prop · G30374 · 1979-12-31 00:00:00 — Därvid gäller att markvärdet bestämmes medutgång från värdet /ha för odlingsmark eller det lägre värde, som kan halegal till grand för arrendet, skäligt värde dock högst /ha för skogsmarksamt /ha för övrig mark (berg och vatten åsätls inget värde), att värdet avväxande skog bestämmes med ledning av vid överlåtelsetillfållet gällandevirkespriser samt att byggnadsvärdet bestämmes enligt en värderingsregel somhar följande lydelse: Byggnademaåsättas det värde de kunna anses äga efter botande av sådana brister som äroatl tillskriva försumlighet ifråga om underhåll eller som eljesl vållats avlägenhetsinnehavaren. Från delta värde skall i förekommande fall göras avdragmed belopp, motsvarande skillnaden mellan å ena sidan sammanlagda arbets- ochmaterialkostnaden för förbättringsåtgärder som verkställts efter senasletillträdessyn och å andra sidan den del av erhållen statshjälp till dessaåtgärder som överstiger vad som kunnat utgå, om lägenheten innehafts medäganderätt. Därest det ökade värde, som byggnaderna kunna - frånsett bristervarom sagts - anses tiU följd av förbättringsåtgärderna äga vid tiden förinlösningen, icke uppgår till fulla beloppet av den sammanlagda kostnaden förätgärdema, skall dock avdraget minskas i proportionell motsvarande omfattning. Dessabestämmelser för beräkning av köpeskillingen skall dock tillämpas endast omresultatet blir gynnsammare än vid beräkning enligt äldre regler. Ifråga omköpeskillingens erläggande gjordes ingen ändring av den tidigarebetalningsmodellen som ovan beskrivits för kolonalen. En möjlighet tillstatsbidrag för att underlätta betalningen av köpeskillingen eller islåndsätlabyggnadema tillkom i samband med införandet av angivna enhetliga regler förinlösen av äldre kronolägenheler. FörQällägenheter finns som tidigare påpekats inga regler om inlösen. Inlösenenligt kronotorpsförfattningamas bestämmelser - här åsyftas främsl K/ä och K/50 har kommit att tillämpas endast i ett begränsat antal 1979/80:74 42 fall.Orsakema härtill har skiftat från tid till annan. kanden statliga jordbmks- och bostadspolitiken närmast sägas ha varil inriktad påen successiv avveckling av sådana småjordbmk och glesbygdsbosättningar somkronotorpen. har många i småjordbmket selt en möjlighet tillirygghel och tillskott i försörjningen när arbetsmarknaden i övrigt sviktat.Dessa förhållanden lorde i vart fall delvis förklara det under senare årtilltagande intresset bland kronotorpama att förvärva kronotorpet för bostads-och i vissa fall jordbmksändamål. Ansökningamaom förvärv av kronotorpet för bostadsändamål har do-mineral. Fastighet förbostadsändamål får i princip endast omfatta byggnader med tomt för att bligodkänd vid fastighetsbildning. Situationen har i dessa fall varit en annan änden som fömtsattes för inlösen. Bestämmelserna därom är - såsom framgår avtidigare beskrivning - konstmerade för syftet att bilda en jordbmksfastighet.IstäUet för författningsenlig inlösen har domänverket då - om avyttring ansettskunna ske utan olägenheter för verket - valt formen att försälja kronotorpelsbyggnader med tomt och avveckla kronolorpsupplåtelsen mot utgivandeav avträdesersättning. Köpeskillingen har bestämts efler värdering avdomänverket och förhandlingar mellan verket och kronotorparen.Avträdesersättningen har beräknats för sig och i regel innehållits avdomänverket som dellikvid av köpeskillingen. har92 sådana kronolorps-försäljningar genomförts. Som jämförelse kan nämnas attförfattningsenlig inlösen kom all tillämpas i fem fall, tvåav fallen avsåg inlösen av byggnader och inägor, tre av fallen avsåg byggnader,inägor och skogsmark. Idebatten om kronotorpen förekommer utan åtskillnad begreppen inlösen ochfriköp såsom uttryck för den åtgärd varigenom äganderätten lill torpet avsesförverkligad. I den fortsatta framställningen här kommer begreppet inlösenendasi att användas för det detaljreglerade förfarandel enligt författningarnaför K/ä och K/50. Begreppel friköp kommer att reserveras