prop · G303110 · 1979-12-31 00:00:00 — a. malerialleknisk forskning som är av belydelse för allaträindustrins delbranscher. En samordning ger även möjlighet att integreramarknads- och informationskompetens med övrig verksamhel. exempelvis genom ensamverkan med . Den övergripande verksamheten, bl.a. norm-och slandardiseringsarbelet, får större tyngd i en gemensam organisation. Det förslag lill samordning av FoU-verksamheten som STUpresenterat för de berörda branscherna bör enligt STU även skapa förutsållningarför ökade satsningar från STUs sida på separata, mer förelagsspecifika ulvecklingsprojektav långsiktig, strategisk belydelse för branschen. STU har i sitt förslag också exemplifierat uppläggningenav ett gemensamt ramprogram, vars huvudindelning är: Värdehöjandeproduktionsteknik - ny leknik 3.2 Förslag till träteknisk utvecklingsenhet i Skellefteå.Ds B 1978:14. Den särskilda utredaren (riksdagsledamoten )med uppdrag att utreda frågan om lokalisering av ny verksamhel lillVästerbottens län har i elt delbetänkande 1978 föreslagil, atl en Irälekniskutvecklingsenhet inrättas i . Som motiv för förslaget anförs bl. a. dels att den ökandekonkurrensen om råvaran medför behov av satsningar på vidareförädling, dels attden träbearbetande induslrin står inför behovet av en omfattande industriellförnyelse i fråga om arbetsprocesser, produklförnyelse, egenskapsförbättringarhos malerialel m.m. Inför dessa behov slår branschen illa med avseendepå resurser för FoU. Del framhålls särskilt att träindustrins förädlingsnivå ärlåg i de norriändska länen och alt de särskilt goda egenskaperna hos dennorrländska skogsråvaran ej utnyttjas i tillräcklig grad genom vidareförädling. Avstånden är långa till befintliga branschforskningsinstituloch utvecklingscenlra. Mot denna bakgrund föreslås alt resurser skapas för ennödvändig metod- och produktutveckling bland de norrländska träföretagen. Som yllerligare ett motiv anförs, alt en irälekniskhögskoleutbildning underställd högskolan i skulle lokaliseras tillSkellefteå med start . Förslaget hade utformats av "Arbelsgruppen förträteknisk utbildning i "', tillsatt av högskoleregion. Utredaren framhåller att en god FoU-anknytning är av stor viklför utbildningens kvalitet. Vidare föreslår utredaren att utbildningen samordnassåväl lokal- och uibildningsmässigt som administrativt med den yrkeslekniska högskoleulbildningen- YTH - med inriktning mol träleknik som redan är etablerad i . Den trätekniska ulvecklingsenhelens verksamhel skulle inriklaspå huvudområdena produklförnyelse, produktionsmelodik, utvecklingsprovningoch avverkningsieknik. 1979/80:110 32 I fråga om organisationen anför utredaren: "Den föreslagna irätekniska utvecklingsenhelen kanunder uppbyggnadsliden inrymmas i Stiftelsen Industriellt Utvecklingscentrum i övreNorrland - lUC. I sladgarna anges sum lUCs huvudsakliga uppgifl alterbjuda tjänster inom produktutvecklingsområdet, i försia hand till debefintliga mindre och medelslura företagen i och Nurrbotlens län.1 delta syfle stadgas all lUC skall tillhandahålla tekniska och personellaresurser för marknadsanalys, kunstruktiuns- och beräkningsarbete, provning, kva-litetskuntrolloch utbildning. lUC skall även bevaka del forsknings- och utvecklingsarbete somär av inlresse för verksamhelen. lUC har ca 40 anställda. Denhittillsvarande verksamhelen har haft en verkstads- och maskinteknisk inrikininguch karaktäriseras av ä ena sidan lekniska ijänsler som maskinkonstruktion, reglerteknik,provning uch kvalitetsstyrning nch å andra sidan ijänster beslående avföretagsservice. lUC har därför goda kunskaper och erfarenheter om helaproduktutvecklingsproblematiken. Av särskilt intresse är atl lUC tillfördesutrustning för fönslerprovning uch därvid inrättade en träteknisk avdelning somför närvarande sysselsätter två personer. En uividgning av lUCs verksamhelsområde till alt även nmfatladet trätekniska arbetsfältet skulle ge värdefulla samverkansmöjligheler med denföreslagna högskoleutbildningen i form av utbyle av lärar- och utveck-lingspersunal,lillgång lill bibliolek uch maskinell utrustning vid laburatori-er. provningar,examensarbeten elc. Den redan befintliga YTH-utbildningen, den kommandeträtekniska högskuleutbidningen i uch den skugliga fakulteten vidlantbruksuniversitetet (tidigare skogshögskulan) i utgör följaklligenutmärkta inslag i den "Irämiljö" i vilken den trätekniskautvecklingsenheten skulle kumma alt verka."" 