prop · G303180 · 1979-12-31 00:00:00 — en sådan beslämmelse välmotiverad och kan härvid nämna alli flera fall har vid nybildning av Jaktvårdsområde endasl en markägare motsattsig bildandet, varför den kostsamma och tidsödande förrältningsproceduren måsttillgripas innan jaktvårdsområdet kommil lill stånd. En sådan lill synes onödigomgång kan förhindras om länsslyrelsen lillerkännes nämnda valmöjlighet. ------ I sill yttrande över jaktmarksuiredningensbelänkande anförde alt det från effektivitetssynpunkt vorefördelaktigt om fastighetsutredning ombesötjdes av eller godkändes avfastighetsbildningsmyndigheten. Med hänsyn till de brister som förelegat vidny- och ombildning av jaktvårdsområden i de fall faslighelsutredning inteutförts av lantmäteriteknisk personal är vi inte beredda att frångå vårtställningstagande i denna fråga. Till gmnd för upprättandet avdelägarförleckningen måste enligt vår mening ligga den ajourförda ekonomiskakartan samt inskrivningsmyndighetens uppgifter om ägareförhällandena.Uppgifterna som kan erhållas från dalaenhet bör i första handses som ett komplement till inskrivningsmyndighetens register men lorde ävenvara vägledande vid avgörandet av frågan om en viss faslighel klassas somjordbruksfastighet eller annan fastighet. Del bör dock påpekas alt i ickekoordinatregistrerade län torde användningen av dataenhetens register vara avmindre värde eftersom någon urskiljning av fastigheler inom ett tilltänktområde inte kan ske såvida inte området omfallar en hel församling. Det tordedärför i många fall vara enklare all direkl hämta uppgifterna frånfastighetstaxeringslängderna. Om inte en föreskrift meddelas att delägarförteckningenskall vara upprättad eller granskad av lantmäteriteknisk personal kommer dettaarbete att åvila länsslyrelsen vid handläggningen av ärendet om bildandet avjaktvårdsområdet. Vi är dock medvetna om all kravel på av lantmäteritekniskpersonal upprättad eller granskad delägarförleckning borde kunna frångås om dettilltänkta jaktvårdsområdet skall bestå av endast ett fåtal fastigheter. Vivill därför föreslå att ansökan om bildande av Jaklvårdsområde skall, såvidalänsstyrelsen inte besiämmer annal, vara åtföljd av delägarförteckning somuppgjorts eller granskals av lantmäteriteknisk personal. 2.13 i län:Förfarandet. Liksom Skånska ifrågasätter länsstyrelsennödvändigheten av atl lill ansökan om bildande av jaktvårdsområde behöva fogaförteckning över samtliga personer som kan få bli medlemmar i områdel. Blandannat kan det ibland råda viss oklarhet beträffande Jaktarrenden. Vidare börkallelseförfarandet i fråga om förtätlningssammanträde tydligt framgå avlagtexten. Formuleringen av 17 8 i förslaget till ny lag innebär atldelgivningslagen här skall tillämpas. Emellertid torde det i praktiken blisvårt atl avgöra om man skall kunna använda s. k. kungörelsedelgivning enligtdelgivningslagen i stället för personlig delgivning. Hänvisningen tillsistnämnda lag bör lämpligen ersättas med etl klart angivande vilka krav på underrättelseom sammanträde som skall ställas. Härvid bör som minimum gälla atl annonseringi ortspressen måste ske före sammanträdet. 2.14 i län:Förfarandet. Enligt förslaget skall ansökningshandlingarna bl. a. innehålla enarrendalorförteckning. Denna föreskrift synes onödig med hänsyn till atlendasl markägare föreslås få bestämmanderätt i fråga om områdesbildning.Föreskriften bör enligt mening därför kunna utgå. 1979/80:180 66 Isamband med genomförandet av delreformen bör även övervägas föreskrifier omregistreringsförfarande och aktförvaring i likhet med vad som gällerbelräffande fiskevärdsområden. 