prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — ^budgelåret1980/81 tillämpas en förändrad finansieringsform för försvarets ^invesleringar.Tidigare har utgiftsramarna belastats med dels ^investeringsuigifter, delskapitalkostnader. Utgiftsramarna har inför /81 minskats med beloppmotsvarande de beräknade kapitalkostnaderna och kommer endast attbelastas med investeringsutgifterna. Så länge gjorda investeringar utnyttjasav försvarels myndigheter redovisas de i en särskild förmögenhetsredovisning.Ett fiktivt ^förränt^ningskrav av samma omfattning som ^f. ^n., kommer ^atlgälla vid beräkningen av kostnader för de olika primäruppdragen. När^belalningsmedelsbeho-^vet fastställs räknas emellertid kapitalkostnaderna av.Som en följd härav bör kapitaltillskotten till investeringar i byggnader förförsvarsändamål fortsättningsvis skrivas av . Den förändradefinansieringsformen medför att även tidigare investerat kapital bör avskrivastill . Jag avser därför alt i tilläggsbudget III för /80 taupp frågan om en slutlig avskrivningmot fonden för oreglerade ^kapitalmedelsförlusler av de investeringar somgjorts i sådana försvarsanläggningar som inte längre skall avskrivas ochförräntas. Detta kommer att beröra kasernbyggnaders delfond av försvarets^fastighetsfond samt vissa fasligheter för försvarsändamål som redovisasunder delfond av ^slatens allmänna ^faslighelsfond. Vad jag nu har anfört om byggnader börgälla även för dataanläggningar för försvarsändamål. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 14 De nuvarande avskrivningarnaav nya kapitalinvesteringar syftar till ^atl reglera en tillgångs värde ianslutning ^lill att den anskaffas.Del föreligger emellertid ett behov av ^atl löpande omvärdera en tillgångsvärde ^me^il hänsyn till senare inträffade ekonomiska händelser. Löpande värdeminskningpå grund av ^filder och förslitning regleras genom ^sedviinliga ^åriigaavskrivningar under det att extraordinär värdeminskning i ^vissii fall i det tidigare budgetsystemethar reglerats ^öv^e.r fonden ^JÖr oreglerade ^kapi^talmedelsförlusler. Dennafond tillkom genom 1937 årsbudgetreform. Avsättningarna ^lill fonden har utnyttjats för ^atl reglera sådanextraordinär värdeminskning som ^inle har kunnat finansieras med löpandeinkomster i den berörda verksamheten. Genom den nu föreslående omläggningen av^budgetsysteinet upphör emellertid fonden som särskilt ^redovisningsubjeki. ^(FiU 1977/78: 1, ^rskr 1977: 19) har ^utialal all regeringen i samma omfattning som ^f. ^n.bör underställa frågor om minskning av den ^slatliga förmögenheten.Jag vill med anledning därav anföra följande. Inom statensutlåningsverksamhet kan oförutsedda ^fö^r^iuster inte undvikas trots en striktkreditprövning. För många statliga^låneverksamheler gäller dessutom att dessa skall innehålla ^etl större mått avrisktagande än vad som följer av en strikt bankmässig bedömning. Omvärdering avtillgångsvärden i ^slatliga lånefonder tillföljd av alt låntagaren inte beräknas kunna fullfölja den förutsattaåterbetalningen av lånet har i nuvarande budgetsys^tem reglerats över fondenför oreglerade ^kapitalmedelsförlusler. Detta sker på följande sätt. När en oförutseddförlust har konstaterats har den anmälts direkt till fullmäktige iriksgäldskontoret av vederbörande ^fondförvaltande myndighet. I vissa fall haranmälan skett till regeringen ochefter prövning av regeringen har förlusten ^vidareanmälts till fullmäktige i^riksgäldskontoret. I