prop · G30388 · 1979-12-31 00:00:00 — Åven selt i ett inlernalionellt perspektiv finns därföranledning atl satsa på eU SIFU i utveckling. mot denna bakgmnd analyserar kommittén i det följande för- och nackdelar medSIFU:s nuvarande organisation varvid tre alternativa slällningslagandenbelyses; nämligen ett bibehållande av nuvarande organisation, en återgång tilletl SIFU som självsländig myndighet och slulligen en övergång till ensjälvsländig, fristående organisation vid sidan av myndighetsformen. 4.2Fördelar och nackdelar med nuvarande organisationsform Framtill utgjorde SIFU en egen myndighet direkt underställdregeringen - industridepartementet. Därefter ingår SIFU som en enhet i SIND.Riksdagen fattade principbeslul härom (prop. 1973:41, NU 1973:54, rskr1973:225). 1973:41 angående industripolitisk verksorganisaiion m. m., som behandlarbl.a. SIFU:s roll i relalion till det föreslagna indusiriverkel, anförföredragande statsrådet som moliv lill integrationen med SIND del stora behovetav nära samordning mellan SIFU och SIND. Treområden utpekades som särskilt vikligta i detta sammanhang: - samverkan mellan SIFU:sutbildningsverksamhet och företagareföreningarna (numera de regionalautvecklingsfonderna), - kopplingen mellan SIND:sutredande verksamhet och SIFU (SIFU:s kurser skulle därvid nyttiggöra deninformation som kommer fram i de industripoliliska utredningarna), - samverkan mellan de särskildabranschprogrammen hos SIND, i vilka bl. a. utbildningsinsatser ulgör viktigakomponenter, och SIFU. Denärmare formerna för SIFU:s integration i SIND behandlades av våren1974. godkände då riktlinjer för kursverksamheten vid SIND (prop.1974: 47, NU 1974: 35, rskr 1974: 227). Enligt dessa skulle bl. a. följandegälla: - Den operativa verkamhelen, dvs.planering, produktion och genomförande av SIFU-tjänslerna skulle hållas sammani en enhel med stor självständighet. - De övergripande styrnings-,samordnings- och planeringsfrågorna för SIFU-verksamheten skulle föras överlill SlND:s industriavdelning i den mån det gällde programformulerande ochprogramslyrande uppgifter. - SIFU:s uppgifter inombranschutbildningsprogrammen skulle föras över till industriavdelningen ochinordnas i de särskilda branschprogrammen. - En viss samordning skulle görasav de administrativa resursema genom överföring av uppgifter från SIFU lillSIND:s administrativa byrå. - Huvuddelen av SIFU:slaboratorie- och försöksverksamhel skulle föras över till andra huvudmän. Prop.1979/80:88 42 - SIFU:s filialkontor skulle t. v. kvarstå iorganisationen. (De har seder mera överförts till de regionala utvecklingsfonderna fr. o. m. ). Vid en bedömning av fördelar och nackdelar med nuvarandeorganisation bör hänsyn las även fill de yttre faktorer som uigjordeförutsättningarna för integrationen i SIND. - SIFUorganiserades i verket som en enhet med slor självständighet, - SIFU omfattadesalltjämt av det statliga regelsystemet, - SIFU behöll sintidigare anslagskonstruklion med anslag i programtermer enligt sedvanligmodell för en s. k. uppdragsmyndighel, - SIFU behöll ochutvecklade sina lidigare planeringsinslmment och planeringsrutiner, - SIFU behölllill stor del sin serviceorganisation, - SIFU stannadekvar i sina tidigare lokaler. Sammanfattningsvis innebär del sagda attintegrationen inle var avsedd att ledatill en tolal sammansmältning av SIND och SIFU. I det följande diskuteras den nuvarande organisationen medulgångspunkt i fyra faklorer: De allmännamålen för integrationen SIND-SIFU Denövergripande styrningen av SIFU och intressenternas medverkan Denadministrativa integrationen i SIND Att statlig verksamhet bedrivs i myndighetsform ärmotiverat framför allt då behoven atl styra verksamheten är särskill sloraeller rättssäkerhelskraven på verksamhelen är högl ställda. Många av de reglersom myndigheterna har att rätta sig efler har skapats för all garantera oväldoch objektivitet hos myndighetsutövande organ med dömande, föreskrivande ellerkontrollerande uppgifter. SIFU:s verksamhet innebär ingen