1 fråga um persunal och lokaler anförs att "den föreslagna enhelen inryms i en redan uppbyggd organisalionmed tillgång till administration, bibliotek, basulruslning, viss kompetens inomträleknik etc." Kostnadsberäkning Mkr Nybyggnad av träverkstad I 000 m-x3-4 000 kr 4,0 Maskiner och inventarier 2,0 (Full kustnadstäckning under en 3-ärsperiod) Informalion 0,5 1979/80: 110 33 Under de ire försia åren skulle personalstyrkan successiviöka lill 12 anslällda. så att perioden som helhel omfattade 25 manår. I fråga om invesleringar i lukaler och ulrusining,driftskostnader uch finansiering anför utredaren följande: Uppbyggnaden av en träteknisk enhet förutsätternybyggnation av en verkstadslokal om ca I 000 m' med både laburations- och konlorsutrym-mensaml inköp av maskinutrustning. Prujeklels tulala kostnaderum ca vilkelinkluderar investeringar och de tre första årens verksamhel, avses attfinansieras i första hand med medel via ""Utredningen om Inkaliseringav ny verksamhel till Väster-bullens län"". Genom att tillskjutamedel som medger full kustnadstäckning under enhetens tre försia verksamhetsårskapas andrum för att lugnt och melodiskt bygga upp en kompetens och utvecklaen profil inum del trätekniska kunnandet. Resursuppbyggnaden och verksamhetsinriktningen skallanpassas till STUs pågående Trälekniska utredning. Därmed säkerställs den Irätekniskaenhetens framtida lillgång lili kollektiva medel. Fr. u. m. del fjärde verkamhetsåret vänlas därför den Irätekniskaenheten kunna finansieras ungefär enligt följande: 40%genum helstalliga uch kollektiva FuU-medel genum branschens kollekliva FoU-medel Organisationskummittén har gått igenom föreliggande dokumeniationrörande den föreslagna utvecklingsenheten, lUC, organisationen av kollektiv irälekniskFuU m. m. och därutöver inhämlal synpunkter på utvecklingsenhetens inrikining,omfattning, urganisation, finansiering m.m. genom intervjuer och sammanträdenmed olika berörda parter. Kommittén har också umbell olika branschorganisalioneri norrlandslänen alt diskutera och framlägga synpunkter på en trätekniskutvecklingsenhet vid inlerna möten. Synpunkter har sålunda inhämtats bl. Tekniska högskolan i samt YTH iSkellefteå Utvecklingsfonderna i Nurrbotlens, , Västernurrlandsoch Ledningen för den trätekniska enheten vid lUC Svenska Sågverks- uch , AB Sågverksintres-senlersaml Sågverks- uch Trävaruexportföreningar i övre och nedre norr-land Representanter för nurrlandskretsarna avSnickeriindustriernas jämte represenlanler för möbelindustrin iregionen Företag inom skivinduslrin uch irähusindustrin i regiunen Svenska Träforskningsinslitutet uch Träförädlingsbyrån 1979/80: 110 34 4.2 Synpunkter på verksamheten Uppfattningarna hos berörda parter om indusirins behov avträteknisk FuU och inriktningen av en träteknisk utvecklingsenhet stämmer välöverens. Från Sågverksintressenler, Sågverks- uchTrävaruexportföreningarna, snickeri- uch möbelinduslrin samt intervjuadeförelag inom skivinduslrin och Irähusindustrin anges, atl enheten bör umfatlateknisk infor-matiun, marknadsinformation, service och tillämpad FoU. I begreppet service ingår informationstjänster, tekniska Ijänster,konsultverksamhet och företagsinriktad utbildning i furm av kurser uch kunfe-renser. Kunsultverksamheten bör till väsentlig del inriktas påproduktutveckling. I fråga om tillämpad FuU anges såväl produktions- som prudukttek-niskforskning som angelägen. Från snickeri- och möbelindustrin, som utvecklat etlspecificerat program, framhålls bl.a. ulvecklingen av kumpunenler