anslutning ^lill tilläggsbudget III har till budgetdepartementet överlämnat en promemoria med beräkning avden ^lotala omfattningen av fattade avskrivningsbeslut. I den mån medlen påfonden för oreglerade ^kapitalmedelsförlusler inte har räckt till för ^atlreglera ifrågavarande förluster har regeringen hos hemställt omytterligare anslag till fonden. Vid sidan av denna redovisning har genombudget-departementets försorg ^överiämnats en promemoria tillriksdagens finansutskott med den redovisning som riksdag önskade avregeringens beslut om biträdande av ackord samt andra ^eflerskänkanden avstatens rätt ^0'fr ^prop, 1940: 281, ^SU 1940: 210^,^ ^rskr 1940: 373) somregeringen eller efter regeringens bemyndigande ^unde^r^iydande ^myndighelerhar fattat med ^slöd av bemyndigande, ^Della bemyndigande innebär altregeringen vad gäller statliga lånefonder får biträda ackord ^m.m. om statendärigenom gör en affärsmässigt bättre uppgörelse än genom alt driva en^obeståndssituaiion till konkurs. har härigenom ^ha^f^i^ en möjlighetatt pröva i vilken utsträckning förluster i statliga lånefonder är rimliga medhänsyn till ändamålet med resp. låneverksamhet. 1979/80:100 Bilaga3 Gemensamma frågor 15 fall föreligger inte någon reellmöjlighet för att i efterhand påverka balansposterna. 1 det fallriksdagen inte skulle bifalla regeringens förslag till tillskott till fonden för oreglerade ^kapitalmedelsförluslerinnebär delta endast alt i riksbokföringen las upp balansposter som intemotsvaras av några reella tillgångar. har inte heller i något fallavslagit ett regeringsförslag om medelsanvisning till fonden för oreglerade ^kapitalme^delsförlusler, omförslaget har motivera^ts av en faktiskt inträffad kapitalförlust som inte harkunnat förutses. Enligt min mening ärdenna reglering av hur omvärdering av balansposter skall genomförassv^åröverskådlig. Den fyller inte heller någon reell funktion. Delinformationsvärde som ligger i redovisningen kan dock höjas avsevärt om istället följande ordning ^lillämpas. Balansposter i statlig låneverksamhet bör värderas i ^enlighel med ^s. k. godredovisningssed, dvs. fordringar värderas till det belopp som beräknas flyta ini kontanta medel eller på annat sätt. Del bör ankomma pä regeringen eller enmyndighet, som regeringen bestämmer, att ta ställningi sådana värderingsfrågor. I anslutning ^lill att anslag begärs för olikalåneverksamheter bör informeras om de ev. ^fö^r^iuster eller andraomständigheter som har lett till att balansposter omvärderas. Den nämndaredovisningen av efterskänkande av ^Slatens rätt ^m. behöver härigenominte längre lämnas i sin nuvarande form. ^Mitl förslag innebär således ^atl detbör ankomma på regeringen att med beaktande av god redovisningssed falla beslutom nedsättning av ^bokslutsposier i statliglåneverksamhet. Jag vill understryk^a^ all förslaget ^inle innebär någonändrad befogenhetsfördelning mellan regering och riksdag vad gäller eftergivandeav statens fordran eller avskrivning av lån i förhållande till vad som ^f. Det bör i sammanhangeterinras om att beslut om ändrade l^ånevillkor kan påverka värderingen avstatskapitalet. Då ändrade lånevillkor måste underställas prövningbör i anslutning till denna anmälan även ^f^n^lgan om ändrad värdering avstatskapi^talet behandlas. Extraordinära kostnader somuppslår i ^uffärsverksumhei och som påverkar möjligheterna alt förränta detkapital som är bundet i en tillgång bör, i likhetmed vad som ^f. gäller, i första hand täckas genom löpande intäkter. Delföreligger emellertid även i del nya budgetsystemet behov av att under vissaomständigheter i särskild ordning sätta ned det ^förränt^ningspliktigakapitalel. I vissa fall fyller en sådan nedsättning en reninformationsfunktion. I andra fall får ^nedsättningen däremot reell betydelseför exempelvis taxorna eller servicenivån i en verksamhet. .