2.15--- Länsstyrelseni : Villkoren för bildan de. I betänkandet (sid 106) framhålls att ulöver vanliga fasligheter böräven samfälligheter kunna ingå i jaktvårdsområde. Länsslyrelsen tillstyrkerdetta, eftersom mossar och myrar, som kan vara stora och viltrika, ofta ägs avflera fastigheter gemensamt. De problem som är förknippade med atl låtasamfälligheter, som nästan aldrig står under särskild förvaltning, ingå ijaktvårdsområden har dock inte berörts av utredningen. Frågor om delägande,kallelse, rösträtt m. m. beträffande samfälligheter bör därför utredasnärmare. Därvid är 4 8 Jaktlagen av intresse. ----- Deföreslagna ändringarna i majoritetskravet tillstyrkes då därige nom en samordnad jaktutövning och andra åtgärder som främjar viltvården kan underiättas. Eftersom fömtsätlningarna för elt väl fungerande samar bete inom Jaktvårdsområden torde vara mindre Ju lägre majoriletstal som området bildas med anser dock alt det under lagstiftningsar betet klart bör påpekas att jaktvårdsområden i första hand bör bildas genom helt frivilliga överenskommelser. Förfarandet.-- Ävenom beredningen inte föreslår atl del skall vara villkorför bildande av jaktvårdsområde att del sker i enlighet med uppgjorda planer,slälls ökade krav på planmässighet då Jaktvårdsområden bildas. Det måste därförbetraktas som en brist att förslagel inte innehåUer bestämmelser om attjaktvårdsområdet, sedan beslut därom fattats, skall redovisas på karta,exempelvis den ajourförda fastighetskartan (ekonomiska kartan). a.med hänsyn till atl området skall ha en sådan avgränsning att det inte kanantas försvåra framtida områdesbildning för angränsande marker. 2.16--------------- Länsstyrelseni : Villkoren för bildande. Enligt länssty relsens mening kan- den föreslagna undanlagsregeln från majoritets- kravet leda tiU visst godtycke och minska utsikterna till positivt samarbete mellan fastighetsägarna. Länsslyrelsen avslyrker därför den föreslagna undanlagsregeln. Förfarandet.Erfarenheten visar att delägarförteckning och kartmaterial i ärenden ombildande av jaktvårdsområden ofta är behäftade med felaktigheter. Del ärdärför av stor vikl all delägarförteckning och karta upprättas avfastighetssakkunnig. 14 8 bör kompletteras i detta hänseende. 2.17 Länsstyrelseni lan: Vdlkoren för bildande. X länsstyrel sens yttrande över jaktmarksutredningens förslag tillstyrktes förslaget om att upprätta en plan för länens indelning i jaktvårdsområden vilken dock inte borde vara bindande. vidhåller atl en sådan plan skulle vara av värde, dels som ledning vid bildande av Jaktvårdsområden, dels troligen utgöra elt incitament lill områdesbildning. Beredningenhar föreslagit alt även fortsättningsvis skall ställas krav på viss bestämdmajoritet bland delägarna för bildande av Jaktvårdsområde. Åven om förslagelskiljer sig från sättet atl reglera samma fråga i liknande lagstiftning,ansluter sig till beredningens förslag. Den föreslagnamajoritelsregeln utesluter ett moment av subjektiv värdering och tordeuppfattas som mera tillfredsställande ur rättssäkerhetssynpunkt. Förfarandel.Länsslyrelsen vill understryka vikten av att en korrekt Prop.1979/80:180 67 förteckningöver fastigheterna inom ell planerat Jaklvårdsområde tas fram som underiag förarbetet med områdesbildningen. I många fall, särskilt när del gäller mindreområden, kan bildande av jaktvårdsområden ske efler frivillig överenskommelse.Det innebär fördelar ur bl. a. kostnadssynpunkt och bättre möjligheter atluppnå ell gotl samarbete inom områdel. enkla och i många fall lämpligaförfarande förutsätter, mol bakgrund av erfarenheter, attfastighetsförteckning och karta tas fram under medverkan av lantmäterisakkunnigpersonal. anser frågan vara av sådan vikt att föreskrift om dettaborde ingå i författningstext. Förekomstenav samfälligheter och av dödsbon ägda fastigheter kan innebära svårigheter vidområdesbildning och tillämpningsproblem vid områdes förvaltning. Betr.delgivning med och rätt all företräda sådana subjekt torde dock inte varamotiverat med särregler i detla sammanhang. anser det däremolpåkallat atl i vart fall i motivuttalande lämna vägledning för behandlingen avsamfälligheter vid röstning m. m. 2.18 Länsstyrelseni : Villkoren för bildande. X likhetmed beredningen anser det mest lämpligl att bildande av elt Jaklvårdsområde görs beroende av alt ell precist angivet majoritetskrav