prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — kortfristig utlåning ^lill banker ^m. B ^Uppguld, kursvinster^m.m. Preskriberade obligationer och kuponger ^m. Avgift för fartygskreditgaranti ^m. Underskottatt föras av på statsbudgeten ^ICKK) 1 000 1000 ^Prop.1979/80:100 57 Närvarande: statsministern ^Fälldin, ordförande, ochstatsråden , , ^Mundebo, , ^Friggebo, ^Mogård, ,^Åsling, Söder, Krönmark, Burenslam , , ^Wirtén, ,, ^Boo, ^Winberg, ^Adelsohn, ^Danell, ^Pelri Föredragande: statsråden , , ^Mundebo,, ^Frig^gebo. ^Mogård, , ^Åsling, Söder, Krönmark, BurenstamLinder, , ^Wirtén, , , ^Boo, ^Winberg, ^Adelsohn,^Danell. Proposition med förslag till statsbudget för budgetåret1980/81 Statsråden föredrar deförslag till i frågor om statens ^inkoms^ler och utgifter ^m. ^m.som skall ingå i regeringens förslag till statsbudget för /81samt inriktningen av den ekonomiska politiken under nästa budgetär. Anförandenaoch i förekommande fall översikter över förslagen redovisas i underprotokollenför resp. departement. Statsrådet ^Mundebo anför:Med beaktande av de föredragna förslagen har förslag till statsbudget för nästabudgetår med därtill hörande specifikationer av inkomster och ^uigi^f^ierupprättals. Jag hemställer alt regeringen föreslår all beräkna inkomster ochbesluta om utgifter för staten i enlighet med del upprättade förslaget tillstatsbudget för / 81. Regeringen ansluter sigtill föredragandenas överväganden och beslutar all genom proposition föreläggariksdagen vad föredragandena har anfört för den å^tgärd eller det ändamål som föredragandenahar hemställt om. Regeringen beslutar all de anföranden somredovisas i ^underprolokollen jämte översikter över förslagen skall bifogaspropositionen som bilagorna 1-22. Norsted^ts Tryckeri, 1980 Bilaga 1 till budgetpropositionen1980 1979/80: 100 Bilaga 1 Anmälan till statsbudgeten för budget^aret 1980/81 såvittavser ^finansplanen 1 Den internationella utvecklingen Konjunkturutvecklingeni ^OECD-länderna försvagades . Orsaken hårtill var i första hand de kraftiga och upprepade höjningar avoljepriset som genomfördes. Fram tilldecember 1979 steg sålunda priset på råolja med närmare 70 ^%, en ökning med ca40 % i genomsni^tt föraret. Därefter har råoljepriserna höjts ytterligare.^OECD-låndernas samlade bytesbalans svängde från ett överskott på ca 10miljarder dollar 1978 till ett underskott på ca 30 miljarder . Vidare förstärkteoljeprishöjningarna de tendenser ^lill en uppgång i den inhemskainflationstakten som redan hade iakttagitsi många länder. Konsumentpriserna i ^OECD-lånderna låg nära 11^%^ högre än ^tidig^tire. 1978steg priserna med 8 ^%. ^Köpkra^f^lsindragningenvia oljeprishöjningen dämpade den gynnsamma utveckling av efterfrågan som inletts i och . För Förentastaternas del förstärktes den konjunkturnedgång som redan tidigare syntes varapå våg. Ser man till hela ^OECD-området blev ^produktionslillvåxten drygt 3 ^%^i genomsnitt . jämfört med nära 4 ^%^ året innan. Trotskonjunkturförsvagningen kan man dock iakttaflera positiva drag i den allmänna ekonomiska utvecklingen under 1979.Investeringsverksamheten förbättrades klart i flertalet länder. Starkast varuppgången i länder med en allmänt god ^konjunkturuiveckiing såsomFörbundsrepubliken och . Men också i fortsatteinvesteringsverksamheten långe i en gynnsam takt. En annan positivföreteelse ^v;ir den relativt starka uppgången i världshandeln. Efter ^f^leraår av svag tillväxt kunde ettordentligt uppsving registreras. ^OECD-låndernas internhandel steg med hela 8^%. vilket kan te I Riksda^g^en1979180. 