^Avskrivningar avoreglerade ^kapitalmedelsförlusler har - liksom i fallet med avskrivningar avnya kapitalinvesteringar - en mer reell innebörd inom statlig affärsverksamhet eller motsvarande än inomlåneverksamhet. Behov av en nedsättning av det ^förräntningspliktiga kapitaletuppstår dä del bokförda värdet, beräknat som ursprungligt värde på enkapitaltillgång minskat med ^åriiga avskrivningar, överstiger tillgångensrimliga marknads- 1979/80:100 Bilaga3 Gemensamma frågor 16 eller ^avkaslningsvärde vid ^utmönstringslillfalleleller då en ^kapitaltiligång har förstörts genom brand, stöld eller annanliknande omständighet. I vissa fall har affärsverksamhe^ter på grund avotillräckliga ^drifiresultat inte kunnat göra fulla årliga avskrivningar. Tillföljd härav blir kapitalstocken övervärderad, vilket skulle innebära attaffärsverksamhetens ^förränt^ningskrav skulle knytas ^lill ^etl nominell^t^^kapiial som inte motsvaras av ^elt reellt kapital. För att motverka detta harriksdagen vid skilda tillfällen medgivit att fonden för oreglerade^kapiialmedelsföriuster får anlitas för all göra de avskrivningar som behövs. I det nyabudgetsystemet resulterar en extraordinär kostnad som inte kan täckas genomlöpande ^driflsintäkter i en förlust i bokslutet. Jag bortser här frän sädanasmärre vinster och förluster som kan balanseras ^lill ^etl följande budgetår.En sådan förlust ^måsie enligt beslut ^(FiU 1977/78: I, ^rskr1977/78: 19) regleras och detta kan ske pä två sätt. Antingen kan förlustentäckas genom att anvisar ett anslag för förlusttäckning på ^statsbudgeieneller också kan statskapitalet sättas ned, I det senare fallet måste regeringenbegära bemyndigande ^atl genomföra transaktionen. Båda metodernabör kunna utnyttjas, varvid omständigheterna i det enskilda ^fallel får bliavgörande för vilken metod som passar bäst. ^Beiräffande förluster somorsakas av brand, stöld eller annan oförutsebar omständighet(försäkringssituationen) bör emellertid regeringen enligt min mening utverkaett generellt bemyndigande av att få besluta om nödvändiga^nedsätlningar av statskapitalet med beaktande av principerna för godredovisningssed. Hur detta bemyndigande utnyttjas bör i efterhand anmälas förriksdagen i lämpligt sammanhang. Jag har redogjortför hur befogenhetsfördelningen mellan och regeringen bör utformas ifrågor som rör ^slatens förmögenhet. Jag övergår nu till frågor omkapitalränta. ^Budgetulredningen föreslog i sitt slutbetänkande ^(SOU 1977:43)^atl statens normalränta, som enligt nuvarande regler utgör medeltalet avobligationsräntor under de tio närmaste föregående åren med tillägg av enkvarts procent för ^atl täcka förvaltningskostnader ^m.m., skulle ersättas meden av regeringen fastställd kapitalränta, 1 ^prop. 1976/77: 130förordade jag alt räntan på statens fordringar (statens utlåningsränta) bordeknytas till obligationsräntan på ett sådant sätt att ett allmänt ändratränteläge skulle få ett väsentligt snabbare genomslag än ^f. När del gällderänta i övriga fall ^(slalens avkastnings-ränta) anförde jag att^förräniningskravet borde sältas till del ovägda genomsnittet avobligationsräntor . Övergången från gällanderäntesatser borde enligt min då redovisade mening ske successivt. Frågan omnya principer för fastställande av kapitalräntor kräver emellertid ^ytteriigareöverväganden. Jag förordar all den nuvarande ordningen, som innebär attregeringen fastställer den ^s. k. statens normalränta skall gälla jämväl /81. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 17 Enhetliga regler för huraffärsverken skall beräkna och redovisa .sina ^investeringsuigifter har^lidigare saknats. a. har praxis ^beiräffande redovisningen av^lönebikos^inader och andra indirekta kostnader varierat mellan olikaaffärsverk. I regeringens anvisningar för anslagsframställningar /81 har affärsverken ålagts att beräkna ^investe^ringsutgiflernai överensstämmelse med god redovisningssed. - affärsverken i sinaanslagsframställningar skall redovisa samtliga ^inves^leringar, som enligtgällande föreskrifter skall tas upp som anläggningstillgångar i verkensbokslut, - en uppdelning ianslagsframställningen skall göras på investeringar som finansieras med anslagsmedeloch på investeringar som finansieras med driftmedel eller på annat sätt. För några affärsverk ^televerkel,och ^slalens järnvägar - medför den nya teknikenbetydande uppräkningar av investeringsanslagen. Jag har tidigare denna dag vidmin anmälan av särskilda frågor i budgetförslaget (bil, 2 tillbudgetpropositionen) redogjort för hur budgetens omslutning påverkas av deändrade principerna för beräkning av affärsverkens ^investeringsuigifter. Som jag inledningsvis nämntinnebär budgetmoderniseringen dels ett antal budgettekniska förändringar ochdels att förbättrade ekonomiadministrativa rutiner successivt skall införasvid de statliga myndigheterna. Jag övergår nu till frågor om förbättrad^ekonomiadminisirafton vid myndigheterna. På regeringens uppdraghar () utarbetat en ^btid-^gelhandhok som ersätter detidigare ^petitaanvisningarna. Regeringen föreskrev i beslut den 3 augusti1978 att vissa delar av budgethandboken skulle gälla som allmänna anvisningarför de civila myndigheternasanslagsframställningar för /81. förelågi en första version och den har under det första ^årelhärefter distribuerats i en upplaga på ^drygl 10000 exemplar. En överseddversion av ^budgelhandboken beräknas föreligga under tredje kvartalet 1980.Några genomgripande ändringar i budgethandbokens anvisningsdel planeras inteför denna utgåva. De anvisningar somgäller för en myndighets förslag ^lill anslagsframställning är förutombudgethandboken (generella föreskrifter), dels regeringens årliga anvisningar(aktuella föreskri^f^ter), dels ock i vissa fall särskilda anvisningar(föreskrifter för viss myndighet). Effekten av de nyaanvisningarna kan utläsas i de anslagsframställningar som myndigheterna lämnadei . En utvärdering genomfördes av RRV under oktober-december 1979och resultatet kommer att föreligga i ^rapponform under första kvartalet 1980.Avsikten är främst att få ett underlag för att förbättra de olika instrumenteni budgetprocessen. Behovet av en statlig ^bokföringsförordning^,^ dvs. 1979/80: 100 Bilaga3 Gemensamma frågor 18 ^plex på det statliga redovisningsområdet, har påsenare år blivit alltmer ^aktuclll. Faktorer som här spelat in ärbl. a. att gällande regelsystem är ganska ^oenhetligi och ^inle^liilfredsslällande ^dok^umenlerat i alla delar. Det har inte heller funnitsnågon fullständig översikt av