som en vikligdel av FuU-verksamheten. Maierial- uch produktprovningar anses vara en av deviktigaste uppgifterna i fråga om teknisk service. Som ett annal huvudområdeanges medverkan lill utveckling av träbearbetningsmaskiner och numeriskt styrdutrustning. Svenska Träforskningsinslitutets avdelning Träteknik angersom lämpliga områden för utvecklingsenhelen bl. - biträde till induslrinmed analyser och ulökade kunskaper i frågor, sum berör timmerråvaran - förutsätlningsanalysernch teknikutveckling, inum nmrådel inrrvirkes-behandling nch vidareförädling, l.ex.komponeniiillverkning uch kvali-letssurlering - medverkan i utvecklingen av samansatta träprodukter som limlrä, plywoodbalkar, snickerikomponenter m. m. Utvecklingsfonden i anser del väsenlliglalt resurserna ges hög kvalitet uch all man bör begränsa verksamheten tillvissa specialområden, inom vilka utvecklingsenheten kan arbeta med egna resurser.Som allmän inrikining anges produkt- och metudutveckling med slark anknytningtill företagen. Av intervjuer med nlika organisaiioner, framgår, att utvecklingsenhelen kan fylla en viktig kontaktskapande uchförmedlande funktinn med avseende på informalion. leknisk experlis m.m. och härigenumföra FoU-verksamheten närmare förelagen. SSTEF och regionens sågverks- och irävaruexportföreningarhar liksom Träinduslriförbundel betonat, att en regional utvecklingsenhet ejfår innebära en splittring av FoU-reurserna varför en samordning av inriktningoch verksamhet mellan befintliga FoU-organ och utvecklingenhcien är nödvändig.Utvecklingsfonden i anser, all en resursspridning inom enhelentill hela trälekniska området och till andra funklioner än teknik medförsplittring och försvagning av resurserna. Från SSTEF och regionens sågverks- och irävaruexportföreningaruttalas, atl - i det fall kollekliva forskningsmedel skall delfinansieraverksamheten - enhelen bör underslällas STFI i men förläggas tilloch 1979/80: 110 35 samordnas med lUC så atl lUCs tekniska kumpelens kanutnyttjas och administrativt dubbelarbete undvikas. De regionalarepresentanterna för snickeri- uch möbelindustri finner del dock naluriigt altenheten knyts fastare lill den redan inrättade träavdelningen vid lUC. De nämnda parterna förutsätter atl organisatiunen medger regiunaltinflytande i fråga nm planering nch drift av verksamhelen. I fråga nm den långsiktiga finansieringen av verksamhetenföreligger principiellt möjligheter lill grundläggande finansiering med kullektivaFoU-inedel. slatliga regiunala stödmedel, stöd från landsting och kummuner samlavgifter (självfinansiering). Härtill har nämnls möjlighet till kumplel-terandefinansiering genom - särskilda medelfrån STU för underlättande av upphandling av fursk-ningsuppdrag eller kunsulltjänstermed avseende på mindre företag - medel ur Norrlandsfunden Med avseende på de grundläggande finansieringsformernaanser kommittén atl frågan um evenluella regionalpolitiska stödmedel liggerutanför kommilléns arbetsumråde. I fråga om kollektiva FoU-medel anser berördaparter atl en särskild avgift från de norrländska förelagen och lika tillskottfrån STU för finansiering av utvecklingsenheten ej är en framkomlig väg. De kullekliva medlen skulle därmed få tillskjutas från decentralt insamlade medlen för de ulika FuU-nrganens verksamhet. Frånsågverkens branschurganisatinn, SSTEF, understryks all FoU-arbetel i så fall måslevara av allmänt inlresse. att det ej utföres på annat håll och atl en splittringav resurserna ej får ske. I fråga um kortsiktig finansiering förutsätier kommittén slatligabidrag för invesleringar i lokaler och ulrusining. För finansiering av driften föreliggerförulom ovannämnda finansieringsmöjligheter en utfästelse från Skellefteåkommun om ett bidrag på 0.5 MKr/år under åtminslone de två försia åren. Den Ångslrömska utredningen förutsatte, all det förslagrörande iräleknisk utbildning i , som utarbetats inom högskuleregiunskulle genumföras så alt utbildningen på ell fruktbärande säll kunde kopplastill den