1979/80: 100 Bila^ga1 2 sig anmärkningsvärt högt ställt i relation till denvikande ^e^f^lerfrågeutveck-^lingen. Förklaringen till detta står delvis att ^f^lnna i en betydande^lagcrupp-^byggnad. Uppgången i handeln skall också ses mot bakgrund ^;iv industriproduktionens stora andel av den totala produktionsökningen. I genomsnitt för ^OECD-lånderna registreradesnämligen en ökning av industriproduktionen med ca 5 ^%. De positiva tendenserna varsärskilt tydliga . Under del ^andr^ti halvåretdämpades tillförsikten och i ^Föieniastaterna registrerades en avmattning av totalproduktionen. En viss dämpningskedde också i övriga industriländer i takt med alt den högre inflationenpåverkade hushållens köpkraft negativt och därmed höll tillbaka ökningen av den privata konsumtionen. I ochFörbundsrepubliken ^fyskland var dock den ekonomiska aktiviteten väl hävdad även vid utgången av 1979. Dessa tendenser i de större länderna väntas bestå ettstycke in på 1980. Sålunda kommer den negativa utvecklingen i den amerikanskaekonomin troligen att ^fortsålla ännu , medan nuvarande styrka i den^jap^tmska respektive västtyska konjunkturen talar för en relativt god ^tillvåxttakt också under första hälften av1980. Når det gäller senare delen av det framförliggande året, är osäkerhetengivetvis betydligt större. Av avgörandebetydelse blir inriktningen av denekonomiska politiken i viktiga länder. somkonjunkturutvecklingen försvagades inleddes en gradvis åtstramning avfinanspolitiken. Någon kompensation för del ^eflerfråge-^borlfall somoljeprishöjningarna medförde gavs således ej. I stället inriktades politiken generellt på att söka ^motverk^tiatt den allmänna prisnivån ökade utöver vad som motiverades avoljeprisstegringarna. Inflationen sägs således som den viktigaste restriktionenför den ekonomisk-politiska handlingsfriheten. I de länder där en expansivekonomisk politik tidigare förts - främst och Japan- föll ^siimulansimpulscrna ^e^f^ler hand bort. 1 genomfördes enmarkant skärpning av politikensinriktning och i gavs inflationsbekämpningen allt högreprioritet. Denekonomisk-politiska åtstramningen skedde i första hand genom penningpolitiken.Ränteläget i nästan alla länderpressades gradvis uppåt . ^Ränlehi^ijningarna betingades istor utsträckning av en strävan att dämpa prisstegringarna.Det står emellertidklart alt även omsorgen om valutakursen spelade in. 1 var målsättningen att hålla uppe dollarnsvärde klart ^ulltalad. 1 hadeen ^kra^f^lig depreciering av ^yenen ägt rum , vilket försvårade möjligheterna att dämpainflationen. De japanska myndigheterna säg sig där^för i allt högre gradföranlåtna att hejda ^yenkursens fall. Också ikraftträdandet av det europeiskamonetära systemet, EMS, fick betydelse för ränteutvecklingen i såmåtto att behovet av enhetlighet på både det ^f^inanspolitiska och del penningpolitiska ^omiädet ökade inom EG. 1979/80: 100 BilagaI 3 Med tanke på den framlidakonjunkturutvecklingen ler sig nuvarande strama penningpolitik problematisk. Omde från valutasynpunkt viktiga l^ändernahar inbördes oförenliga ^målsät^lningar för sina valutakurser, kan dettainnebära alt ränteläget drivs uppöver en nivå som ej kan anses motiverad utifrån inhemsk balanssynpunkt. Denekonomisk-politiska inriktningen , sårskilt under senare delen avåret, beror i hög grad på hur väl länderna