prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — stannade vid I procentenhet ^atl jämföra med 5procentenheter året innan (se tablån på sid. 66), De ^direktdebiterade företagensinbetalningar av preliminära avgifter kom därmed att utgöra en störreandel av de totala slutliga avgifterna för ^kalenderårel 1978 än vad som var^fallel , För beräknas skillnaden mellanlönesummeökning och uppräkningsfaktor uppgå till , varför dekvarstående avgifterna som inbetalas /81 har beräknats bli av^"normal" omfattning. Som framgår avtabellen ökar avgifterna från statliga myndigheter kraftigt från ^budgetårel1979/80 ^lill 1980/81. Förklaringen härtill är den omläggning avuppbördsförfarandet som tidigare nämnts. Under / 81 kommernämligen att överföras från titelnpensionsmedel ^m.m, till inkomstskattetiteln preliminära avgifter avseendeandra och samt slutliga avgifter . Eftersom avgifterna för första ^halvårel 1980 inte haröverförts löpande kommer slutregleringen för kalenderåret även att omfattadessa avgi^f^ter. Det betyder att avgifter avseende tre halvår kommer ^atlpåföras inkomstskattetiteln /81. Inkomsterna på titeln blir till följd härav drygt 2000milj. kr, högre än om avgiften avseende endast hade påförts. Arbetsgivaravgifternahar i det följande delats in i olika grupper med avseende på olikheter i denkassamässiga redovisningen över inkomstskattetiteln. Beräkningarna harbaserats på uppgifter som erhållits från ocharbetsmarknadsstyrelsen. Inkomster avArbet^sgivaravgifter ^(exkl. ATP och Allmän arbetsgivaravgift) milj. kr. ^,^ Utfall Ar infördes ensocialförsäkringsavgift till folkpensioneringen. Denna arbetsgivaravgiftersatte den avgift som ^lidigare debiterades fysiska personer direkt påskattsedeln. har ^folkpen-^sionsförmånerna väsentligt^förbätlrals. a, sänktes den allmänna pensionsåldern från 67 till 65 ården . De olika reformerna har finansierats med höjda avgifter.Dessutom har skattereformerna , där skatteskalorna justeradesså ^atl den statliga skatten sänktes,bl, a, finansierats med höjda folkpensionsavgifter. äravgiften 8,. Socialförsäkringsavgiftentill folkpensioneringen ingår som inkomst på ^inkomslskatietileln. Utgifternaför folkpensioneringen redovisas via anslag på ^slalsbudgeten. Under ^budgetårel1979/80 beräknas inkomsterna av folkpensionsavgifterna ^lill 19 356 milj. kr.,dvs, en ökning med 1 583 milj, kr, eller med 8,jämfört med närmastföregående budgetår. För /81 har inkomsterna beräknats till 22247 milj, kr. ^Sociaiförsäkringsavgift till folkpensioneringen (milj. ^Egenavgifter ochövriga ^skatte^debiterade avgifter Avgifter från^slatliga myndigheter och affärsverk 1977/78 Utfall 1978/79 Ulfall 1979/80 Prognos 1980/81 Prognos För alt väsentligtöka utbyggnaden av barnomsorgen ändrades ^stalsbi-^dv ^)^ Socialavgift till barnomsorgen (milj. 1977/78 Utfall 1978/79 Ulfall 1979/80 Prognos 1980/81 Prognos ^Direk^tdebiterade avgifter Avgifter från statliga ^myndig- Bilaga 2.1 inkomstberäkning 69 I likhet medsocialförsäkringsavgiften till folkpensioneringen ingår socialavgiften tillbarnomsorgen som inkomst på ^inkomstskatleliteln medan ^motsvarande utgifterredovisas på anslag på ^statsbudgeien. Inkomsterna frånbarnomsorgsavgiften beräknas för /80 till 3 820 milj. kr. ochför /81 till 5 155 milj. kr. C. Socialförsäkringsavgift tillsjukförsäkringen och förskott till de allmänna försäkringskassorna ^m. Försäkringstagarnasegna avgifter ^lill sjukförsäkringenslopades . 