är uppfyllt. De föreslagna majoritetstalen är härvidlag väl avvägda. Denmöjlighet förslaget ger atl bilda Jaklvårdsområde även om de angivnamajoritetstalen inte är uppfyllda om särskilda skäl föreligger bör tiUämpasrestriktivt. Förfarandet.Enligt punkt 3 skall ansökningshandlingarna innehålla förteckning över depersoner som enligt 3 § andra stycket får bli medlemmar i området. Avspecialmotiveringen till förslaget i denna del framgår atl kraven bör kunnaställas lägre beträffande denna förteckning än när det gällerdelägarförteckningen. , som delar den uppfattning som beredningensålunda gett ullryck för, anser alt författningstexten bör anpassas efterdetta förhållande. 2.19 Länsstyrelseni : Vdlkoren för bildande. är i likhet med beredningen inte beredd all ställa villkor att bildande av jaktvårdsområden skall ske enligt upprättade planer. Om detta villkor hade ställts föreligger risk att det hämmat intresset för atl bilda områden. Strä van bör främst vara atl få en positiv samverkan mellan delägarna inom ell område saml atl finna en avgränsning som är naturiig inte bara för det aktuella områdel ulan även också för framtida områden på anslutande marker. Länsstyrelsentillstyrker beredningens förslag om elt i förhållande till vad som f. n. gällersänkt majorilelskrav. Förfarandel.Från rättssäkerhetssynpunkt m. m. måste det anses som angeläget att defastighetsrättsliga frågorna blir tillräckligt genomarbetade i samband med utomannat bildandet av området. Det är härvid av största vikt atl den avlänsslyrelsen förordnade förrätlningsmannen besitter lillräckliga kunskaper ifastighetsrätt. Härigenom garanteras kvaliteten i de handlingar som ligger tillgrund för förrättningen och som senare länsslyrelsen har att grunda si» beslutpå. Speciellt viktigt blir detta när fattar beslut ulanföregående förrättning. Kravet bör här vara att nödvändig faslighelsutredningför områdesbildningen verkställs av person med tillfyllest insikt ifastighelsrältsliga frågor. kompetenskrav bör enligt länsstyrelsensmening tas in i den föreslagna lagen, om förslaget i 1979/80:180 68 Det av uiredningen framförda förslaget lill datamaskinenframtagning av fasligheisförleckningar kan aldrig ersätta dennödvändiga faslighelsutredning som måste ske av expertis. Länsstyrelsenifrågasätter emellertid om någon siörre fördel erhålles genom den ökademöjligheten att undvara förrättning. Erfarenhetsmässigt har kunnat konstaterasvid handläggningen av förrättningar för bildande av Jaktvårdsområden atlfastighetsägare som varit emot bildandel i regel inte hafl samma möjlighet somJa-sägarna att på elt tidigt stadium informera sig om planerna förområdesbildningen. Förrättningssammanträdet är det förstatillfället som dessa erhåller en djupare kunskap om förslaget lill jaklvårdsområde.Dessulom har förrätlningssammanlrädet även en belydelsefull informaliv uppgiftför samtliga berörda fastighetsägare. förordar därför i försiahand att gällande bestämmelser i denna del bibehålls. 2.20 Länsstyrelseni : Villkoren för bådande. 1 länsslyrel sens yttrande över jaktmarksuiredningens betänkande SOU 1974: 80 ansåg länsslyrelsen det vara angelägel all få till stånd en indelning av mark av jaktlig betydelse i ändamålsenliga och tillräckligt slora enheter som med gav atl en meningsfylld jakl- och viltvård kunde bedrivas på enheterna. Bakgrunden för uppfattning var den äganderätlsstruktur som råder inom vissa delar av länel. Genom landsbygdens avfolkning kommer markägare antingen de ensamma äger en fastighet eller är dödsbo delägare att fjärmas från den direkta kontakten med Jakt- och viltvård. Farhågor att gå miste om den personliga ägande- och bestämmanderätten över marken kan då verka hämmande på viljan alt medverka lill bildande av Jaktvårdsområden på en avlägsen fäderneort. Mot bakgrund härav är beredningens förslag om sänkt majorilelskrav vid bildande av jaktvårds områden etl viktigt steg i strävandena atl komma till rätta med den ägo splittring som är rådande. Länsslyrelsen tillstyrker därför de föreslagna majoriletskraven. Förfarandet.