yrkeslekniska högskoleutbildningen och en Iräleknisk FuU-enhel iSkellefteå. har i PM från september 1979angivit, att en del av utbildningen bör kunna förläggas till . Från tekniska högskulan i , under vilken den trälekniskahögskoleulbildningen sorterar, anförs emellertid att en direkt utlukaliseringskulle medföra olägenheter i fiera avseenden. Risk föreligger för alt kvalitén på undervisningen sjunkervid en utlukalisering genom sämre tillgång till lärare, forskare, lokaler, ulrustningoch lärnmedel. Personalens kontakter med industrin inom regiunen sumhelhet skulle också fungera bättre nm undervisningen är knncentrerad tillhögskulan. Samma synpunkier läggs på personalens fortbildningsmöjligheter. Det föreligger enligt högskolan risk för atl färre eleverskulle söka sig lill en utbildning sum är splittrad på två urler. Splittringenskulle uckså kunna medföra sämre ekonnmiska nch snciala studieförhållanden föreleverna. 1979/80:110 36 Högskulan kan dock tänka sig att förlägga vissa specialinriktadeexamenskurser lill , men kan i så fall ej garantera anlalet elever. Vissa examensarbeten med handledning från den trälekniska utvecklingsenhelenskulle också kunna genumföras i . Högskulan anser atl intressanta samarbetsmöjligheter på FoU-umrådeikan erbjudas i framliden. Möjligheterna till samverkan inom FoU och utbildningökar um den trälekniska enhelen erhåller en tekniskl kvalificerad utrustning. Härigenumses det ur samarbetssynpunkl pusitivl um en lokalmässig anknylning görs mellan YTHi och den trälekniska enheten. Regiunslyrelsen för högskuleregiun uttalar sum sinmening atl planeringsarbelel för den trätekniska utbildningen bör bedrivas på eltsådanl sätt alt det möjliggör ell utnyttjande av resurserna vid en eventuellttillkommande Iräleknisk utvecklingsenhet i . Delta innebär, ienlighet med siatsmakternas intentioner, alt delar av utbildningen bör kunnaförläggas till . finner del ur flera synpunkterlämpligt att ett regionalt centrum för träleknik skapas för atl i huvudsak beijänade fyra norrlandslänen men också inom vissa områden driva verksamhel av intresseför träindustrin i hela landel. Under förutsättning av lillräcklig samordningi fråga om inriktning och resursanvändning med den centrala, i huvudsak iStockholm bedrivna FoU-verksamhelen, bör en regional enhet ha särskilt godaförutsättningar atl ge regionens företag service i fråga nm produktutvecklingoch tekniska tjänster och att bedriva sådan målinriktad FoU-verksamhel somregionens förelag finner särskilt angelägen. Den regionala enhelen bör också kunna spela en viklig rollsom förmedlande länk mellan förelagen nch FoU-institulen. I denna roll kan denregionala enheten förmedla teknisk och marknadsmässig informalion och FnU-resultatav betydelse för förelagens produktutveckling nch därutöver förmedla expertisoch kunskaper, som svarar mot behoven i regionens nlika företag. industriella miljö med en starkt expnrtinrikladverkstadsindustri bör ge förulsältningar för överföring av produktionstekniskakunskaper lill den iräbearbetande industrin och för expnrtinriklad vidareförädlingav träindustrins basprndukler. Verksamheten föreslås inriktad på följande huvudprngram 1979/80: 110 37 5.2.1 Inforinations- och konlaklverksamhel Med informatinn avses här teknisk FoU-infurmalion, infnrmatinnom prndukter uch marknader saml företagsinriktad utbildning. Med avseende på leknisk FnU-infurmaliun bör informaliunsverksamhe-teninriklas på all göra centralt sammanställd informatinn um FuU-verk-samhelen iSverige och utlandet samt FnU-rappurler mer direkt tillgängliga uch praktiskt användbarai indusirins utvecklingsarbete. Även i fråga nm infurmalion nm prndukter och marknader börden regiunala enhelen i huvudsak fungera som etl förelagsnära led i den tilltänktagemensamma FnU-sliftelsens infurmaliunsverksamhet. Det kan emellertid uckså bli fråga nm service i furm av behuvsanalysernch marknadsundersökningar för enskilda förelag. I sädana fall förutsätts den trälekniskautvecklingsenheten