prop · G303182 · 1979-12-31 00:00:00 — I detta sammanhang bör också nämnas att det i varierandeomfattning förekommer att rektor uppdrar åt t. ex. studierektor att fullgöravissa uppgifter inom rektors ansvarsområde. Den samrådsplikl för rektor somkan föreligga bör gälla även när ett sådant uppdrag har lämnais. Rektor bör dåkunna låta även samrådsuppgiften fullgöras av den som har fått uppdraget, menden fullgörs i sä fall på rektors ansvar. Av naturliga skäl bör endasl frågor som har betydelse föreleverna omfattas av samrådsplikien. Från samrådsplikten bör undantas frågorsom är begränsade till klassen eller arbetsenheten. I sådana fall bestämsmöjligheterna lill inflytande genom reglerna om samverkansorgan för en klasseller en arbetsenhet (Jfr avsnitten 2.2 och 4.1). Vidare bör undantas vissa andrafrågor för vilka särskild handläggningsordning gäller (se avsnitt 4.3). Inteheller frågor som avser viss anställd, elev eller förälder bör omfattas av samrådsplikien.Ett och annat ytteriigare undantag kan behöva göras. Om en fråga har slor betydelse för elevema, bör rektorvara skyldig att själv ta initiativ lill samråd, innan han fattar sitt beslul.I övriga frågor bör samrådsplikien kunna göras beroende av all elev- eller föräldraföreträdarebegär samråd. Till frågor som får anses har stor belydelse för elevernahör i regel bl. a. budgetförslag lill styrelsen för skolan, fördelning av medelsom anvisas rektorsområdet, schemaläggningen, den närmare utformningen av defria aktiviteterna, anordnande av gemensamma samlingar, högiidlighållande avminnesdag, ordningsföreskrifter, friluftsverksamhetens innehåll och uiformning,bokinköp lill skolbiblioteket, hur lokalerna skall användas inomskolverksamheten, ändringar och reparationer av lokalerna, inköp av inventarieroch utbildningsmateriel, åtgärder för jämställdhet mellan könen, formema förkontakter mellan hem och skola, samverkan mellan skolan och närsamhället,anordnande av årsavslulning och trivselfrämjande åtgärder. Rektor bör också ha skyldighet att fortlöpande informeraelev- och för-äldraföreträdarna om skolverksamheten. Viss information börlämnas även om sådanl som elev- och föräldraföreträdarna inte kan begära samrådom, t. ex. därför att det inte hör till rektors beslutsområde. Av praktiska skäl måste det finnas vissa begränsningar isamråds- och informaUonsplikten. Rektor bör t. ex. inte vara skyldig att hållasamråd innan han fattar beslul, om tidsnöd lägger hinder i vägen. Rektor börinte heller vara skyldig att ställa upp för samråd och information med elev-och föräldraföreträdarna i obegränsad omfattning. Normall bör del för samråd påegel initiativ och på begäran saml för sådan information som lämnas muntligtkunna räcka med tillsammans fyra lillfällen per termin för vardera gruppens förelrädare. 1979/80:182 21 Bestämmelser om samråds- och informationsskyldighet börmeddelas enligt i huvudsak de riktlinjer som jag nu har förordat. Miltförslag bör kunna genomföras utan ökade kostnader för vare sig slalen eller kommunemaoch landstingskommunerna. Jag vill i sammanhanget peka på alt del nuvarandesystemet med samarbelsnämnder, när del fungerar väl, innebär betydandearbetsinsatser av rektor. Som framgår av det följande (se avsnitt 4.3) ersättsnu dessa arbetsuppgifter i princip av samrådsplikten. Jag vill också peka påalt rektorerna har tolalreglerad arbetstid. Del innebär bl.a. alt de alltidmåste överväga hur de lämpligen skall fördela sina arbetsuppgifter inom dengivna tidsramen. Den av mig nu föreslagna samrådsplikten är en mycket viktig uppgiflför rektor och måste därför ges hög prioritet inom denna tidsram. Jag vill förövrigt nämna att frågan om skolledarnas arbetsuppgifter i sin helhet ärföremål för analys och översyn inom . Det ökade inflytandet är till för dem som ingår i derepresenterade grupperna och fär därför inte begränsas tili elev- och föräldraföreträdarna.Det bör i princip vara elevernas och föräldrarnas sak att se till detta.Viktigare frågor, som elev- och föräldraföreträdarna