för övriga former somleder till att kronotorparen blir ägare till torpet eller del därav. Härvidtillämpas författningen rörande K/43 och förordningen om försäljningav staten tillhörig fast egendom m. m. (SFS 1971:727) parallellt. Kronotorpamahar kritiserat domänverkels sätt att behandla framställningar ominlösen-friköp. Kritiken har huvudsakligen riktats mol ett antal beslut avdomänverkel varigenom friköp av byggnader med tomt vägrats med åberopande avolägenheter för verket. Även domänverkels prispolilik vid friköp har föranlettmissnöje. I ett mindre anlal fall har domänverket avslagit framställning ominlösen-friköp av hela kronolorpet med hänsyn lill avslyrkanden från lantbmks-och fastighetsbildningsmyndighetema. Några av dessa fall har ulan ändringprövats av regeringen. Avvad tidigare framförts under avsnittet "Inlösen, ..." framgår altendast bestående kolonat och kolonat omförda till K/50 kan sägas vara upplåtnamed en förbehållslös rätt lill inlösen. Inlösen och friköp är likväl alltidberoende av all fastighetsbildningen kan genomföras. För alla övrigakronolorpsupplåtelser gäller att den till upplåtelsen knuina rälien till inlösenär förbunden med förbehåll av varierande innehåll - olägenhet för 1979/80:74 43 (K/ä, K/50), behov av bostaden (K/43) m. m. Detta har varit den formellautgångspunkten vid domänverkets prövning av framställningar om inlösen-friköp. fall domänverket avslagit framställningar om friköp av kronotorpelsbyggnader med tomt har motivet i regel varit att friköpet bedömls medföraolägenheter vid förvallningen av . Lägel inom och iförhållande till vägnätet har vägt tungt vid bedömningen. har inteansett sig kunna acceptera olämpliga enklavbildningar i de stora kronoparkemamed åtföljande problem vid skogliga åtgärder (avverkning, gödsling m. Domänverkethar därför varil restriktivt när det gällt bifall till framställningar omfriköp av byggnader med tomt i de fall kronolorpet för utfart lill allmän vägnyttjat domänverkets väg på en längre sträcka. Bakom denna ståndpunkt har legatfarhågor för framlida kostnader för väghållning utöver behovet förskogsdriften. Om vägen har hafl karaktär av större genomfartsled harnaturligtvis ölägenheterna bedömts mindre allvarliga än om vägen huvudsakligentjänat som utfartsväg för ett eller flera torp. Byggnademas skick ochbosättningens fömtsättningar att bestå har också inverkat påbedömningen. Närfråga varit om inlösen eller friköp av hela kronolorpet har domänverketinhämtat yttranden från lantbruks- och fastighetsbildningsmyndig-helerna. Inågra fall har såsom ovan nämnts inlösen eller friköp av kronotorpet (medeller utan skog) genomförts i samråd med vederbörande lantbmksnämnd och godkänlsvid fastighetsbildningsförrätlning. I ett flertal fall har emellertid såvällantbruks- som faslighelsbildningsmyndighelen avstyrkt inlösen eller friköp avkronotorjjet. Motivet har varit att den tilltänkta fastigheten inte bedömts blibärkraftig och varaktigl lämplig för jordbruksändamål. 1 dessa fall hardomänverket avsleigit fi-amslällningen om inlösen eller friköp med hänvisningtill vad nämnda myndigheter anfört. Inågra fall har lantbmks- och faslighelsbildningsmyndighelen sagt sig kunnatillstyrka inlösen under fömtsättning av förstärkning med erforderligskogsmark. En sådan lösning har domänverkel icke ansett sig kunna medverka lillmed hänsyn till konsekvensema för verkels arbetskraft och förväntningama hosskogsindustrin om en trygg råvamförsörjning. Inlöseneller friköp har endast i rena undantagsfall omöjliggjorts av oförenligaståndpunkter om kronotorpets värde. Anledningen härtill torde vara attdomänverkel vid inlösen-friköp tillämpar en prisnivå som - relaterad tillfastighetsmarknader i övrigt - måste anses som förmånlig. Något egentligtmarknadspris kan inte identifieras för en så speciell typ av objekt somkronotorpen ulgör. I regel är de avsides belägna - i gmpp eller enskilt - ochmöjlighetema till prisjämförelse med likvärdiga objekt på fastighetsmarknadendärför sällsynta. En prisnivå