prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — ^I^mportkontoretkonstaterar i sin anslagsframställningför /81 att del är ^svårl ^atl särskilja och ^ulvärderaresultatet av kontorets ^verksamhel. Man hänvisar bl. ^lill alt del är svårt all fastställasambandet mellan exportförändringar i ^u-länderna och kontorets insatser ochall kontoret genom sin litenhet och sina i sammanhanget begränsade resurser^endasl kan ^åsladkomma marginella effekter. Dessa kan dock särskilt för demindre och minst ^ulvecklade ^u-länderna vara av ^slor ^belydelse. Vidareframhålls all många av kontorets ^insalser har eller kan förväntas få effekterförst på . Den ^slora ^eflerfrågan på kontorels tjänster innebärdock enligt ^imporikontorel alt kontoret har en viktig ^uppgifl all fylla. Från^u-ländernas sida har också i olika sammanhang framhållits vikten av ^atlstatliga organ inrättas i industriländer dit ^u-länder kan vända sig. Vid ingången av ^budgetårel 1979/80 deladesverksamheten in i två program, för marknadsinformation och för marknadsföring.Fördelningen av medlen mellan programmen framgår av tabellen. Importkontoretberäknar för ^budgetårel 1980/81 en ökning av medlen med . pris- och ^löneomräkning. För ökat personalbehov beräknas . Beräknadändring 1980/81 Från anslag under tredje huvudti- - 3 498 000 ^Prop.1979/80:100 Bilaga 14 49 ^Imporikontorel har en^viklig ^uppgifl att fylla genom ^atl bistå ^u-länderna i sy^f^te all öka derasexportinkomster och bidra till deras utveckling. ^Mol bakgrund av den ökadeefterfrågan på kontorets ^ijänster anser jag all medlen bör öka med 338 000 kr.för /81. Av det totala beloppet beräknar jag . förprogrammet marknadsinformation och . för programmet marknadsföring. Den ^länderkrels sombör komma i åtnjutande av ^importkonlorels ^Ijänster ^fastslälldes i sambandmed kontorels inrättande. Någon förändring av grunderna för val av länder börinte göras. Däremot har utvecklingen lett ^lill och kan komma att leda ^lillalt förändringar behöver göras i den förteckning över länder som var aktuellvid tidpunkten för kontorels ^inräiiande. Del ^lorde få ankomma på regeringenall vidtaga sådana förändringar. Regeringen har tidigareräknat lönemedel för fem tjänster vid ^imporikon^torel. ^Däruiöver harmyndigheten inrättat ^yllerligare fyra ^Ijänsler. Dessa bör enligt min meningfrån /81 få samma ställning som övriga arvodestjänster vidkontoret. I likhet med vad somgäller inom ^flerlalel andra ^myndigheler bör för chefen för ^imporikontorelinrättas en ordinarie tjänst som tillsätts med förordnande . Kontoret har möjlighet^atl ^avgiftsbelägga sina ^Ijänster vilket bl. a. kan underlätta prioriteringenmellan olika insatser. Denna ^möjlighel bör i ökad utsträckning beaktas. Med hänvisning tillsammanställningen förordar jag, ^efler samråd med chefen för^utrikesdepartemenlel, att . las upp under anslaget. Jag ^hemsläller att regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen att ^inrällaen ordinarie ^Ijänsl med beteckningen ^p^ för chef för ^Imporikontorel för^u-landsproduk^ler. ^lill Importkontoret för^u-landsprodukier för /81 anvisa ^etl förslagsanslag av 1 000kr. 1978/79 Utgift 24 759 000 Reservation O 1979/80 Anslag 26 771 000 1980/81 Förslag 32771 000 turistråd ären stiftelse inrättad av staten. leds av en styrelse. Denna beslår av 17^ledamöier och lika många suppleanter. Styrelsen tillsätts av regeringen.Ledamöter och suppleanter representerar stiftarna samt för närvarandeLandsorganisationen i , . 