prop · G30352 · 1979-12-31 00:00:00 — omfortsatt giltighet av lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfie ivissa faU; Regeringenföreslår att antaga det förslag som har upptagits i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås att lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyftei vissa fall fr fortsatt giltighet till utgången av . 1 I979I80.1 samL Nr 52 Lagom fortsatt giltighet av lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfte ivissa fall Härigenomföreskrivs att lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfte i vissafall, vilken gäller till utgången av , skall ha fortsatt giltighet till utgängenav . Närvarande: statsråden , ordförande, , ,, , , , , , , ,, Adelsohn Proposition om fortsatt giltighet av lagen (1975:1360) omtvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall Med anledning av de internationella terroristdåden undersenare år har både nationellt och intemationellt vidtagits åtgärder för attsöka förhindra sådana dåd. I vårt land antog (prop. 1973:37, JuU1973:18, rskr 1973:121, SFS 1973: 162) ett förslag till lag om särskildaåtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd med internationell bakgmnd (terroristlagen).Lagens giltighetstid begränsades ursprungligen till utgången av april 1974.Därefter föriängdes giltighetstiden successivt till utgången av (prop.1974:55, JuU 1974: 12, rskr 1974: 150, SFS 1974: 178, prop. 1975:72, JuU 1975:17, rskr 1975: 137, SFS 1975:355). Genom lagstiftning som trädde i kraft den 1januari 1976 fördes huvuddelen av bestämmelsema i terroristlagen med vissaändringar över till utlänningslagen (1954: 193, omtryckt 1978: 361). Samtidigtbeslöts att bestämmelsema i terroristlagen om telefonavlyssning, brevkontroll m.m. skulle behållas i avvaktan på det betänkande, som kunde väntas fråntelefonavlyssningsutredningen (Ju 1974:08), och tills vidare tas in i ensärskild, tidsbegränsad lag om tvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall(spaningslagen). Den särskilda spaningslagen trädde likaledes i kraft den 1januari 1976 (prop. 1975/76:18, JuU 1975/76:15, rskr 1975/76:122, SFS1975:1360). Den gällde urspmngligen till utgången av 1976. Giltighetstiden föriängdestill en början till utgången av (prop. 1976/77:33, JuU 1976/77: 13, rskr1976/77:91, SFS 1976: 1069). lade regeringen i proposition 1975/76:202 framförslag till nya regler om telefonavlyssning vid fömndersökning m.m. Förslaget tl 1979180. Prop.1979/80:52 4 byggde på telefonavlyssningsutredningens betänkande (SOU1975:95) Telefonavlyssning och innebar att de tidsbegränsade reglema i lagen(1952:98) med särskilda bestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål och lagen(1969:36) om telefonavlyssning vid fömndersökning angående grovt narkotikabrottm. m. skulle med vissa ändringar i syfte att stärka skyddet för den enskildesintegritet tas in i 27 kap. (RB) och ges permanent karaktär.Samtidigt föreslogs ändringar i den särskilda spaningslagen i syfte dels attsamordna dess regler med de föreslagna nya bestämmelsema i RB omtelefonavlyssning, dels att på visst sätt precisera tillämpningsområdet förspaningslagens regler. Vid riksdagsbehandlingen ansåg justitieutskottet (JuU1976/77: 20) att propositionen borde avslås och att ärendet borde återgå tillregeringens kansli för översyn och ytterligare överväganden. Det borde enligtutskottet ankomma på regeringen att besluta om formema för översynen. Utskottetgjorde dock undantag beträffande förslaget om precisering av spaningslagenstillämpningsområde och hemställde att skulle antaga propositionen iden delen. biföll utskottets hemställan (rskr 1976/ 77: 129). Lagen(1977: 81) om ändring i spaningslagen trädde i kraft . En kommitté har tillkallats för att göra denav begärda översynen av lagstiftningen om telefonavlyssning och andratvångsmedel med sikte på att få