prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Även förutses denstarkaste ^invesieringsökningen ske inom järn- och stålverken.Verkstadsindustrins investeringar förväntas accelerera 1980, medaninvesteringarna inom massa- och pappersindustrin beräknas bli av ungefär samma^storieksordning som 1979. En viss ökning förväntas även ske förinvesteringarna inom övriga branscher. 1979/80:100 128 Enligt preliminäraberäkningar ökade de totala investeringarna inom gruppen handel ^m. ^m.^'^ meddrygt ^I0^9^;.frän 1978 till 1979. Byggnadsinvesteringarna ökade med 3%^-^medan maskininköpen steg med . Beräkningarna för både 1979och 1980 grundar sig på dels den av statistiskacentralbyrån genomförda enkätundersökningen inom handels-, bank- ochförsäkringsföretag, dels på uppgifter om totala kostnader och byggnadstider förbyggnadsprojekt inom gruppen privat handel. För utarbetandet av byggnadsinvesteringsprognosernahar vidare utnyttjats den av ^SCB utförda byggnadsinventeringen samtarbetsmarknadsstyrelsens rapportering av beviljade ^igångsättningstitlstånd. Igångsättningen inom denprivata varuhandeln ökade enligt preliminära beräkningar med 1979. Vidbedömningen av påbörjandet för 19^80 har beaktats den förutsedda ökningen iprivat ^konsumlion och bostadsbyggande. Igångsättningen kommer dock troligenatt hållas tillbaka av fortsatt bristpå byggnadsarbetare, och här har därför kalkylerats med en oförändradigångsättnings volym jämfört med . Uppdragningen av påbörjandet under 1979ger ändock en kraftig tillväxt av byggnadsinvesteringarna - från 1979till 1980. Inkluderas även den statliga dele^n^ erhålls likaledes en ökning på^14%>. Enkäten pekar på enminskning av maskininköpen 1980. Mot bakgrund av tidigare års erfarenheter avförhållandet mellan planer och utfall har en kraftig uppjustering ansettsmotiverad även och maskininvesteringarna förutses sålunda öka mednärmare 1980. Ökningen i de totala investeringarna inom gruppen handel ^m.^m. skulle då likaledes bli . Investeringarna i^handelsftottan, dvs, inköp av nybyggda fartyg från svenska och utländska varvminus nettoutförsel av begagnade fartyg, minskade kraftigt . Räknat i1975 års priser blev minskningen . och den därmed uppnåddainvesteringsnivån endast ca 130 milj. kr. Nettoutförseln av begagnade fartygkom nära nog att fördubblas som inköpen av nybyggdautländska fartyg minskade drastiskt. Leveranserna av ^svenskbyggda fartygökade ^däremoi något. Den svenska handelsflottan, räknat i antal fartyg ochdödviktslon, decimerades ytterligare för tredje året i följd. ^'^ Med investeringarinom gruppen handel ^m, ^m. avses investeringar i varuhandel, bank- och försäkringsverksamhet, teatrar, hotell,restauranger, lagerbyggnader samt fastighetsförvaltning. kr., 1975 ^års priser Beräkningarna för 1979och 1980 bygger i huvudsak på tvä enkäter, en till svenska rederier angåendederas beställningar hos utländska varv och en till de svenska varven. Densistnämnda enkäten, som tidigare utförts av statistiskacentralbyrån, är nedlagd och gjordes senast , Detta innebäralt del statistiska underlaget både vad gäller för del preliminära utfalletunder de ^ire första kvartalen 1979 och för prognoserna är sämre än vanligt.Med ledning av enkäterna beräknas leveransvärdet av nybyggt tonnage 1978-1979 ha ökat med drygt 600 milj. kr. Från de svenska varven betyder delta enfördubbling av leveranserna medan ^nyinköpen av utländska fartyg beräknas haminskal ^ytteriigare något. En mycket