1979/80:100 Bilaga14 50 , ^Scandina^vian ^airlines syslem och Linjeflyg, ^slalensjärnvägar, ^Lanibrukarnas riksförbund, och Kooperativa^förbundel. Turistrådetshuvudkontor ligger i . turistråd har ^f. ^dessulom kontori , , , , , , ^Paris,,New Yorkoch Los ^Angeles. Kontoren i ^oeh ^Zurich drivs i samverkan med handelskontorenpå ^respeklive ort, medan kontoren i drivs i viss samverkan medturistrådets motsvarigheter i , , och . ^uppgiflär att som centralt organ planera, samordna och genomföra åtgärder för attfrämja marknadsföring av ^lurism i . skall därvid söka^lillgodose behovet av semester- och ^rekrea-^tionsmöjligheler hos en bredallmänhet i och de övriga nordiska länderna. skallvidare la ^lillvara möjligheterna till ett växande ^valulain-^flöde frånutländska turister i ,^ varvid särskilt marknadsföring av ledigkapacitet inom hotell- och turistanläggningar skall beaktas. Inriktning för perioden /81-1984/85 turistrådpåpekar alt turismen är en näring av ^slor ekonomisk betydelse för Sverige.Turismen är därtill en exportnäring med stor potentiell kapacitet.Utvecklingsmöjligheterna är goda bl. a. genom en väntad allmän expansion avturismen i , genom alt semestrarna blir längre, genom att det finnsledig kapacitet inom inkvarteringssektorn och genom all del svenskakostnadsläget ^blivil fördelaktigare i förhållande till andra länder. betonar vidareturismens samhällsekonomiska ^oeh ^regional^poliliska betydelse. turistrådkonstaterar dock ^atl det finns strukturella utvecklingshinder för svensk^lurism. Utbudet är splittrat och produktutvecklingen låg. Det föreligger ävenbrister i det siffermaterial som skall beskriva svensk turism. turistråd hari sin långsiktiga verksamhetsplanering prioriterat en lösning av nuvarandestrukturella problem. De aktiviteter som bedrivs och de somturistrådet föreslår för /81 är anpassade till turistrådetslångsiktiga program för de strukturella åtgärderna. programför de strukturella åtgärderna ^omfallar fortsatt ^arbele med att etableraregionala produktions- och ^bokningsorgan och vidareutveckling avorganisationsutformning och systemutveckling avseende ett rikstäckandedatoriserat ^boknings- och informationssystem liksom åtgärder för att lösanuvarande problem med distribution av turistprodukter utomlands. Vidareomfattar arbetet produktutveckling, marknadsföring och 1979/80:100 Bilaga14 51 exportfrämjande i samverkan med regionala^bokningsorganisationer, regionala och lokala turistorganisationer ^samlturistnäringen i ^övrigl. Enligt turistrådet harmarknadsföringen i uppnått en i huvudsak acceptabel nivå. Med hänsyn^lill all de ^slora möjligheterna ^atl sälja svenska turistprodukter bedömsfinnas på de utländska marknaderna föreslår turistrådet en kraftigt ökadsatsning på dessa marknader. Denna ^salsning är ^främsl inriktad mot dels stödav en mer ^akliv marknadsföring från de regionala ^boknings- ^oeh^marknadsföringsorganisalionerna, dels ^ålgärder för ^atl förbättra kunskapernahos svensk turistindustri vad avser internationell marknadsföring. Satsningenavser ^dessulom åtgärder för alt bättre anpassa svenska turistprodukter tillutländska konsumenters krav och behov. framför kommer att ägna särskild uppmärksamhet åt ^atl utveckla och ^lillhandahållabasinformation om turism bl. a. som underlag för prognoser och långsiktigahandlingsprogram. turistråd anger isin anslagsframställning att den verksamhet som var planerad för ^budgelåret1978/79 i allt väsentligt har genomförts. Utvecklingen av bl. a.