prop · G30340 · 1979-12-31 00:00:00 — Inledningsvisvill jag lägga nägra allmänna synpunkter på fastighetstaxeringens betydelseoch på innebörden av de förslag jag i det följande kommer alt redovisa. Jag lari detta sammanhang också upp det krav på ytteriigare uppskov med den allmännafastighetstaxeringen som på sina håll framförts. Fastighetstaxeringenhade urspmngligen som enda syfte att ge underiag för den särskilda kommunalafastighetsbeskattningen, som betecknas garantibeskattning. harfastighetstaxeringen och de uppgifter som inhämtas vid denna taxering fått alltstörre betydelse också för andra regler inom skattelagstiftningen liksom inomandra rättsområden. Somexempel i det sistnämnda avseendet vill jag nämna att uppgifter om fastigheterspelar en ökande roll inom samhällsplaneringen. De uppgiftersom i stor mängdsamlas in vid fastighetstaxeringen har sedan 1970 års allmännafastighetstaxeringen bearbetats ADB-mässigt och förts in i ett fastighetstaxeringsregister.Vid den allmänna fastighetstaxering som förbereds kommer en väsentligutökning av användningen av detta register atl ske. Detta beror i första handpå den av redan beslutade samordningen mellan fastighetstaxeringenoch folk- och bostadsräkning (FoB) 80. Vidare kommer jag i detföljande att föreslå att en del av uppgifterna för fastighetstaxering utnyttjasockså för bl.a. energiplanering och aU vissa uppgifter som behövs speciellt fördenna planering samlas in vid samma tillfälle. Redandet nu sagda visar vikten av ett väl fungerande system förfastighetstaxeringen. Jag kommer strax att ytteriigare utveckla detta. Deförslag som lagts fram av fastighetstaxeringskommittén innebär också iförsta hand just tekniska förbättringar i syfte att möta de allt högrekvalitetskrav som ställs på fastighetstaxeringens resultat. 1979/80:40 52 ändringarnaär betydande, främst på grund av att en anpassning måste ske till den nyaregeringsformens (RF) krav, medan de gmndläggande materiella reglerna i sinahuvuddrag bibehålls frän allmänna fastighetstaxering. 2.7.7Garantibeskattningen m. m. Somjag redan nämnt har fastighetstaxeringen slor belydelse för garantibeskattningen.Denna innebär i princip alt varje kommun skall garanteras all en inkomst somminst motsvarar 2 96 av taxeringsvärdet av de skattepliktiga fastigheterna ikommunen beskaUas där. Garanlibeskallningen ger en merinkomst för kommunenendasi om den är effektiv. Del är den om det s. k. procentavdraget inte kaneller endasi delvis kan utnyttjas saml om garantibeloppet hell eller delviskvarstår trols grundavdrag. Kommunernasinkomsterav garantibeskattningen har på gmndval av taxeringsvärdenberäknals till 1 298 milj. kr. Avgörande är, som redan nämnts, i vilken gradgaranUskatten är effektiv. Detta varierar mellan olika fastighetskategorier ochen viss osäkerhei vidlåter alla beräkningar. Med effektiviletsgraderna förjordbruk och industrifastigheter, för villor, fritidshus, hyreshus ochaffärshus samt 100 96 för exploateringsfaslig-heter beräknas de effektivagarantibeloppen vid taxering uppgå till 7 340 milj. kr. vid enfördubbling av taxeringsvärdena. Mednuvarande genomsniuliga utdebitering, . blir då kommunernas inkomster avgarantibeskattningen ca 2 100 milj. kr. De angivna eflekfivi-tetstalen haruppskattats av dels fastighetstaxeringsutredning, delsfastighetstaxeringskommittén och RRV. Fastighelstaxeringskommilténhar ingäende beskrivit de olika delar av skattelagstiftningen där resultatenfrän fastighetstaxeringen kommer till användning. Bland dessa kan främst nämnasden schablonmässiga inkomstbeskattningen av en- eller tvåfamiljsfastighetersamt fastigheter som tillhör allmännyttiga bostadsföretag ochbostadsrättsföreningar. Uppgifter om värden kommer också till användning t.ex. vid bestämmande av underiag för byggnadsavskrivningar,realisationsvinstbeskattning och fördelning av inkomst av fastighet mellanolika kommuner samt vid beräkning av förmögenhetsskatt, arvs- och gåvoskatt,stämpelskatt och skogsvårdsavgift. Beslut om fastighets beskattningsnatur