prop · G303103 · 1979-12-31 00:00:00 — DelH1:2 Skr 1979/80:103 464 samt atl - med utgångspunkt i dessa - lämnaförslag lill en samlad framlida lösning av organisalions- ochfinansieringsfrågorna. För utredningsarbetet bör följande riktlinjer gälla. Utredningsarbetet bör bedrivas med ulgångspunkl i atl delankommer på del förelag eller den institution där det radioakliva avfalleluppstår all svara för omhändertagandet av avfallel, Uiredaren bör samtidigtutgå från alt det långsiktiga ansvaret för det radioakliva avfallel bör åvilastaten. Utredaren bör lämnas förslag lill hur hanleringen av aklivt avfall ochanvänl kärnbränsle organisaloriskl skall fördelas mellan siaten ochkraflindustrin. Utredaren bör vidare förutsätta atl del åliggerkärnkraftproducentema alt visa all en säker förvaring av aklivt avfall är möjligoch all en sådan förvaring konkret kan genomföras. Utredaren bör utgå från atlden kunskapsuppbyggnad som därvid sker hos kärnkraftsproducenlerna börulnylljas vid projektering och byggande av nödvändiga anläggningar. I sambandmed all uiredaren lämnar förslag lill organisatorisk lösning inomkärnavfallsområdel bör uiredaren lämna förslag även lill lämplig avgränsningbeiräffande de anläggningar där siaten bör vara ägare. Förslag bör vidarelämnas till lämplig organisatorisk form för den slatliga verksamhelen päförevarande områden. Uiredaren bör översiktligt redovisa den forsknings- ochulvecklingsverksamhel inom områdel använl kärnbränsle och radioaktivt avfallsom bedrivs av olikaorgan i olika regi, bl,a. finansierad av SKBF/KBS, statenskärnkraftinspektion, programrådet för radioaktivt avfall, nämnden förenergiproduktionsforskning, , slatensslrål-skyddsinslitul och naturvetenskapliga forskningsrådel. Del forsknings- och utvecklingsarbete som är nödvändiglför att erhålla praktiska lösningar av avfallsproblemen har nära anknylninglill projekiering, byggande och drifl av anläggningarna, Uiredaren bör ulgåfrån all della forsknings- och utvecklingsarbete även fortsättningsvis börutföras av dem som projekterar och bygger anläggningarna, Uiredaren bör föreslåhur de projekl av denna karaklär som har initierats av programrådel förradioaktivt avfall skall fortsätta. Tillsynsmyndigheterna bör även fortsättningsvis inilieraoch svara för finansieringen av sådant forsknings- och utvecklingsarbete sombehövs för deras arbele. Utredaren bör invenlera arbele av della slag som nupågår och lämna förslag till en lämplig avgränsning av sådanl säkerhetjanknutetforsknings- och utvecklingsarbete, som säkerhetsmyndigheterna bör svara för, gentemotsåväl det anläggningsanknulna forsknings- och utvecklingsarbetet som denövriga forskningen inom området. Del är angeläget all forskning och utveckling röranderadioaktivt avfall bedrivs på slor bredd och med långsiklig inrikining. Det ärdärför nödvändigt all forskning och utveckling, som inte direkl är knulel tillanläggningarna eller tillsynsmyndigheterna, även fortsättningsvis ingår i densvenska kärnenergiverksamheten, Uiredaren bör lämna förslag om formerna härför. Tillståndsprövning, kontroll och lillsyn skall handhas avmyndigheter som står fria i förhållande till anläggningsinnehavare ochforskningsorgan. Enligt atomenergilagen har ansvarsom kontroll- och tillsynsmyndighet för anläggningar för radioaktivt avfall.Efterlevnaden av strålskyddslagens beslämmelser beiräffande använl kärnbränsleoch radioaklivl avfall övervakas av statens slrålskvddsinstilul. 