till stånd en permanent reglering-Tvångsmedelskommittén (Ju 1978:06). Spaningslagen har senare fått giltighetstiden förlängdtill utgången av (prop. 1977/78:46, JuU 1977/78:14, rskr 1977/78:105, SFS1977:1096, prop. 1978/79:29, JuU 1978/79:14, rskr 1978/79:91, SFS 1978:873). De båda nyssnämnda lagama av 1952 och 1969 har fåttgiltighetstiden förlängd till utgängen av . Regeringen har föreslagitriksdagen att, i avvaktan på resultatet av kommitténs utredningsarbete,förlänga giltigheten av 1952 och lagar med eller till utgångenav . () har i skrivelse den 24 september1979 redogjort för tillämpningen av dels de hithörande bestämmelserna i utlänningslagen,dels den särskilda spaningslagen från styrelsens senaste motsvaranderedogörelse, vilken avgavs . Innehållet i RPS' skrivelsesammanfattas i den redogörelse för tillämpningen av terroristlagstiftningen somjag denna dag avser att föreslå regeringen att överlämna till riksdagen.Inom har upprättats en redogörelse för den utveckling somhar ägt mm internationellt under det senast förflutna året med avseende påsåväl förekomsten av och de fortsatta betingelserna för den internationellaterrorismen som vidtagna åtgärder för att bekämpa denna. Prop.1979/80:52 5 De hithörande bestämmelserna i utlänningslagen (UtIL) och reglemai den särskilda spaningslagen ger möjligheter att under speciella fömtsättningaringripa med åtgärder som syftar till att minska riskema för internationellavåldsdåd i . De ändringar som gjordes när vissa av terroristlagensregler fördes över till UtIL och andra togs in i spaningslagen innebar attterroristlagstiftningens tillämpningsområde preciserades noggrannare. I det följande skall först nämnas något om de här aktuellabestämmelserna i . Enligt 20§ första stycket UtIL skall utlänning som ankommer till riket avvisas om detfinns gmndad anledning anta, att han tillhör eller verkar för organisationeller gmpp som avses i paragrafens andra stycke och det tillika med. hänsyntill vad som är känt om hans föregående verksamhet eller eljest föreligger faraatt han här i riket medverkar till handling som anges i andra stycket.Bestämmelsen avser enligt andra stycket organisation eller gmpp som, medhänsyn till vad som är känt om dess verksamhet, kan befaras utanför sitthemland använda våld, hot eller tvång för politiska syften och därvid begåsådan gärning här i riket. Föreligger beträffande utlänning, som uppehåller sigi riket, sådana omständigheter som har nämnts får han enligt 29§ förstastycket utvisas. Förteckning över utlänningar, som sålunda skall avvisas,upprättas enligt 20 § tredje stycket av RPS. Regeringen bestämmer vilkaorganisationer eller gmpper som därvid kommer i fråga. Beslut om avvisning meddelas av poUsmyndighel beträffandeutlänning som finns upptagen i RPS' förteckning och som inte har viseringeller uppehållstillstånd (21 § andra stycket). Påstår utlänning som finns upptageni förteckningen att han är politisk flykting eller åberopar han annat tungtvägande skäl som avses i 21 a§ första stycket, skall ärendet efter hörande avden centrala utlänningsmyndigheten, dvs. statens invandrarverk (),underställas regeringen, om inte påståendet är uppenbart oriktigt (21 a §tredje stycket). Detsamma skall gälla om utlänningen anses böra avvisas enligt20 § trots att han inte finns upptagen i den tidigare nämnda förteckningen.Beslut om utvisning meddelas av regeringen (30 § andra stycket). Påstår utlänning när fråga uppkommer om verkställighet avbeslut om avvisning eller utvisning att han är politisk flykting ellerföreligger andra tungt vägande skäl som anges i 58 § andra stycket och ärpåståendet inte uppenbart oriktigt, eller påstår sig utlänning inte viljaåtervända till sitt hemland på gmnd av de politiska förhållandena där och kande åberopade omständighetema inte lämnas utan avseende, skallverkställighetsfrågan underställas regeringen sedan har yttrat sig iärendet (58 § tredje stycket). 