fungera sum kuntakturgan mellan å ena sidan industrin nch åandra sidan FuU-urgan samt företag eller nrgani-salioner med inriktning på uch kumpelensinum nmrådel marknads- uch pruduktinformatiun. Samverkan bör kunna elableras på det regionala planetmellan iräulvecklingsenheten uch T räinfnrmation AB. Träutvecklingsenhelens uppgift sum kuntaklorgan framkommerej endast inom infnrmatinnsumrådel utan också med avseende på övriga pru-gram.Så t. ex. behöver en uppsökande verksamhet inum vilken företagen görsuppmärksamma på de fördelar, som de kan vinna på alt delta i det kullektiva FoU-arbeteleller utnyttja speciella tjänster från utvecklingsenhelen eller cenirala FnU-nrgan. En annan lyp av uppsökande verksamhet är behuvsanalyserför regionens träindustri, delbranscher eller företag med avseende på prnduktul-veckling.produklinnsteknisk utveckling, vidareförädling, utbildning m. m. Kontaktverksamheten bedöms uckså vara av belydelse då detgäller att ställa de rätia resurserna lill ell förelags förfogande. Med den kännedumum förelagens akluella prublem nch den kumpelens, sum slår lill buds på olikahåll kan utvecklingsenhelen fylla en uppgift för urval av projektledare ellerspecialister för tekniska utvecklingsprojekt eller tekniska rådgivare inomspeciella områden. I fråga um företagsinriktad utbildning bör programmet utfnrmasmer detaljerat efter behovsanalyser, så all den kan riktas mol de mesl aktuellauch betydelsefulla umrådena. Kravet på behovsinriktad utbildning medförsannolikl alt utbildningen lill viss del får drivas med hjälp av externa krafter. Utbildningen förutsätts ske i form av kurser, knnferenser nchlemadagar vid enheten nch ute i regiunen. Det bör nckså finnas möjlighet att knmbine-raden förelagsinriktade ulbildningen med den utbildning, sum kan kumma attbedrivas för tekniska högskulan nch den yrkeslekniska högskuleutbild-ningen. Ulbildningenbör ske i samverkan med Utvecklingsfnnderna, Utbildningsenheten för de fyra nnrdligastelänen och SIFU. 1 samband med ulbildningen bör uckså nämnas, atl vissapersonalkategorier kan ges möjlighet lill iräning uch vidareulveckling i fråganm pru-duktulveckling inklusive prnvning av material, delkonstrukliuner och pru-inlyperi samband med de prnduktutvecklingsprojekt, som enhelen förutsätts driva på kunsultbasis.En del av denna arbetsorienterade utbildning kunde förläggas till respektiveföretag medan en del kunde genomföras vid utvecklingsenheten med utnyttjande avdess laboratorie- och provningsutrustning. 1979/80:110 38 Provning kan dels utgöra ett led i en träteknisk FoU-uppgiftdels ske i form av löpande provning av egenskaper hus material uch produkler eflerett utarbetat och fastställt piovningsprogram. Den förslnämnda typen av prnvning,som är inlegrerad i en fursknings- eller utvecklingsuppgift kräver speciellinsikt i fråga om ändamålet med provningen, provningsmetodik uch analys avutfallet. Utvecklingsenheten kan i viss utsträckning komma att ulföra denna typav provningar i samband med produktutvecklingsuppgifter för olika förelag uch sumsärskilda FnU-uppgifter - l.ex. inom komponentområdet i samråd och samverkanmed cenirala FoU-organ. Redan nu utförs pruvningar vid lUC av fönster uchytterdörrar med avseende på lufttäthet, regntäthet och säkerhet mot vindlast. lUCsirätekniska grupp har uckså utfört täthetspruvning av byggnader och medverkatvid utveckling av provmetoder och provutruslning. Verksamheten bör i ett första steg kunna vidgas lill alt nmfatlaandra egenskaper som belastningsförmågu, formsiabilitei, värmeisnlering, Ijud-isulering,brandsäkerhet iii. Pä sikl bör ytterligare prndukter kunna tas med i denlöpande pruvnings-verksamheten. Del är också möjligt all kumplettera verksamhelenmed viss provning av bearbelningsmaskiner uch annan iräleknisk utrustning. Organisatiunskommitién ser provningsverksamheten som enväsentlig uppgift för utvecklingsenheten men vill understryka behovet av samordningmed övriga FoU-organ i fråga nm inriktning uch