prop · G303143 · 1979-12-31 00:00:00 — Integritet och omdöme är så väsentliga iyrkesutövningen att den enskilde revisorn inle bör belastas med onödigformalism. Av dessa anledningar borde revisorsorganisationernaalltfort i nära samarbete med kommerskollegium få upprätthålla sin funkiionsom ledande insians vid utveckling av god revisorssed och dess praktiskalillämpning. SACOISR ( = ): Om kvalificeradrevision enligt remissens rekommendalion blir verklighet är del i nulägetoklart om utökad tillsynsverksamhet är behövlig. Med hänsyn till att tillsyneni kommerskollegiums regi ej pågått under någon längre lid finner vi del merangeläget atl ställa kraven på kvalificerad revision och vid en utvärdering aveffekten av denna åtgärd la ställning till yllerligare tillsynsinsatser. Ettytterligare skäl till atl vänta med en förstärkning av tillsynsverksamheten äratt de kvalificerade revisorerna enligt vad artiklar i tidningen angersjälva är i färd all låta kvalitetskontrollera varandras produkter. Tillkomstenav dessa insatser torde ocksä behöva beaktas vid ställningstagandet tilluividgad lillsyn. KF: Arbelsgruppen har föreslagil att kommerskollegiums"aktiva" tillsynsverksamhet utökas. Frågan hur en sådan utökadtillsynsverksamhet skall finansieras bör enligt arbetsgruppen undersökas i lämpligform. KF vill i delta sammanhang framhålla atl det på gmnd av revisorsverksamhetensnatur torde vara svårl att uppdaga missförhållanden även vid enaktiv tillsynsverksamhet och att en utbyggnad av denna verksamhet främst tordefå preventiva effekter. En utvärdering bör om möjligt ske av den aklivakontrollverksamhet som kommerskollegium bedrivit, varefter delänkbara effeklerna av en utökad akliv kontrollverksamhet noga måsle vägas molkosinaderna härför. KF rekommenderar att dessa frågor ytterligare utreds. 1979/80:143 255 : Arbetsgruppenrekommenderar all kommerskollegium får en kraftig resursförstärkning för atlutöva tillsynsverksamhet på revisorsomrädel. Resurserna skall enligt förslagelinriktas pä aktiv lillsyn, Riksförbundel vill återknyta till sitt förslag omobligalorisk anslutning till revisorsorganisalion och anser del väsentligt attorganisationernas resurser för internkontroll och lillsyn förstärks. Samspelmed den tillsynsverksamhet som kommerskollegium utövar bör ske genom atlkommerskollegium utövar lillsyn över organisaiionernas stadgar. : En utökning av resurserna förtillsynsverksamheten på revisorsområdet bör vara ett nalurligl led i samhällelssträvan alt komma till rätta med de problem det här är fråga om, ( = kammarkonlorel): Arbelsgruppenrekommenderar alt kommerskollegium får en kraftig resursförstärkning för allutöva tillsynsverksamhet på revisorsomrädel. Denna lillsyn kan då endast omfallaav kommerskollegium auktoriserade eller godkända revisorer. Kammarkonloretanser att det allmännas resurser i stället bör koncentreras till granskning avde revisorer eller rådgivare som ej är underkastade kommerskollegiums lillsyn. Svenskarevisorsamfundel: Samfundet anser att man bör avvakta effekten av övrigaföreslagna åtgärder, innan förstärkning av kommerskollegieis resursergenomföres. Såväl den nya aktiebolagslagen som kommerskollegieis i anslutningdärtill utgivna anvisningar har varil i kraft så att någon störreerfarenhei hitlills inle vunnits av revisorernas anpassning till reglerna. SRShar kontinueriigt ökat silt utbud av kurser för ledamöterna. Dessa kurser avseratt omfatta alla led i revisorns verksamhel. SRS anser att - i stället för enulbyggd kontrollapparat hos tillsynsmyndigheten-utbildning och information iden egna organisationens regi är alt föredra. Samfundet avstyrker sålunda f n. en utbyggnad avkommerskollegiets lillsynsresurser och anser att frågan bör anstå till desserfarenhet vunnits av andra älgärder. : Föreningen släller sig någolIveksam inför denna rekommendalion med hänsyn lill de kostnader för samhällelsom förslagel otvivelaktigt för med sig. Det kan också ifrågasättas om inteuppföljningen av revisorsstandarden och