465 Kommittéer: Industridepartementet Del II 1:2 arbele ulgå från den ordning som råder för koniroll-och tillsynsverksamheten på kärnenergiområdel. Utredaren bör översiktligt belysa förhållandel mellantillsynsmyndigheterna och de organ som föreslås få ansvar för forsknings- ochutvecklingsarbete resp. projekiering, byggande och drifl av anläggningar. Mol bakgrund av vad jag har anfört beiräffandeorganisalionen av hanlering och slutförvaring av använt kärnbränsle ochradioaktivt avfall bör uiredaren föreslå ell syslem för finansiering avframtida utgifler för denna verksamhet. Uiredaren bör därvid förutsätta att samtliga kostnaderskall bäras av innehavarna av de kärntekniska anläggningarna. Det är härvid nödvändigl all särskild hänsyn las lill dentidsperiod över vilken utgifterna för hantering av använt kärnbränsle och radioaktivtavfall kommer alt sträcka sig. Del är av största vikl att finansieringenutformas så all del säkerställs atl medel kommer att finnas lillgängliga underhela . I betänkande lämnas som jag harnämnl två olika förslag lill finansiering av kosinaderna för använl kärnbränsleoch aklivi avfall. Dessa förslag innebär antingen all kraftföreiagen självafonderar medel lill framlida utgifler för hantering av använt kärnbränsle ochradioaktivt avfall, eller all staten via avgifter på elenergi producerad ikärnkraftverk fonderar medel lill dessa ulgifter. Utredaren bör ingående sludera de av Aka-utredningenframlagda förslagen lill finansiering av kosinaderna för använl kärnbränsleoch aklivt avfall saml, med utgångspunki i dessa, lämna förslag lill långsikliglösning av denna fråga. Vid övervägandena om granskningen av etl system förfinansiering av utgifterna för använt kärnbränsle och aktivt avfall som innebäratt staten via avgifier pä elenergi producerad i kärnkraftverk fonderar medellill dessa utgifter bör uiredaren beakla följande. Avgifterna bör tillföras en särskild slallig fond.Utredaren bör studera uppläggningen av andra statliga fonder och föreslå etlfondsyslem för kärnkraftens rcstkostnader. För att kraflförelagens behov avkapital för investeringar m,m, i samband med hantering av använt kärnbränsleoch aklivi avfall skall tillgodoses bör viss återlåningsrätl kunna övervägasför den verksamhet som åläggs kraftföretagen av samhällel i avvakian påslutligt besiämmande av kosinaderna. Fonderna bör kunna utnyttjas av kärnkraftproducentema ävenför lån lill projekiering, konstruktion och uppförande av sådana anläggningarför hantering och förvaring av utbränl kärnbränsle och radioaktivt avfall somsiaten sedan övertar det långsiktiga ansvarei för. Fonderna bör vidare kunnautnylljas för utvecklingskostnader i anslulning härtill. Statens kostnader föruppbyggnad av kompelens atl följa konstruktion och uppbyggnad av anläggningarnaoch all svara för driften av anläggningarna bör läckas av fonderna, liksomkosinader för driften sedan staten har övertagil anläggningarna. Fonderna börkunna utnyttjas även för atl täcka de särskilda kosinader som orsakas av deradioaktiva komponenterna vid avveckling av kärntekniska anläggningar, Uiredaren bör sammanställa de kostnadsberäkningar som hargjorls i och utomlands över kärnkraftens rcstkostnader, och inhämla den DelH1:2 Skr 1979/80:103 466 yllerligare informalion som behövs för all beräkna dessakostnaders storlek. Utredaren bör ulgå frän all kärnkraftens rcstkostnaderskall inbegripa även vissa kostnader för avveckling av berörda kärntekniskaanläggningar i enlighel med vad jag anförl, Resikostnaderna bör beräknassä att handlingsfriheten då det gäller alt välja metod för hantering av använtkärnbränsle bevaras. Del är därför nödvändigt atl resikostnaderna även beräknasför alternativet alt använt kärnbränsle slutförvaras utan föregåendeupparbelning. Utredaren bör lämna förslag även om organisation avverksamhet som avser omhändertagande av radioaktivt avfall från kärntekniskverksamhel som inle ulgörs av använt kärnbränsle, I della sammanhang böruiredaren belysa vad som bör gälla vid nedläggning av kärntekniska anläggningar. För att erhålla underlag för beräkning av de framlidakosinaderna för nedläggning av kärnkraftverk bör kosinaderna uppskattas försåväl alternativet med endasl delvis nedmontering av anläggningen följt avlillslutning och plombering av de kvarlämnade byggnaderna som en tolalnedmontering och borttransporl av anläggningen. Den del av kärnkraftens restkoslnader som avser avvecklingav kärntekniska anläggningar bör beräknas så atl handlingsfriheten bevaras vidval av avvecklingsmetod. Utredaren