harockså avgörande betydelse för till vilken förvärvskälla inkomsterna frånfastigheten skall föras. Ävenutanför beskattningen har rättsverkningar knutits till taxeringsvärdena ochandra uppgifter från fastighetstaxeringen. Kommittén har beskrivit detta. Härkan nämnas användningen i samband med olika kapital- och fonderingsregler,jordförvärvs- och jordhävdslagstiftningen samt förköpslagen (1967:868). Prop.1979/80:40 53 Fastighetstaxeringenmed de uppgifter som därvid inhämlas har även belydelse för olika delar avsamhällsplaneringen. Som nämnls har en samordning av fastighetstaxeringen ochFoB 80 redan beslutats av (prop. 1978/79:128, FiU 1978/79:29, rskr1978/79:282, SFS 1979:217). Det är ett viktigt mäl att kvaliteten påfastighetstaxeringens resultat skall motsvara även kraven för olikaplaneringsändamål. Kommitténanser alt samarbete och samordning med andra officiella fastighetsregisterskall eftersträvas. Många remissinsianser framhåller faslig-hetstaxeringens ochfastighetstaxeringsregislrets betydelse för olika slag av samhällsplanering.Fastighetslaxeringsregistret innehåller de uppgifler som har registrerats pådataminne både i den delen de reproduceras i faslighels-längd och i andradelar. Remissinstansernaanser allmänt aU kommittéförslaget gör uppgiftema från fastighetstaxeringenanvändbara för planeringsändamål. Jag vill här nämna att anser att tillfället vid den allmänna fastighetstaxeringenbör utnyujas för att fl fram en fyllig information. SCB framhåller att alltstörre intresse har visats för möjligheterna att användafastighetstaxeringsregistret, framför allt i samhällsplaneringen. SCB anför attdetta ADB-baserade register är det enda totala register med detaljeradinformation om den fasta egendomen i riket. ÖEF framhåller betydelsen avuppgifterna för de beredskapsplanerande myndigheterna. CFD anför attfastighetstaxeringsregistret är det enda rikstäckande registret med data ombyggnader. framhåller behovet av att fastighetstaxeringen och fastighetstaxeringsregislrelkan utnyttjas för planering, särskilt energiplanering. Uppgifterfrån fastighetstaxeringen om värden, ägarkategorier, faslighels-typer, arealer,bebyggelseförhållanden m. m. ijänar ocksä etl viktigi ändamål som underiag förenskilda personers, det privata näringslivets och institutioners planering.Uppgifterna kommer också fill användning vid bedömning av fastighetsmarknad ochfastighetsstruktur liksom för banker och andra kreditgivare. Dethar sålunda klart kommit till uUryck i remissyttrandena vilken betydelse manlägger vid fastighetslaxeringsregistret och dess innehåll. Fömtom målet förfastighetstaxeringen att åstadkomma en rättvis och likformig taxering är därförvikfigt att den kvaliletsmässiga aspekten vid fastighetstaxeringen beaktas ävenför dess betydelse för samhällsplaneringen. Ensamordning och ett samarbete med andra ofllciella register bör eftersträvas somocksä kommittén framhållit. En samordning i uppgiftsinsamlingen ochanvändningen av uppgifterna för samhällsnyttiga ändamål ligger i linje meddetta. Jag kommer i det följande under avsnitt 2.6 atl föreslå 1979/80:40 54 ensamordnad uppgiflsinsamling för fastighetstaxeringen och planeringsän-damäl,särskilt energiplaneringen, liknande den som redan beslutals för fastighetstaxeringenoch FoB 80. Jag anser att stora vinster från förenklings-och kostnadssynpunkterär att göra här både för det allmänna och de enskilda. Föratt yUeriigare belysa fastighetstaxeringens betydelse kan det ha sitt intresseatt nägot ange de värden som berörs. SCB utför den statistiska bearbetningen avtaxeringsmaterialet. Resultatet av de allmänna fastighetstaxeringarnaredovisas för hela riket, län. A-regioner och kommuner. Vid1975 års allmänna fastighetstaxering uppgick det totala taxeringsvärdet föromkring 2,3 miljoner taxeringsenheter till . Av detsammanlagda taxeringsvärdet föll 49 miljarder eller 13 96 på jordbmksfastigheteroch 340 miljarder eller ca 87 96 på kategorin annan fastighet.Jordbruksfastigheternas procentuella andel av de totala