svårbedömd post i kalkylerna överinvesteringarna i handelsflottan utgörs av exporten av begagnat tonnage.Omstruktureringen och reduktionen av den svenska ^handels^f^tottan har undersenare år (1976-1978) lett till en högre avyttring av begagnat tonnage än tidigareunder ^197()-talet. Detta har skett trots en extremt låg prisnivå på denna typav tonnage. En betydande försäljning av ^andrahandstonnage ägde rum även underförsta men till betydligt bättre priser. Försäljningen underandra halvåret bedöms ha ^varil avsevärt lägre ^vilkel som helhetskulle innebära inemot en halvering av ^nettouti^-örseln av ^andrahandstonnage(importen av sådant tonnage är obetydlig) gentemot 1978. Investeringarna ihandels^f^lottan skulle därmed uppgå till drygt 1 400 milj. kr. jämfört med gerberäkningarna priser ungefår oförändrat leveransvärde från desvenska varven men i övrigt genomgående lägre leveransvärden. Framför allt förutses en kraftig minskning avimporten. Denna ^molvägs emellertid av den antagna samtidiga nedgången i^nelloulförseln av begagnat tonnage. Sammantaget blir således den troligaef^fekten på investeringarna i handelsflottan ungefär oförändrat resultat ijämförelse med 1979. Uttryckt priser erhålls en investeringsnivå påknappt I 400 milj. kr. De totala statligainvesteringarna ökade enligt preliminära beräkningar till1979. Byggnadsinvesteringarna steg därvid , 9 Riksda^gen 1979180. Tabell7:6 Statliga investeringar 1977-1980 Årlig procentuell förändring. -2,2 -4,6 (industri ^m. -19,6 -3,3 -14,8 -3,7 medan maskininköpen ökade . Tillunderlag för beräkningarna över den statliga investeringsverksamheten liggerenkä^ter från affärsverk, myndigheter och statliga företag insamlade avstatistiska centralbyrån oktober/. Som framgårav tabell 7:6 var uppgången 1979 starkast inom de statliga affärsverken och förelagen. Affärsverkens totalainvesteringar beräknas ha ^ökal med 9%^.^ i volym med en större uppgång förbyggnadsinvesteringar än för maskininköp. Det är framför allt och rapporterar starka ökningar av sina investeringar medan uppgången för t.ex. vattenfallsverket och postverket blev väsentligt svagare. De statligamyndigheternas totala investeringar steg med 1979 - i det närmastehela ökningen var ^hänförlig till en kraftig uppdr^agning av maskininköpen,medan byggnadsinvesteringarna blev ungefär lika stora som , Prognoserna för denstatliga investeringsverksamheten 1980 baseras på de ovan nämnda enkäterna ochutgör således bedömningar grundade på de enskilda verkens, myndigheternas ochstatliga företagens uppgifter. För de ställigaaffärsverken förutses en ^ytteriigare uppgång på 7,1980, Uppgången är i delnärmaste helt ^hänföriig till en väntad stark ökning av maskininköpen, medandäremot byggnadsinvesteringarna förutses öka endast svagt. På byggnadssidanplaneras neddragningar av investeringar, medan ^däremoi ^l.ex. SJ förutser ökningar. Uppgången pämaskinsidan är främst ^hänfö^r^iig tillteleverkets expansiva planer på ökade maskininköp. De statligamyndigheternas investeringar väntas minska 1980. Hela nedgången liggerpå byggnadssidan, dåren reducering med förutses som en följd avminskat statligt vägbyggande. Maskininvesteringarna förutses bli i stort settoförändrade. De totala statliga byggnadsinvesteringarna inkl. destatliga företagen förutses minska 1980. Påmaskinsidan väntas ^å^ andra sidan en uppgång på 5.5 ^%. Sammantaget skulle dä de totala statliga investeringarna öka med knappt I % till 198^0. Den kommunala