^bokningsorganisationerna har gått snabbare än planerat. konstateraratt ett flertal genomförda projekt avseende produktutveckling ochmarknadsföring visar på positiva resultat. a. omfattar ökningen av turisterfrån utlandsmarknaderna i första hand de länder där marknadsinsatser harprioriterats. Inriktningen av verksamhetensom framgår av ^prop. 1978/79:100 bil. 14 (NU 1978/79:27, ^rskr 1978/79:217)och ^prop. 1978/79:127 bil. 6 (NU 1978/79:45, ^rskr 1978/79:322) bedöms kunna^ftillföljas. I förhållande till budgetåret1979/80 föreslår turistrådet ^främsl ökade resurser för produktutveckling,marknadsföring, distribution och andra exportfrämjande åtgärder. Ökade resurserbegärs också för information såväl utomlands som inom landet om somturistland. För utveckling av ettrikstäckande datoriserat ^bokningssystem begärs totalt 6,5 milj. kr. för /81. begär vidare ökade resurser för utbildning,statistik- och 1979/80:100 Bilaga14 52 för att öka^marknadsveiandei inom turismområdet. Förslaget innebär avseendekostnader för huvudkontor och utlandskontor endast en pris- och löneuppräkningav anslaget för /80. föreslår enökning av anslaget med . I sin långsiktigaverksamhetsplanering har turistråd prioriterat verksamhet som syftartill en lösning av nuvarande strukturella problem inom svensk turism. Jagtillstyrker turistrådets prioritering. uppgift äratt som centralt organ planera, samordna och genomföra åtgärder för att främjamarknadsföring av turism i . Av detta följer att verksamheten börinriktas på att stimulera och rationalisera försäljningen av semester- ochrekreationsresor i och till . De regionala produktions- och^bokningscentraler som har bildats eller är under bildande är exempel påbetydelsefulla åtgärder i detta avseende. Det är viktigt att dessa centraler^bhr så stora att de får en tillräcklig bas för att driva rationellmarknadsföring inom och utom landet. Det är dock angeläget attstryka under att turistbranschens livskraft och konkurrensförmåga främst är enföljd av näringens möjligheter att själv utveckla sig. roll är attstimulera denna utveckling. Det ankommer därför på företagen själva att bära desamlade kostnaderna för sin verksamhet. Turismen har under senare årfått en ökande ^belydelse för ekonomi och sysselsättning. Enligt minmening är det angelägel att skapa gynnsamma förutsättningar för såväl svenskarsom utlänningar att turista i i en större utsträckning än förnärvarade. Härigenom torde bytesbalansen förbättras som positivasysselsättningseffekter skapas. Det senare förhållandet gynnar särskilt de regionalpolitiskastödområdena. turistrådföreslår för /81 främst ökade resurser för olika insatser påutländska marknader. Jag delar turistrådets uppfattning att en satsning börgöras för att öka även utlänningars turistande i . Jag har inte beräknat medelför ^informa^f^ion om i länder som turistrådet ^f, ^n, ej bearbetar. Idetta sammanhang kan nämnas att en utredning (Dir ^H^ 1979/80:07) omkommersiell information till utlandet påbörjat sitt arbete. tio utlandskontor varav det gemensamma nordiska kontoret i ^Angelesläggs ned . Kontoren i och ^Zurich drivs i samverkan medhandelskontoren på respektive ort. I likhet med min företrädare ^(prop.1979/80:16 sid. 9) vill jag stryka under betydelsen av nära samarbete mellanSveriges turistråd och dess utlandskontor och bl^.