1 ^slället höjdes de socialförsäkringsavgifter som arbetsgivarna^eriade från 3,8 ^lill , höjdes avgiften ^lill . Höjningen motiverades bl. a. av ändradeersättningsregler för sjukförsäkringen samt av att sjukfrekvensen hade ökat.^Dessulom ändrades reglerna för finansieringen av sjukför^säkringen på så sättalt ^slalsbidragsandelen sänktes från av kostnaderna. För att finansieraförbättrade förmåner vad gäller föräldraförsäkringen samt höjda ersättningarfrån sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen höjdes sjukförsäkringsavgiften^lill 9,, Inom föräldraförsäkringen utökades antalet månader frånsju till nio, som föräldrar har rätt till föräldrapenning i samband med barnsfödsel. Tre av dessa kan tas ut i form av särskild föräldrapenningfram ^l,o, ^m. barnets första skolår. Den särskilda föräldrapenningen kan äventas ut i förkortad arbetstid. Den särskilda föräldrapenningen uppgår av dessa till samma belopp som föräldrapenningen. Under dentredje och utgår ersättning motsvarande garantinivån dvs, ,per dag. Den ändras emellertid ersättningsreglerna för . Ändringen innebär ^atlersättning kommer att utgå enligt de regler som gäller för de ^åtla förstamånaderna. Avgiften för sjukförsäkringen uppgår fr, o. ^m. 1979till 10,, Tabell 14.Socialförs^äkringsavgift till sjukförsäkringen och förskott till de allmänna försäkringskassorna ^m. 1977/78 Ulfall 1978/79 Ulfall 1979/80 Prognos 1980/81 Prognos ^Egenavgifter ochövriga ^skatte^debiterade avgifter Avgifter frånstatliga myndigheteroch affärsverk ^Aierföringar avmedel från allmännasjukförsäkringsfonden S^umma inkomster 17201 21134 24476 28282 1979/80:100 70 1977/78 Utfall 1978/79 Utfall 1979/80 Prognos 1980/81 Prognos Förskott till de allmänna försäkringskassorna Avsättning av medel till allmänna sjukförsäkringsfonden Netto på titeln ^(A-B) Förutom^socialförsäkringsavgifien ^lill sjukförsäkringen tillförs titelnden ersättning från den allmännapensionsfonden som de allmänna försäkringskassorna erhåller för kostnader för administrationen av den allmännatilläggspensioneringen. Dessutom tillförs titeln eventuella överföringarfrån den allmännasjukförsäkringsfonden. Allmänna sjukförsäkringsfonden har ^lill syfte att utgöra en reserv vid tillfälligapåfrestningar pä försäkringensfinanser. beräknar, enligt särskilda regler, om ^återföring eller avsättning bör komma ifråga. Grunderna för denna ^återfö^ring eller avsättning ^lill fonden fastställer regeringen. överfördes från fondentill ^inkomslskatietileln 204,5milj, kr. för att täcka en del av underskott på 353,1 milj, kr. Därmedvar fondens tillgångar slut. som normall skulle ha avräknats /78 är underskottet 1473,7milj, kr. Underskottet för uppgick till 1735,1milj, kr, ^Della betyder att socialförsäkringsavgiften inte har täckt denlagstadgade andelen på av kostnaderna för sjukförsäkringen ^samlföräldraförsäkringen. Underskottethar i stallet belastat statsbudgetens ^saldo i negativ riktning. Enligt riksförsäkringsverketsberäkningar kommer de senaste årens underskott ^atl ^förbylas i ett överskottår 1978. Överskottet har preliminärt beräknats till 450 milj. kr. Vid fortsatt ^framräkning utifrån de förutsättningar som gällt för beräkningarna i övrigt erhålls för år1979 ^etl överskott på ca 2000 milj. kr. och för ^ell överskonpå ca 1800 milj. kr. Vid sådan utvecklingskulle under /82 ca 900 milj. kr, kunna överföras tillsjukförsäkringsfonden. Beräkning av de allmännaförsäkringskassornas förskott