sektornsinvesteringar ökade enligt preliminära kalkyler totalt sett med 5 1/ivolym 1978- 1979. Byggnadsinvesteringarna beräknas därvid ha stigit med drygt5%^-^ och investeringarna i maskiner och inventarier (se tabell 7:7).Starkast synes expansionen ha ^varil inom de ^kommunägda företagen. Till grund förkalkylerna över investeringsutvecklingen och 1980 ligger en av s^tatistiska centralbyrån i början avnovember insamlad enkät bland kommuner och landstingskommuner, samt en enkätavseende de ^kommunägda förelagen. ^Investeringsutgiflerna i novemberenkätenfördel innevarande årets byggnadsinvesteringar brukar i allmänhet stämma välöverens med del utfall som senare redovisas. Kommunernas maskininvesteringar 1979har dock på basis av tidigare erfarenheter nedjusterats kraftigt. Kommunernas ochlandstingskommunernas sammanlagda byggnadsinvesteringar ökade med 2 1/2 ivolym 1978-1979. Därvid steg landstingskommunernas byggnadsinvesteringar meddrygt , medan investeringsökningen inom kommunerna begränsades ^lill ..Den jämfört med planerna och låga^byggaktiviielen inom kommunerna 1979 uppges främst vara en följd avförseningar av planerade byggnadsarbeten, ^vilkel i sin tur bl, a, torde kunnaförklaras av den tidigare nämnda bristen på byggnadsarbetare. Tabell 7:7 Kommunala investeringar 1978-1980 -8,0 -7,6 -3,4 -8,3 -3,7 -4,0 -2,0 ^'^ Häri innefattas ^kommunägdaföretag, församlingar ^m.m. Källor: ^Konjunklurinstilutet och statistiskacentralbyrån. ^'^ I detta avsnitt redovisas dekomm^unala investeringarna ^exkl. bostäder och industri. ^Prop.1979/80:100 ,32 och landsti^ngskom^muner^nasinves^teringar h^a^ ^ökal i volym. ^Detla innebär att kommunernas ochlandstingskommunernas investeringar ^lolalt sett steg . Den kommunalainvesteringsaktiviteten är beroende av bl. a. utvecklingen avbyggnadskostnader och pris^utvecklingen i övrigt för investeringsvaror liksomav tillgången på produktionsresurser inom byggsektorn. Ef ^tersom de ^årsvisabudgetramarna i allmänhet torde vara tämligen snävt fastlagda och angivna inominella belopp kan prisutvecklingen normalt förmodas ha en rätt ^slarkinverkan på investeringsvolymen i kommunenia. I ^labell 7:8 redovisaskommunernas och landstingskommunernas investeringsplaner omräknade till procentuell volymförändring tillsammansmed planer och faktiska förändringar . De av kommunernaangivna investeringsplanerna omräknas alltsåtill investeringsbelopp i fasta priser. används de inomkonjunkturinstitutet kalkylerade alternativen för prisutvecklingen avbyggnadspriser resp. priser på maskiner och inventarier. De så omräknadeinvesteringsplanerna bör sedan korrigeras med hänsyn ^lill mönstret för tidigare avvikelser mellan planer och utfall. Kommunernas ochlandstingskommunernas sammanlagda investeringsplaner anger enbetydande tillväxt avinvesteringarna - med . i volym även vid konjunkturinstitutets högre^prisul^vecklingsalternativ för 1979-1980. Dessa höga investeringsplaner fårses ^mol bakgrund av den gynnsamma ^f^inansiella utvecklingen inom denkommunala sektorn . Investeringsutvecklingen förefaller dockha överskattats för såväl 1978 som 1979. Överskattningen 1978 var till stor del betingad av förseningar närdel gäller genomförandet av pågående byggnadsarbeten .samt igångsättningen avnya projekt. har förmodligen - som nämnts ovan - förseningar ägt rumpå grund av den uppkomna bristen på arbetskraft. Del är troligt att^arbetskraftsrestriklioner i minst lika hög grad Tabell 7:8 Planerade och