har emellertid utvecklats ur vid genomförda friköp av byggnader med tomt. Den på detta sätttillkomna och tillämpade prisnivån ligger under dennivå som skulle ha utbildats om kronotorpen kunnat utbjudas i allmännamarknaden och långt under den nivå som gäller för enfamiljsvillor medmotsvarande standard och skick i närbelägna tätorter. Den prisvariation somförekommer har sin förklaring i olikheler ifråga om läge, slandard, skick m. m. dFörslag till åtgärder ifråga om friköp Utredningsuppdragetskall utmynna i förslag lill ålgärder som avser atl underlätta för kronolorparealt med äganderätt förvärva kronolorpet eller 1979/80:74 44 Arbetsgmppen har i detta syfte utifrån den genomförda undersökningen avgällande bestämmelser och deras tillämpning försökt utvärdera vilka ålgärdersom kan vidtagas med rimliga eftergifter från verkets sida. - ändrad policy vid bedömningenav framställningar om förvärv av kronotorpets byggnader med tomt - ändrad policy vid bedömningenav framställningar om förvärv av hela kronotorpet Försämradarrondering genom enklavbildning och minskade möjligheter att styraväghållningen har såsom tidigare nämnts varit de avgörande moliven fördomänverkets restriktiva inställning till friköp av kronotorp, när torpet varitbeläget vid domänverksväg djupt inne i etl kronoparks-komplex. Problemidentiska med de som förknippas med enklaver existerar även för avsidesbelägna hyres- eller arrendelägenheter på kronoparkerna. Möjligheterna allbemästra dessa problem har ansetts större, när ett nyttjanderättsförhållandeförelegat. Utvecklingen synes emellertid delvis ha mbbal gmnden för en sådanuppfattning, bl. a. har nyttjanderätten stärkts så atl skillnadema i rättsligstatus mellan ägande och nyttjande minskat. Arronderingsmotivet har därför intesamma realitet soni lidigare och domänverkets intresse att väma omkronoparkemas arrondering bör kunna stå tillbaka för kronotorpamas intresse altfriköpa torpets byggnader med tomt. Etl analogt synsätt på väghållningsfråganär försvarligt. Härvidlag kan dessutom pekas på resultatet av undersökningen omkronotorpens vägförhållanden. av kronotorpen nyttjar domänverketsväg pä en sträcka (). visar, atlväghällningsproblem lill följd av friköp av kronotorp inte kan uteslutas. Detfinns ej anledning att befara påtagliga olägenheter för domänverkel annat än ienstaka fall. Arbelsgmppen anser därför att innehavare av kronotorp, som ärbebyggt med tjänligt bostadshus, bör få en generell och oförbehållsam rätt attfriköpa kronotorpets byggnader med tomt. I ärenden avseende friköpav hela kronolorpet (byggnader med upplåten areal enligl torpkontraktet) hardomänverket inhämtat yttranden fr-ån lantbmks- ochfaslighelsbildningsmyndighetema. Den mening som dessa myndigheler framfört harvaril avgörande för domänverkets beslut. Detta system för ärendenas prövningoch samordning med den statliga jord- och skogsbmkspolitiken bör bibehållas.Det ger bl.a. fördelen av ett tidigt besked om tillåtligheten av denfastighetsbildning som utgör en fömtsättning för friköpets genomförande ochalltid erfordras, eflersom friköpel avser del av fastighet. Eftersträvasvidgade möjligheter till friköp av hela eller större del av kronotorpet bördärför i första hand avges riktlinjer för lantbruks- ochfaslighelsbildningsmyndighetemas bedömning. När det gäller tillåtlighet avfastighetsbildning lorde hänvisning kunna ske till bestämmelsema i 3 kap. 10 §faslighetsbildningslagen, som ger slöd för avsteg från de allmänt gällandevillkoren. De speciella förhållandena när del gäller kronotorpen bör kunnamotivera sådana avsteg. Enliglarbetsgmppens mening bör skapas fömtsättningar för friköp av hela kronotorpet,om detta i sin helhet kan förväntas bli med någon varaktighet aktivt utnyttjatför jordbruk eller likvärdigt ändamål. Kan sådant utnyttjande förvänlas endastför del av kronotorpet bör friköpet inskränkas i motsvarande grad. Här åsyftasej alt från friköpet skall undantagas mindre insprängda områden av skogsmarkeller impediment. Prop.1979/80:74 45 emolbör exempelvis kunna övervägas att utesluta en större nedlagd myrodling. Dettainnebär all kronolorpare som driver jordbmk normalt kommer att få friköpa helakronotorpet, i varje fall den del som ulnylljas i jordbruksdriften. Införandeav en generell rätt för kronolorpare atl friköpa hela kronotorpet kandomänverket däremol inte understödja. Följden av en sådan åtgärd blir sannoliklen ulökning av det passiva ägandet. Detta skulle vidare resultera i attkronoparkemas arrondering blev påtagligt försämrad utan någon fördel för jord-och skogsbmksnäringen i övrigt. 