från inkomstskattetiteln för sjukförsäkringenoch föräldraförsäkringen (milj. 1978/79 1979/80 1980/81 Statsbidrag 3 605 4 076 4 536 Frivillig försäkring 9 8 8 Förskott från inkomst skattetiteln (utgifter-bidrag) 20302 23089 25696 För /80beräknas inkomsterna av sjukförsäkringsavgiften till 24476 milj. kr. Det är enökning med 3 341 milj. kr. jämfört med närmast föregående budgetår. /81 beräknas avgiftsinkomsterna öka med ytterligare 3 796 milj.kr. Av dessa utgör 1 000 milj. kr, en ^effekl av det ändrade ^uppbördssyslemelför statliga myndigheters avgifter. Som tidigare nämnts skallsjukförsäkringens kostnader till finansieras med statsbidrag och tillresterande del med socialförsäkringsavgifter. Från ^liteln utbetalas förskottoch ^slutavräkningsbelopp på sjukförsäkringsavgiften. Vidare utbetalas tillApoteksbolaget utgående ersättningar för kostnadsfria eller prisnedsattaläkemedel. De ^toiala kostnaderna försjukförsäkringen och föräldraförsäkringen har för /80 beräknats till 27 173 milj. kr,, dvs, en ökning med13,jämfört med föregående budgetår. Kostnaderna för sjukförsäkringenberäknas härvid öka och kostnaderna för föräldraförsäkringen ,Inom sjukförsäkringen är det ersättningar för sjukvårdsförmåner inkl,läkemedel som beräknas öka ^kraftigl eller , Orsaken härtill är attsjukvårdstaxorna höjs den , De ändrade taxorna innebär bl, a, att^ersäitning till sjukvårdshuvudmän för ^offenllig öppen läkarvård höjs från 93kr. för varje besök, ^atl ersättning för sjukvårdande behandlinghöjs från . per besök, att ^ersäitning för hjälpmedel åthandikappade höjs från , till , per invånare, att ersättning försjukhusvård höjs från . till , per vårddag. Av de totala kostnadernaför sjukförsäkringen svarar sjukpenningen för drygt hälften. Denna kostnad somberäknas öka ^budgetårel 1979/80 är beroende av löneutvecklingen ,antal försäkrade samt sjuktalet. Med sjuktal avses antalet ersatta sjukdagarper försäkrad. För ^budgetårel1980/81 har sjukförsäkringens totala kostnader beräknats till 30240 milj. kr.Del är en ökning med 11 ^%jämfört med / 80. Utifrån ovan redovisadetotala kostnader beräknas förskottet från inkomstskattetiteln till de allmännaförsäkringskassorna uppgå till 23 089 milj. kr. ^budgetårel 1979/80 och till 25696 milj. kr. Nettot på titeln beräknas utifrån ovan redovisadeberäkningar av de totala inkomsterna och ^utgiftema ^lill 1387 milj. kr. Jämfört med närmast föregående budgetårinnebär detta en förstärkning av överskottet med 555 milj. kr. För ^budgeiårei1980/81 har överskottet beräknats till 2 586 milj. kr. 1979/80:100 72 Av detta är emellertid I 000 milj. kr. en direkt följdav ändringen vad gäller överföringen av statliga myndigheters avgifter från titeln pensionsmedel ^m.m. Arbetsgivaravgift tillarbetslöshetsförsäkringen och utbetalningar till de allmännaförsäkringskassorna ^samt de erkända arbetslöshetskassorna. Lagen om^arbelslöshetsförsäkring och lagen om kontant ^slöd vid arbetslöshet ^(KAS)infördes . För all finansiera arbetslöshetsersättningenenligt dessa lagar skall arbetsgivare ^eriägga en avgift motsvarande 0,avavgiftsunderlaget. Arbetslöshetsersättningen ^ulbeialas av de erkändaarbetslöshetskassorna och ^KAS utbetalas av försäkringskassorna. Dearbetslöshetsersättningar som arbetslöshetskassorna betalar ut till sinamedlemmar finansieras med arbetsgivaravgifter, statsbidrag och medlemsavgifter,^KAS finansieras till två tredjedelar av arbetsgivaravgifter och tillresterande del