faktiskaförändringar i kommunernas och landsting^sko^mmunernas totala investeringar 1972-1980 Ärlig procentuell förändring, priser 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 alt, I all, II -2 -2 10 4 13 11 9,5 ^-2 -2 9 -5 4 (3) (3) O 0-1^-9-9 (-8) (-6,5) De av kommunerna angivnainvesteringsplanerna har omräknats till fasta priser på basis av prisutvecklingen förinvesteringsvaror. Vid ^fastprisberäkningam^a^ av kommunernas planer för 1980har använts ^konjunk-^lurinstilutels^ivå ^prognosaltemaliv för prisutvecklingen . Planerna redovisas idenna tabell som kvoten mellan prognosårets enkätvärde och föregående årsutfall i fasta priser. För planförändringen 1979^-^ 1980 har använts det preliminära utfallet för1979. Uppgifterna inom parentes är ^prognoserade. Källor: ^Konjunklurinstiuilet och statistiskacentralbyrån. som kommer att verka i neddragande riktningvad gäller möjligheterna att realisera de myckel höga investeringsplanerna för1980. Kommunernas ochlandstingskommunernas investeringar väntas med dessa förutsättningar ^totallsett stiga med . i volym 1979-1980. Byggnadsinvesteringarna beräknasdärvid öka med . och inköpen av maskiner och inventarier med 7%.Landstingskommunernas investeringar förutses stigamed 8%^., medan kommunernas investeringsökning synes inskränka sig ^lill ..Inkluderas de ^kommunägda förelagen och församlingarna kan den kommunalasektorns investeringar totalt sett väntas stigamed 3 1/i volym. Den senaste^lageravvecklingsfasen i den ^svensk^ti ekonomin ser ut all ha avslutatsomkring /1980. Neddragningen av lagerstockarna påbörjades redanförsta . Kulmen nåddes med en minskning om 3,6miljarder kr, priser. Fallet i lagerstockarna dämpades till 1,1miljarder kr, för att i stort settupphöra. Preliminära beräkningar antyder dock alt ^laklen i lageravvecklingenånyo skulle ökat ^någol fjärde kvartalet så att för hela 1979 en lagerminskningom ca . skulle ha skett. Jämförtmed lagerminskningen om ca . kom således en markantdämpning i takten i lagerneddragningen att ske och ^kigerefteifrågansutveckling 1978- 1979 kom att väsentligt bidraga till den totala^efterfrågetillvåxten. ^Slörre delen avlagervariationerna har skett inom industrin. Som synes av ^vidstående diagramöver lagerförändringarna inom industrin ^exkl. varven inleddes en minskning av^induslrilagren i och med alt också färdigvarulagrenböljade avvecklas. Minskningen av lagren av insatsvaror resp. varor i arbetehade då redan inletts ett resp. tvåhalvår tidigare. Del fortsatta fallet i lagerstockarna kom att i stor utsträckningkoncentreras ^lill de massivt uppbyggda färdigvarulagren. Kulmen för dennaneddragning inträffade under första ^halvårel 1979 då avvecklingen blev myckel^slark inom ^färdigvaruindustrierna som minskningen inombasindustrierna ännu var betydande. Takten i ^lageravtappningen dämpades underandra ^halvårel. För insatsvaror ochvaror i arbete skedde ^etl omslag ^lill ^lageiuppbygg-^nad första halvåret1979. Denna fortgick vad gäller insatsvarorna men ökningen av varor i arbetetycks ha upphört . Industrin, med undantag av skeppsvarven,skulle i och med detta förlopp preliminärt ha minskat sina lager 1979 med 1,5miljarder kr. Lagerslockarna för industrin i genomsnitt kom därmed att i^sluiet av året ha normaliserats. Vissa obalanser förelåg; lagren inom t. ex.skogsindustrierna, ^petroleumraffina- Diagram7:3 Totala industrins ^lagervolymforändring 1967-1980' Milj.kr., 1975 ^års priser. ^'^ /^A ^A^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^^^- ^/^ ^\ ^--^\ ^^^~^A^ ^ ^' ^\^ ^ ^ ^ ^ ^> ^\^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^/ ^v^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^J ^\^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^4 ^.