^ a. 1979/80:100 Bilaga14 53 exportfrämjandets fältorganisation.Enligt min mening bör därför ökad uppmärksamhet ägnas åt olika möjligheter ^atlreducera de administrativa kostnaderna för turistrådets utlandskontor. En ökande del avturistrådets tjänster omfattar rådgivning och annan serviceverksamhet. Dennaverksamhet bör ^successivi bli självfinansierad t. ex. genom att från rådetbryta ut ett delvis fristående organ som helt ^avgiftsfinansieras. Denna frågabör utredas närmare av turistrådet och redovisas i samband medanslagsframställningen för /82. begär medelför utveckling av ett rikstäckande datoriserat ^bokningssystem. Jag anser attett sådant ^bokningssystem är väsentligt för alt göra utbudet avturistprodukter mer lättillgängligt än ^f. Som jag har ^anförl bör detemellertid ankomma på näringen själv att bära de samlade kostnaderna för sinverksamhet. Jag förordar därför ^atl turistråd eller ett för ändamålettillskapat organ för att täcka kostnaderna för utveckling av ett rikstäckande^bokningssystem får la upp lån om ^högsl 6,5 milj. kr. med statlig lånegaranti.Det bör få ankomma på regeringen ^atl ta slutlig ställning till lånegarantinsstorlek. För /81beräknar jag ett medelsbehov av totalt ytterligare 6 milj. kr. Jag hemställer alt regeringen föreslår att 1. uppdra åt fullmäktige i att efterhemställan från regeringen ikläda staten garanti för lån till Sverigesturistråd eller ett för utveckling och ^drifl av ^etl rikstäckande^bokningssystem särskilt tillskapat organ med sammanlagt ^högsl . 2. till turistråd /81 anvisa ett reservationsanslag av , 1978/79 Utgift 4 800 000 1979/80 Anslag 9 300 000 1980/81 Förslag 11400 000 ^Interamerikanskautvecklingsbanken ^(IDB) inrättades . Banken har till uppgift att bidratill en ökad ekonomisk och social utveckling i de latinamerikanskamedlemsländerna. Härför skall banken bl. a. utnyttja egna resurser och upplånatkapital för finansiering av utvecklingsprojekt samt i övrigt främjainvesteringar av offentligt och privat kapital för utvecklingsändamål. är 24latinamerikanska ^u-länder, och ^Canada samt 15 ^icke-regionala ländermedlemmar i banken. Resolutioner om och inträde har godkäntsav medlemsländerna men dessa två länder har ännu inte blivit medlemmar. Nya regler för upphandling, som antagits av ^IDB:sdirektion, trädde i kraft 1979/80:100 Bilaga14 54 i samband med de första^icke-regionala ländernas inträde i banken. Enligt dessa regler är allupphandling som finansieras med ^IDB-medel begränsad till bankensmedlemsländer. Vid sådan upphandling erhåller företag - på samma sätt som vidleverans till projekt finansierade av och andra multilateralabiståndsinstitutioner - kontant betalning. ^IDB-projekten har endominerande ställning inom många sektorer i åtskilliga latinamerikanska länder.Detta kan få till följd att utrustning som köps till ^IDB-finansierade projekt,såsom kraftverk eller ^teleanläggningar, bildar standard så att utrustning avsamma fabrikat också köps in till icke ^IDB-finansierade projekt. Många av de^projekl som finansieras av ^IDB ligger inom sektorer där svenska företag hargoda möjligheter att göra sig gällande. Detta gäller särskilt industrier,gruvor, elkraft, transporter och kommunikationer (inkl. teleområdet). Mot dennabakgrund ^beslöl i enlighet med regeringens proposition1976/77:83 om exportfrämjande åtgärder med avseende på ^u-länder att regeringenskulle förhandla med ^IDB och sluta avtal om ^svenskl medlemskap (NU1976/77:47, ^rskr 1976/77:332), undertecknades