normbildningen på revisionsområdet kanoch bör liksom hiuills - skötas genom revisorernas egna organisationer. Sverigesadvokatsamfund: Vad gäller rekommendationen alt utöka resurserna förkommerskollegium har samfundet ingen erinran. Samfundet förutsätter då atttillsynsverksamheten fullgöres av personer som själva har erfarenhet somauktoriserade revisorer. : Förbundet har inle något emot alt kommerskollegium fårökade resurser för atl utöva lillsyn över revisorerna, förutsatt atl etl behovav sådan övervakning dokumenteras. De exempel som anges i promemorians bil. Iger inte ensamma belägg för att sådant behov finns. Att kommerskollegiumårligen handlägger ett 20-lal tillsynsärenden är inte mycket, i synnerhet sommånga av ärendena säges vara av ett begränsat allmänt intresse, Inle hellervisar de redovisade fallen annat än i ell par fall på grövre fel av revisoreroch endasl något fall visar en systematisk brottslighet. Beiräffande flera avfallen konstaterar kommerskollegium atl ärendet avförs, antingen utan vidareeller med elt allmänl uttalande. säges direkt all del inte finnsanledning lill kritik mol vederbörande revisor. 1 några fall utdelas envarning. I endast etl fall upphävdes auktorisationen, i elt annat avslås enansökan om auktori- Prop.1979/80: 143 256 - Vad kollegium här redovisat kan inte anses somallvariigl mol bakgrunden av den myckel slora arbetsvolym som ulföresav revisorerna i vårl land. Förbundel anser därför att del bör kunna räcka meden ganska måttlig ulökning av kommerskollegiums resurser. Under ingaomständigheter får resurserna användas för all vid en s. k. uppsökandetillsynsverksamhet skaffa upplysningar som revisorerna har om sina kundförelag. redovisningskonsulters förbund: Vi lillstyrkerarbelsgruppens rekommendation att skall få en kraftigresursförstärkning för alt ulöva tillsynsverksamhet på revisorsområdet. Vi vill emellerlid betona, all förstärkningen skalluigöras av personal som år kompetent alt utöva såväl tillsynsverksamhet sområdgivande och vägledande verksamhet. Vi finner del nämligen klartotillfredsställande all som på konsultbasis anlita auktoriseraderevisorer för tillsyn av de godkända revisorernas verksamhet. Justitekanslern: två första av de tre regler somarbetsgruppen rekommenderar kan anses skäligen okontroversiella. Lämpligheten av "kringgående av lag" iden tredje etiska regeln måste starkt ifrågasättas. Jag är benägen att anslutamig till den kritik som ledamoten anför i sin reservation (s. 63 f). Riksåklagaren: När del gäller de reglerna har jaginte någon erinran mot utformningen av de två försia etikreglerna i avsnill3.7. Jag kan däremoi inte ansluta mig till arbetsgruppens förslag vad gällerinnehållel i den tredje etikregeln. Enligt min mening saknas anledning attsärskilt utsäga atl revisorer skall avhålla sig från att medverka i brottsliggärning. Vad som avses med uttrycket "kringgående av lag" har inteutvecklats på annat sätt än att regeln anges skola ta sikte på fall, som vidett förnuftigt betraktelsesätt framstår som etl kringgående av lag. En regelmed ett så diffust innehåll är inte ägnad att ge någon vägledning av betydelseför vare sig revisorernas eller tillsynsmyndighetens verksamhet. Länsåklagaren i : Både när det gällerrevisorns arbele som rådgivande sakkunnig och hans reviderande verksamhet ärgränsdragningen mellan tillåtetotillåtet och tillbörligtotillbörligt svår.Samma problematik har länge diskuterats beträffande advokaters verksamhel.Mycket talar för att man i vart fall frän åklagarsynpunkl skulle vara bereddall ansluta sig till den av arbetsgruppen föreslagna regeln all revisor skallavhälla sig frän att medverka i handling som är lagstridig eller innebäruppenbart kringgående av lag. Den föreslagna lydelsen låter bestickande vid enförsta genomläsning. Vid ett närmare begrundande blir man emellerlidbetänksam. Det behövs självfallet inte nägon särskild etisk regel just förrevisorer om alt dessa skall avhålla sig från att medverka i lagstridigahandlingar. Och vad innebär