^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^A ^^^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^' ^r^v^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^/ ^\^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^^ ^\^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^A ^A^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^r ^\^ ^ ^ ^ ^y\ -2000 -3000 ^\^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^/ ^'^ ^Exkl. redovisaslagerinvesteringarna enligt en ny metod, vilket stör jämförelser med tidigareperioder i obestämd omfattning. Kullor: och statistiskacentralbyrån. Tabell 7:9 ^Lagervol^ymförändringar totalt och efternäringsgrenar 1976-1980 Milj. kr.. priser el-, gas-. värme- och vattenverk) ^(exkl. varv) Detaljhandel (inkl. transport- ^-^ ^ ^ 171 ^Kidla: och statistiskacentralbyrån. ^derierna och gruvorna var för små medande inom delar av verkstadsindustrinoch ^övrigsekiorn ännu var något stora. Med ^detla utgångsläge^vänlas lagren inom industrin stiga 1980 men ökningen torde bli försiktig. Vadgäller ^insatsvaior och varor i arbete torde tillväxten i lagerstockarna bliparallell med produktionsökningen medan man för färdigvarorna ännu får räknamed att lagerstockarna växer långsammare än produktionen. Varvens ^lagervarialionerdomineras av förändringarna av varor i arbete. Dessa beräknas minska såväl 1979som 1980 om än i avlagande takt. Handelslagren minskade någotförsta . Detta gäller partihandeln och där inte minst oljelagren.Detaljhandeln däremot fick en ofrivillig ^lagertillväxl. kom altpräglas av en ökning av ^parlihandelslagren medan detaljhandeln torde ha^bö^r^iat en avveckling. ^Handelslagren beräknas ^sliga något 1980. Lagren i jord- och skogsbruksjönk något 1979, Dessa beräknas fortsätta sjunka 1980 främst som en följd aven ökning av skogsavverkningarna. Sammantaget för alla näringsgrenar tyder depreliminära beräkningarna på en nedgång i lagerstockarna 1979 på ca 1,7miljarder kr, efter den kraftiga minskningen 1978 om nära . För1980 förutses en ökning på ca . Lagerinvesteringarnasutveckling skulle därmed komma att svara för ^elt positivt bidrag till^efterfrågeutvecklingen motsvarande 1,av BNP 1978-1979 och 1,2%^.^1979-1980, 1979/80:100 136 8 lönsamhet, kostnader och priser Lönsamheten inomindustrin synes ha förbättrats påtagligt . Denna slutsatskan dras oavsett vilka slags statistiskaunderlag och beräkningsmetoder man använder. Ännu råder självklart en viss osäkerhetom uppgångens mer exakta ^beloppsmässiga omfattning och om hur lönsamhetsnivånunder det gångna ^årel förhåller sig ^lill historiska genomsnittsnivåer.Enligt ^företagsstaiistik uppgick de störreindustriföretagens ^bruilovinstmarginal - rörelseresultat före avskrivningar^m. i ^procenl av omsättningen - till de första 6 eller 8 månaderna1979. Räknat från motsvarande månader 1978 innebar detta en uppgång på . Vinstmarginalen skulle därmed snabbt ha närmat siggenomsnittsnivån och i varje fall överstigit nivån under1976. En parallell skattning avlönsamhetsutvecklingen har gjorts med utgång från preliminärtberäknade förändringstal för producentpriser, insatsvarupriser, ^m,m. Härigenomhar industrins driftsöverskott enligt nationalräkenskapernas beräkningsmetodikkunnat ^approximeras. Även denna beräkning visar på en kraftigt positivresultatutveckling och att driftsöverskottets andel av förädlingsvärdet under1979 åtminstone torde ha överstigit motsvarande tal 1976, Beräkningsresultatetger dock i ^någol mindre grad än ^företagsstalislikens uppgifter intryck av attlönsamheten skulle ha närmat sig en erfarenhetsmässigt genomsnittlig nivå - sediagram 8: I^.