taxeringsvärdena harsjunkit frän 16 1965 till 12 1977. På grund av de fortgåendeinvesteringarna på annan fastighet har den procentuella höjningen avtaxeringarna varit högre på annan fastighet än i frågaom jordbruksfastighet. Antalet taxeringsenheter av beskattningsnaturen annanfastighet och deras värden fördelade sig vid taxering på olikafastighetstyper enligt följande: smähusfastighel fbr fler än tvä famil småhusfastighet med okänd anv. Annan faslighet med okänd anv. 1979/80:40 55 Gällandefastighetstaxeringsregler är omfattande och fördelade på ett flertal olikaförfattningar, anvisningar m. m. En viss förenkling och systematisering avreglerna genomfördes års taxering. F. n. finns endasthuvudprinciperna för taxeringen och värderingen - utom vad gäller skogstaxeringen- i de författningar som antas av dvs. KL och TL. Detaljregleringenlämnas i anvisningar som meddelas av RSV. För skogstaxeringen finns bådegrunder och mer detaljbelonade regler i Skvl som antagits av . Idirektiven till fastighetstaxeringskommittén anfördes bl. a. att en författningsmässigöversyn behövs av fastighetstaxeringsomrädet. Den nya RF lämnar inte sammamöjligheter som den gamla att delegera rätten att utfärda föreskrifter. Engenomgång måste därför göras av regelkomplexet. Vidare framhölls det idirekUven att reglema finns i flera olika författningar och att detta görområdet svåröverskådligt. En lagteknisk översyn ansågs därför nödvändig bl. a.för att fl till stånd en systematisk ordning av författningsområdet. Kommitténhar nu föreslagit att alla regler om fastighetstaxeringen samlas i enfastighetstaxeringslag, FTL, som beslutas av , en fastighetstaxeringsförordningmed av regeringen utfärdade verkställighetsföreskrifter, föreskrifter som bl. a.RSV har bemyndigats meddela och anvisningar utfärdade av . FTLbehandlar tre huvudsakliga områden. Det första, som finns i kapitlen 1-4,behandlar allmänna taxeringsfrågor, definitioner bl. a. av byggnader och marksamt bestämmelser om skatteplikt, beskattningsnatur och taxeringsenhet. behandlar olika värderingsfrågor och påföljande kapitel frågor omorganisalionen och förfarandet. De femton första kapitlen har sinmotsvarighet i huvudsak i KL, Skvl och RSV:s anvisningar. Den sista delenmotsvarar främst reglerna i TL om allmän fastighetstaxering. Kommittén har uttalat attde regler som bör ingå i FTL och därför beslutas av skall vara av mergrundläggande och principiell karaktär. De närmare detaljerna kan sedanregleras genom verkställighetsföreskrifter till lagen. Kommittén föreslår attövervägande delen av de värderingsregler, som inte ges i FTL eller iförordning, som beslutas av regeringen, skall meddelas i form avverkställighetsföreskrifter av myndighet under regeringen och säledes varabindande. Kommittén fömtsätter att den föreskrivande myndigheten skall varaRSV som också skall utfärda anvisningar om fasfighetstaxeringen. Idet närmaste samtliga remissinstanser tillstyrker kommitténs förslag att samlade huvudsakliga reglerna om fastighetstaxeringen i en särskild lag. De har inteheller någon erinran mot den föreslagna principiella utformningen av FTL.Flertalet remissinstanser tillstyrker också förslaget att riktvärden o. d. 1979/80:40 56 skalllämnas genom föreskrifter. Några är emellertid Iveksamma. Detta gäller bl. Lantbmkarnas skaiiedelegaiion anseratt riktvärden m. fl.tabellvärden inte bör ha karaktär av föreskrifter som är bindande. Riktvärdena,sägs det, har i realiteten avgörande betydelse. Del händer att deltaxeringsvärde som tas fram med utgångspunkt i riktvärden kan konstateras intemotsvara 75 96 av marknadsvärdet. Man skall då inte, anför delegationen, ändravärdefaktorer för atl nå önskat resultat. I stället bör värdet fl justeras ävenom s. k. säregna förhållanden inte föreligger. Enligt delegationens uppfaUningskall riktvärdena fastställas i form av anvisningar. Föregen del vill jag anföra följande. Denföreslagna uppbyggnaden av FTL har så gott som genomgående bemötts mycketpositivt. Jag anser också att de