med statsbidrag. ^Arbelsgivaravgifterna redovisas överinkomstskattetiteln. Från titelnutbetalas förskott och ^slutavräknings^belopp till de allmännaförsäkringskassorna avseende kostnaderna för kontant arbetsmarknadsstöd ^(KAS),Vidare utbetalas två tredjedelar av kostnaderna för grundbidrag och viss del avkostnaderna för progressivbidrag, I samband med införandet av avgiften förarbetslöshetsförsäkringen bildades en fond benämnd arbetslöshetsfonden. Pådenna fond regleras eventuella över- resp. underskott av arbetsgivaravgifter.Denna reglering kan, liksom regleringen på sjukförsäkringsfonden, ske först tvåår i efterskott då alla inkomster och utgifter för ett visst år är kända. Arbetslöshetsförsäkringensutgifter för budgetåren 1979/80 och 1980/81 har beräknats utifrån de relativaarbetslöshetstal som presenterade i sin höstrapport ,dvs. 2,och 1,. Avgift tillarbetslöshetsförsäkringen och utbetalningar till de allmännaförsäkringskassorna och de erkända arbetslöshetska^ssorna 1977/78 Utfall 1978/79 Utfall 1979/80 Prognos 1980/81 Prognos ^Direktdebiterade avgifter Avgifter från statliga myndigheter och a^ffärsverk ^Återföring av medel från arbetslöshetsfonden Kon^tant arbetsmarknadsstöd Utbetalningar ^lill erkända arbetslöshetskassor Avsättning av medel till Netto på ^liteln ^(A-B) Bilaga 2.1 inkomstberäkning 73 Inkomsterna frånarbetslöshetsförsäkringsavgiften beräknas till 889 milj. kr. budgetåret1979/80. Utgifterna för kontant arbetsmarknadsstöd samtarbetslöshetsersättningar beräknas uppgå till 748 milj. kr. Under budgetåret1979/80 kommer verksamhet att regleras gentemot fonden. Dennaregleringen beräknas innebära en överföring av 346 milj. kr. fråninkomstskattetiteln till fonden. Det kassamässiga nettot på ^inkomstskalte^litelnskulle därmed motsvara ett underskott på 205 milj. kr. För /81beräknas underskottet till 77 milj,kr. gälleren ny lag som arbetsskadeförsäkring. Den ersatte den tidigare yrkesskadeförsäkringen.Den nya lagen ger rätt till full er^sättning för inkomstbortfall ^lill den somdrabbas av skada i arbetet. Den livränta som utbetalas skall ersätta en årliginkomstförlust upp till 7,5 basbelopp. Livräntan är dessutom värdebeständiggenom anknytningen till basbeloppet. Arbetsskadeförsäkringen omfattar tillskillnad från yrkesskadeförsäkringen även ^egenföretagare och uppdragstagare.Detta innebär att bl, a. småföretagare, jordbrukare, fiskare och personer medförtroendeuppdrag får samma ersättning som anställda vid yrkesskada. Försäkringenfinansieras med en arbetsgivaravgift benämnd arbetsskadeförsäkringsavgift. DenI höjs avgiften från 0,till 0,av avgiftsunderlaget. För arbetsgivare ibyggbranschen utgår en särskild byggnadsforskningsavgift. Den uppgår till0,, För att finansiera den^slalliga lönegarantin vid konkurser ^erlägger arbetsgivare^lönegaruntiavgifter. Avgiften höjdes från 0,till 0,. Vidare ^erlägger arbetsgivarna en^arbeiarskyddsavgift för att bidra till att täcka ^ulgifterna förarbetarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionens verksamhet. Avgiften bidrardessutom till att finansieraforskning, utbildning och upplysning beträffande arbetarskydd. Under åren 1976och 1977 inrättades en fond för ^arbelsmiljöförbätt^ringar. Medlen till fondenerhölls genom att arbetarskyddsavgiften höjdes från 0,1 till 0,under åren1976 och 1977, var ^arbeiarskyddsavgiften åter 0,. återinfördesavgiften för ^arbeismiljöförbätiringar, varför ^arbeiarskyddsavgiften höjdes^lill 