bör efler sin analys av kostnaderna dels föreslåett system som innebär att avsättningarna fortlöpande justeras allteftersom detbedöms att kostnaderna ändras, dels ange storleken på de lotala årligaavsättningar som f.n. bör anses skäliga för att täcka motsvarande kosinader förhantering av använt kärnbränsle och aktivt avfall. Förslaget bör vidare innehålla övergångsbestämmelser förde restkoslnader som har uppställ på grund av den kärnenergiproduktion somredan har ägt rum. I samband härmed bör utredaren beakta de fonderingar somkraftindustrin redan har gjort för alt täcka kärnkraftens restkoslnader. Somjag tidigare nämnt har regeringen till , i avvaktan på en långsiktiglösning på finansieringen av kärnkraftens restkoslnader, lagt fram en propositionom skattebefrielse för avsättningar inom kraftföretagen till kärnkraftensrestkoslnader. Förslagel bör dessutom omfatta ett system för ev.kompletteringar i efterhand om redan gjorda fonderingar visar sigotillräckliga. Utredaren bör beakta att lämnade förslag inte leder omfattande byråkrati. Utredningsarbetet bör bedrivas i nära kontakt med demyndigheter, statliga utredningar, företag, organisationer ochpersonalorganisationer som är direkt berörda av det. Arbetet bör bedrivas skyndsamt. Resultatet av utredarensarbele bör redovisas senast den 1 oklober 1979. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jagatl regeringen bemyndigar mig att lillkalla en särskild utredare med uppdrag att utredaorganisations- och finansieringsfrågor rörande hantering och förvaring avanvänt kärnbränsle och radioaktivt avfall, att besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annatbiträde åt utredaren. 467 Kommittéer:Industridepartementet Del II 1:3 Vidare hemställer jag all regeringen föreskriver all kosinaderna skall belasta fjortonde huvudtitelnskommittéanslag. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Delegation för beredning av frågor om civilt utnyttjande av flygindustriella resurser, m.m. Departementschefen, statsrådet , anför. har i sitt betänkande del 1 (Ds Fö1978:8) behandlat bl.a. frågan om vilken kapacitet för utvecklings-, produktions-och underhållsverksamhet som kan behövas vid de anskaffningsalternativ för detframtida attackflygsystemet som kommittén har studerat. I alla de studeradealternativen uppstår enligt ulredningen ett minskat behov av utvecklingspersonal.På tillverkningssidan minskar inle personalbehovet lika snabbt som påutvecklingssidan. Den produktion som följer av det anskaffningsalternafiv somflygindustrikommittén rekommenderar, dvs. 6 divisioner flygplan A 20, kanberäknas pågå lill omkring . Underhållsverksamheten har beräknats fåungefär samma omfattning som . Kommittén understryker behovet avsamordning av resurserna för utveckling, produktion och underhåll av militäraflygplan. Kommittén har också haft i uppgift att undersöka på vilketsätt och i vilken mån det är möjligt att på andra områden la till vara dettekniska kunnande som flygindustrin representerar. Ett antal sådana möjlighetertill alternativ användning både inom och utom flygindustrins ram har studerats.Som exempel på områden nämns inom flygindustrins ram bl.a. utveckling ochproduktion av civila flygplan och rymdtekniskt arbete och utom flygindustrinsram bl.a. energi-, transport- och sjukvårdsområdena. Kommittén anser det vidaretroligt att flertalet av den övertaliga personalen kommer attkunna utnyttja sitt i flygindustrin förvärvade kunnande i annat arbete men istor utsträckning på andra orter. Kommiitén framhåller att huvudvillkoret för att kunnautnyttja och vidareutveckla teknisk kompetens på hög nivå är att det finnseller skapas marknader för tekniskt avancerade produkter och att det finnsavnämare som kan betala vad sådana produkter kostar. Kommittén påpekar vidareatt statliga insatser kommer att behövas för att stimulera till nya satsningarsåväl inom flygindustrin som inom bl.a. de offentliga sektorer som kanta till vara det kunnande som flygindustrin