uppenbart kringgående av lag? Arbetsgruppens egnaförklaringar i sammanhanget, såsom "att regeln endasl lar sikle påuppenbara fall, dvs. fall som vid ett förnuftigt betraktelsesätt framslår somett kringgående av lag" eller att "är saken tveksam, kan någotsärskilt krav inte ställas på revisorn" är inte ägnade atl bringa klarheti terminologin. Jag delar dessutom helt riksdagsledamoten att begreppet "kringgående av lag" saknar erforderligprecision. Kringgående av lag behöver språkligt sett inle innehålla någonmotsats lill att begå lagstridig handling. Man kan kringgå lag med lagstridighandling Prop.1979/80: 143 257 och man kan kringgå lag utan all begå sådan handling.Kringgåendebegrep-pel har behandlals bl.a. av skatleflyktskommilié.som i silt slutbetänkande (SOU 1963:52) avvisade tanken pä all införa engeneralklausul inom skattelagstiftningen. Senast har i SOU 1975:77 frågan omkringgående och generalklausul inom skattelagstiftningen behandlals av enexpertgrupp inom företagsskalieberedningen. En generalklausul av den lyp somdär föreslagits innebär etl stort måll av rättsosäkerhet för de skallskyldiga.Del blir svårare att förulse vad som skall beskattas. För egen del harjag iskilda sammanhang ställt mig avvisande lill en generell skalleflyktsklausul avsådant innehåll. Enligt klara motivutlalanden till gällande rält skall varjeavtal och annan rättshandling lolkas efter den egenlliga innebörden och inteefler den form i vilken avtalel eller rättshandlingen klätts. Del är enligtmin mening ägnat att förvåna att man icke under behandlingen av alladessa lagförslag och tydligen icke ens nu tagil upp förslag om all införa denformen av generalklausul alt nämnda grundsals fastlägges genom lag. Även omalla är överens om alt grundsatsen -ehuru oskriven - gäller, skulle rättslägetändå vinna på all den kodifierades. Skall en generalklausul av föreslaget innehåll om förbudför medverkan som innebär "kringgående av lag" likväl införas bör avde skäl som anförts i reservalion av riksdagsledamoten ivart fall meningarna utgå om att förbudet icke utgör "hinder för revisoratt lämna upplysning om innehållel i gällande räll" och "ej hellerskyldighel för denne att särskilt tillvarata myndighelernas iniressen". För den del av revisorsverksamheten som består i bokslutsarbeteoch upprättande av revisionsberättelse kunde man länka sig atl ställa bättrekrav på materiell sanningsplikl genom all efter amerikansk förebild införa enskyldighet för revisor atl i sin revisionsberättelse jämväl intyga attredovisningen enligt revisorns uppfattning ger en sann och rällvisande bild("Irue and fair picture") av bolagels ställning. Del är ocksätydligare vad som avses med "en sann och rättvisande bild" jämförtmed "kringgående-handling". 1 della sammanhang förtjänar all framhållas all bäitreupplysning om omfattningen av revisors faktiska medverkan framslår somönskvärd. Så är t. ex. fallel i fråga om uppgifl i deklaration om medhjälp avrevisor. Denna medverkan har ibland visal sig beslå i etl sammanställande -utan egen sakkunnig granskning av bakomliggande förhållanden - av etl begränsatmaierial som klienien lämnal in. Samma har förhållandel ibland varil medbokföringshandlingar. Sådant maierial får ofta oförtjänt intryck avvederhäftighet genom revisorns underskrift eller stämpel. Har revisorsmedverkan i sådana sammanhang begränsals lill all avse endasl ell siffermässigtsammanställande av ell visst av klienien tillhandahållet maierial, borderevisorn åläggas alt skriftligen ange i vilken omfattning hans sakkunskaptagils i anspråk, t, ex. genom ell lillägg all hans uppgift med ärendet endastbeställ i en formell sammanslällning utav visst av klienien lillhanda-hållelmaterial. Skulle betänkligheter av praktiska skäl uppkomma mol della förslag,skulle en sådan begränsad medverkan lätl kunna anges med någon generelllinskränkande formulering i stil med "endast leknisk medverkan". Skulle man införa en elisk mera allmän regel bör en sådani stället för alt inriktas mot "kringgäendehandlingar" givas merakonkret förankring t, ex. genom alt knyla an lill en "etiskutvidgning" av dels "förberedelse" lill broll, delsefterföljande delaktighet lill broll. Förberedelse lill alla brott 17 Rik.sdagen 1979/80. I .saml.Nr 143. Prop.1979/80: 143 258 skulle etiskt kunna göras angripbar. även i de fallförberedelse icke är straffbar, liksom "medverkandeansvar" enligt 17kap. II 8 broilsbalken etiskt kundeutvidgas. Lånsåklagaren i : Rekommendationerna angåendeföreslagna etiska regler lillslyrkes. De två sista meningarna i tredje regelnhar enligt min mening icke sin plals i revisionsföreningarnas regler om etik. Länsåkhigai-en jör speciella med: Etikreglernas utformningoch komplettering Ulgör enligt min bedömning ell myckel väsenlligl led isirävan att stärka revisorernas ställning. Jag kan emellertid inle heltacceptera arbetsgruppens rekommendalioner för uppnående av della syfle. De regler som skall vara besiämmande för revisorshandlande skall ha sin grund i del mandat han fåll. Bestämmelserna i 10 kap. 76 akliebolagslagen bör därvid vara normgivande. Dessa innebär - självfallet -all han skall vara kritisk mot sådana transaktioner som av honom bedömes stridamol lag - skattelag eller annan - eller mol god affärssed och att han i sitlarbele skall vägledas av hänsynen till aklieägares, anslälldas, borgenärersoch övriga intressenters tillbörliga intressen. De etiska reglerna skallsåledes skapa lojalitet gentemot bolaget-förelagel och därjämte en kritiskaltiiyd mol den som svarar för förelagels organisalion och förvaltning avföretagels angelägenheter samt den som handhar den löpande förvaltningen. Jag kan således inte ansluta mig lill arbelsgruppensskrivning överst på sid. 9. Detta av flera skäl. Etl ligger i vad jag redananfört, nämligen all revisorns handlande skall bestämmas av mandatet. - Ellannat skäl är att tankarna bakom orden är mycket suddiga, vilket inte minstframgår av de påpekande reträtter arbetsgmppen gör i slutet av stycket. -Tillämpningen av dessa suddiga tankar skulle därjämte komma all ligga ulanföroffentlig kontroll - förvaltningsdomstols, allmän domstols etc. - Dessulom kande skapa en lojalitetsklyvning av inte önskvärt slag. De etiska grundreglerna är av sådan betydenhet atl de börinföras i författning (lämpligen revisorsförordningen (SFS 1973:221). I dennabör också anges att reglerna gäller även de revisorer som verkar utan auktorisation. Hovrätten över och : Beträffandeulformningen av den tredje etiska regeln delar hovrätten den uppfattning somkommit till uttryck i Engman-Nordins reservalion. Kammarrätten i : Vad slutligen gäller den etiskaregel som mera uttryckligt anger vad som bör gälla för revisors verksamhet vidsidan av revisors uppdrag finner kammarrätten den föreslagna utformningen av ensådan regel inle helt tillfredsställande. I försia meningen sägs bl.a. altrevisor skall avhålla sig från atl medverka i handling som uppenbarligeninnebär kringgående av lag och i andra meningen sägs att della dock inle skallutgöra hinder för revisor att lämna upplysning om innehållet i gällande rätt.Ibland kan måhända en upplysning om innehållet i gällande rätt utformas på etlsådanl sått så att man indirekl talar om hur en lag kan kringgås. Bankinspektionen: Rekommendationen atl revisorsorganisalionernakompletterar sina etiska regler i vissa avseenden synes ägnad alt förstärka dekvaliflcerade revisorernas ställning och oberoende och bidra lill atl klarläggaderas skyldigheter i förhållande lill de olika intressenterna i etl granskatföretag. : RRV ansluter sig till alt de etiskareglerna komplelteras i enlighet med den tanke som redovisas i betänkandet,oberoende av Prop.1979/80: 143 259 om revisoms ansvar preciseras lill atl även omfaltagranskning av hur företagel fullgjorl sina förpliktelser geniemot del allmänna. Enligt RRVs bedömning bör den regeln lå enutformning som ansluter sig lill vad reservanten föreslår, men med denändringen att "grundad anledning" lUhyls mol rimlig anledning. Därmedbortfaller