myndighetsutövning. Denbestår i stället av service till företagen och bedrivs med vissa modifikationerpå affärsmässiga villkor i konkurrens med andra utbildningsorgan. Detta medföratl de regler som har skapals för myndigheter av helt annan karaktär än SIFU:softa utgör onödiga hinder i SlFU:s verksamhet. Följande nackdelar kan särskilt framhållas: - Myndighetsformenförsvårar möjlighelerna till ökat samarbele med och intresse för SlFU:sverksamhet hos näringslivet och dess organisationer. En myndighet uppfattasofla - med rätt eller orätt - som representant för onödig byråkrati samttungroddhet. Sålunda har näringslivets organisationer i olika sammanhang anförlalt SIFU bör ges en mer flexibel organisationsform än myndighelsformen.Förtroendet hos och samverkan med näringslivet är en grundförutsättning förSIFU:s existens. Företagens och deras organisationers uppfattning iorganisationsfrågan är därför av slor betydelse. - Regeringsformensregler om förtjänst (anlalel anställningsår i offenllig tjänst) som en viktig befordringsgrundvid tjänstetillsättningar saml besvärsrätten i sådana ärenden liksom dekomplicerade slalliga löne-och personaladministraliva systemen försvårar förSIFU att uppnå en flexibel och effektiv organisation. SIFU har således intesamma frihel som ell privaträttsligt organ vid personalrekrytering ochbefordran; Prop.1979/80:88 43 löneutrymmet är generellt selt mer begränsal,besvärsrällen kan medföra långvariga tillsättningsärenden osv. - deltaljerade regler ochsyslem för den ekonomiad ministrativa verksamheten utgör ett tidsmässigt hinder för SIFU och hämmar resultatinriktad effektivitet och produktivitet. Följande fördelar kan sägas vara förknippade medmyndighetsformen: - Myndighelsformenkan bäst motsvara krav på saklighet och avsaknad av privat-kommersiellaintressen vid framtagning och genomförande av kurser. - Personalensanställningstrygghet är allmänl sett slörre i en statlig myndighet än i andraverksamheler på arbelsmarknaden. De grundläggande arbelsrättsliga reglerna ärvisserligen numera i slorl desamma inom hela arbelsmarknaden menomplaceringsmöjlighelerna är bättre inom den statliga sektorn. Detta är enföljd av det koncernlänkande som i dessa sammanhang numera finns inom statenoch i första hand inom ansvarsområdet för statens personalnämnd (SPN). Enliglomplaceringsförordningen (1974: 1006) betraktas statliga myndigheter m.fl. somen arbetsgivare i omplaceringsärenden, vilkel ger SPN stora möjligheler attlösa omplaceringsärenden på etl för personalen godtagbart sätl. Omplaceringstrygghetenär givelvis av särskild betydelse i delta fall med hänsyn till den föreslåendeomlokaliseringen av SIFU. Sammanfattningsvis innebär det ovan sagda emellertidall nackdelarna enligt kommitténs mening överväger fördelarna för SIFU atlbedriva sin verksamhet i myndighetsform. 4.2.2 De allmänna målen för integrationen SINDSIFU Del övergripande målet för SIFU:s integration i SIND varatl SIFU skulle kunna knyla an till ett störte industripolitiskt sammanhang.Detta mål har delvis uppnåtts som SIFU har behållit en stor självständighet.Della lalar å ena sidan för elt bibehållande av nuvarande organisation. Åandra sidan lorde detta mål kunna nås även om SIFU:s formella bindning tillSIND upphör. Vidare har inlegrationsmålen i mer konkreta frågoruppnåtts endasi i begränsad omfattning. Detla gäller t. ex.: - kopplingenmellan SIFU och den utredande verksamheten vid SIND. På denna punkl harrelativt lilel uppnålts. Anledningen till detla är närmast att SlND:sindustripolitiska planering sker i relativt övergripande termer med fåkonkrela beröringspunkter med SIFU, - samverkanmellan SIFU och SIND:s särskilda branschprogram. I viss utsträckning har SIFUanlitats för denna verksamhel, men sannolikl i betydligt mindre grad än vad somursprungligen torde ha varil avsett, - organisalionen av de övergripande styrnings-,samordnings- och plane ringsfrågorna. Den programformulering och programstyrning som SIND:s industriavdelning skulle ombesörja åt SIFU har ej kommit stånd. Däremot har SIFU fullgjort uppgifler inom del allmänna utbild nings- och företagsserviceprogrammets ram ål industriavdelningen. Kommittén har därför uppfattningen att de allmänna målen för integra tionen av SIFU i SIND endast delvis har uppnåtts. Detta innebär dock inte alt den nuvarande organisationen enbarl av det skälet bör ersättas. 