1ärenden rörande friköp av kronotorp har ibland framförts propåer om attdomänverket skall tillskjuta erforderlig skogsmark för att åstadkomma enbärkraftig brakningsenhet. Propåerna har anfingen kommit från kronotorparen -med åberopande av bestämmelsema om inlösen - eller från lantbruks- ochfastighetsbildningsmyndighelema - med åberopande av bestämmelsema ifastighetsbildningslagen alt faslighet som nybildas skall vara bärkraftig.Domänverket har ställt sig hell avvisande till dylika förslag såvida de ickeavsett endast mindre arealer för rationell avgränsning eller av annan anledningvarit förenliga med verkels egna inlressen. Denna ståndpunkt ligger fasl ochmotiveras med domänverkets ansvar för de anställdas sysselsällning och verketsambifion alt sörja för en hög och jämn tillförsel av råvara tillskogsindustrin. Ielt tidigare avsnitt har redogjorts för hur köpeskillingen bestämts vid friköpav kronotorp . Ur köpeskillingarna vid genomförda friköp harutbildats och uppbyggts successivt en prisnivå som utgör utgångspunkt videfterkommande värderingar och förhandlingar om friköp. Denna prisnivå utgörresultatet av elt stort antal frivilliga uppgörelser mellan domänverket ochkronolorpare där motsättningarna enligl verkets erfarenhet inte varil svåra attöverbrygga. Arbetsgrappen anser att denna prisnivå vid friköp bör bibehållasmed rimliga jusleringar med anledning av penningvärdets förändringar ochutvecklingen på fastighetsmarknaden för jämförbara fall. Liksom tidigare skallgivelvis det enskilda kronotorpels läge, slandard, skick m. m. beaklas vidvärdebestämningen. Genom den föreslagna höjningen av avträdesersättningenunderlättas indirekt kronotorpamas möjligheter att finansiera friköpet. Förinlösen av K/ä och K/50 gäller bestämmelser om sättet för köpeskillingenserläggande varom redogörelse lämnats i elt tidigare avsnitt. Detamorteringsförfarande som inlösenförfatlningama föreskriver är otidsenligt ochbetungande för domänverket och bör inte rimligtvis komma ifråga för tillämpningvid kommande friköp. har vid friköp av kronotorp frågan omsättet för köpeskillingens erläggande aktualiserats och gjorts upp vidförhandlingama mellan domänverkel och kronotorparen. I regel har uppgörelseninneburit att den kronotorparen tillerkända avträdesersättningen avräknats somdellikvid av köpeskillingen, resterande del av köpeskillingen har antingenerlagts konlant eller genom lika stora årliga avbetalningar under lio år molräntesats, som följt diskontot och överstigit detta med fyra procent.Domänverket anser att sättet för köpeskillingens erläggande vid friköp avkronotorp bör vara en förhandlingsfråga och att anledning saknas alldetaljreglera förfarandet. Liksom fömtsattes att domänverket kommeratt erbjuda kredit för del av köpeskillingen samt på villkor överensstämmandemed de som har angivils och som för övrigl är likformiga med de som generellttillämpas av domänverket vid markförsäljningar. Domänverketsrepresentanter i arbetsgrappen föreslår därför Prop, 1979/80:74 46 attinnehavare av kronotorp, som är bebyggt med tjänligt bostadshus, oförbehållsamtskall vara berättigad atl friköpa kronotorpets byggnader med tomt, attinnehaviue av kronotorp utöver byggnader med tomt skall vara berättigad althell eller delvis friköpa även resterande del av kronotorpet på sätt somtillstyrkes av lantbruks- och fastighetsbildningsmyndighelema, attköpeskillingen och sättet för dess erläggande görs upp