skall samråda med rektorom, kan genom företrädarnas försorg försl tas upp i klassråden och vid klassmöten. En fråga som jag ännu inte har berört är i vilka formerrektors skyldigheter gentemot elev- och föräldraföreträdarna skall utövas.Frågan har många aspekter. Härtill kommer att förhållandena skiftar, liksomuppfattningarna. Jag tror därför inte atl formerna för kontakterna bör bindasgenom föreskrifter som innebär all samma lösning skall lillämpas i alla fall. 1 första hand bör rektor och företrädarna gemensamtbestämma i vilka former kontakterna skall ske. De får då ta ställning till omkontakterna skall ske med vardera gruppens företrädare separat eller med debåda gmppernas företrädare tillsammans och vilka närmare regler som skall gällaför kontakterna. Om det inte är möjligt alt komma överens, börstyrelsen för skolan bestämma formerna för kontakterna. En särskild fråga är vilka möjligheter som bör finnas altvälja en kontaktform som innebär alt även personal inom skolverksamhetendeltar. Det kan givetvis vara av stort värde atl personal, eleveroch föräldrar har möjlighet atl gemensamt med rektor diskutera olika frågor.Enligt min mening finns det etl behov av att rektor kan kalla till en konferensmed deltagare från alla grupperna. En sådan konferens skulle också kunna bli ennaturlig beredande instans i förhållande till styrelsen för skolan och elllokall organ. Som Jag redovisar närmare i det följande anserjag därför att delbör finnas regler om en sådan vad Jag vill kalla skolkonferens. Elev-och föräldraföreträdarnai skolkonferensen bör vara desamma som de företrädare gentemot vilka rektorhar samråds- och informationsskyldighet. Rektor bör alltid kunna kalla lill skolkonferens, om hananser att en viss fråga bör diskuteras av personal, elever och föräldrargemensamt. också kunna tänkas alt regeringen för en fråga av särskiltangivet slag föreskriver att skolkonferensen skall höras. I sådana fall börrektor inte dessutom vara skyldig alt ta upp frågan vid kontakter med elev- ochföräldraföreträdarna i annan form. Del bör finnas en möjlighel all välja skolkonferensen somden normala formen för kontakterna mellan rektor och elev- och föräldraföreträdarna.Eftersom även personalen berörs av elt sådant ställningstagande och sakendessutom kan anses ha principiell betydelse, bör en sådan ordning kräva beslulav styrelsen för skolan på samma sätt som gäller för inrättande av samarbelsnämndmed försöksverksamhet. En skolkonferens är etl organ som i vissa avseenden kanjämförasmed en samarbelsnämnd. Vad som bör ske med samarbetsnämnderna återkommer Jagtill i del följande (se avsnitt 4.3). Den nya ordningen bör gälla fr.o. m. den Ijuli 1981. Det bör ankomma på regeringen atl meddela de bestämmelsersom föranleds av mitt förslag. Eftersom del inte är fråga om inflytande i formav beslutanderätt, bör man kunna nöja sig med ganska få och i en del avseendenallmänt hållna regler. 4.3 Vissa särskilda frågor Jag har talat om skolkonferensen. Denna bör beslå avrektor såsom ordförande, personal som representerar olika delar avskolverksamheten samt förelrädare för eleverna och föräldrarna. Vad gäller företrädarna för eleverna och föräldrarna villjaghänvisa till vad jag har anföri. Jag vill för tydlighetens skull tilläggaföljande. Om varken eleverna eller föräldrarna önskar utnyttja sin rätt attutse företrädare, får detla till följd inte bara atl rektors samrådsskyldighetbortfaller utan också att skolkonferens inte skall förekomma. Representanterna för skolverksamheten bör ulses lill del anlal,för den lid och i den ordning som styrelsen för skolan besiämmer. Det börfinnas visst utrymme för olika uppsättningar av representanter beroende på vilketslags fråga del gäller. 