4.2.3 Den övergripande styrningen av SIFU ochintressenternas medver kan I samband med atl SIFU integrerades i SIND upphörde SIFU:segen Prop.1979/80:88 44 I stället knöls lill SIFU-verksamheten etlrådgivande organ -rådel för företagsutveckling. Besluten i principiella och strategiska frågor, liksom iandra frågor rörande SIFU-verksamheten, fattas sålunda inle av rådel ulan avSlND:s slyrelse. Den nuvarande formen för den övergripande styrningen har iviss omfattning lett till att: - SIFU-verksamhetenhar "förlorat posiUon" (frän aU ha varit en självständig myndighetmed egen styrelse är SIFU nu en del av elt större induslripoltiskt komplex inomen annan myndighet), - verksledningenendast i relaUvt begränsad omfattning har kunnat ägna intresse åt SIFU (dettaär främst en följd av atl SIFU-verksamheten innehåller förhållandevis färreinslag av strategisk planering etc, än de övriga verksamhetsgrenarna inom SIND), - SIFU:s direklakontakytor mol näringslivel och andra organisationer troligen har minskal. På denna punkt kan sägas all nackdelarna med nuvarandeorganisation sannolikl överväger. Det är dock viktigt aU framhålla allstatsmakterna underströk att SIFU skulle ha stor självständighet, vilkel kan haletl till en kluven inställning hos SIND:s ledning i fråga om styrningen avSIFU. Slutsatserna i delta avseende ger vid handen all del finnsskäl all pröva en annan organisationsform som kan skapa slörre möjligheler föravnämarna av SIFU:s Ijänsler att påverka, medverka i och ta etl större ansvarför verksamhetens utveckling. 4.2.4 Den administrativa integrationen i SIND I samband med integrationen överfördes sex tjänster frånSIFU till SIND:s administrativa byrå. I storl behöll dock SIFU sinserviceorganisation. Om man delar in den adminislraliva verksamheten i fyraområden -personal, service, ekonomi och planering - kan resultatet avintegrationen beskrivas på följande sätl: - Personal: Personalrapportering, löneadministration,personalbeslul, övergripande personaladministration och förhandlingsarbete har överta gits av SIND. - Service:Verksamhelen, som omfatlar intendentur, bibliotekstjänst och annan internservice, kvarstår helt hos SIFU. - Ekonomi: Denlöpande redovisningen och bokslutsarbetet har överlagils av SIND. Uppföljning,analyser etc. sköts av SIFU. - Planering:Verksamheten kvarslår och har vidareutvecklats hos SIFU. Detta innebär att SIFUombesörjer sin löpande planering av kurser elc. och upprättar även inlernbudgeloch anslagsframställning för sin verksamhel. Utvecklingen kan sägas ha letl till en administrativhybrid trots de tjänster som överfördes från SIFU till SIND. Frågan om en merrationell uppdelning av den adminislraliva verksamheten har kontinuerligtdiskulerals inom verkel. I samband med omlokaliseringen får del anses nödvändigtatt genomföra vissa ändringar av den administrativa verksamheten även inomnuvarande organisaiionsform. Sammanfattningsvis kan sägas att på det övergripandepersonaladministraliva områdel, främst då vad gäller förhandlingsarbete ochfrågor i anslutning till MBL, har sannolikt nuvarande organisation medförtrationa-lisenngsvinster. På de mera mtinbetonade områdena, som t.ex. löpande Prop.1979/80: 88 45 redovisning,är nuvarande organisation ej rationell. Problemen kan dock lösas inom ramen förmyndighelsformen. Någol skäl för en organisationsförändring enbart på grund avdenna fråga finns därför inte. Somtidigare har nämnls medför dock myndighelsformen som sådan betydande hinder fören rationell administration av en verksamhet som SIFU:s, som t.ex. kompliceradoch krånglig budgetprocess, osmidiga redovisningssystem och en hårt regelstyrdpersonaladministration. Detla är