandra ulannägon annan förklaring än all missleda myndigheter och allmänhet. Dettamissbruk av firmaändringar har i olika sammanhang påpekats av myndigheter ochuiredningar. I sill remissyttrande över förslaget till ny aktiebolagslag påpekadet. ex. företagsskalieberedningen all ell byle av akliebolags firma ofta ingåttsom ett moment vid genomförandet av skalteflyklstransaklioner. Även byten av ort där bolagsstyrelsen enligtbolagsordningen skall ha sitl säte utgör ett moment i missbrukei avaktiebolagsformen. Av utredningar om mervärdeskallebedrägerier framgår atlbolagen placerals med säte i olika län dels för alt försvärakontrollmöjligheterna av in- och utgående mervärdeskalt, dels för atl i sambandmed konkurs undvika atl samma domstol handlägger de olika likvidations- ochkonkursförfarandena. Missbruk av aktiebolagsformen kan också ha inlernalionellaaspekter. Hos kriminalpolisen i pågick exempelvis enomfallande bedrägeriutredning som omfattade etl flertal aktiebolag. Två avhuvudmännen hade genom olika bolag lyckats erhålla krediter vid imporl avvaror. Bolagen avvecklades allteflersom varupartierna mottogs. 1 nästansamtliga fall avvecklades bolagen genom fatligkonkurser. Före konkursul-brotletanmäldes ny styrelse - anlitade bulvaner - och bolaget registrerades dessulompå annan ort. Konkursen kom således att handläggas på annan ort än Göteborg.Det uppstod därför svårigheter alt karllägga omfattningen av helabedrägeriverksamheten. En av huvudmännen i ärendel stod till Ijänst medöverlålelse av vilande bolag och med arrangemangen i samband med avvecklingen. Flera exempel på ulnyttjande av akliebolag i denekonomiska brottsligheten har lämnals i utredningar och rapporter från olikamyndigheter. Senast har uppbördsenheten vid i länoffentliggjort en dokumentation under rubriken Orsaker -konsekvenser åtgärder, som medförl en debatt om vilka ålgärder sombör vidlas mol dessa oegenlligheler. 6.1 Översynen av konkursförfarandet (Ju 1971: 06) tillkallades i juni1971 för atl företa en allmän översyn av konkursförfarandet. Enligt direklivenskall översynen syfla till atl åstadkomma ett enklare och mera flexibeltkonkursförfarande och därigenom ge möjlighet till en snabbare och mindrekostnadskrävande avveckling av konkursbo utan att rimliga garantier förrättssäkerhet och objektivitet åsidosätts. I delbeiänkandel (SOU 1974: 6) Förenklad konkurs m. m. harkommittén föreslagil en ny ordning för handläggningen av mindre konkurser.Efter remissbehandling lades fram prop. 1975/76: 210 om ändring ikonkurslagen. Förslaget byggde i huvudsak på betänkandet. Prop.1979/80: 143 287 atl till förvaltare i konkurs skall utseskronofogdemyndighet. I sill belänkande med anledning av propositionen anfördelagutskollel (LU 1976/ 77; II) vissIveksamhel mot förvaltarförslaget. Utskottet ansåg även alt frågorna omförvaltnings- och tillsynsorganen borde tas upp i etl sammanhang. Riksdagenbeslutade på lagutskollets hemställan avslå proposilionen. Medanledning av beslut har konkurslagskommittén fåll lill-läggsdirektiv(Dir 1977:09) som innebär att kommiitén ytterligare skall pröva frågan omförvaltningen i mindre konkursbon. Under den fortsalla översynen avkonkurslagstiftningen bör enligt tilläggsdirektiven uppmärksammas att detunder senare år har gett sig till känna ell behov av att motverka missbruk avkonkursinstiiutet från gäldenärens sida genom upprepade konkurser. Vad somfrämst kommer i blickfältet är en uividgning av del i 199 a 6 konkurslagenupptagna förbudet för gäldenären atl under konkursen driva bokföringspliktigrörelse. En tänkbar lösning är att meddela sådant förbud också för viss lidefler konkursens upphörande (s. k. konkurskarantän). Också andra alternativ äremellertid möjliga. Fördjupade undersökningar i fråga om de upprepadekonkurserna är nödvändiga för atl man skalf kunna ta ställning lill vilkaåtgärder som krävs. Kommittén bör enligt tilläggsdirektiven närmare övervägahur man från konkursrättsliga uigångspunkter kan stävja missbruk avkonkursinslitulet. Konkurslagskommitténhar avgelt ännu etl delbetänkande (SOU 1977: 29) Konkursförvallning.Kommittén föreslår atl lillsynen över konkursförvaltningen läggs på ettstadigvarande organ som övertar konkursdomarens uppgift attkontrollera konkursförvaltningen. Som nytt lillsynsorgan föreslåskronofogdemyndigheten, vilken i sådan funktion kallas tillsynsmyndighet. Ibelänkandet föreslås ändringar i flera avseenden beiräffande de ordinärakonkurserna. Systemet med s. k. fatligkonkurser ersätts av en ny ordning förhandläggning av mindre konkurser. Även i dessa konkurser utses förvaltare somskall ha samma kvalifikationer som förvaltare i ordinära konkurser.Alternativt föreslås en lösning enligt vilken förvallamppgifterna i konkurser,där det är uppenbart atl tillgångar hell saknas, ankommer påtillsynsmyndigheten. Beiräffande förvaltarens uppgifter i mindre konkurserskall i stort sett gälla samma regler som vid ordinära konkurser. Förvaltarenskall t, ex. utreda orsakerna till gäldenärens obestånd samt undersöka om delfinns åiervinningsmöjlig-heler och om gäldenären kan antas ha gjort sig skyldigtill gäldenärsbrotl. Kommittén föreslår även skärpningar av gäldenärensskyldigheler i syfte atl gäldenärer effektivare skall kunna hindras från alldra sig undan sina skyldigheter i samband med konkurs. - Betänkandet har lagtslill gmnd för en lagrådsremiss och en proposition beräknas läggas fram inomkort. väntas avge ytterligare etldelbetänkande med förslag till s. k. konkurskarantän ienlighet med tilläggsdirektiven, 6.2.1 Samordning av data omföretag och organisaiioner Regeringen gav statskontoret i uppdrag attutreda behovet av samordning avseende regisirering av data om företag ochorganisationer. Utredningen skall enligt direkliven vara en försludie och kunnautgöra underlag för ett ställningslagande till fortsatla åtgärder. Förutom enkartläggning av de olika registren, uppgifler i registren, uppgifts- Prop.1979/80: 143 288