--- Allansöka om bildande av etl jaktvårdsområde kommerdärför att kräva etl betydande mått av arbete från fastighetsägarnas sida. Dettorde inte så sällan komma all medföra svårigheter på grund av oenighet inomområdet, bristande administrativ rutin m.m. för fastighetsägarna attåstadkomma godtagbara ansökningar. vill därför ifrågasätta ominte en möjlighet bör ges i lagen all få en förrättningsman förordnad atthandlägga frågan om bildande av jaktvårdsområde utan att behöva ingede föreslagna ansökningshandlingarna. ---- Enligtde nuvarande reglerna ska förrältningsmannen visa alt kallelsehar avsänts till berörda personer i rekommenderat brev. Därutöver skaannonsering ske i ortspressen. har inte upplevt all någonrättsförlust eller nackdel i övrigt uppkommit genom de nuvarandekallelsereglerna. föreslår därför att de nuvarande kallelsereglernabehålles. 2.21 Riksåklagaren:Villkoren för bildande. X lagstiftning angående andra samfälligheter - anläggningslagen (1973: 1149) och lagen (1976:997) om vattenförbund - har i stället för etl preciserat majorilelskrav föreskrivas ett opinionsvillkor, varvid bildningen inte får ske om sakägarna mera allmänt motsätter sig åtgärden. Fiskevattensulredningen har även föresla git etl allmänt opinionsvillkor i sill förslag lill lag om fiskevårdsområden. Det kan ifrågasättas om beredningen i sitl förslag anfört bärande skäl för 1979/80:180 69 alti detla avseende särskilja bildandet av Jaktvårdsområden från bildandet avandra likartade samfälligheter. Jakträtten är emellertid en integrerande del aväganderätten lUI fast egendom. Sambandet mellan äganderätt och jakträtt har enstark historisk förankring. Det har därför fallit sig naturiigt all ställa högamajorilelskrav för bildande av jaktvårdsområden. På grund härav kan jag biträdaberedningens förslag alt i stället för all införa ett allmänt opinionsvillkorsänka majorilelskravel till det nu föreslagna för att underlätta bildandet avjaktvårdsområden. Del lorde emellertid kunna förutsättas att en framtidalagstiftning på områdel kommer alt utformas i enlighet med de principer somgäller för bildandet av lidigare berörda samfälligheter. 2.22 Statskontoret:Villkoren för bildande. 4 8 punkt I bör lyda: ... områ det med hänsyn till det allmänna naturvårdsintressel är varaktigt lämpat för sitt ändamål. Motivering:Att Jaktvårdsinlresset bör vara inordnat i det allmänna naturvårdsintresset börklart framgå på en framträdande plals i lagtexten. Statskontoret vill i dettasammanhang erinra om jaktmarksuiredningens uttalande (SOU 1974: 80 sid 65):"Vården av viltstammarna är i grunden en för alla medborgare gemensamnaturvårdsuppgifl som skall vara samordnad med övrig naturvård. Jakten skallså långl möjligt formas till elt verksamt medel i vården av viltstammarna ochinordnas i den allmänna naturvården." Förfarandet.18 8 2:a slyckel bör lyda: Råder osäkerhet om avgränsningen av viss mark somskall ingå i området, skall marken ha den avgränsning som förrättningsmannenbestämmer sedan de närvarande har fått yttra sig i frågan. Motivering:Det är inte bara själva arealen av området som är av betydelse utan helaavgränsningslinjen mellan en del av en fastighel som t. ex. är bevuxen med skog(och skall ingå i jaktvårdsområdet) och en del av fastigheten som t. ex. ärbebyggd (och inte skall ingå i della område). Så snart avgränsningslinjen ärbeslutad, är arealen inte en bedömningssak utan ett faktum. Arealen bör intebestämmas efter ett antal personers skattning, utan den bör, med för ändamåletavpassad noggrannhet, mätas på karta. 