1979/80:52 6 Enfömtsättning för att den som bedömts vara terrorist skall kunna avlägsnas urlandet på gmnd av avvisnings- eller utvisningsbeslut är, som harnämnts, att det inte föreligger politiskt eller därmed jämställt verkställighetshinder.Enligt 51 § tredje stycket skall sålunda regeringen förordna att beslut omavvisning eller utvisning t. v. inte får verkställas, om hinder motverkställighet av beslutet möter på grund av vad som sägs i 53-54 a§§ UtIL(politiskt verkställighetshinder) eller om det annars föreligger särskildanledning att verkställighet inte bör äga mm. Skall enligt vad som har sagtsverkställighet inte ske, får regeringen enligt 51 § femte stycket meddelaföreskrifter om inskränkningar och villkor för utlänningens vistelse i riket.I alla sådana ärenden skall förhör hållas. När det gäller utlännings tagande iförvar har UtIL kompletterats med de särskilda regler som fanns i 6 §terroristlagen och som ger polisen i viss mån vidgade möjligheter tillförvarstagande (35 § tredje stycket). Vidare har straffbestämmelsema i 15§terroristlagen överflyttats till UtIL (64 § andra stycket och 65 §). Densärskilda spaningslagen innehåller de regler som fanns i 9-l3§§ terroristlagen.Enligt 1 § första stycket spaningslagen skall utlänning, beträffande vilkenregeringen enligt 51 § tredje stycket UtIL har förordnat att meddelat avvisnings-eller utvisningsbeslut t. v. inte får verkställas, under sin vistelse i riketkunna bli föremål för viss kontroll och övervakning enligt 2-5 §§. Detsammaskall enligt 1 § andra stycket gälla, om i övrigt enligt UtIL har meddelats ettinte verkställbart beslut om avvisning eller avlägsnande och regeringen harfunnit att beträffande utlänningen föreligger sådana omständigheter som angesi 20 § första och andra styckena samma lag. Den kontroll och övervakning som inu nämnda fall skall kunna komma i fråga innebär, fömtom sådana särskildaföreskrifter om inskränkningar och villkor för utlänningens vistelse i riketsom får meddelas av regeringen enligt 51 § femte stycket UtIL, att utlänningenunder vissa fömtsättningar skall kunna bli föremål för vissa spaningsåtgärder.I sistnämnda hänseende innebär spaningslagen följande. Omdet finnes vara av betydelse för att utröna om organisation eller grupp somavses i 20 § andra stycket UtIL planlägger eller förbereder åtgärd som innebärvåld, hot eller tvång för politiska syften, får utlänning som avses i 1 §spaningslagen underkastas husrannsakan, kroppsvisitation eller kroppsbesiktning.Av sådan utlänning får också tas fingeravtryck och fotografi (2 §). Förordnandeom nämnda åtgärder meddelas av polismyndighet. För samma ändamål kanpolismyndighet, om synnerliga skäl föreligger, få tillstånd att dels ta del avsamtal till och från telefonapparat som innehas eller kan antas komma attbegagnas av utlänning som avses (telefonavlyssning) och dels närmareundersöka, öppna eller granska post-eller telegrafförsändelse, brev, annansluten handling eller paket som har ställts till eller avsänts från utlänningenoch som påträffas vid husrannsakan, kroppsvisitation eller kroppsbesiktningeller som finns hos post-, 1979/80:52 7 telegraf-,jämvägs- eller annan befordringsanstalt (3 §). Fråga om tillstånd till sådanåtgärd prövas av på yrkande av RPS. Tillstånd skallmeddelas att gälla som dock inte får överstiga en månad (4 §). Vidterroristlagens tillkomst erinrades (prop. 1973:37) om den våg av våldsdåd somunder senare år hade gått över världen. I fråga om utvecklingen efter lagensikraftträdande och fram till framhölls i prop.1974: 55 ( s. 7 och 8) och prop. 1975:72 (s. 6-9) att en lång rad inlemationellaterroristaktioner hade utförts i skilda delar av världen. I de nämndapropositionerna framhölls att flertalet terroristaktioner hade haft samband med den långvariga