utnyttjande av kumpelens nchresurser. Knmmittén förutsätier nckså att enheten undersöker behuvetav och möjligheterna lill samverkan med statens pruvningsanstall. Reginnens träindustri lägger slur vikl vid detlaprogramområde. Utvecklingsenheten kan stå lill industrins ijänst pä flerasätt, l.ex. genom regional service med avseende pä selektiva och användaranpassadeFoU-rappnrler saml infurmalion om nya produkler som underlag för förelagensproduktutveckling (prugramumråde I sid. 17) konlakler ifråga nm behnvs- och marknadsundersökningar samt produktinformation till pulentiellakunder (prugramumråde I sid. 17) kulleklivt FoU-arbeleinom utvecklingsenheten och i styrgrupper fram till företagsspecifik nivå(programområde 4 sid. 17) biträde tillenskilda förelag i deras pruduklulvecklingsarbete Det sisinämnda nmrådel innebär en knnsuliverksamhel suminriktas på problemanalys, teknisk rådgivning för lösning av speciella prnblemeller medverkan i samtliga eller flera faser av pruduklulvecklingen. Tjänsternakan sålunda omfalta prnjekladminislralinn, prnjektledning eller annan medverkani prnduktutvecklingsprojekt, prnvning av material, delknn-slrukliuner nch prnlotyper,utveckling av pruvningsprogram för företagens produktion (kvalitetskontrulll, prnvningav O-serier och löpande prnvning enligt prugramumråde 2 sid. 17. Servicen kan också bestå av atl enhelen ställer labnratorie-och verkstadskapacitet jämle erforderlig arbetsledning lill förelagens fört"ugande. Utvecklingsenheten bör också ha lillgång lill kunskaper,som medger service i fråga om mönsterskydd och patent. Ett grundläggande krav är slutligen, atlutvecklingsenheten kan bilräda företagen i frågor som gäller svenska och utländskanormer och standards och produktkrav i övrigt. 1979/80: 110 39 Utvecklingsenheten torde knappasl kunna dimensioneras fören egen, allsidig teknisk service inom samtliga prnduktumråden. I sin egenskapav kontaktorgan kan den regionala enheten emellertid medverka till alt expertisställs till förfogande från högsknlnr, FoU-nrgan och konsullföretag. Underhandtorde en regional profil utvecklas med avseende på de mesl angelägnakompetensbehoven. De värdemässigt mest väsentliga områdena förproduktutveckling syns vara övergång från lågförädlade produkter till merförädlade nch marknadsanpassade byggnads- och snickerikomponenter för exportoch hemmamarknad. 5.2.4 Forsknings- och utvecklingsverksamhet FnU-prngrammets slutliga ulfnrmning bör beslutas av prugramstyrelsenför den samlade FnU-verksamhelen. Prugrammet förutsätts växa fram ochgenomföras i samverkan mellan programstyrelsen och representanter för regionensindustri. Urvalet av lämpliga FoU-umråden för den regionala verksamhelenbör kopplas lill företagens behov av nch önskemål om bättre ulnytljande av (dennorrländska) råvaran, vidareförädling och produktutveckling. 1 avsnittet Produktutveckling angavs utveckling avbyggnads- nch snickerikomponenler för export och hemmamarknad som devärdemässigt viktigaste områdena för vidareförädling. Del kollektiva FoU-arbelel på komponenlområdel omfattar bl.a.optimering av den totala prncessen från råvara till knmponenl saml utvecklingav delområden inom denna process. Av särskilt intresse för utvecklingsenheteni bör vara: Optimering av processen med hänsyn till bästatillvaratagandet av kom-ponenlråvaran. Speciella problem inom sågverken med hänsyn lillbehandlingen av komponentråvaran. Speciell torkning och konditionering saml förädling avkomponentråvaran genom olika kombinationer av lekniker som exaktkapning, skarv-ning,limning, ytbehandling, impregnering etc. Trämanufakturteknisk bearbelning till komponenter och produkler. Inom delta vida fäll bör den regionala utvecklingsenheleni samråd med cenirala FoU-organ avgränsa några målinriklade områden med hänsyn lillbehoven inom regionen, centralt bedriven verksamhet nch önskvärd utveckling avden egna kompeiensen. Ett närliggande område av intresse synes vara utvecklingav meloder och lekniker för träbearbetning.