lagtekniska förslagen bör godtas i sinaväsentliga drag. Pä en punkt finns det emellertid enligt min mening anledningatt göra en något annoriunda avvägning än kommittén. Detgäller omfaUningen av de regler som skall utfärdas i form av föreskrifter ochdärför bli bindande. a. Lantbmkamas skattedelegation har ansett att det avolika skäl, som ätergetts, är olämpligt att slutprodukten i det föreslagnavärderingssystemet, dvs. riktvärdena, skall vara helt bindande. Ettsyfte med detta system, som förfinats sedan 1975 års taxering,är att nä stadgaoch enhetlighet vid laxeringen och att fl garantier för resultatens kvalitet.Därför regleras värderingsmetoden i vad avser värdeomräden, värdeserier m. m.ingående i de kapitel i den föreslagna lagen som avser värdering medutgångspunkt i riktvärdena. Däremot sker bestämningen av de enskilda riktvärdensom skall tas fram enligt dessa regler genom främst provvärdering som företaslokalt och är gmndad pä fillgänglig fastighetsprisstatistik eller genom ettliknande förfarande. Jagvill i sammanhanget först erinra om vad föredragande departementschefenuttalade i prop. 1973:162 (s. 341) i fråga om bundenheten av anvisningar vidfastighetstaxeringen. Han anförde bl. a. att anvisningar som man ilagstiftningen förutsatt att RSV skall utfärda vid fastighetstaxeringen, t. ex.värdetabeller för skogen, skall följas och att avsleg från dem vidfastighetstaxeringen flr göras endast med stöd av den bestämmelse i KL enligtvilken man skall ta hänsyn till säregna förhållanden på fasUgheten vidvärderingen. De anvisningar för fastighetstaxeringen som utfärdats pälänsplanet bör i princip också följas, anförde departementschefen, ehum de intehar samma valör som RSV:s anvisningar. Föregen del vill jag understryka aU riktvärdena enligt kommitténs förslag skalltas fram av värderingsexpertis i utökad samverkan i olika former medfastighetstaxeringsnämnderna och allmänheten. Det är därför normalt sä attriktvärdena bygger på de bästa utredningar om fastigheternas marknadsvärdensom går att fä fram som underiag för värderingen. Emellertid kan naturiigtvisfelräkningar och oriktiga beräkningar förekomma också i detta sammanhang. Jaghar därför stannat för att riktvärdena liksom vid föregå- Prop.1979/80:40 57 endefastighetstaxering bör meddelas i anvisningsform och inte i form av bindandeföreskrifter. Jag fömtsätter emellertid att del liksom lidigare kommer aUfinnas skäl aU frångå riktvärdeiia i endast mycket begränsad omfattning. 2.2.2Tidpunkten för den allmänna fastighetstaxeringen Enligtriksdagens beslul är 1977 skall näsla allmänna fastighetstaxering äga rum är1981. Liksom vid tidigare tillfallen har det emellertid pä sina hållifrågasatts om inte taxeringen borde skjutas upp. Som skäl har angettsadministrativa svårigheter, problem med fastighelsprisslatistiken, behovel avatt bättre överblicka konsekvensema av de starkt höjda taxeringsvärden som kanväntas etc. har man ocksä från nägot håll anförl den laglekniskaomläggningen som skäl för ett uppskov. Jaganser inte att de argumenl som framförts moUverar någon ändring av riksdagensUdigare beslut. Det är givet atl en engångsinsats av del slag en allmänfastighetstaxering innebär alltid mäste betyda en påfrestning på deadministrativa resurserna, men den blir inte mindre av atl förskjutas. Jag villhär ocksä erinra om att den allmänna fastighetstaxeringen redan skjutils uppett år. Ju som går mellan de allmänna fastighetstaxeringarna desto störreblir de språngvisa höjningarna av värdena. Det har från många häll blandremissinstanserna framförts önskemål om en övergång till etl system med mllandetaxeringar för att undvika sädana abrupta förändringar av taxeringsvärdena. Jaganser mycket tala för ett sädant system. Man skulle dä också minska deadministrativa svårigheter för skattemyndigheterna som följer av nuvarandeordning. Fastighelstaxeringskommiltén räknar med atl lämna förslag ifrägan om rullande taxering. Jag vill emellertid framhålla att en allmänfastighetstaxering av hittillsvarande slag