gällande regler och normer för statlig redovisning. ^Genomföriindet avbudgetmoderniseringen innebär all ett antal redovisningsprinciper måste sesöver och all olika tillämpningsföreskrifter måste anpassas härefter. Av dessa skäl och somett led i arbetet med att förbättra ekonomiadministrationen inom statsförvaltningenlog RRV initiativ ^lillalt utarbeta ett förslag till en förordning som reglerar den ekonomiskaredovisningen inom statsförvaltningen. Utredningsarbetet resulterade undervåren 1979 i ^elt förslag ^lill förordning ^jämle kommentarer som underställdes^ell 60-tal myndigheter. Behovet av ett sådant samlat regelkomplex på områdetvitsordades av praktiskt taget samtliga remissorgan. Efter ^överarbelning av detursprungliga ^förslagel har RRV ^läinnal ett förslag tillbokföringsförordning till regeringen. Regeringen har härefter ^utfärdai enförordning om statlig bokföring. Dennaförordning träder i kraft . ^Ell av syftena med^b^oki^<)ringsförordningen ^äi att undanröja kvarstående onödiga skillnadermellan redovisningen, inom statsförvaltningen och näringslivet. Den statliga bokföringsförordningen har ocksågetts en disposition och ^ell innehållsom i ^slora drag överensstämmer med införda ^lagarniirörande bokföring, bokföringslagen och ^jordbruksbok-^föringsliigen. I relativt stor utsträckning har dock^lillägg ^lill och ^iivslcg från bestämmelserna 1 ^dessii lagar måst ^göiiispå grund av de särskilda regler som gäller för exempelvis myndigheternasmedelstilldelning och förvaltning i ^övrigl. Vidare gäller all bestämmelser ombokslut med värdering av olika tillgångar hos myndigheterna inte behövtutformas lika strikt som ^molsvarande inom näringslivet, därskattelagstiftning, konsolideringsbehov ^m. ^m, ^måsle beaktas. Utbildning och^iiiformalion är ^viisentliga led i arbetet med att förbättra de^ekonomiadminislrativa rutinerna vidmyndigheterna. RRV har fått i uppdrag all ^svaiiiför utbildning och information i anslutning till ^budgelmo^derniseringen.Under /79 bedrev RRV en konferensverksamhet för ^cii 175myndigheter och samtliga ^deparemcnl. Vid konferenserna har planerings- och^budgeteringsftågor behandlats med u^tgångspunkt i ^budgelhandboken och medtonvikt på ^myndigheteinas ^ansliigs-^fiamställningar och de regleringsbrev somregeringen utfärdar med föreskrifter för ^iinslagens ^anviindning ^m.m. Dellagarna i dessa konferenser avsågsi sin tur bedriva den ^uibildning som erfordras inom varje ^myndig-^hei. RRV kommer undervintern och att koncentrera utbildningsinsatserna på ämnesområdetredovisning och resultatanalys med utgångs- ^Prop.1979/80: 100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 19 punkt i den ^nyii ^statligii^bokföringstorordniiigen. ^Cii 300 myndigheter ^be-^liikniis k^omma an ^deltiii denna konferensverksamhe^t. Under konferenserna ^k^ttnmier ^förs^kig tilltillämpningsanvisningar ^lill ^bokföringsförord-^ningen ^iitt ^pie^senteiiis. ^Deliagarnii ^konmier under ^konferensernii alt ges ^mi^ijlighet^iitl påverka den ^vidiire utformningen ^iiv ^iinvisningarna. ^Konfe^rensernii kommerunder ^budgeiårei 1980/81 all följas ^iiv ^andiiikonferenser där bl. ^boksliilsfiågoi kommer all närmare ^bchiindlas. ^K^onferensvciksiimheien^skiill ^siödja den ^budgeilekniska omläggningen och stimulera ^myndigheicinii ^lill ^iitlutveckla sin egen^ekonomiiidminisira-^lion. Avslutningsvis vill ^jiig i dettasammanhang ^n^ägot beröra ^fiågan om revision av ^iif^f^iirsverkens redovisningoch ^bokslutshiindlingar. Regeringen uppdrog den29 ål RRV alt som ett led i ^biidgetmodeiniseiingen utreda ochlämna förslag till utformning av en extern och ^k^ipiinde ^giiinskning av affärsverkens redovisningoch ^boksluts-^hiindlingiii^.