har. Kommittén anför att oavsett vilket beslut omflygplansupphandling som regeringen fattar, kommer ett minskat personalbehovfrämst på utvecklingssidan att uppstå. Enligt kommittén bör därför regeringenomedelbart ta initiativ till överläggningar med berörda företag och fackligaorganisaiioner i syfte att finna nya arbetsuppgifter som kan gealternafiv sysselsättning. Del II 1:3 Skr 1979/80:103 468 Jag delar kommitténs uppfattning alt anskaffningen avnäsla allackflyg-syslem kommer atl kräva minskade insatser av främslutvecklingspersonal i flyginduslrin. I första hand ankommer del på berördaförelag all inom andra verksamhelsgrenar nyttiggöra de resurser som inle krävsför militär produktion. Vidare bör arbetsmarknadspoliliska åtgärder påsedvanligt sätl komma i fråga för atl underlätta överföringen av personal tillandra företag eller verksamheier. Härutöver kan del bli nödvändigt med en statlig medverkani särskilda former för atl skapa förutsäUningar för ett alternativt ulnylljandeav de utvecklingsresurser som kommer alt stå lill förfogande. Del bör dårföruppdras ål en särskild delegation att i samverkan med berörda företag ochfackliga organisationer undersöka möjligheterna för berörd personal till civilsysselsättning både inom och utom flygindustrins ram. Delegalionen bör i delta syfte först ta del av ochanalysera den invenlering av möjlighelema att utnyttja de flygindustriellaresurserna för civil verksamhel som bedrivs inom de berördaindustrikoncernerna. Delegationen bör därvid pröva i vad mån slatliga insalserär nödvändiga för alt sådana projekt skall kunna förverkligas. Därvid börsärskilt effekterna på konkurrenssituationen kartläggas. Bortfallet av flygmilitärl utvecklingsarbete tordeemellertid inte helt kunna ersättas av civila satsningar inom denflyginduslriella organisationens ram. Även möjligheterna alt på annat sätt ökaefterfrågan pä lekniskl avancerat utvecklingsarbete bör därför prövas avdelegalionen. Härvidlag kan samhällets möjligheter alt direkl påverkaefterfrågan inom den offentliga seklorn vara av belydelse, bl.a. för attmöjliggöra större projekt med betydande inslag av leknisk utveckling. har under del senaste årel beslulal om enkrafiig ulökning av det slalliga stödet till teknisk forskning och utvecklingvia slyrelsen för leknisk utveckling (prop. 1977/78:111, NU 1977/78:75, rskrI977/78:.361). Detta innefattar också medel för stöd till en utökadteknikupphandling inom den offentliga sektorn. Däruiöver har del statligtfinansierade energitekniska utvecklingsarbetet ökat i omfallning genom delIreårsprogram för energiforskning som beslutat om (prop.1977/78:110, NU 1977/78:68, rskr 1977/78:341). Frågan om stöd lill störreindustriella utvecklingsprojekt bereds f.n. inom regeringskansliel. Bl.a. mot denna bakgrund bör delegationen tillsammans medberörda myndigheter och organisaiioner undersöka möjlighelen av utvecklingsprojektinom områden, som bedöms vara angelägna för samhället, och därvid även pröva deförslag som flygindustrikommittén fört fram. Delegationen bör också ta del avde överläggningar som pågår mellan slyrelsen för teknisk utveckling å ena sidansaml å andra sidan om ett ramprogram förupphandliitgsanknuten forskning och utveckling inom ell anlal områden. Delegationen bör bedriva siu arbele med stor skyndsamhel.Dess förslag bör redovisas fortlöpande. Vad gäller alternativ produktions- ochsysselsättningsplanering inom försvarsmaterielindustrin vid sidan avflygindustrin avser jag all föreslå regeringen alt en särskilduiredare tillkallas för denna uppgift. Med hänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag atlregeringen bemyndigar chefen för industridepartementet att tillkalla en delegation med sju ledamöier med uppdragalt bereda frågor om civilt utnyttjande av flygindustriella resurser 469 Kommittéer:Industridepartementet Del II 1:4 att ulse en av ledamöterna all vara ordförande atlbesluta om sakkunniga, experler, sekrelerare och biträde ål delegationen. Vidare hemsläller jag att regeringen föreskriver att kostnaderna skall belasta fjortonde huvudlilelnskommilléanslag. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan, (Industridepartementet) 4, Delegation för solvärme och bränslen som kan ersättaolja Beslul vid regeringssammanträde Statsrådet , är för sin energiförsörjning i alll väsentligtberoende av imporl. Av landels lotala energitillförsel beräknas ca 80 %ha utgjorts av importerade energislag, främsl råolja och raffineradeoljeprodukler. Den ur inhemska energikällor ulvunna energin uppgick såledeslill endasl av landels energibehov. av den lolala bostadsuppvärmningen i landet skermed olja. Råolja på världsmarknaden kommer frän ett begränsai antalländer i framför alll och . Del är också inom dessaområden som huvuddelen av jordens kända och utvinningsvärda oljetillgångarfinns. Olja bedöms vara en ändlig energiråvara. Världensoljetillgängar kan därför inte i längden räcka för atl lillgodose nuvarandeefterfrågan. måsle således oljan som den dominerande energiråvaran ivärldens energiförsörjning ersättas med andra energiråvaror. Den energidebattsom under senare är har förts såväl i som ulomlands har inneburil bl.a.ell ökal medvetande om alt jordens nu kända tillgångar av olja håller pä atltömmas. Myckel lalar för att krafiiga prisstegringar ochtillförselproblem på oljemarknaden kan inlräffa innan nödvändig omslällninglill försörjning med andra energislag än olja hinner ske. Under senare lid hari ett flertal energistudier samstämmigt varnats för atl en sådan situation kanuppstå . Störningar på oljemarknaden kan även komma atl leda tillrisker för politiska konflikler. (I 1976:5) har studerat de hälso- ochmiljömässiga, tekniska och ekonomiska, sysselsättningspolitiska, handels- ochberedskaps-politiska konsekvenserna av alternativa energiprogram för liden framtill . Kommissionen konstaterade i sill huvudbetänkande (SOU 1978:17)Energi att vi så snabbt som möjligt måsle minska värt oljeberoende på grundvalav förväntad brist på olja och därav föranledda prisstegringar. Ingen del avenergisystemet får emellertid medföra oacceptabla hälso- eller miljörisker. Mot denna bakgrund är det angeläget atl minskarsitt myckel stora Delll 1:4 Skr 1979/80:103 470 Detta kan ske genom en insats av olikaålgärder på såväl produktionssidan som konsumtionssidan. En lång rad sådanaålgärder har redan vidlagils och yllerligare åtgärder kommer atl föreslås. 1det följande avser jag atl närmare beröra förulsällningarna för att föra insolvärme och bränslen som kan ersälta olja i del svenskaenergiförsörjningssystemel. Flera av dessa alternativa energislag, såsom kol och andrafasla bränslen, bör av tekniska, ekonomiska och miljömässiga skäl utnyttjas irelativt stora förbränningsanläggningar. En utbyggnad av fjärrvärmenätenpåverkar därför möjligheterna atl utnyttja alternativa energislag lill olja.Bl.a. den kommunala energiplaneringen kan i sin lur användas som ell instrumentför att bedöma utbyggnaden av fjärrvärme med hänsyn till bl.a. den minskadeenergiförbrukningen till följd av energihushållningsåtgärder. har beslutat om en tioårigenergisparplan i befintlig bebyggelse (prop. 1977/78:76, CU 1977/78:31, rskr1977/78:345). I samband härmed tillsatte regeringen en särskild delegation (Bo1978:03) för atl leda och samordna arbetet med energisparplanens utveckling,genomförande och utvärdering. I delegationens arbetsprogram påpekas bl.a. atlplanering för energihushållning i befintlig bebyggelse måste samordnas med denkommunala energiplaneringen. Denna samordning innebär bl.a. atl utbyggnadsplanernaför fjärrvärme och dessas inverkan på sparplanens genomförande måsteklarläggas. Detta arbete skall utföras av industriverket i nära samarbete mednämnda delegation och kommer att utgöra underlag för den översyn och eventuellaomprövning av energisparplanen för befinllig bebyggelse, som delegationen har iuppdrag att ta fram underlag för. Anläggningar för produktion, distribution och användningav energi nytljas . Härav