0,. utgår avgiften med 0,1%^, Redare betalar enavgift för sjöfolkets pensionering. Sjömanspensioneringen kompletterar denallmänna pensioneringen genom att ge ekonomiskt stöd ål sjömän i åldern . Avgiften är 0,, infördes ^etlnytt system för arbetsmarknadsutbildning. Systemet är knutet tillarbetslöshetsförsäkringen. ^Arbetslöshetsförsäkrade deltagare iarbetsmarknadsutbildning erhåller en dagpenning av högst . och lägst 155kr. Därutöver erhåller alla arbets- ^löshetsförsäkrade ett stimulansbidrag på . För dem som inte är medlemmar i erkända arbetslöshetskassor är detkontanta arbetsmarknadsstödet . Reformen finansieras med enarbetsmarknadsutbildningsavgift på 0,4%av avgiftsunderlaget. Fr. o. ^m. den 1 juli1976 kan personer i ^åldem 60 till ansöka om delpension. Delpensionenfastställs ^lill ett beloppmotsvarande av skillnaden mellan den inkomst som den försäkrade erhöll föreövergång till deltidsarbete och den inkomst som kan antagas komma ^atl gällavid deltidsarbete. Kostnaderna finansieras med en socialförsäkrin^gsavgifttill delpensionsförsäkring^en. Avgiften överförs till en fond benämnd /79 var utgifterna på delpensionsfonden större än fondenstillgångar. För alt kunna finansiera de löpande pensionsutbetalningarna fickriksförsäkringsverket tillstånd att disponera medel från ^inkomstskatleliteln.Totalt erhöll delpensionsfonden 232 milj. kr. Den Ijanuari 1980 höjs avgiften till delpensionering från 0.25 till 0,. /80 medför avgiftshöjningen ^atl delpensionsfondens behov avextra medel stannar vid 158 milj. kr. Beräkningarna för /81anger ett överskott på fonden på 78 milj. kr. I föreliggande beräkning harförutsatts att detta överskott kommer att överföras från fonden ^lill^inkomslskatietileln. 1980 omfattardelpensionsförsäkringen även egna företagare. Försäkringen finansieras med en^egenavgift på 0,, Den utvidgadevuxenutbildningen finansieras med en avgift till vu^xenutbildningen. Avgiftenuppgår till 0,, Alla dessa övrigaarbetsgivaravgifter ^f^lyter in på titeln för att därefter under samma budgetåröverföras till olika fonder ellermyndigheter. Övriga ^ar^hetsgivaravgifier (milj. 5, Avgift för sjöfolks pensio- Summa 1-7 enl. ovan Netto på titeln ^(A-B) Avsättningar till och ^återföringar frånbudgetutjämningsfonden av kommunalskattemedel Genom beslut av 1952års riksdag inrättades en fond för reglering av utbetalningarna av ^kommunalskaltemedel.I ^prop. 1976/77: 130 om riktlinjer för modernisering av det statligabudgetsystemet föreslås att fonden skall upphöra men att RRV givetvis i sinainkomstberäkningar även i fortsättningen skall ^särredovisa^kommunalskatiemedlen. Fonden ingår som en del av budgetutjämningsfonden ochavsättningar och ^återföringar berör sålunda ^inle de redovisade inkomsterna påtiteln skatt på inkomst ochförmögenhet samt socialförsäkringsavgifter ^m, ^m. 1 statsbudgeten /80 har räknats med en ^nettoavsätl-^ning tillbudgetutjämningsfonden på 2 850 milj. kr. De avsättningar och ^återföringar,som enligt nu föreliggande beräkningar bör verkställas under ^budgetårel1979/80 framgår av följande sammanställning. Även de beräknade värdena för budgetåret1980/81 framgår. 1979/80 1980/81 Avsättning 15 800 18 800 ^Återföring 11800 12 800 Inkomstskattetitelnsutveckling budgetåren 1975/76-1979/80 De beräknade och redovisade ^inkomslerna på ^litelnunder framgår av följande sammanställning (milj. Sammanfattningav beräkningarna på inkomstskattetiteln Beräkningarna överinkomsttiteln ^skalt på inkomst, ^förmögenhel ^saml socialförsäkringsavgifter^m.m, kan sammanfattas med nedanstående ^la^bell. Skatt på inkomst och förmögenhet samt ^socialförsäkringsavgifter ^m. ^m.