dock en följd av myndighetsformen som sådanoch har ej direkt att göra med att SIFU:s administrativa verksamhet delvisförts över lill SIND. Slutsatsen är dock att det inte finns något som talar motall man prövar en annan organisationsform för SIFU. I sammanhanget bör särskilluppmärksammas att den administrativa kopplingen till SIND av geografiska skälsannolikt måsle upphöra då SIFU har lokaliserats lill . Denna omständighettalar för att ompröva organisationsformen. Utredningsuppdragethar i väsentliga delar kommit all beslå av diskussioner och överläggningar medintressenlgrupperna om deras syn på Sl-FU:s organisation. Särskilt ingåendediskussioner har förts med företrädare för näringslivels organisationer,framför allt SAF, , och , men även förelrädare för ochSvenska företagares riksorganisation har deltagit. Överläggningarhar vidare förls med represenlanler för de fackliga centralorganisationerna,LO, TCO och /SR. Detsammanfattande intryckel från dessa överläggningar är atl intresseorganisationernaär positiva lill SIFU som utbildningsorgan men all SIFU bör brytas ut urmyndighetsorganisationen. Vid överläggningarna har också framkommit atlstiftelse kan vara en lämplig organisationsform för SIFU. I det sammanhangethar tagits upp frågan om enbart staten bör vara huvudman för en sådan stiftelseeller om staten och intresseorganisationerna bör vara gemensamma huvudmän. Vadgäller del sistnämnda alternativet har diskuterats tänkbarafinansieringsprinciper varvid förts fram alt . skulle vara etl tänkbartstiftelsekapital från resp. organisation. Staten i sin tur skulle bidra medetl större stiftelsekapital samt med årliga driflsbidrag. Slutligenhar organisationerna fått ta del av och lämnat synpunkter på utkast till avtalom bildande av en evenluell stiftelse och till stadgar för en sådan stiftelse. Ikapitel 4 har kommittén försökl att beskriva fördelar och nackdelar mednuvarande organisation av SIFU-verksamheten, främst med utgångspunkt i motivenbakom integrationen i SIND. Vidare har summariskt redogjorts för kommillénsöverläggningar med intresseorganisationerna om SIFU. Kommitténs slutsatser avdenna genomgång kan sammanfallas på följande sätt. SIFUsaknar numera helt inslag av det som kan sägas vara det karaktäristiska för enstatlig myndighel, s. k. myndighetsutövning. SIFU:s uppgift är allmänt settdensamma som andra, privaträtlsliga utbildningsorgans, nämligen att mot avgiftproducera och genomföra kurser. Prop.1979/80:88 46 öppna eller förelagsbeställda, dvs. ingen av kurserna ärobligatorisk för behörighet visst yrke eller viss examen i den meningen aUSIFU skulle ha exklusiv rätl alt vara kursarrangör. SIFU har således ingenmonopolställning som kräver särskild lillsyn. Vidare skall SIFU i princip varasjälvbärande, även om verksamhelen av särskilda skäl till viss grad är statligtbidragsfinansierad. Föratt fullgöra sin näringspolitiska uppgift måste SIFUständigt anpassa sin kursverksamhet till marknadens, framför alltsmåförelagens, krav och de fortlöpande förändringarna i samhället. För allkunna lyckas med delta krävs en flexibel organisation med smidiga beslutsprocesserför SIFU. gör att myndighelsformen. vilken är knulen eUviUomfattande och från effeklivilssynpunkt betungande regelkomplex, passarmindre väl för de verksamhetsbetingelser som gäller för SIFU. Ser man enbart till verksamhelens art ler sig såledesmyndighelsformen som mindre lämplig för SIFU. Den nuvarande organisalionen, sominnebär att SIFU från alt ha varil en egen självständig myndighel övergåll tillatt bli en del i annan myndighet, har enligl kommilléns uppfattning medfört slörrenackdelar än fördelar. De samordningsvinster i etl större näringspoliUsklperspektiv som var ett av målen för integrationen i SIND torde kunna uppnås iandra former. Kommittén förutsätter därvid att SIFU;s samverkan med SIND måstebeslå framöver oavselt om SIFU ingår som en del av verkel eller organiserassom ell fristående organ. SIFU:s roll som ett operativt industripolitisktinstrument och SIND:s roll som