konflikten i MellerstaÖstern. Det konstaterades att den terroristverksamhet som hade utgått från denkroatiska separatiströrelsen hade varit av mindreomfattning och minskat under den senare delen av perioden. Även i prop.1976/77:33 (s. 6-8), prop. 1977/78:46 (s. 7) och prop. 1978/79: 29 (s. 7 och 8)lämnades redogörelser förden senaste utvecklingen av den internationellaterroristverksamheten. Det konstaterades att antalet terroristdåd hade varitoförändrat stort. Några av terroristdåden hade haft samband med den spändasituationen i , men även andra politiska konflikter hadeföranlett ter-roristisk aktivitet. 1977/78:46 erinrades om de dånyligen inträffade händelserna i där många människor hade fåttsätta livet till och åtskilligt fler hade utsatts för uppenbar livsfara. I prop.1978/79:29 framhölls att terroristorganistioner i flera fall har utförtterrordåd utanför det land eller det område där organisationen hör hemma ochvanligen verkar. Vidare erinrades om att konflikten mellan den palestinskabefrielseorganisationen (PLO) och regimen i leddetill att flera PLO-representanter i mördades eller utsattes för mordförsök.I propositionerna lämnades också redogörelser för försöken att aktivera detinternationella samarbetet mot terrorism och det konstaterades, att åtskilligaandra stater hade genomfört lagstiftning eller vidtagitandra åtgärder för att motverka terroristdåd. Underden tid som har förflutit sedan denna senaste redogörelse gavs har ytterligareett stort antal terrordåd med politisk bakgmnd begåtts på skilda håll ivärlden. Länder som , , , , ochFörbundsrepubliken har i särskild grad drabbats. Åtskilliga av terrodådenkan hänföras till den politiska situationen i visst land. En annan gmpp avpolitiskt betingade dåd har samband med konflikten i . Ytterligareett stort antal våldsdåd har utförts av gmpper som ägnar sig åt enomfattande terrorist- 1979/80:52 8 verksamhet,t. ex. Baader-Meinhof-ligan i och Röda Brigadema iItalien. Även har terroristorganisationer utförtterrordåd utanför det land eller det område där terroristorganisationen hörhemma och vanligen verkar. Ifråga om det internationella samarbetet mot terrorism kannämnas följande. FN:s ad hoc-kommitté om internationell terrorism harinnevarande år antagit ett antal rekommendationer till generalförsamlingen somsyftar till bekämpande av internationell terrorism. FN:s ad hoc-kommitté meduppdrag att utarbeta en internationell konvention mot tagande av gisslan höllsitt tredje och sista möte i januari-febmari 1979. Därvid nåddes i principenighet om en konventionstext som skall behandlas under det nu pågåendetrettiofjärde mötet med generalförsamlingen. Konventionens huvudprincip är atten konventionsstat antingen skall utlämna eller själv lagfora en terrorist. Deneuropeiska konventionen om bekämpande av terrorism m.m.trädde i kraft . Fömtom , , ,och , vilka anslöt sig till konventionenår 1978, har numera även och tillträtt denna. och inom EG har samarbetet mot terrorism fortsatt. Terroristbestämmelsernai UtIL och den särskilda spaningslagen ger möjlighet att under vissa speciella fömtsättningarvidta åtgärder som har till syfte alt minska riskema för internationellaterroristdåd i vårt land. Bestämmelserna tar sikte enbart på utlänningar somtillhör eller verkar för sådana gmpper och organisationer vilka genom sintidigare verksamhet har visat att de utanför sitt hemland systematiskt användervåld för politiska syften och därför kan befaras göra det också i . Somytterligare fömtsättning gäller att det med hänsyn till vad som är känt omutlänningens föregående verksamhet eller eljest föreligger fara att han här iriket medverkar till handling som har sagts (20 § UtIL). Utlänning som häravses kan avvisas eller utvisas. Ett avvisnings- eller utvisningsbeslut kan emellertidinte verkställas om s. k. politiskt eller därmed jämförligt