vid förhandlingar påbasis av vad ovan sagts, attlantbraks- och fastighelsbildningsmyndighelerna anvisas erforderliga riktlinjerför en enhetlig och mera generös rillämpning enligt ovan, saml attvad som gäller om friköp enligt avtal eller författningar bringas attupphöra. SKFF:srepresentant har deklarerat avvikande mening beträffande andra att-satsen. atträtlen till friköp av kronotorp lotalt sett utvidgas väsentligt, altköpeskillingen vid friköp bibehålles på nuvarande nivå, attfinansiering av friköpet undertättas genom höjning av avträdesersättningen, attsättet för köpeskillingens erläggande anpassas till domänverkets normalarutiner, saml altkronolorpare inle med slöd av äldre författning kan kräva lillskott avskogsmark vid friköp av kronotorp. 8 Tidpunktför de nya bestämmelsernas ikraftträdande Domänverketsrepresentanter i utredningen föreslår, alt de nya bestämmelsema får retroaktivverkan från 1977-03-14. Jfr även utfästelsen i beslut fråndomänverket (bilaga 2). SKKF:srepresentanter har anmält avvikande mening i denna fråga och utvecklar sinåsikt i särskilt yttrande. Vidutarbetande och införande av nya bestämmelser uppstår ofta svårigheter vidbeaktande av rätlvisekrav mellan berörda intressenter. Detta problem uppståroavsett vilken tidpunkt som väljs för ikraftträdande av nya bestämmelser. Nyajordabalken föreskriver att avräkning skall ske om förflutit fråntillträdet eller från närmast föregående avräkning. a. avdenna anledning fr. o. m. gjort avräkning med de lorpare, varskontrakt utlöpt. Arrendatorerna har varit positiva till att deras inneståendeersättning utbetalls. skedde inle avräkning förrän torparen avträddelägenhelen. Fr. o. m. 1972 t. o. m. 1976 har avräkning skelt med 460innehavare av torp, varav 308 fått nya kontrakt. % har avflyttat eller hyrtorpet som bostad och 56 har friköpl detsamma. Domänverketsrepresentanter anser, att det finns skäl för retroaktiviiel från den lidpunkt,då utredningen startades och det blev känt bland lorpare, alt en översyn avreglerna skulle ske. Däremot kan verkets representanter inte gå med päretroaktiviiel längre tillbaka i liden, lill 1972 eller ännu längre som SKKF:srepresentanter föreslår. Normalt synes retroaktiviiel vid införandeav nya bestämmelser i samhällslivet i övrigt inte förekomma. Förvardera av budgetåren 1977/78 och 1978/79 har domänverket erhållil I8000{K)kronor för underhåll och investeringar på torpen och för Prop, 1979/80:74 47 avträdesersällningaroch flyttningsbidrag till torparna. Förslagsanslaget har /78 inle läcktkostnaderna. Tilläggsanslag har begärts på sammanlagt /78. Enligl tidigare åberopat beslul (bilaga 2) har imånga fall kontrakten förlängts på två respektive i avvaktan på nyaregler för fastställande av avträdesersäitningens storlek. Genom detlaförfarande ökar belastningen på riksslalsanslaget. Degynnsammare reglema för beräkning av avträdesersäitningens storlek torde ocksåleda till att många lorpare avträder torpet med temporär ökning avmedelsbehovet. Omkostnaderna för underhälls- och investeringsåtgärder på torpen hålls ungefär oförändradeoch avirädesersättningama ökar väsentligl beräknas belastningen på anslagetunder för statens del bli mellan tre och fyra miljoner kronorper år. Försäljningenav torp antas fortgå i oförändrad eller något ökad takt. Delta påverkarunderhålls- och investeringskostnaderna men minskar emellertid inleunderskollen annal än marginellt . Iutredningsuppdraget har föreskrivits att verket i förvärvsfrågan skall samrådamed lantbmksstyrelsen. Från samråd noteras synpunkterna atttorparens möjligheter att friköpa byggnader med tomt bör utökas, attlorpare som bedriver aktivt jordbruk bör få köpa även torpets inägo-mark omdetta är lämpligl från jordpolitisk synpunkt, atlfrågan om förstärkning av torpets ekonomiska bärkraft genom tillägg avskogsmark inle bör behandlas av denna utredning. Frånfastighelsbildningsmyndighetemas sida har påpekats att i dessa ärenden (jfrandra att-satsen ovan) bör kunna åberopas undanlagsbestämmelsen i 