också skrivningen i arbetsgruppens förslag all del ej heller medförskyldighel för revisorn atl särskili tillvarata myndighelers iniressen. vilkenskulle kunna missförslås och anses slrida mot förarbetena till aktiebolagslagenoch bokföringslagen. : RSV delar arbelsgruppens uppfattning attdel i en elisk regel bör slås fast all revisorn bäde i denna sin verksamhel ochsom konsult har plikter även mol del allmänna. Beiräffande den iredje av de etiska regler somarbelsgruppen rekommenderar ansluter sig RSV lill vad ledamolen anför- i fråga om det olämpliga i att införa om "kringgående avlag" - i sin reservalion. RSV anser dock all en precisering av revisornsskyldigheter genlemol del allmänna borde ske även i lag eller förordning.Skaller och avgifter har en sådan belydelse för förelagens resullal ochekonomiska ställning atl de med nödvändighet måsle bli föremål för kontroll avförelagels revisor. Det innebär inle atl revisorn fungerar som"skatlemyndighelernas förlängda arm". Beskattning och kontroll avskaller och avgifter är en uppgift för berörda myndigheter. Myndigheterna måsledock kunna förlita sig på att revisorn, när han upprätiar en s. k. renrevisionsberättelse, vid sin granskning ej heller uppmärksammal några direklaskatlemässiga felaktigheter. bolagskommitlé föreslär i sitl delbelänkande engenerell skyldighel för förelag, som har all upprälla årsredovisning, allanlila revisor. Därigenom aklualiseras enligt RSV ell behov alt ersällanuvarande revisorsförordning med en lag om revision och revisorer. I ,som har en sådan lag, kommer all lillsäiias en utredning med direklivatl bl. a. utreda om revisorns ansvar geniemot det allmänna bör vidgas. Ulredningenskall vidare ularbela rikllinjer för vilka kontrollåtgärder revisorn bör vidtaför atl skydda del allmännas inlresse. Det bör påpekas att i ärförelagels revisor skyldig atl underskriva ell s. k. alminneligregn-skapsskjema som skall bifogas deklaralionen. betyder inleendast atl där angivna siffror överensslämmer med räkenskaperna utan även atlrevisorn vid sin granskning ej har funnil transaktioner, som innebärskalteundandragande. En ulredning med likarlad inriktning som i börenligt RSV utföras. Behovel av offentliga revisorer i förelagen är bl.a.beroende på den skyldighet atl tillvarata det allmännas iniressen som åvilarden av bolagsstämman utsedde revisorn. : De två försia av de rekommenderadereglerna rör revisorns uppgifler som revisor i elt förelag eller annanorganisation och innebär en beslämning dels av inlressenlkrelsen, dels avrevisionsuppdragels omfattning och inriktning. Den första punkten ger ullryckför den allmänl rådande uppfattningen atl revisorn vid fullgörande av sitl revisionsuppdraghar all beakta samtliga intressenters iniressen och inle enbart intressena hosden eller dem som uiseit honom. Den andra punkten ger närmasl ullryck för enuppfattning om förvaltningsrevisionens innebörd i vissa avseenden. Prop.1979/80: 143 260 Kollegiel kan i och för sig finna del berälligal all dessabåda frågor blir föremål för reglering, men della synes i så fall närmasl böraske genom uiveckling av beslämmelsema om revision i akliebolagslagen och motsvarandeförfattningar. Del måste dock sägas atl del här - särskilt vad gällerförvaltningsrevisionens omräde - är fiåga om mycket komplicerade och till stordel obearbetade frågor, varför elt grundligt utredningsarbete måsle föregåsådana författningsändringar. Vad gäller den Iredje regeln, vilken främsl tar sikle pårevisorns rådgiv-nings/konsullroll. har den mer direkl elisk karaktär. Inleminst för omvärldens uppfallning om revisorsrollen borde del kunna ligga ellvisst värde i atl pä delta sätl ange vissa reslriklioner som gäller förrevisorns rådgiv-nings/konsullfunklion. Regeln ärav sådan karaktär atl delenligt kollegiels mening förljänar övervägas om den ej bör inlagas iförordningen (SFS 1973:221) om auklorisalion och godkännande av revisorer. Dennärmare ulformningen bör därvid bli föremål för ytterligare övervägande, varvidexempelvis