verkställighetshinderföreligger. Skulle utlänningen löpa risk för politisk förföljelse i det landdit han skulle befordras eller kunna därifrån befordras till land där han löpersådan risk, verkställs inte avlägsnandebeslutet. Utlänningen kan då i ställetbli föremål för kontroll och övervakning enligt 51 § femte stycket UtIL ochenligt den särskilda spaningslagen. Under vissa närmare fastställda fömtsättningarkan sådana spanings- och tvångsåtgärder som husrannsakan, kroppsvisitation,kroppsbesiktning, brevkontroll och telefonavlyssning användas mot honom. Förutsättningamaför att sådana åtgärder skall kunna vidtas avviker från vad som enligträttegångs- 1979/80:52 9 balken(RB) gäller om användningen av tvångsmedel vid misstanke om brott, eftersom RB:sregler i motsats till reglema i spaningslagen inte ger möjligheter tillingripanden uteslutande i förebyggande syfte. Ett flertal garantier mot enalltför vidsträckt tillämpning av spaningslagen har emellertid byggts in såväli de bestämmelser som gäller förfarandet och beslutsprocessen som i särskildaregler som har till syfte att ge underlag för en fortlöpande kontroll av hurlagen hanteras. 1977/78:46 om fortsatt giltighet av spaningslagen erinrade föredragandenom att utredningen (Ju 1974:08) om telefonavlyssning hade funnit, att det i särskildafall och kritiska lägen fanns behov av speciella tvångsmedel iterroristsammanhang (SOU 1975:95). Sådana åtgärder kunde vidare i många fallha en preventiv effekt. Utredningen ansåg att tvångsmedelsbestämmelsema bordefinnas i en särskild, tidsbegränsad lagstiftning. Utredningens ståndpunktlämnades i allmänhet utan erinran av remissinstansema. Några instanser(riksåklagaren, och statens invandrarverk) ifrågasatteemellertid det befogade i att behålla särregler om tvångsåtgärder iterroristsammanhang. 1den proposition med förslag till nya regler om telefonavlyssning vid fömndersökningm. m. som föranleddes av betänkandet (prop. 1975/ 76:202) intogs ocksåståndpunkten att den särskilda spaningslagen skulle behållas tills vidare.Föredraganden ansåg inte att frågan om behovet av särskilda tvångsåtgärder iterroristsammanhang hade kommit i något nytt läge genom utredningens förslag.Vad utredningen hade anfört sades bestyrka att det alltjämt fanns behov avsådana tvångsåtgärder för att förebygga våldsdåd av den art som den speciellalagstiftningen på området riktar sig mot. Vid riksdagsbehandlingen av förslagenom telefonavlyssningsbestämmelser i allmänhet riktades emellertiduppmärksamheten speciellt mot frågan i vad mån avlyssnat material skall fåutnyttjas när det gällde annan brottslighet än den som föranlett tillståndet. Justitieutskottetkonstaterade i sitt betänkande (JuU 1976/77: 20) att detta problem inte ärbegränsat till telefonavlyssning utan att det kan komma upp också vid utnyttjandetav andra tvångsmedel. En generell lösning för olika typer av tvångsmedel bordedärför eftersträvas. Detta fömlsatte emellertid ett mer omfattandebeslutsunderlag. beslöt därför på hemställan av utskottet att avslåpropositionen i de nu berörda delama. Ärendet återgick i dessa delar tillregeringen för översyn och ytterligare överväganden. Detförsatta utredningsarbete som begärde pågår för närvarande.Översynen skall enligt direktiven ta sikte på att åstadkomma en ändamålsenligavvägning mellan samhällets behov av tvångsmedel och de motstående intressensom kan komma att beröras därav. Möjlighetema att stärka skyddet för denenskildes integritet skall undersökas. En annan av de många frågor som skallutredas är i vilken utsträckning erhållen information bör få utnyttjas när denavser annan brottslig verksamhet än den som har legat till gmnd för beslutet omtvångsåtgärd. 