enöverenskommelse om svenskt medlemskap i ^IDB. Bankens eget kapital bestårav dels aktiekapital, ^s. k. ordinarie kapital och ^interregionalt kapital,dels en fond för särskild verksamhet. Vid utgången av är uppgick detordinarie kapitalet till 9 658 milj. dollar, det ^interregio^nala kapitalettill 1 960 milj. dollar och fonden för särskild verksamhet till . Det ordinarie kapitalet och det ^interregionala kapitalet består avdels en inbetald del, dels en del som skall inbetalas vid ^anfordran, ^s, k.garantikapital. Den senare delen är den största, ungefär 85 ^%. Kapitalel ifonden för särskild verksamhet betalas in till fullo av medlemsländerna. Bankens kapital harökats i omgångar genom större insatser från medlemsländerna. k. fjärde^kapitalpåfyllnaden innebar för att bankens aktiekapitalökades med 4 000 milj. dollar och fonden för särskild verksamhet med 1 045milj. Därutöver har aktiekapitalet ökats med ytterligare , vilket i sin helhet är garantikapital. Banken har inte föreslagit någoninsats från med anledning av dessa kapitalökningar utöver vad Sverigeskulle erlägga genom överenskommelsen om inträde i banken. ^Kapitalpåfyllnadenhar genomförts sånär som ett mindre belopp från till fonden för särskildverksamhet. Banken har för avsiktatt även öka sin utlåning. Av den anledningen har banken i decemberår 1978 fattal beslut om en ytterligare ökning av bankens kapital , den ^s. k. femte ^kapitalpåfyllnaden. Resolutionen avseendedenna ^kapitalpåfyllnad är öppen för medlemsländernas godkännande fram tillbörjan av . 1979/80:100 Bilaga14 55 ordinarie och det ^inlerregionalakapitalet skall ökas med varav 600 milj. dollar skall ^belalasin av medlemsländerna och ^reslen ^uigöra ^garanlikapital. Fonden för särskildverksamhet skall ökas med 1 750 milj. dollar, vilket belopp skall betalas in isin ^helhel. Länder som ^blivil medlemmar (däribland ) harrätt att göra inbetalningar . Inbetalningarna tillsåväl aktiekapitalet som fonden kan ^efler förhandling med bankens direktionske i form av skuldbevis som löses in av ^IDB under ett ^anlal år. Vid sidan av aktiekapitalet och fondenför särskild ^verksamhel administrerar banken en rad andra fonder varav densvenska utvecklingsfonden för ^ulgör en av de mindre. Denna fond,som upprättades genomen avtal mellan ^IDB och , har^tillförls 5 milj. dollar av ^slalliga anslag för finansielltutvecklingsbistånd. Fondmedlen har använts för ^etl ^vatienförsörjningsprojekti ^Sao ^Paulo i . Enligt överenskommelsen om svensktmedlemskap i ^IDB har tecknat sig för en insats om ^sammanlagi 21,9milj. Av ^insals i ^IDB utgörs den ena hälften, , av aktier i det ^interregionala kapitalel. Av detta belopp har 1,8milj. dollar ^erlagts i tre lika delar,medanresten, 9,1 milj^.^ dollar, utgör ^garanlikapital. Ena hälften av de treinbetalningarna har ^erlagts kontant, medan den andra har ^erlagts i form avicke räntebärande skuldbevis i svenska kronor, vilka löses in av ^IDB i likadelar . Detta medför sammantaget att enligtöverenskommelsen vid inträdel i ^IDB har att göra kontanta betalningar underåren 1977-1983. Den andra hälften avSveriges insats, 10,9 milj. dollar, består av en andel i fonden för särskildverksamhet.Det totala beloppet har ^erlagts itre lika delar. Inbetalningarna skergenom skuldbevis vilka löses in i lika delar . av del skuldbevis som utställts löstes in. Den totalaperiod under vilken gör kontanta inbetalningar till fonden är således1977-1983. Fram