(milj. ^Skatl på inkomst och ^förmögen- B Socialavgift till barnomsorgen till de allmänna försäkrings- ^D^ ^Arbelsgivaravgift till arbets- talningar till de allmänna för- säkringskassorna ^saml de er- Netto (avrundat) Som framgår av tabell18 beräknas ^inkomslerna på ^liteln öka med ca 6900 milj. kr. eller drygt 13%mellan budgetåren 1978/79 och 1979/80, Utvecklingstakten är ungefär lika storför inkomstskatter och ^arbelsgivar^avgifter eller 12,3%^-^ resp. 15,. /81 beräknas ^in^komslerna på titelnöka med ca 8 500 milj. kr. eller 14,. Ökningen hänförs till ^slor del till deltiteln arbetsgivaravgifter, som ökar medsammanlagt 5 800 milj. kr. Inkomstskatterna ökadesvagt ^budgeiårei 1978/79 efter ^atl ha sjunkit två budgetår i följd. Orsakentill förändringen i utvecklingen av deltiteln inkomstskatter hänger sammandels med den ^konjunkturella utvecklingen som förändringar i löner och priser,dels förskjutningar i ^kommunalskal-^leuppbörden. ^Kommunalskatiemedlen betalasut till kommunerna med eftersläpning. Deltiteln är ^netloredovisadgenom att kommunalskattemedlen dras av från ^inkomsiskatleuppbörden. De högalöneökningarna 1975 och 1976 inverkade på utbetalningarna ^lill kommunerna åren1977 och 1978. Detta minskade således behållningen på ^deltileln ^skalt på inkomst och ^förmögenhel. När^löneutvecklingsiaklen nu blivit lägre väntas ^kom-^munalskatleuibeialningarnautvecklas i en takt som bättre överensstämmer med den allmännaskalleuppbörden. Inkomstskatterna ^vänlas öka med 12,mellan budgetåren1978/79 och 1979/80, Det är högre utvecklingstakt än exempelvis lönesumman förperioden. Progressionen i den statliga skattesk^alan medverkar till ^atl beskattningen av den realaökning- Bilaga 2.1 inkomstberäkning 77 en av ^inkomslerna beskallas med högre skattesats änden genomsnittliga. De ^inflaiionsskyddade skatteskalorna som infördes år 1979har inte justerats i samma takt som den antagna lönesummeökningen ^budgetårel1979/ 80. /81utvecklas inkomstskatterna i något lägre takt än den antagnalönesummeutvecklingen. Ökningstakten har detta budgetår förutomindexregleringen påverkats av större skattelättnader i form av^mar-^ginalskatiesänkningar än vad som var ^fallel med den skalleuppbörd somkan hänföras till ^budgetårel 1979/80. beräknas öka från ^budgetårel 1978/ 79 till 1979/80. Ökningenförklaras förutom av inkomstutvecklingen av vissa avgiftshöjningar. År 1979höjdes sjukförsäkringavgiften till 10,och barnomsorgsavgiften till 1,. År1980 höjs ^barnomsorgsavgiflen till 1,. För /81 beräknasarbetsgivaravgifterna ^m.m. öka med 5 789 milj. kr. Av dennakraftiga ökning förklaras 2 000 milj. kr. av del förändrade uppbördsförfarandetvad gäller ^slalliga ^myndig-^helers avgifter som redogjorts för ^lidigare. Förslagtill ny uppställning av inkomstskattetiteln /81 ^Inkomstskatteiiieln föreslåsredovisas enligt nedanstående tablå /81. Redovisningen av skattpå inkomst och förmögenhet ^m.m. uppdelas i fortsättningen på ^f^lera titlar (se ovan och bilaga G). En primäruppdelning av redovisningen föreslås för juridiska och fysiska personersskatter. Principen har också varit ^atl olika poster på inkomstskattetiteln,som inte har ^elt direkt samband med inkomstskattesystemet bör omföras tillandra titlar. Omföringen föreslås