3 kap. 10 §fastighetsbildningslagen som lyder: "Om fastighetsbildning är tillövervägande nytta från allmän synpunkl, får åtgärden äga mm även om den stridermol vad som ovan föreskrivits till skydd för jordbruksnäringen ellerskogsbmket". Arbetsgmppenhar diskuterat olika sätt att genomföra förslagen till dels ändringar avnuvarande regler för bestämmande av ersättning vid avträde av kronotorp m. m.,dels ätgärder som avser all underlätta för kronolorpare att med äganderättförvärva lägenhet eller del därav. och arrendatorema finns nyttjan-derättskontrakt, somreglerar förhållandel partema emellan. Elt prakUskt sätl atl ändra villkorenskulle vara att med varje lorpare träffa ett tilläggsavtal med de nyavillkoren. Detta har dessutom den fördelen att kronotorpama får information omvad som gäller för framtiden. Arbetsgmppen har utarbetat ett sådant avtal(bilaga 17). Grappen föreslår, alt domänverkel får i uppdrag att träffatilläggsavtal med varje arrendator om de nya villkoren. Bestämmelsema omavlrädesersältning bör gälla vid avräkning senast vid utgången av innevarandeavtalsperiod. Detbör observeras att försäljning av hela torpet med odlad jord torde förutsättaatt fastighetsbildningsmyndigheten med åberopande av 3 kap. 10 §fastighetsbildningslagen kan medverka till fastighetsbildning av torp medinägojord. Prop.1979/80:74 48 12Särskilt yttrande av SKKF:s representanter i utredningen Ianslulning riil ulredningen har representanterna för SKKF i vissa frågoravgivit särskilt yttrande. Stockholmden 25 oklober 1978 Prop.1979/80:74 49 kronotorpare- och kolonistförbunds (SKKF)yttrande och förslag i frågan om kronotorpares rätt att friköpa tidigarearrenderad mark, Slatsmaktemasintentioner för koloniseringen av de norrländska kronoparkema har bland annatvaril atl "bereda befolkningen i ökat tillfälle alt skapaegnahem." (Skrifvelse nr 49 1888). Erbjudandetatl bli arrendatorer/nybyggare på de norrländska kronoparkema riktade sig tillmark- och medellösa, vilka "ägde föratsättningar för drifvande af ettmindre jordbruk." (1909 nr 69). Attförvärva dessa jordbruk med full äganderätt har varit ett återkommandeönskemål, som framförts av arrendalorema/nybyggama ända sedan detta sekelsbörjan. (Prolokoll och skrivelse från Skogstorparemötet i den 10 dec.1905 etc). Förstunder fastslogs, att nyodlama kunde erhålla äganderätt till den jordde odlat upp och de hem de byggt på kronoparkema. (SFS 1925 nr 291, 1929 nr170). Friköpsrättengällde även, då de små jordbmken på kronoparkema senare överfördes till andraupplålelseformer - kronotorp 43 respektive kronolägenhet 50. Nya regler tillkomför bestämmande av köpeskillingen. (SFS 1943 nr 532, 1950 nr 339). Möjlighettill friköp var icke ekonomiskt genomförbart för majoriteten av kronotorpareoch kolonister efter bestämmelsernas tillkomst 1925respektive 1929. 1 1929 ärs författning tillkom reservationen, atl friköp avkronotorp kunde ske, om detta "utan olägenhel" kunde avskiljas frånkronoparken. (SFS 1929 nr 170, s. 302). Detta avgjordes av revirförvaltaren.Bristen på startkapital och på arbete - som kunde ge en tillräckligkontantinkomst med därav följande fattigdom medförde alt arrendatorerna heltfick inrikta sig på att skaffa bröd för dagen. Brist på medbestämmande ikombinalion med en svag ekonomi omöjliggjorde friköpsförverkligandet.Kolonistema kunde fill exempel inte ens klara av de blygsamma arrenden, vilkade enligt kontraktet skulle betala . Friåren för arrendeavgäldenförlängdes därför först till 10 sedan till . Förhållandena förkronotorpama var liknande, även om de hade andra typer av kontrakt. Orsakentill den bristande förmågan atl betala arrendet var det otillräckliga stödkronotorpare och kolonister erhöll från statsmaklerna. "Grova missar"gjordes vidare i planeringen av kolonisationsverksamheten. Arbetsmarknadspolitikenvar så gott som obefintlig. Kronotorparesoch kolonisters intresse för äganderätt är däremot väl dokumenterad - inte baraenligt munfiig utsago - utan även i det offentliga källmaterialet.