följer att det kan ta att väsenllig del förändra energisystemet genom att införa ny teknik och nyaenergislag i energiförsörjningen. Det finns dock energislag vilka redan i ett kort tidsperspektivskulle kunna utnyttjas i det svenska energisystemet. Jag tänker här närmast påbränslen som kol, torv samt avfall i skilda former, t.ex. skogsavfall,jordbruksavfall och sopor. Även direkt användning av solenergi för uppvärmningkan börja införas i viss omfattning redan i ett relativt kort tidsperspektiv. Kol synes för vissa ändamål vara ett ijämförelse med olja prismässigt konkurrenskraftigt bränsle. En viss övergångtill kol inom industrin samt för värme- och elkraftpruduktion kan därför väntaspå sikl. Kolutnyttjande med konventionell teknik medför ofta relativt storamiljöstörningar. Möjligheter finns dock att med förbättrad teknik minska dessasiörningar. Förulom inverkan på miljiin och osäkerheten om de ekonomiskaförutsättningarna finns emellertid flera faktorer M»m gör det svårt att snabbiöka kolutnytljandet i . Bl.a. saknas egentliga kolhamnar liksomtransportsystem för dislribulion av kol. Den svenska kunskapsnivån rörande kollråor ar, i cllinternationellt perspektiv, inte särskilt hög. Del pågar dock verksamhet påolika häll i landet som syflar lill alt förbättra kunskaperna pa kolområdel.Hl.a. har några högskoleinstitutioner, flera företag, bl.a. SlittKUtieln AB.statens vattenfallsverk, , under stnart lid aklivtbörjat arbeta inom kolområdet. tSIND) har tjcriomförordningen (1975:422) om statsbidrag till energil>csp;ir;>ri«)(:aUMrdci iiinm näringslivel m.m. (omlryckl 1978:339) lämnal bidr/ij.- iillostinpelvis för övergång lill koleldning. 1 S()derial)e o( h ti(ii<-l 471 Kommittéer:Industridepartementet Del II 1:4 tionsforskning (NE) lämnar inom ramen för HuvudprogramEnergiforskning slöd till forsknings- och utvecklingsarbete inom della område.Nämnden har bl.a. stött ell anlal projekl inom områdena transport, förbränningoch förgasning av kol. NE och slalens naturvårdsverk har också initieratforskning om miljöproblemen i samband med kolanvändningen. pågår planeringsarbete rörande möjlighelen allutnyttja lorv som etl inhemskt bränsle vid främsl långvarigaavspärrningssilualioner. Arbelet härmed har i försia hand skett vidöverstyrelsen för ekonomiskt försvar. Ett ulnyttjande av landets storatillgångar på torv har fått förnyad aktualitet. För atlskapa ökad klarhet om de tekniska och ekonomiska förutsättningarna för allutnyttja lorv som bränsle uppdrog regeringen genom beslut ochden åt överstyrelsen atl förhandla med vissa kommuner om formeroch villkor för statligt ekonomiskt stöd till anordnande av eldning medfräslorv i värmeverk. Genom beslut vidgades uppdragel tillalt avse installation av panna lämpad för eldning med torv eller flis.Regeringen har uppdragit ål att inventera tillgångarnaav våtmarker, varav torvmossarna ulgör en viklig del, och klargöramöjligheterna atl utnyttja dessa för bl.a. energiändamål saml ange miljömässigabegränsningar för utnyttjandet av dessa tillgångar. Regeringen har vidare den15 uppdragit åt att i samråd med bl.a.statens naturvårdsverk utreda förutsättningarna för atl inom de fyra nordligastelänen uppföra minsl två torveldade anläggningar i form av kraftvärmeverk ellerhetvattencentraler. Inom flera kommuner har också intresse visats föranvändning av torv sorn bränsle i hetvallencenlraler. NE stöder dessutomforskning och utveckling inom torvområdet. NE:s insalser inriktas pådelområdena inventering, torvproduktion, omvandling av torv till flytande ochgasformiga bränslen och miljöpåverkan. Även vad gäller utnyttjande av ved och skogsavfall,jordbruksavfall, sopor och andra slag av avfall för energiändamål finns ettstarki inlresse bland såväl enskilda som industrier och kommuner. En utvecklingmot ökad användning av andra bränslen än olja stimuleras bl.a. genom att bidragenligt förordningen om statsbidrag till energibesparande åtgärder inomnäringslivet m.m. lämnas för sådana åtgärder.