skeså snabbi som möjligt när taxeringsutfallet är känt, dvs. i slutet av åretefter inkomståret. Av nedanstående förteckning framgår de skatter som avsesenligt uppbördslagen (SFS 1979: 88) och hur de enligt förslaget skall redovisas^mol ^statsbudgeien, - ^slallig inkomstskatt redovisas på tre titlar(, 1121, - ^Slallig ^förmögenhelsskail omförs ^lill egen titel (1321,1322) - ^utskiftningsskatt omförs till ^litel (1142) - inkomstskatt utbetalas ^lill kommuner från ^inkomsltitlar (1111, 1121) - ^skogsvårdsa^ygifter omförs till egen titel (1311) - skalletillägg ochförseningsavgift redovisas på tre titlar(1111, 1121, - ^annuitei på ^avdikningslån omförs till egen titel (4122) - arbetsgivaravgifter (flera) omförs ^lill titlar (1200) - landstingsmedel utbetalas till landsting från ^inkomsltitlar (1111, 1121, 1131) 1979/80:100 78 Inkomstskattetiteln med ny uppställning avstatsbudgetens inkomster /81 milj. kr. Nya uppställningen Gamlauppställningen '1111 ^M121 ^M131 ^M2I1 ^M221 ^M231 ^M24I ^"1321 ^M322 Summa Skatt på inkomst och förmögenhet 34 224 1731 500 713 12 37 180 A Socialförsäkringsav gift ^lill folkpensione ringen 22 247 22 247 B Socialavgift till barn omsorgen 5 155 5 155 C Socialförsäkringsav gift till sjukförsäk ringen och förskott till de allmänna försäkringskassorna 2 586 2 586 ^D^ Arbetsgivaravgift till arbetslöshetsförsäk ringen och utbetal ningar till de allmänna försäkringskassorna samt de erkända ar betslöshetskassorna -77 -77 ^E^ Övriga arbetsgivarav gifter 78 78 Summa 34224 1731 500 22247 2586 5155 1 713 12 67169 ^'^ 1111 = Fysiska personers skatt påinkomst, realisationsvinst och rörelse ^^^ 1121 = Juridiska personers skatt påinkomst, realisationsvinst och rörelse ^'^ 1131= ^Ofördelbara skatter påinkomst, realisationsvinst och rörelse ^'^ 1211 ^=^ Folkpensionsavgift ^'^ 1221 ^=^ Sjukförsäkringsavgift, netto ^'^ 1231 ^=^ Barnomsorgsavgift ^'^ 1241 ^=^ Övriga socialavgifter, netto ^"^ 1321 ^=^ Fysiskapersoners förmögenhetsskatt ^'^ 1322 ^=^ Juridiska personers förmögenhetsskatt Redovisningen av dearbetsgivaravgifter som tidigare redovisats under ^inkomstskatleliteln delasupp på fyra ^inkomsltitlar nämligen folkpensionsavgift, sjukförsäkringsavgift,netto, barnomsorgsavgift ^saml övriga socialavgifter netto. Dessainkomsttitlar kommer att redovisas under huvudgruppen lagstadgadesocialavgifter. Under denna huvudgrupp kommer ^ytteriigare två inkomsttitlaratt redovisas nämligen bidrag ^lillförvaltningskostnader för arbetsskadeförsäkringen (tidigare benämnd bidragtill och försäkringsrådet) samt inkomster avarbetsgivaravgifter till arbetarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionensverksamhet. Dessa två inkomsttitlar redovisades tidigare under uppbörd istålens ^verk^samhel. Inkomsterna på de fyra nya titlar /81 somtidigare ingick i ^inkomslskatietileln framgår av ovanslående tablå. Kupongskatt är en statlig inkomstskattför utdelning på aktier i svenska aktiebolag och andelar i svenska aktiefonder.Skatten är en definitiv kall- Bilaga 2.1 Riksrevisionsverketsinkomstberäkning 79 skatt och ^erläggs av utdelningen av i utlandetbosalt och av vissa med dem likställda ^utdelningsberättigade. Från huvudregelnom kupongskatt förekommer undanlag. Till följd av ingångna avtal för attundvika dubbelbeskattning nedsätts kupongskall med varierande skattesatser. De beräknade och redovisade inkomsterna på titeln under de senaste budgetåren framgår av följande sammanställning.