elt organ med bl.a. övergripande ansvar pämyndighelsplanet för induslrifrågor gör att ett fortsatt nära samarbeleframslår som naturligt och självklart. Belräffande de administrativa samordningsvinsterna somintegrationen i SIND har medfört bör understrykas alt dessa i allt väsentligllorde falla bort efter SIFU:s lokalisering lill . Det framstår som mindreeffekfivt att sköta personaladministration och redovisningsfrågor avseendeBoråsverksamheten i . Den påtagliga fördelen med myndighetsformen jämfört medvarje annan organisationsform finns enligl kommitténs uppfattning på det personalpolitiskaområdet. Kommittén har tidigare nämnt atl anställningstryggheten generellt settär störst i offenllig verksamhel. I praktiken torde dock skillnaden saknabetydelse, eftersom kommittén i sina förslag ulgår från ell fortsalt statligtengagemang och ansvar även vid en förändrad organisationsform. Av belydelse i sammanhanget, med hänsyn tillBorås-lokaliseringen, är emellertid de särskilda omlokaliseringsförmåner somgäller inom den statliga seklorn. Kommittén förutsätter dock att - om slalsmaklernagodkänner kommitténs förslag och dessa förverkligas före omlokaliseringen-personalens förmåner i detta avseende inte försämras. Sammantaget har kommittén kommit till uppfattningen attSIFU på ell mer effektivi sätt skulle kunna fullgöra sina uppgifler med enannan organisationsform än den nuvarande. Förutom de direkta nackdelarna ochavsaknaden av påtagliga fördelar med myndighelsformen som sådan talar följandeskäl för en omorganisation: - Ensjälvständig, mindre formbunden organisation ger större uirymme för inflytandefrån och samverkan med företagen och de organisationer som representerarintressenterna/kundkretsen. - En självständigorganisation har bättre fömtsättningar att genom styrelse eller andra internaorgan samarbeta på ell mer obundet sätt med 1979/80:88 47 intressenternapå avnämarsidan och med andra ulbildningsgivare. - En frislående organisation harstörre möjligheler till flexibelt handlande i fråga om överenskommelser omprojektsamverkan m. m. med intresseorganisationer, andra utbildningsorgan m.fl. - Av effektivitets- ochansvarsskäl är det önskvärl atl SIFU får en formelll självständig ledning somarbetar såväl med den långsikliga planeringen och utvecklingen som detpraktiska genomförandet av dessa planer. I den nuvarande organisationen styrs iprincip den långsiktiga utvecklingen av SIND centralt medan ansvaret för detpraktiska genomförandet och den kortsiktiga planeringen ligger hos SIFU. - En ny egen organisation ökarmöjligheterna lill en högsla ledning (styrelse) med särskilt kunnande i ochintresse för SlFU-frågor. - För en självsländigorganisation kan skapas/tillämpas regler och rutiner som bätlre passar denlöpande verksamhelen samlidigl som samhälleliga tillsyns- ochobjektivitetskrav kan tillgodoses. - En annan form änmyndighetsformen ger ell mer flexibelt lönesystem med generellt sett störremöjligheter att rekrytera och behålla kvalificerad personal saml en i övrigtslörre handlingsfrihel vid rekryteringar. - Ettfristående SIFU i nära samverkan med näringslivet och arbetstagar organisationerna torde ha bättre möjligheler atl knyta an till ett större industripolitiskt sammanhang än vad som blivit fallel i nuvarande or ganisationsform. Inlresset och förtroendet för SIFU torde härigenom öka inom främst näringslivel. Efteratl sålunda ha konstaterat att övervägande skäl talar för en ny, friareorganisationsform för SIFU presenterar och kommenlerar kommittén under punkt4.5 olika former för statlig verksamhel. 4.5Former för statlig verksamhet StaUigverksamhet kan ske i många olika former. Med verksamhetsform avses här denyttre form som ger det organ där verksamheten bedrivs dess rättsliga ställningutåt. De olika former som staten kan välja mellan för sin verksamhet har påsenare tid beskrivits i flera olika sammanhang. Här kan nämnas attstatskontoret i sin rapport (1976: 22) Myndighet, stiftelse eller akiiebolaganalyserat de nämnda verksamhetsformernas egenskaper och användningssätt.Vidare finns i företagareföreningsulredningens belänkande (SOU 1977: 3) Utbyggdregional näringspolitik en utförlig redovisning av olika former för offentligförvaltning. Åven i delbetänkande (Ds I 1975: 7) STUsorganisaiionsform redovisas olika organisalion-salternaUv för statligverksamhet. De olika formerna för offentlig förvaltning framgår av detföljande. 