mäsle ulgöra utgångspunkt för eneventuell övergång till ett nyll system. I jämförelse med Udigare tillfällen ärockså 1981 ärs allmänna fastighetstaxering mycket väl förberedd pä nuvarandestadium, och avsevärda resurser har redan lagts ned inför laxeringen. Jagåterkommer till detta i det följande. Detär uppenbart all en sädan höjning av fastigheternas taxeringsvärden som är attvänta mäste beaktas vid utformningen av de olika skattebestämmelser som byggerpä taxeringsvärdena. Den fräga som berör de största medborgargmpperna är denschablonmässiga intäktsberäkningen för egna hem. Liksom skett i samband medfidigare allmänna fastighetstaxeringar kommer givetvis även denna gångvillaschablonen atl justeras så att inga socialt oacceptabla effekter uppstår.Konkreta förslag bör emellertid anstå till dessatt taxeringens utfall mednågoriunda säkerhet kan förutses. har filtlilläggsdirekfiv (Dir. 1978:22) atl komma med förslag på denna punkt. Etlbetänkande om delta avses bli lämnat . Jag vill isammanhanget erinra om atl de nya taxeringsvärdena ärs allmännafastighetstaxering kommer atl 1979/80:40 58 tillämpasvid inkomsttaxeringen först . Dehöjda taxeringsvärdena flr också slor inverkan pä kapitalbeskattningen av bl.a. jordbrukare och andra ägare till familjeföretag. Här vill jag erinra om allregeringen bemyndigat mig att tillkalla en kommitté för aU se överbeskaUningsreglerna för familjeföretagen. Kommittén skall enligt sina direktiv(Dir. 1979:106) även behandla hithörande frågor. Lantbrukarnas skattedelegationhar ocksä pekat pä atl vissa ändringar kan behöva göras i fräga om annanlagstiftning. Del handlar här bl. a. om beskattningen av takter,avskrivningsunderlaget för byggnader på jordbruksfastigheter i vissa fall ochvissa realisationsvinstfrägor. Dessa frågor övervägs f n. inombudgetdepartementet och jag räknar med att en departementspromemoria kommer attkunna framläggas . Sammanfattningsvisfinner jag alltså de skäl som anförts för ett uppskov med den allmännafastighetstaxeringen inte övertygande. Detta ställningstagande får också sägasha stöd i remissutfallet. Så har t. ex. den nya lagens utformning och innehållfått ett huvudsakligen mycket gott mottagande. Jag vill också erinra om den avriksdagen beslutade samordningen mellan den allmänna fastighetstaxeringen ochFoB 80. Denna samordning har stor betydelse såväl för det allmänna som för deenskilda. Ett uppskov med fastighetstaxeringen skulle tvinga fram en omprövningav beslutet om FoB 80. Jaganser således att nästa allmänna fastighetstaxering bör äga rum som planerat år1981 och jag övergår nu till en närmare diskussion om den nya lagstiftning somskall tillämpas . Iklarläggande syfte bör enligt kommittén FTL liksom KL och TL inledas med ettavsnitt med allmänna bestämmelser och definitioner. Bestämmelser med i stortsett samma innehåll som de som föreslås i 1 kap. FTL finns i KL och TL. Enligtkommittéförslaget skall 1 kap. FTL inledas med en allmän regel om vad beslutetom fastighetstaxeringen skall omfaUa. Det motsvarar vad som är huvudmomentenvid fastighetstaxeringen, nämligen att för varje fastighet besluta omskatteplikt, taxeringsenhet, beskattningsnatur och taxeringsvärde. Kommitténanser vidare att en bestämmelse bör finnas om att det skall iakttas atttaxeringarna blir överensstämmande med skatteförfattningarna och i möjlig mänlikformiga och rättvisa. Kommittén föreslår också att taxeringsår definieras iFTL pä samma sätt som i KL. Vidareföreslås oförändrad tillämpning av fastighetsbegreppet, dvs. det civilrättsligafastighetsbegreppet enligt JB. Till fastighet skall liksom iskattesammanhang ocksä räknas byggnad som är lös egendom liksom byggnads- ochindustrilillbehör sädan byggnad. 