^ Verket skulle i sill utredningsarbete ^biträdiisavrepresentanter för ^iiftårsverken. Arbetet skulle vidare ske i nära kontakt medberörda personalorganisationer. ^RRV:s utredningsarbete^hiir bedrivits i en särskild arbetsgrupp inom ^verkel ^viiri ingått ävenföreträdare för affärsverkens ^inlernrevisioner. Representanter för ^Siimlliga ^iiffärsverk samt berördapersonalorganisationer ^hiir ingått i en till ^iirbeisgruppen knutenreferensgrupp. I denna har även ingått^företriidiire för några större revisionsbolag och -organisationer. Ar^betsgruppens^ulredningsresuliat har redovisats i en till regeringen ^avläm-^niid ^liipport.Utredningen har ^viili all presenteraalternativa förslag. Rapporten ^hiir ^remissbchiindlals. Vidremissbehandlingen ^hiir ^skiljakiiga ^me-^ningiir redovisats. ^Frågiin omformerna för revisionen av affärsverkens redovisning och bokslutshandlingarbereds ^En. ^Jiig avser ^iilt ^åteikomniii till regeringen i denna fråga. dels bereder ^tiliriille alt ta del av ^viid jag har anfört beträffande den ^fc>reslåendc moderniseringen av del^statligii budgetsystemet, dels föreslår ^riksdiigen att bemyndiga regeringen att 1^.^ beslutaom ^invärdering ^iiv kapitaltillskott tillstatens ^ullånings- ^verksiimheler med utgångspunkt i god redovisningssed, ^beslutii om nedsättning av ^stiitskiipitalcl i^utlåningsvcrksiim-^hcicr med ingångspunkt i god redovisningssed i de fallåterbetalning av förutsattaamorteringar inte kan ske på grund av obestånd ^ssituiitioner, 3. utifrån nu gällande principerbesluta om nedsättning av den ^förräntningspliktiga delen av ^kiipitalet vid^invärderingen av ^kapilallillskolttill affärsverksamheter i enlighet med vad ^jiig har anfört. 1979/80:100 Bilaga3 Gemensamma frågor 20 4. besluta om nedsättning av statskapitalet föraffärsverksamheter i de fall detta är påkallat på grund av ^biiind, stöldeller annan liknande orsak. 5. besluta om nedsättning av det statskapital som ^investeiiis i byggnader ochdalaanläggningar för försvarsändamål i enlighet med vad jag anfört. 11 Kostnader för vissa personalvårdande åtgärder En myndighet som haranvisats medel till ^expenser får ta i anspråk högst . per ^årsanställdoch ^budgelår för åtgärder i ^personalvårdandc syfte. Det framgår av cirkuläret(1966: 381) ^lill statsmyndigheternaom bestridande av kostnader för personalvårdande åtgärder ^m. ^lomiryckt1972: 330). Som exempel nämns där bl.a. enklare förtäring vid sammankomst somanordnas av myndigheten och avgifter för ^fritidsstudier som är angelägna frånmyndighetens synpunkt. Cirkuläret tillämpas också på myndigheter medprogrambudget. En förslagskommittévid en myndighet får på myndighetens vägnar besluta i fråga om bl. a.användningen av medel för sådana personalvårdande åtgärder som avses icirkuläret. Del sker med ^slöd av förordningen (1978; 627) om ^förslagskommittévid vissa statsmyndigheter. Med hänsyn till attbeloppet varit oförändrat anser jag att del bör höjas. ^Fr.o.m,/81 bör beloppet vara . per ^årsanställd och budgetår. Jagavser all föreslå regeringen alt vidta de åtgärder som behövs för att genomföraen sådan ändring. Jag hemställer alt regeringen berederriksdagen tillfälle att ta del av vad jag nu har anfört. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 21 Innehållsförteckning ^I.Den ^iillmänna lönenivånför statsanställda ^m. Lönegradsplacering för vissa tjänstemän in. 2 ^3.Niimnbyte för ^Slatens och ^kon^m^iunernas^samarbetsnämnd i löne frågor 3 Utmärkelsen""För nit och redlighet i rikets tjänst"" 4 Praktikanter vid statsmyndigheterna^m. ^Jämställdhelsarbetei inom statsförvaltningen 6 Vissa ^personaluibildningsfrågor 9 10. Modernisering av det statliga ^budgelsystemet 10 1 1. ^Kosinader för vissa^personalvårdand^c^ ^ålgärder 20 Bilaga4 till budgetpropositionen 1980 1979/80:100 Bilaga 4 Anmälan till sta^tsbudgeten /81 s^åvitt avser de ^kungl. Hans ^Maj:t Konungens och det^Kungl. Anslaget ärför innevarande b^udgetår uppfört i s^tatsbudgeten med 7,5 milj. kr. Med beaktande av ökade lönekostnader förhovförvaltningens personal och inträffade prisstegringar förord^ar jag attansl^aget höjs till . för nästa budgetår. ^Jiig hemställer attregeringen föreslår att ^lill Hans ^MaJ:l ^K^c^niungens ochdet ^Kungl. Husets hovhållning för ^budgetårel 1980/81 anvisa ett anslag av . A 2, ^llnderh^åll och värd avmöbler sam^t^ andra .^staten tillhöriga inven^tarier i de ^kungl. Detta anslag är i statsbudgetenför ^budgetårel 1979/80 uppfört med . ^Riksinurskalksämbetethar - i anslutning till en av ^kungl. ^husgeråds-^kammaren gjord framställning^-^ hemställt ^atl för ifrågavarande ändamål under nästa budgetår anvisas ^etlanslag av . har därvid begärt medel för bl.a. ytterligare tjänster för en ^museitek-^nikeroch en snickare för tillsynen av ^slatens möbler, textilieroch konstföremål, en tjänst som ^museiassistent och en ^assistenttjähstför olika administrativa och kamerala frågor vidvisnings- och utställningsverksamheten samt för omvandling av enbiträdestjänst från halvtid till heltid. 1979/80:100 Bilaga 4 2 Vidare har medel begärts för vissa fotograferings- och^ivätlgöromäl inom ^hiisgerådskammarens verksamhetsområde. Jag vill i ^detla sammanhanganmäla att ^riksmarskalksämbetel har meddelat att Hans ^Maj:l Konungen avseratt utnyttja sin dispositionsrätt till ^lill ^atl merastadigvarande vistas där med sin familj, ^Detla ökade ^lanspråktagande avDrottningholms slott som residens för statschefen kommer att föra med sig ettbehov av vissa mindre avspärrningar inom ^saml en del ombyggnads-och ^iståndsätiningsarbeten på . Om detta återkommer jag till regeringeni annat sammanhang. Vidare behöver ^husgerådskammaren tillfälligt förstärkasför att iordningställa de möbler och andra inventarier ur statens bestånd somavses bli använda på . Anslaget Underhåll och vård av möbler samtandra staten tillhöriga inventarier i de ^kungl. slotten bör för nästa budgetårberäknas med utgångspunkt i delta förhållande. Jag är i ^övrigl ^inleberedd att förordna några andra förändringar under ^detla anslag än sådana somföljer av ökade lönekostnader för den personal som avlönas från anslaget ochinträffade prisstegringar. Den upprustning och ^reorganisation avBernadottebiblioteket som har inletts under innevarande budgetår bör^fortsälia med oförändrade resursinsatser under nästa budgetår. Jag hemställer all regeringen föreslår alt till Underhåll ochvård av möbler samt andra staten tillhöri^ga ^inveniarier i de ^kungl. slot^tenför /81 anvisa ett anslag av . 1979/80:100 Bilaga4 1978/79 Utgift 9034 829 1979/80 Anslag 9 100000 1980/81 Förslag 9 779000 används sombostad åt konungen ^saml som representations- och kontorslokaler.