lyckas komma till rätta medinflationsproblemet. Relativt snabba resultat i detta hånseende ökarsannolikheten för en uppmjukning av den nuvarande strama ekonomiska politiken.För en sådan utveckling talar också den omständigheten att arbetslöshetssiffrornaväntas stiga . Mot bakgrund av de mindre industriländernasbetalningsbalanssituation kan dock en betydande försiktighet i politikenförutses i dessa länder. Den allmänna inriktningen avden ekonomiska politiken ter sig stram ställd i relation ^lill denunderliggande svaga tendensen i ^eflerfrägcutveck-^lingen. Totalt för^OECD-området förutses den ekonomiska tillväxtenstanna vid ca I % 1980. Stora skillnader mellan enskilda länder och^lånderom-^råden är dock att vänta. I emotses en direktminskning av totalproduktionen i storleksordningen I ^%. Däremot väntas tillväxten i den japanska ekonomin bli nära5 ^%. För del bedöms BNP öka med i genomsnitt 1,5 ^%. Parallellt med denlångsammare tillväxten förutses en omsvängningdå del gäller de gynnsamma drag som iakttogs i den ekonomiska utvecklingenunder . Uppgången i näringslivets fasta investeringar väntas således blimera dämpad . Vidare förutses en betydligt långsammare tillväxt av industriproduktionen. Efterdet att denna ökat snabbare än den totala produktionen 1979, väntas det omvändaförhållandet gälla 1980. kan man räkna med ett negativt lageromslag i^f^lertalet länder. Nämnda faktorer väntas leda till en försvagning av den internationellahandeln . ^OECD-låndernas totala import förutses stiga med endast ca 3 ^%.För exporten däremot torde tillväxtenbli starkare i och med en stigande export ^lill ^OPEC-lånderna. För den svenska exportensdel väntas marknadstillväxten 1980 bli något högre än vad ^OECD-ländernas^genomsnitlliga importökning ^indikerar. Detta förklaras av vår exportsstarkare inriktning på denvästeuropeiska marknaden. Särskilt förutses tillväxten i och bli^reU^ttivt gynnsam. 1 däremot väntas en nedgång av totalproduktionen. Priserna för varor iinternationell handel steg snabbi . Bortsett frånoljeprisstegringarna noterades ^krafiiga ökningstal för priser även på övriga^råvaroi^', bl. a. till följd av industriproduktionens expansion i^OECD-länderna. låg sålunda priserna på råvaror^exkl. olja högre än . Därvid kunde en nära^25-procenlig ökning noteras för varugruppen och metaller. Priserna på bearbetade varor i internationell handelsteg med i 1979/80: 100 Bilaga1 4 genomsnitt, vilket låg i linje med den allmännainflationstakten i industriländerna. räknar med en uppgång av ungefärsamma storleksordning 1980. Visserligen verkar ^konjunklurlörsvagningendämpande, men är faktorer från kostnadssidan pådrivande. Dessutom kanman förutse att produktivitetstillväxten blirförhållandevis långsam. Ser man till prisutv^e^cklingen för råvaror kan endämpning väntas till följd av vikande ^efterlYågan. Den största osäkerhetenknyter sig givelvis tilloljeprisutvecklingen. Rent schablonmässigt har antagils att det realaoljepriset - dvs. relativpriset mellan olja och industriprodukter - blir istort sett oförändrat under del framförligg^ande året. Detta antagandetillämpas allmänt av internationella organisationer, såsom . Prisutvecklingen för olikavarugrupper, liksom skillnader i ^real tillväxtmellan olika länder och ^länderområden, bildar utgångspunkt för bedömningenav den framtida ^bytesbalansulvecklingen. Med ovan angivna anlaganden skulle^OECD-länderna totalt sett komma att uppvisa ett ^bytesba-^lansunderskolt istorleksordningen även 1980. En positiv företeelse är dockatt utjämningen av över- och underskott inom gruppen av industriländer i vissutsträckning väntas fortgå. bytesb^alans väntas förbättras1980 medan växande underskott år alt förutse i ochJapan. För många av de mindre industriländerna väntas den sedan flera årnegativa ^beialningsbalanssitua-^lionen inte förändras nämnvärt. Utanför ^OECD-områdetregistrerar de ^icke-oljeproducerande ^u-lån-^derna betydande underskott. Efter^cll samlat underskott pä ca 45 mil^jarder dollar 1979, är en ytterligare^krafiig försämring att räkna med . ^Slalshandelsländerna kan väntas hålla tillbakasin import 1980. Emellertid föru^tses även exporten utvecklas svag^t. Motbakgrund ^håniv är inga stora förändringar i deras ^samkide bytesbalansläge attvänta. De stora ^belalningsojämviktersom sålunda förutses motsvaras av ett växande finansieringsbehov. Del är härvidav stor vikt att internationella valutafonden(IMF) kan tillförsäkras tillräckliga resurser, sä alt fonden kan fylla sinauppgifter i den ^inlernalionella anpassningsprocessen. 1 första hand bör ^IMF:spermanenta resurser utökas. Så har skett i och med beslutet om densjunde allmänna kvothöjningen. har internationella valutafondens^miijligheler ytterligare stärkts genom ^ikrafl-^Irädandcl av den supplementära^finansieringsfaciliteten, vilkenbaserar sig på lån från ett antal ^v^alulastarka länder. Den översiktliga bildav den ekonomiska utvecklingen som här tecknats ter sig i mänga avseendenotillfredsställande. En tillväxt i^OECD-länderna om ligger långt under den potentiellautvecklingstakten. Detta innebär att arbetslösheten efterhand kan väntas^sliga, vilket är synnerligen ^bekymmers^iimt med tanke på den redan högaarbetslösheten i många länder. ^Prop.1979/80: 100 Bilaga I T^ab^ell I. Bruttonationalproduktens^ulvecklin)> i viss^a^ l^änder ^nch ^länder^o^mråden -1.^5^-^ -(1.5 ^4..^=^:-. "^i..^'^i 2 -^3, 0..^"^^ -2 ^-^ -1 ^1^ ^ ^ ^ ^T ^(^JECO 1 otall K^ällor: For 1977 o^ch 197^8: . For 1979 och 1980;^ekonomiUcpartemenlels be^dömningar. Ändåkan man inte utesluta att utvecklingen blir svagare ån vad som här antagits. Flerariskmoment påverkar bilden. Det är mycket svår^t^ att förutse effekterna avredan företagna oljeprishöjningar. Bedömningen sammanhänger med synen påutvecklingen av ^förlroendeklimaiet hos näringsliv och hushåll. En mer markerad försämring i dessa avseenden skulleinnebära en svagare ^uiveckling av investeringar och privat konsumtion. Tilldetta kommer den stora osäkerheten beträffande den framtida oljeförsörjningenoch prisutvecklingen på olja. 1 nuvarande känsliga konjunkturläge får varje^ytlerligaro prishöjning allvarliga konsekvenser för tillväxten och sysselsättningen i industriländerna. Om^cflerfrågeulvecklingen skulle visa en kra^f^tigt vikande tendens, är delutomordentligt angeläget att den ekonomiska poli^tiken i de största länderna^sn^tibbt anpassas till de ändrade förhållandena, och att motverkandestimulansåtgärder sätts in på ett tidigt stadium. 