kan ifrågasättas om de två sista meningarna fyller någon funktion.Del uttryckliga "kringgåendeförbudel" bör däremoi icke undantagas.Erfarenhelerna från de s. k. vinstbolagstransaklionerna talar i viss mån föratt en sådan regel inte skulle upplevas som en så självklar norm alt den skulleframstå som onödig. : Vad angår de etiska regler,som fastställts inom de olika revisorsorganisalionerna, gäller att dessa reglerpå samma säll som molsvarande regler för andra yrkeskategorier avser beteendetdels mol klienten/kunden och dels mot kollegor. Gällande regler harvanligen sill ursprung i annorlunda marknadsförhållanden än de som råder.När det gäller högulbildade yrkesutövare säsom exempelvis kvalificeraderevisorer finns del anledning fråga sig om regler av här avsell slag harnågon nyttig funkiion. Del lorde vara obestridligt atl en yrkesutövaresbeleende lill den allt övervägande delen slyrs av vederbörandes personligamoral och inlegrilel snarare än av hans yrkesorganisation . Den yrkesutövare vars personliga moral ej hindrar honom alt medverka ibrottslig företagsamhet påverkas sannolikl inle av aldrig så slränga etiskaregler för yrkeskolleklivet som sådant. Med hänsyn härtill vill NO ifrågasättanylian och lämplighelen med del rekommenderade tillägget till reglerför revisorer. För övrigl delar NO de synpunkter som i detta sammanhangreservationsvis framförls av och . Slalens : 1 fråga om den tredje etikregelnansluier sig verkel lill de reservalioner som slyrgruppens ledamöier haravgell. Vidare anser industriverket atl sagda regel bör ändras påyUeriigare en punkl. Arbelsgruppens skrivning all "Revisor skall avhållasig från all genom rådgivning eller annal aklivi arbele medverka i lagstridighandling" . . . kan enligt verkel uppfällas som vilseledande och alllförvag. Verkel anser atl följande formulering är den nalurliga. "Revisorskall inte genom rådgivning eller annal aktivi arbele medverka i lagstridighandling . . . ." i lan: anser liksomstyrgruppens ledamoi , alt de två sisla meningarna i deniredje regeln skall ulgå ur arbelsgruppens förslag. Lokala skattemyndigheten i fögderi: LSMSbiträder ledamolen Engman-Nordins reservalion gällande den föreslagna tredjeetikregelns ivå sista meningar. Etl iakttagande av myndighelernas intresseninnebär ofta alt övriga intressenters räll tillvaratas på ell för dem, i varifall på längre sikl. 1979/80: 143 261 i Giileborgs och lim: Länssiyrelseninstämmer helt i förslagen enligt de Ivå försia punkterna, vilka innebär ellkonslaierande all revisom har plikter även mot allmänheten och del allmännasaml all han inom ramen för sill revisorsuppdrag skall verka för all detreviderade förelagd handlar lagenligt, lar hänsyn lill aklieägare. borgenärer,anslällda och övriga intressenter saml även i övrigt iakllar god affärssed. När del gäller ulformningen av den iredje regelnansluter sig lill vad reservanten anfört. Begreppel"handling som uppenbarligen innebär kringgående av lag" är alllförvagt. Arbetsgruppen har anförl all regeln endasl lar sikle på uppenbarafall, dvs. läll som vid etl förnLifligi belraklelsesäll framslår som eltkringgående av lag. Ullryckel 'Törnuftigl belraklelsesäll" har säkerligenolika innebörd för olika människor, vilkel i sin lur bidrar lill all i än högregrad göra innebörden av regeln oklar. Reservanten har föreslagit enannan lydelse av den Iredje regeln. Länssiyrelsen ansluier sig lilldella förslag. i Miilmöhiis lan: regler förrevisorer bör i lämplig form inlagas i revisorsförordningen. FAR: FARs gällande regler för god revisorssed har den 21februari 1977 faslslällls av föreningsslämman. som del lillkommer atl beslutaom ändringar i dem. Föreningens slyrelse, som har atl avge yttranden i avmyndigheler remillerade ärenden, kan sålunda ej på egen hand genomföra ändringari reglerna. Innebörden av arbelsgruppens förslag är i många avseendensjälvklarheler. Slyrelsen avser emellerlid alt för beslul vid föreningens årsstämmaframlägga förslag om kompletteringar av reglerna enligt följande;