4.5.1Allmänt om former för StatUg verksamhet Verksamhetsom bedrivs för del allmännas räkning, dvs. för stal och kommun, kan vara avmycket varierande beskaffenhet. En väsentlig del av den statliga verksamhetenbeslår i s. k. myndighetsutövning. I förvaltningslagen (1971: 290) definierasdetla närmare som ulövning av befogenhet att för enskild bestämma om förmån,rättighet, skyldighet, disciplinpåföljd, avskedande eller annat jämförbartförhållande. För myndighetsutövning gäller att verksamheten måsle ske med stödav lag eller förordning eller på annat sätt utgå från ett beslut av regeringoch riksdag. Myndighetsutövning utmärks således av att det är fråga omensidiga beslut från statens sida, dvs. ej ett avtal. 1979/80: 88 48 Sedan gammalt har myndighetsutövning utgjort kärnan i denslalliga verksamhelen. Efler hand har dock uppgifterna för denna vidgais.Numera finns många andra områden för statlig verksamhel som t. ex affärs-,planerings-, ulrednings-, informations- och serviceverksamhet. Etl sammanfattande namn på den verksamhet som bedrivs fördet allmännas räkning är offentlig förvaltning. Som förvaltning räknar mandock vanligen inle den verksamhet som utövas av , regeringen och domslolarna.Det normala är all förvaltningsuppgifter ligger på myndigheter, som ulan egenrällssubjeklivilet, dvs. förmåga att förvärva rättigheter och ikläda sigskyldigheter, representerar det allmänna. De statliga myndighelerna fömtsättssåledes vara organ för elt och samma rättssubjekl, staten. De utgör en del avvad som med ett sammanfallande namn kallas statsförvaltningen. På motsvarandesätt är de kommunala myndighelerna organ för kommunen. Emellertid kan också somframgår av 11 kap. 6 § tredje stycket regeringsformen (RF) förvaltningsuppgiftöverlämnas lill bl.a. bolag, förening, samfällighel eller stiftelse. Deuppräknade organen är juridiska personer med självständig rällssubjeklivilet.Formelll är de enskilda organ. Överlämnande sker normall endast tillrättssubjekt som ägs eller på annal sätt kontrolleras av stal eller kommun.Bakom valet av privaträttslig form för statlig verksamhel ligger framför allttvå skäl, nämligen att verksamheten skall bedrivas i organiserat och permanentsamarbete med ulomslående intressenter eller att del är fråga omaffärsverksamhet eller annan självbärande verksamhet. Då en förvaltningsuppgift överlämnas till enskilträttssubjekt kan delta i allmänhel ske utan särskilda yllre former. Eltundantag utgör del fallet att förvaltningsuppgiften innefallarmyndighetsutövning. Enligl 11 kap. 6 § Iredje stycket RF krävs i sådanl fallalt överlämnande sker med stöd av lag. Myndighelulövning ställer särskilda krav på garanlier förrättssäkerhet. Vid avgörande av frågan om myndighetsutövning bör ske via ettprivaträttsligt rättssubjekt måste en avvägning göras mellan å ena sidan deskäl som föranleder alt verksamhelen bör bedrivas av elt privalrältsligt rättssubjektoch å andra sidan arten av myndighetsutövning och de garanlier förrättssäkerheten som ställs upp. Eflersom SIFU:s verksamhel inle innefattarmyndighetsutövning är dock denna fråga inle akluell i detla sammanhang. 4.5.2 Statlig verksamhet genom myndighet Det finns inget enhetligt myndighetsbegrepp, vilkel medföratt myndighetsformen inom sig rymmer organ som organisatoriskt skiljer sigstarkt åt. Som myndigheler räknas organ som ämbetsverk, affärsverk och uppdragsmyndigheter.Till krelsen av myndigheler kan i undanlagsfall hänföras organ som ärsjälvständiga juridiska personer, t. ex. allmänna försäkringskassor. De är dåså inordnade i det regelsystem som normall gäller för myndigheler att de fåranses som sådana.