1979/80:40 59 Kommitténdiskuterar ocksä begreppet tillfällig byggnad och anför bl. a. att byggnad böranses uppförd för stadigvarande bmk pä fasligheten i vart fall om den funnitspå samma plats . Den bor då hänföras tili fast egendom och taxeras somsädan. Enbestämmelse bör liksom f n. finnas om att endast skattepliktig fastighet skallåsättas taxeringsvärde och atl som ägare skall anses den som enligt 47 § KLskall ta upp garantibelopp som skattepliktig inkomst. Kommitténanseratt förhållandena vid taxeringsårets början skall ligga till gmnd förbeskattningen vid fastighetstaxeringen. Enligt den föreslagna bestämmelsenskall förhållandena vid taxeringsårets början gälla vid bedömningen av bädefastighetsanvändning och beskaffenhet. 1övrigt bör enligt kommittén i det inledande kapitlet i FTL tas in en regel om närallmän fastighetstaxering skall ske liksom om särskild fastighetstaxeringunder den löpande taxeringsperioden mellan tvä allmänna fastighetstaxeringar. Remissinstansernaanser överiag att det är riktigt att samla de allmänna bestämmelserna ochdefinitionerna om fastighetstaxering i ett inledande kapitel. Från nägot hällifrågasätts om inte ytteriigare definitioner bör lämnas i inledningskapitlet.En remissinstans anser att värdets fördelning på delvärden och indelningen ifästighetstyper borde hänföras till beslutet om fastighetstaxering och intetill beslutets gmnder. Föregen del anser jag att del är en lämplig lagstiftningsmetod att i ett inledandeavsnitt samla allmänna bestämmelser och definitioner som avser område som skallregleras. Fastighetstaxeringsreglema innehåller av naturliga skäl en mångfalddefinitioner. Jag anser att det urval av definitioner o. d. som kommitténföreslagit skall ingå i 1 kap. är väl avvägt. Denföreslagna bestämmelsen om vad som är beslut vid fastighetstaxering överensstämmermed praxis. Jag ser inte någon anledning att utvidga detta alt avse t. ex.indelningen i byggnadstyper. Indelning i byggnadstyp anses vara del avbeslutsgrunderna och kan i den egenskapen överklagas om den visas ha rättsligbetydelse utanför fastighetstaxeringen. Det vore ocksä problematiskt att avgöravilka gmnder, som skulle vara en del av beslutet. Arealen, som är en avgmnderna för beslutet, har t. ex. i vissa sammanhang överprövats särskilt. Jaganser säledes inte att det är påkallat att ändra den regel som kommitténföreslagil om vad som skall avses med beslutet om fastighetstaxering. Nägrafrågor om fastighetsbegreppet vid taxeringen har tagits upp i remissyttrandena.Man har att begreppet fastighet bör definieras i en inledande bestämmelseoch atl det av den bestämmelsen bör framgå att fastighelsbegreppel är detsammasom enligt JB. Lagen bör också, sägs det, kompletteras med en regel om vad somär tillfällig byggnad och ett klarläggande av vad som är markanläggning. Nugällande bestämmelser om fastighetsbegreppet vid taxeringen infördes vidlagsUftningen års allmänna fastighetstaxering (prop. 1979/80:40 60 Även i den behandling, som föregick prop. 1973:162, togs frågan om enkodifiering av fastighelsbegreppel upp. I förarbetena (Ds Fi 1973:7 s. 29)anfördes alt nägon definition av fastighetsbegreppet inte längre var behövlig iKL. Man anförde alt någon sådan inte fanns i t. ex. fastighetsbildnings- ochexproprialionslagstiftningen. Jag anser att det inte heller nu finns anledningatt uttryckligen anknyta fastighetsbegreppet för taxeringen till jordabalken.Fastighetsbegreppet enligt jordabalken skall ändå gälla. I den mån avvikelsefrån det civilrättsliga fastighelsbegreppel behöver göras flr detta angessärskilt. Inteheller anser jag att några lagregler bör lämnas för begreppen markanläggningeller tillfälliga byggnader. har ansett att markanläggning bördefinieras i enlighet med terminologin i jordabalken som ledning, stängsel och annananläggning. Vid beskattningen skall man genomgående utgå från dencivilrättsliga klassificeringen i jordabalken. I princip gäller alllsä dendefinition i jordabalken som hovrätten angett. Det är enligt min mening inteheller behövligt atl definiera begreppet markanläggning i . Jordabalkensdefinition tillför inle heller mycket i förtydligande syfte. Det flr i ställetankomma på RSV att utfärda närmare anvisningar om detta förfastighetstaxeringen. Detsammabör ske i fråga om vad som bör avses med begreppet tillfällig byggnad.