2 Den ekonomiska politiken ochkonjunkturutvecklin^gen Den ekonomiskautvecklingen har såväl i som utomlands kännetecknatsav relativt stora konjunktursvängningar och en i jämförelse med 1950- och^1960-talen ^krafiig inflation. Den genomsnittliga ^lillväxttaklen sjönkjämfört med föregående decennium och i ^OECD-områ^det åtföljdes den stigandeinflationen av ökad arbetslöshet. I den svenska ekonomin uppstod allvarligabalansbrister. Förändringar i e^f^terfrågan och utbud på flera marknader leddetill att det svenska näringslivet fick betydande strukturproblem somarbetsmarknaden alltmer kom att ^kanikieriseras av tilltagande obenägenhet^lill ^sirukiurell anpassning. I del följande skall jag mycket kortfattatteckna huvuddragen i denna utveck^^ ling. 1979/80: 100 Bilaga1 6 1 början av ^197()-laletinträffade en kraftig internationell konjunkturuppgång. De stora budget- ochbetalningsbalansunderskotten i under ^1960-talels sista år hade lagt grunden till en starkuppgång i den internationella likviditetenoch i de flesta västländer bedrevs en expansiv politik . a. av dessa skål kom den för destora ^OECD-lånderna samtidiga konjunkturuppgången 1972- 1973 all bli ^krafiig.Den åtföljdes av en snabbt stigande inflation, där prishöjningarna på livsmedeloch råvaror var speciellt markanta. Den svenskakonjunkturutvecklingen följde under ^dess^ti år den ^inlerna^lionella med viss e^f^tersläpning. Sålundavar uppgången i ^produklion och priser 1972 och 1973 mer dämpad i än iutlandet. En viktig orsak till dettavar den restriktiva ekonomiska politiksom fördes av omsorg om bytesbalansen. Vi hade sålunda under dessa år en dämpadinhemsk efterfrågan samt en relativt hög arbetslöshet, vilket medförde enåterhållsam utveckling av både löner och priser. Eftersom den internationellaprisstegringstakten var hög bäddade detta för en viss förbättring avde svenska företagens konkurrenskraft. tog sig detta uttryck dels ien uppgång i företagens vinster, men också i en nedgång i relativpriserna påbearbetade varor. Detta år uppnåddes ett relativtstort överskott i bytesbalansen. Vid ingången till 1974 befann sig sålundaden svenska ekonomin i ett läge med överskott i de utrikes betalningarna medmotsvarande överskott i det totala inhemska finansiella sparandet. Detta hadesedan A ^TP-systemets införande successivt förskjutits från den privata tillden offentliga sektorn. Utvecklingen därefter visade sig medföra storaomkastningar i denna bild, Den tog sin startpunkt i händelserna på deninternationella oljemarknaden och början av 1974. Underdenna period ^fem-^dubblades priset på råolja och den ekonomiska politiken i deledande industriländerna lades i stort sett om i restriktiv rik^tning. För del gavde stora internationella prisstegringarna på råvaror utslag i storavinstökningar i de ^råvarubaserade industribranscherna som ^jårn-^ochstålindustrin samt skogsindustrin. Medan den internationella konjunkturnedgångenpåbörjades kom detta år att bli ett utpräglat ^högkon-^junkturår iSverige. Lönekostnaderna i det ^svensk^ti näringslivet steg med , vilketvar dubbelt sä myckel som föregående år. Likväl steg vinstandelen till enrekordhög nivå. Delvis mot bakgrund avden ^betyd^tinde vinstuppgången erhölls ännu högreinhemska ^lönekostnadssiegringar. Näringslivets lönekostnader växte med över20% och ^arbetskra^f^tskostn^tiden per producerad enhet steg på grund avsjunkande produktivitet ännu mer. stabiliserades kostnadsutvecklingeni de på världsmarknaden konkurrerande länderna och som en följd härav uppstoden drastisk förändring ^;iv våra relativpriser, vilket ^resulteri^ide i enminskande internationell ^eftcifrå- 1979/80: 100 BilagaI 7 ^gan på svenska produkter. Vinsterna i det svenskanäringslivet sjönk snabbt. ^överbryggningspolitiken inletts.Syftet med den var att motverka effekterna av den ^inlernalionellalågkonjunkturen. Genom