^ Givetvis kan det finnas många grunder till denna måttligt storaskiljaktighet mellan två av varandra oberoende skattningar, båda dessutom avprognoskaraktär. En möjlig orsak kan förtjäna framhållas, inte minst emedanden har principiellt intresse. Resultatförbättringen kan åtminstonei vissa branscher till en del ha bestått i uppskrivningsvinster på lager avvissa insatsvaror som haft en accelererad prisutveckling. Med de konventionellaförelagsekonomiska bokföringsprinciper som tillämpas i företagsstatistikenvärderas nämligen förbrukningen av insatsvaror ^lill de ursprungligainköpspriserna, ^vilkel vid en ökad ^prisslegringslakt leder till störrevinstökningar än om insatsvarorna hade värderats till ^återinköps-^priser. Detär tänkbart att sådana ökade ^inflalionsvinster starkare har påverkatresultatredovisningen i förelagsstatistiken än den omnämnda skattningen avnationalräkenskapernas driftsöverskott.' ^'^ , ^Konjunkturiägei , kapitel 7,återfinns endiskussion av vissa principiella skillnader mellan ^resultalberäkningar enligt nationalräkenskaperna och enligtföretagsekonomisk redovisningspraxis. Diagram 8:1 Driftsöverskottetsoch kapitalförslitningens andelar av ^förädlingsvärdet i tillverkningsindustrin ^exkl. ^^A_^^ ^^ ^^^ ^ ^ ^ ^ ^^ ^/^ ^\^ ^\ ^\^ ^\^ ^\ ^,----------------- 1^1----------------------------------------------- ^. ^\^ ^\^ ^\ ^i^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ 1 ^i_^^ ^\_ ^L ^J_ ^L_J_ ^\_ I I I I ^\_ ^LJ 1964 1966 1968 1970 1972 1974 1976 1978 1980 Prognos enligt^lönekoslnadsallernaliv 11. Källa: ^Konjunklurinstitulel och . Medan priserna påinsatsvaror som antytts steg ganska kraftigt ökadearbetskraftskostnaderna per producerad enhet mycket måttligt, meduppskattningsvis 2 ^%, vilket var klart lägre än under de närmast föregåendeåren. Genom att ökningen också var lägre än den genomsnittliga ökningen i deviktigaste konkurrentländerna var delta en faktor som väsentligt underlättadelönsamhetsförbättringen 1978- 1979. Därutöver förefaller emellertid densvenska industrin ha genomfört större prishöjningar än industrin ikonkurrentländerna. Den svenska industrin stärkte därmed sin räntabilitet iförhållande till andra länders industri. Mot bakgrund av de senaste årensutveckling var delta i och för sig säkerligen välbehövligt med tanke på^indusirins konkurrenskraft på . ^Å^ andra sidan kan en sådanrelativ prishöjning - såsom påtalats i exportavsnittet i kapitel 3 -innebärarisker för framtida ^föriuster av marknadsandelar för den konkurrensutsattaindustrin och därmed också risker för en svagare ^produktions-^ochproduktivitetsutveckling och en förnyad ^nedpressning av lönsamheten. I ^etlsådant framtidsperspektiv skulle alltså en del av lönsamhetsförstärkningenunder få anses ha varit grundad på omständigheter av icke bestående natur. Även om man som i denföreliggande konjunkturbedömningen inte anser sig behöva räkna mednågra nämnvärda återverkningar av detta 1979/80:100 138 slag framstår det inte som självklart att industrinslönsamhetsläge för den sakens