till och med ^höslen1979 har ^erlagt ^ea 21 milj. kr. till ^IDB, Under perioden 1980-1983skall tidigare utställda skuldbevis lösas in i svenska kronor. skallSverige betala in ca 11,4 milj. kr. ^lill ^IDB avseende inlösen av skuldbevissom utställts . har i enlighet med riksdagens^beslul tecknat sig för ett deltagande i den ^femle ^kapitalpåfyllnaden ^(prop.1978/79:100 bil. 14, NU 1978/79:37, ^rskr 1978/79:337). har därvidtecknat sig för en insats om 22,2 milj. dollar. Av denna insats utgörs 9,4milj. dollar av aktier i det ^inlerregionala kapitalel. Av delta belopp skall0,7 milj. dollar betalas in i fyra lika delar medanresten, 8,7 milj. dollar, utgör ^garanlikapital. Inbetalning kan efterförhandling med bankens direktion ske genom skuldbevis i svenska kronor vilkalöses in av ^IDB i lika delar . Kontanta betalningargörs då (budget- 1979/80:100 Bilaga14 56 åren 1981/82 t. o. ^m. 1987/88). Den resterande delen avSveriges ^insals, 12,8 milj. dollar, beslår av en andel i fonden för särskild^verksamhel att betalas in i lika delar. ^Belalningkan även här efter förhandling med bankens direktion ske genom skuldbevis vilkainlöses , varvid den totalakontantbetalningsperioden blir 1981-1987. 1 samband med all Sverigetecknade sig för all ^della i ^kapitalpåfyllnaden utbad sig ommöjlighet att före teckna ytterligare aktier i det^interregionala kapitalel i enlighet med bankens resolution. Aktieteckning kan,om önskar u^tnyttja denna möjlighet, ske med ytterligare upp till 11,8milj. dollar, varav 0,9 milj. dollar som inbetalt kapital och resten som^garan^likapital. Detta innebär ^atl ^insals ^tolall i del^inlerregionala kapitalel kan komma ^atl uppgå till 21,3 milj. dollar, varav1,6 milj. dollar som inbetalt kapital och resten som ^garanlika^pital. I enlighet med avtalet omupprättande av banken är , liksom övriga medlemsländers, insatser iform av aktier och andelar uttryckta i ^fasla dollarvärden. är dessa^värdesäkrade enligt en ^s.k. värdesäkrings-klausul, ^vilkel innebär ^atlmedlemsländerna vid kursförändringar mellan dollar och den egna valutanantingen får göra fyllnadsinbetalningar eller erhåller återbetalningar frånbanken. I samband med tredje inbetalning har denna^värdesäkringsklausul tillämpats, vilket medfört att ^IDB till svenska ^siatenhar återbetalat drygt 2 milj^.^ kr. Vidare har utställda skuldbevis skrivitsner med ^totall 1,7 milj. kr. Sverigesröstetal och representation i banken har genomöverenskommelsen om inträde i ^IDB erhållit rätt till ett visst antal röster ibanken. har i och med den tredje ^inbelalningen fullgjortsina åtaganden enligt denna överenskommelse. Därmed uppgår röstetalet till 1041, vilket ^moisvarar 0,av det ^toiala röstetalet i banken. Efterfullgjord inbetalning vid femte ^kapitalpåfyllnaden kommer röstetal^atl uppgå till 1 825, vilket ^ulgörsamma andel som ^f.n. under förutsättning att alla andra länder går med i^kapitalpåfyllnaden och sedan fullgör sina åtaganden. Om utnyttjar dentidigare nämnda ^möjlighelen alt teckna sig för fler aktier kan ^rösietalel ökaupp till 2 805 eller 0,. Medlemsländernarepresenteras i bankens styrelse av var sin ^ledamoi och en suppleant fördenne. I bankens direktion finns ^lolv exekutivdirektörer varav tvårepresenterar de ^icke-regionala medlemsländerna. företrädstillsammans med , , , , ,^oeh av enbrittisk ^exekuiivdireklör. kom ^exekutivdireklören från FörbundsrepublikenTyskland. Sedan ^höslen 1978 har ^exekutivdireklören en svensk ^Prop.1979/80:100 Bilaga 14 57 ^assislent för en tvåårsperiod. Övriga ^icke-regionalamedlemsländer dvs. , , , , , ,och representeras av en spanskexekutivdirektör. har genom den tyskeoch sedermera den brittiske ^exekutivdirek^lören fåll en god insyn i banken.Bankens utlåningsverksamhet följs noga och har vid olika tillfällen, bl.a. vid bankens årsmöten, framförtsynpunkter på låneinriktningen. Svenska förelag har enligt ^uppgifl från erhållit order på 260 milj. kr. Den samlade ^effeklen för svensk export av medlemskap låtersig inte bedömas lika lätt. ^Detla gäller i synnerhet som förelagen ofta måstefölja ett projekt ända från planeringsstadiet för all komma i fråga som^leveranlörer. I sådana fall blir del ^alllsä ^närmasl fråga om enexportsatsning på . Vid riksdagensbehandling av ^prop. 1978/79:100 bil. 14 uttalade (NU ^1978/79:^-37,^rskr 1978/79:337) att en ^pariamenlarisk kommitté borde tillsättas för ^atl^ulvärdera ^IDB:s utlåningspolitik och ge erforderligtbeslutsunderlag. Regeringen har tillsatt en sådan ^kommillémed uppgift att ta fram underlag för en bedömning av ^IDB:s ^ullåningspolitikoch inriktning i övrigt (Dir. ^H^ 1979:06). Tonvikten i kommitténs arbete skallläggas vid en bedömning av effekterna för svenskt vidkommande av medlemskapet i^IDB ^saml följderna av ^elt ^svenskl utträde från handels- och utrikespolitisksynpunkt och för sysselsättningen i landet. Bankens utlåningsverksamhet , plan för år 1979och utfall först^a^ Bankens utlåningsverksamhetkan sägas ha ^genomgålt tre faser. Den första fasen (1959-1965) kännetecknadesav att banken lade ^slor ^vikl vid ^projekl med en social inriktning somvattenförsörjning, avlopp, bosläder ^m. Erfarenheterna från denna fasvisade ^atl ^projekien då inte kom de fattigaste befolkningsgrupperna till del.Som en följd härav sjönk andelen lån ^lill social infrastruktur under den andrafasen (1966^-1972). Då ökade i ^slället andelen lån till ekonomiskinfrastruktur (elektrisk kraft, ^kommunikalio^ner). Från början av^1970-lalet lade banken ökad ^lonvikl på ^atl skapa en balanserad utvecklingmellan olika ^seklorer och länder. Av denna anledning har banken under dentredje fasen delat in länderna i fyra kategorier, A-D. I grupp A ingår destörre och relativt sett mer ^ulvecklade länderna och grupp B omfattar enmellangrupp länder. Länder som ^inkomslmässigl ^inle kan klassificeras somminst utvecklade länder men som har ekonomiska svårigheter ^pga. begränsadehemmamarknader hänförs ^lill grupp C. Grupp ^D^ slutligen omfattar de ländersom anses vara ^minsl ^ulvecklade med hänsyn 1979/80:100 Bilaga14 58 till inkomst och andra kriterier. Banken har i sin^utlåningsverksamhel under denna fas i ökad utsträckning orienterat sig mot deminst utvecklade länderna och regionerna i och ^mol de fattigastesamhällsskikten. Denna inriktning har ^kommii till ^utiryck i den prioriteringsom banken visar gentemot den grupp länder som banken har klassificerat som de^minsl ^ulvecklade i regionen eller som de med en begränsad marknadspotential.Inriktningen uttrycks även i den speciella vikt banken lägger vid att stödja deunderutvecklade regionerna eller den fattigare befolkningen i de länder som ärmer utvecklade. Banken har för ^avsikl all för den ^femle^kapitalpåfyllnaden fortsätta denna ^inrikining. Nära hälften av resursernaavses gå till ^projekl av denna ^kalegori. Delta är en inriktning som Sverigemedverkar till att främja.