olika åtgärder stimulerades den inhemska konsumtionen,både den privata och den offentliga, vilket tillsammans med en subventioneradoch omfattande lagerproduktion samt investeringsstimulanser höll sysselsättningen uppe. Den starkaförsvagningen av den internationella konkurrenskraften ^f^ick sålunda intenågot direkt genomslag i sysselsättning och konsumtion i . Därigenom uteblev också denkostnadsanpassning som eljest hade varit naturlig i ett läge som detta. Mellan1975 och 1976 steg de inhemska lönekostnaderna ånyo med uppemot 20^%. Till densnabba lönekostnadsstegringen bidrog att ^arbctsgivaravgiftern^ti. liksom även 1974 och 1975. Den svaga produktivitetsutvecklingen medförde att^arbetskraftskoslnadern^ti per producerad enhet steg i takt medlönekostnadsökningen, vilket ytterligare försämrade näringslivets internationella konkurrenskraft. Även under 1976fortsatte därför de svenska företagen att tappa marknadsandelar somden internationella konjunkturen förbåttrades långsammare än väntat. Densvenska exporten sjönk och underskottet i bytesbalansen ökade. Indus^triproduktionen gickunder tiden kraftigt ned ochvinstnivåerna nådde ett historiskt bottenvärde. Industrier som under normalaomständigheter skulle klarat sig tvingades varsla om nedläggning och dessutomblot^tlades strukturproblem som varit latenta i vissa svenska nyckelbranschersåsom varvsindustrin, skogsindustrin samt järn- och stålindustrin. För att undvika massarbetslöshet ochrådda de livskraftiga företagen gjordes massiva statliga resursinsatser av ^arbetsmarknadspoli-^tisk och ^industripolitisk karaktär. Sysselsättningenkunde hållas uppe trots att produktionen sjönk och ett stort kapacitetsgapuppkom i del svenska näringslivet. Genom den svagaproduktionsutvecklingen och den successiva urholkningen av företagensfinansiella ställning avsta^nnade också ^invesleringsak-^tiviieien. Det finansiella sparandel i den privata sektorn sjönksom följd av den kr^aftiga vinstnedgången. Den svaga ^realinkomslutvecklingenhöll tillbaka statsinkomsterna. medförde de stora offentligautgifterna för att hålla sysselsättningen uppe att den offentliga sektornsfinanser ansträngdes hårt. De statlig^t^!^budgetunderskotten växte. Medan fram ^lill 1974 de ^finimsiella överskotten ioffentlig sektor balanserade underskotten i den ^prival^ti, försämrades nu bådasektorernas sparande. Under loppet ^;iv 1976stod del klart att^överbryggningspolitiken misslyckats. Det blev en uppgift för den nya^Irepartiregeringen all vända utvecklingen. Den ekonomisk-politiska strategisom härvid valdes by^ggde på en ^exportledd återgång till fullt ^kapacitcisutnylljandeoch extern balans för 1979/80: 100 Bilaga1 8 den svenska ekonomin. Utgångspunkten var därvid detdubbelriktade samband mellan efterfrågan och produktionsvolym som förelåg pågrund av den stora produktivitetsreserven i det svenska näringslivet. Sänktarelativpriser skulle ge ökad försäljningsvolym som i sin tur skulle möjliggörastigande produktion och. på grund av befintliga kapacitetsreserver, ökadproduktivitet. Produktivitetsökningen skulle ge y^tterlig^are sänkta relativapriser. Efter hand som ^kapacitetsgapel slöts skulle lönsamheten förbättras ochinvesteringsaktiviteten åter komma igång. Ett sådant händelseförloppbyggde på ^förutsåtlningen all om väl produktivitetsökningen kom igång skullei ekonomin inbyggda faktorer leda ^lill att den fortsatte. Det var emellertiduppenbart att det krävdes en kraftig