1979/80:52 10 vidöversynen i första hand knyts till användning av straffprocessuella tvångsmedelär enligt direktiven förhållandena analoga i många fall av tvångsmedelsanvändningenligt annan lagstiftning. Det gäller bl. a. beträffande den särskildaspaningslagen. Närförslag om förlängning av den särskilda spaningslagen har förelagtsriksdagen (prop. 1976/77:33, 1977/78:46, 1978/79:29) har det betonats att detmot bakgmnd av den fortgående inlemationella terroristverksamheten ärangeläget att vi även i fortsättningen håller en hög beredskap för attförebygga våldshandlingar i vårt land. I vissa lägen kan det därför behövastillgång till de speciella tvångsåtgärder i spaningssyfte som den särskildaspaningslagen medger. Med hänsyn till detta och till att ingenting förekommitsom har gett anledning att anta att lagen har tillämpats på ett sätt somstrider mot dess syfte eller på ett sätt som kan sätta rättssäkerheten i fara,förordades i de nämnda propositionema förlängning av giltighetstiden för lagen,vid senaste tillfålle till utgången av . har mot bakgmndav den fortsatta utvecklingen av den internationella terroristverksamhetenansett behov alltjämt föreligga av spaningslagens bestämmelser och därförtillstyrkt förlängning. har biträtt justitieutskottets uppfattning. Desynpunkter som har anförts beträffande behovet av de särskilda reglemai spaningslagen gör sig alltjämt gällande. Vågen av terroristdåd ute i världenhar inte visat tecken på minskning. Den omständighetenatt har förskonats från internationella terroristdåd under de bådasenaste åren innebär inte att vi också i fortsättningen kommer att skonas. Somframgår av den redogörelse för tillämpningen av terroristlagstiftningen, somjag denna dag avser att föreslå regeringen att överlämna tillriksdagen, har i en skrivelse den 24 september 1979redogjort för terroristbestämmelsemas tillämpning . Någotutvisnings- eller avvisningsbeslut har inte fattats. I den förteckning somrikspolisstyrelsen enligt 20 § UtIL skall upprätta över utlänningar som skallavvisas finns omkring 120 utlänningar upptagna. Bestämmelsema i den särskildaspaningslagen har inte heller behövt tillämpas. De hartidigare tillämpats i två fall. har emellertid förklaratatt en förlängning av giltighetstiden för spaningslagen synes vara befogad,främst därför att lagen torde ha verkan i förebyggande syfte. Denomständigheten att den särskilda spaningslagen inte har behövt användas underde bör ses i belysning av garantierna i lagen mot en alltförvidsträckt tillämpning. Sådana garantier har byggts in i de bestämmelser somgäller förfarandet och beslutsprocessen. Lagen får exempelvis inte tillämpas iandra fall än då utlänningen har utvisats som terrorist - eller i visst fallförvisats eller utvisats av annat skäl och enligt regeringens bedömning fallerunder terroristrekvisiten - samt verkstäl- 1979/80:52 11 lighetshinderav politisk natur föreligger. En garanti ligger också i ordningen medtidsbegränsad lagstiftning. Det förhållandet att spaningslagen inte har behövtanvändas kan däremot inte tas till intäkt för att den intebehövs. Annan lagstiftning kan i fortsättningen på samma sätt som vid tidigaretillfällen visa sig vara otillräcklig när det gäller att förebygga terroristdåd.Till detta kommer att lagstiftningen kan antas ha en förebyggande effekt. Motbakgmnd av vad jag nu har anfört om en pågående översyn av reglema omtelefonavlyssning och om behovet tills vidare av sådana särskilda bestämmelserom bl.a. telefonavlyssning som spaningslagen innehåller bör enligt min meningden särskilda spaningslagen ges fortsatt tidsbegränsad giltighet. Jag förordaratt giltighetstiden för lagen förlängs med ytteriigare , intill utgångenav . Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attantaga det inom upprättade förslaget till lag omfortsatt giltighet av lagen (1975: 1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfte ivissa fall. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga det förslag som föredraganden harlagt fram.