2.23 : Villkoren för bildande. tillstyrker sänkningen av majoriletskraven och finner att de majoritetskrav som föreslagits kommer all innebära en ökad jaktvårdsom rådesbildning, vilket som ovan anförts är önskvärt ur alla synvinklar. Vadavser undantagsbestämmelsen i sista meningen, innebärande all Jaktvårdsområde,om särskilda skäl föreligger, får bildas även om de föreslagna majoritetskraveninte är hell uppfyllda, finner jägareförbundet denna äventyrlig. Avmotiveringen framgår emellertid att bestämmelsen skall tillämpas endast iverkliga undantagsfall och endast om vissa särskilt angivna omständigheterföreligger. Bildande av Jaklvårdsområde utan att de föreslagna majoriletskravenär uppfyllda skulle således vara myckel sällan förekommande. finner dock mot bakgrund av - dels att majoriletskraven sänkts,dels den osäkerhet som del kan komma att innebära med en beslämmelse om atlmajoriletskraven i vissa fall kan ytterligare underskridas, dels det fåtal falldär detta kan bli akluel t och meningsfullt, dels de problem som läll tordekunna uppstå inom d ; Jaktvårdsområden söm fastställts med myckel litenmajoritet - att sisti meningen i 5 8 bör utgå. 1979/80:180 70 Skrivningen "En faslighel som " är enligt jägareförbundets meningolycklig, då del ofta lorde vara fråga om flera fastigheter som tillsammansutgör en sådan enhet alt den "lämpligen kan uigöra ett särskill område förjakl och viltvård". föreslår därför alt uttrycket"En fastighel" bytes mot "". Förfarandet.14 8 1. Enligt Jägareförbundels mening bör anges vilken typ av karta som skallingå i ansökningshandlingarna. I tämligen många fall har man vid ansökningar ombildande av Jaklvårdsområde på vanliga topografiska kartor ungefärligen söktlägga in Jaktvårdsområdels gränser, vilket inte är tillfredsställande.Uttrycket "samt karta över området" bör därför bytas mot "samlekonomisk eller annan karta, som visar faslighets-gränserna, medjaktvårdsområdels ytiergränser inlagda". Dåvärdet även av en ajourförd förteckning över Jaklrällsarrendatorer inom ettplanerat Jaktvårdsområde enligt Svenska Jägareförbundels mening starkt kanifrågasättas - jfr förbundets synpunkter vad beträffar 17 8 - finnerJägareförbundet atl 14 8 3 bör utgå. finner för sin det all endast mark ägarna inom det tilltänkta jaktvårdsområdet bör kallas till förrättningssam manträde. finner att bestämmelsen i 23 8 andraslyckel bör utformas sä all det klart framgår att anmälan om Jakt-vårdsomrädetsstyrelses sammansättning i initialskedet skall göras till länsslyrelsen menall det därefter åligger länsjaktvårdsföreningen att ajourhälla förteckningöver styrelserna i länets jaktvårdsområden. 2.24Skogsindustriernas samarbetsutskott: Villkoren för bildande. X lagförslaget(4 8 2.) anges bl.a. som villkor för att område skall få bildas att enskildrätt inte kränks. Detta är en central punkt i bolagens förhållande lilljaktvårdsområdet som samverkansform. En förutsättning för bolagens positivamedverkan i bildande och administration av jvo är alt viltvården ochJaktutövningen kan förenas med markägarens markanvändning i övrigi -främst ettrationellt skogsbruk. Jakten skall därvid betraktas som en ekonomisk faktoralt samman vägas med markinnehavets övriga värden. Omenskild rätt uppfattas som inskränkt i dessa avseenden föreligger en uppenbarrisk atl bolag och andra markägare med innehav, som med hänsyn till omfattningoch övriga förulsältningar kan utgöra egna jakten-heter, föredrar att förvaltadessa utanför jaktvårdsområdes ram. Därmed kan inom stora delar av landetbildning resp. ombildning av Jvo avsevärt komma att motverkas. SISUdelar beredningens uppfattning atl i Jämförelse med en mera allmän utformningav opinionsvillkor talar övervägande skäl för ell precist angivetmajorilelskrav vid områdesbildning. Vi kan också acceptera det föreslagnamajorilelskravel: 2/3 av fastighetsägarna företrädande sammanlagt minsthälften av områdets areal. Omsärskilda skäl föreligger får, enligt beredningen, områdel bildas även om dessamajorilelskrav inte är hell uppfyllda. Urkopplingen kan ifrågasättas men SISUaccepterar förslaget med hänvisning till den restriktiva lillämpning somberedningen fömtsätter i specialmotiveringen. Ansökan om bildande av Jvo skall enligt förslaget få göras även av enkommun. Denna rätt tillkommer självfallel kommunen som markägare inom etttiUlänkt område. Enligt vår uppfattning har tillräckliga skäl ej anförts förkommunens rätt atl även i annat fall kunna uppträda som sökande. 