inledande förändring av de svenskaförelagens rel^ativa priser för att processen skulle starta. Devalveringarnaunder 1977 ut^gjorde en sådan startpunkt. Inte minst tack vare detansvarsfulla ^tvåårsavtalel for 1978 och 1979 fick devalveringen den åsyftadeeffekten. De svenska företagens konkurrensförmåga återhämtades påtagligt ochunder loppet av 1978 vände utvecklingen. Industriproduktionen ökade ånyo ochså småningom började investeringarna växa. Såsom väntat ökade produktivitetensnabbt i takt med att kapacitetsgapet slöts, vilket ytterligare förstärktekonkurrenskraften. Närkonkurrenskraftförbättringen började verka, och ,gällde det att så snabbt som möjlig^t^ utnyttja den stora outnyttjadekapacitet och ^produktivitelsreserv som alltjämt fanns i industrin. För attuppnå detta borde en viss ökning av den inhemska efterfrågan ske. Avskaffandetav den allmänna arbetsgivaravgiften från och utformningen avfinans- och kreditpolitiken syftade till att en rimlig privat konsumtionsökningskulle bli möjlig . Under loppet av 1978 ochfram till händelserna påoljemarknaden utvecklades den svenska ekonomin gynnsamt iväsentliga hänseenden. Jag återkommer senare tillden försämring av förutsättningarna för en fortsättning på den inslagna vägen,som den senaste tidens internationella u^tveckling medfört. var tillväxten klart lägre än under föregåendedecennium. Orsakerna till detta var bl. a. den internationella utvecklingendär de båda oljekriserna 1973 och 1979 spelar en viktig roll. Härtill kommer alt den snabba tillväxten delvisvar baserad på förhållanden och förutsättningar som inte var möjliga attbibehålla i ett längre perspektiv. Del räcker här med alt erinra om dekonsekvenser som den mycket betydande och snabba regionala omflyttningen komall medföra. I syfte att uppnå en rimlig regional balans har en betydandeutbyggnad skett av regionalpolitiken. Denna innebär bl. a. att incitament givits till ^omlokalise^ring av företagensverksamhet. Man kan också peka päandra förändringar i vårderingar, t. ex. av förhållandena i arbetslivet ochmiljökraven, vilka påverkar tillväxttakten. 1979/80:100 Bilaga I 9 väsentliggrad kommer dessa förändringari ^värderingarn^ti all vara bestående även under det framförliggande decenniet. De erfarenheter vi vunnit avutvecklingen det måstetas tillvara når politiken inför^1980-talel ska utformas. Jag vill nu mera detaljerat redogöra för det senaste årets ekonomiska utveckling. 1979präglades som redan sagts av en kraftigkonjunkturuppgång. Industriproduktionen hade, somframgår av diagram I, börjat öka och uppgången fortsatte med en ökning enligt ^konjunkturinslitutetsberäkningar om . Den totala till växten i ekonomin beräknas till . Enligtstatistiska centralbyråns beräkningarskulle ökningen av den privata konsumtionenunder ha varit . har dock en klar dämpning ägt rum, bl. a. som en följd av den lägre^realinkomstutveckling som den högre inflationstaktenlett till samt skärpningen av ^kredilpoliliken. Tillgänglig statistik över t. ex. bil- och detaljhandelsförsäljning tyder på detta. räknar därför med en privat konsumtionsökning på 2 1/. Ettoroande inslag är den kommunala expansionen. Den harför hela 1979 beräknats uppgå till ivolym. Ökningen av kommunala beredskapsarbetenkan endast förklara en mindre del härav. Den underliggande trenden är mycket kraftig. En såsnabb tillväxt är,som jag återkommer ^lill, omöjlig all förena med enbalanserad utveckling av ^samhällseko-