skull fortsätter alt förbättras eller ensvidmakthålls. För det första kan man räkna med fortsatta betydandeprishöjningar på en del råvaror, inte minst på olja. där importprishöjningenkalenderårsvis 1979- 1980 med i kapitel 3 angivna förutsättningar väntas bliungefär lika stor som 1978-1979, dvs. För det andra har den svenskaindustrins produktivitetsutveckling beräknats bli något mindre gynnsam1979-1980 än 1978-1979, vilket vid de flesta sannolika ^resullal av p^ågåendeavtalsförhandlingar resulterar i en uppdragen ökningstakt för lönekostnadernaper producerad enhet. Möjligheterna att övervältra dessa kostnadshöjningar påde slutliga produktpriserna och att ytterligare öka vinstmarginalernaär med hänsyn ^lill den internationella ^efterfrågebilden troligenrätt snävt begränsade. De två alternativaräkneexempel för löneökningarnas storlek 1979- 1980 som utförligare presenterasi kapitel 6 innebär för industrins del en ökning av timlönekostnaderna,inbegripet löneberoende avgifter, på 8,(alternativ 1) resp. (alternativ II). Trots att stora delar av industrin kan ha behov av ytterligarehöjningar av vinstmarginalen räknas här, också vid ett utfall med relativt högkostnadsökning, med att prisökningarna kommer att uppåt begränsas avvärldsmarknadsprisernas uppgång; dvs. att relativpriserna gentemot utlandetinte tillåts stiga märkbart. Vid dethögre kostnadsalternativet innebär - se tabell 8: 2 - den ^gjordaprisprognosen att prisuppgången för den totala tillverkningsindustrin ^exkl.varv ungefär motsvarar ökningen i de totala rörliga produktionskostnaderna.För verkstadsindustrin räknas dock med en viss ytterligaremarginalförstärkning. öm man tar utgångspunkti dessa beräkningar avseende det högre kostnadsökningsalternativet (som utgör^beräkningstekniskl utgångsalternativ) kan man resonera på olika sätt för attkomma fram till pris- och marginalutvecklingen vid det lägre alternativet. Enmöjlighet är att vid beräkningen låta den av de lägre lönekostnadernaföranledda lägre uppgången i de totala rörliga produktionskostnaderna helt slåigenom på prisutvecklingen. Detta skulle innebära samma marginalutveckling vidbåda kostnadsalternativen. Ett sådant antagande har tillämpats för större delenav de industriprodukter som avsätts på hemmamarknaden, för vilkaprissättningen i högre grad än för exportvarorna torde vara kostnadsbestämd.För exportvarornas del har förutsatts en större följsamhet med den internationellaprisutvecklingen. Här räknas alltså med en ^någol mer gynnsam marginalutvecklingvid det lägre ^kostnadsalternativei än vid det högre. Av tabell 8: 2 kanutläsas all skillnaden i marginalutveckling följaktligen blir mest betydande ide starkt exportberoende branscherna verkstadsindustri och massa- ochpappersindustri. Vad gäller den sistnämnda branschen har prissättningen intetill någon del förutsatts komma att påverkas av de ifrågavarande olikheterna ikostnadsutveckling, I tabell 8: 1 redovisas konsekvenserna av de gjordapris- och kostnads- Bilaga 1.1 ^Preliminärnationalbudget 139 Tabell 8:1 Driftsöverskott i tillverkningsindustrin^exkl. Massa-, papper- och ^pappers- 0,9 -1,1 -1,1 Petroleumraffinaderier, ^m, ^m. Massa-, papper- och ^pappers- 12,7 -19,9 -17,9 ^Petroleumraffinaderier, ^m, ^m. 61,1 72,7 .^^0,7 Anm. Driftsöverskottet beräknatnetto (med avdrag för ^kapilalförslilning) och med tillägg av subventioner. Källor: och statistiskacentralbyrån. kalkylerna för nationalräkenskapernas^driftsöverskott (netto).