1979/80:180 71 14 8.I mom. 3. föreslås att ansökningshandlingarna skall innehålla för teckning över de personer som enligt 3 § andra stycket får bli medlemmar i området. Med hänsyn till arbetet att få fram en sådan förteckning och lill svårigheten atl hålla denna ä Jour vill vi ifrågasätta behovel av beslämmel sen. I andra stycket föreslås all kallelse till sammanträde avseendeområdesbildning skall delges den som kan bli medlem i området. Enligt SISUsuppfattning är i detta skede av områdesbildningen i första hand markägarnaberörda, varför kallelsen bör kunna begränsas till denna kategori av blivandemedlemmar. 2.25 : Villkoren Jör bildande. Erfarenheten talar för att etl sänkt majorilelskrav kan reducera arbets insatserna vid Jvo-bildning betydligt ulan all ell framtida goll samarbete inom etl nybildat Jaktvårdsområde riskeras. Samma ändringsförslag fram fördes av jaktmarksulredningen och mottogs övervägande positivt. 78.1 den nya skrivningen har man bytt ut ordel "Jaklvårdsområde" mol"särskill område för jakt och viltvård", men enligi kommentaren (sid.123) är del inte fråga om någon ändring "i sak". Detta klarläggandeär viktigt, då man utan en sådan definition ofta lär komma i tvistemål om hurstora de markområden skall vara, som inte skall kunna "tvingas in" ietl Jvo. Texten: "lämpligen kan fungera i likhet med ellJaktvårdsområde" är klarare än "särskilt område osv. Här bör i p. 1 föreskrivas atl den ekonomiska kartan (svarl-vitautgivningen) skall ligga lill grund för områdesangivningen. Kravpå "arrendalorförteckning" enl. p. 3 kan innebära ett besvärandemerarbete i de fall antalet delägare är slort och alla skall tillfrågas om ev.arrendatorer. Sådana uppgifter har aldrig behövts lidigare och torde varaonödiga. Förfrågningar kan väcka inlresse för spekulalionsupplålelser. Endastde arrendatorer som "kan bli medlemmar" skall beredas lillfällenärvara vid förrättning (17 8). Sådana personer borde i allmänhet stå i så passgoll "förhållande" till resp. upplåtare, all man kan uppdra ål dennealt kalla sin artendalor. 15 8.De båda styckena bör byta plats innehållsmässigt sett. Nyheten med ordinär delgivning med kallelse i "ett vanligtbrev" är värdefull och bör kunna spara slora belopp, som eljest belastarJaklvårdsfonden. Myckel prakfiskt och lämpligt att länsslyrelsen i silt beslut om bildande avJvo även fastställer stadgarna. Vifömlsätler, att "anmälan om styrelsens sammansättning" gäller självastarten för jvo-arbetet och avser länsslyrelsens Jvo-register. Etl krav omkontinueriiga kompletteringar av adressuppgifter är inte realistisk.Erforderliga matrikeluppgifter finns hos respektive länsjaktvårdsförening. 2.26---------------------- Länsstyrelseni län: Vdlkoren för bildande. I likhet med be redningen anser att den majoritet som önskar samar beta i jakt- eller viUvårdsfrågor måste vara på vissl sätt kvalificerad. Mot förslaget att sänka majoritelskravel till två tredjedelar av fastighetsägarnas antal och atl dessa sammanlagt skall äga minst hälften av områdets areal, måste dock anmäla viss tveksamhet. Om en alltför stor del av medlemmarna "tvångsrekryteras" är del lätt hänt att samarbetet inom området försvåras. Om emellertid förslaget i någon mån kan bidraga till ett ökat bildande av jaktvårdsområden, vill dock ej motsätta sig förslaget på denna punkt. 1979/80:180 72 Förfarandet.Förslaget lill kalldseförfarande lill förrättningssammanträde får ansestillfredsställande utformat. Någon egentlig faslighetslängd föreslås dock ej,vilket får anses vara en brist. Höga krav kommer atl ställas påförrätlningsmannens omdöme, då han enligt förslaget vid sammanträdet i vissafall får bestämma vilken areal en fastighet skall "anses ha" (18 8 andrastycket). Någon form av utredning i frågan om ingående fastighelsarealerfordras enligt mening. Med den uiformning förslagel har fåttpå denna punkt vil!