1 fall där flera skolenheter ingår i etl rektorsområde,bör skolkonferensen kunna ges formen av antingen skolenhetskonferens eller reklorsområ-deskonferensberoende på frågans arl. Som jag lidigare har nämnt bör rektor få kallaskolkonferensen, när han finner alt en viss fråga bör diskuteras gemensamt. Delbör som Jag också redan anföri dessutom kunna meddelas bestämmelser om attskolkonferensen skall höras i viss särskilt angiven fråga. En sådan beslämmelsebör kunna gälla även elt ärende hos styrelsen för skolan, l.ex. ett ärende omordningsföreskrifter som styrelsen utfärdar. Liksom för andra konferenser inom skolan bör del förskolkonferensen kunna meddelas vissa bestämmelser om arbetsformer m.m. Jagvill inte utesluta att del kan visa sig lämpligt med cn och annan regel somgäller bara när skolkonferensen enligt särskild bestämmelse skall höras. Ensådan regel bör också kunna innebära krav på viss sammansättning av skolkonferensennär ett ärende av delta slag behandlas. Eleverna på låg- och mellanstadierna Som framgår av vad Jag tidigare anfört (se avsnitt 4.2)skall rektor när del gäller låg- och mellanstadier ha samrådspliktendast gentemot företrädare för elevernas föräldrar. Företrädare för låg- ochmellanstadieeleverna bör inte heller ingå i skolkonferensen. Detta betyderemellertid inte att låg- och mellanstadieeleverna måste hållas helt utanför idessa sammanhang. I den mån rektor och föräldraföreträdarna så finner lämpligt,bör elever kunna delta i samråd mellan rektor och föräldraföreträdarna. Likasåbör rektor efter samråd med föräldraföreträdarna kunna låla även förelrädareför eleverna delta i överläggning i skolkonferensen. Jag vill särskill peka påvikten av att man låter i försia hand mellanstadieeleverna stegvis växa in iden roll som tillkommer dem när de blir högstadieelever. Föräldrarna lill elever i gymnasieskolan såsom redan framgått (se avsnitt 4.2). inteföreslagit samrådsplikl för rektor gentemot företrädare för föräldrarna tillelever i gymnasieskolan. Mol bakgrund av dessa elevers ålder - åtskilliga avdem är myndiga - har jag funnit det vara naturligast alt reglerna omsamrådsplikt för rektor begränsas lill företrädare för eleverna. Dettautesluter självfallet inte medverkan av företrädare för elevernas föräldrar. mån rektor och elevföreträdarna så finner lämpligt, bör föräldrar kunnadelta i överläggningar mellan rektor och elevföreträdarna. Likaså bör rektorefter samråd med elevföreirädarna kunna låta även förelrädare för föräldrarnadelta i överläggning i skolkonferens. Jag vill erinra om alt rektor enligtuttryckliga föreskrifter i skolförordningen har en skyldighet altfrämja samarbetet mellan hemmen och gymnasieskolan. Om en samrådsplikt iförhållande lill företrädare för eleverna införs, bör detla givetvis inte fåtill följd atl rektors samverkan med föräldrama försämras. Mina förslag om dels samrådsskyldighet för rektor gentemotelev- och föräldraföreträdare, dels skolkonferens gör atl det inte längre finnsbehov av att som ett obligatoriskt organ ha en samarbetsnämnd med rådgivandefunktion. Däremot kan det finnas skäl atl som icke obligatoriska organ till-låtarådgivande samarbelsnämnder enligt skolförordningens mönster (se avsnitt 2.2)liksom att alltjämt tillåta försöksverksamhet med samarbelsnämnder inom ihuvudsak nuvarande ramar (se avsnitt 2.3), om styrelsen 1979/80:182 24 förskolan finner all en samarbelsnämnd kan och bör kombineras med den ordning somjag föreslår. En sådan kombinaUon får alltså inte innebära alt elev- och föräldraförelrädaresmöjligheter lill inflytande blir sämre än om samarbetsnämnd inte hade funnits.Kombinationsmöjlighet bör inte uteslutas eftersom del ännu är för tidigt altuttala sig i frågan om lämpligheten av att ha samarbelsnämnder i framliden.Dessutom kan det på vissa håU finnas en väl fungerande samarbelsnämnd som delär olyckligt alt avveckla i nuvarande läge. Enligtnu gällande bestämmelser avgörs ärenden om avstängning eller förvisning av elevi gymnasieskolan av samarbetsnämnd som avses i skolförordningen eller samarbetsnämndmed försöksverksamhel. För , där inte förvisning men välavstängning kan förekomma, är det styrelsen för skolan sorn beslutar. Jag anserall styrelsen för skolan i fortsättningen bör avgöra även ärenden omavstängning eller förvisning av elev i gymnasieskolan. Talan mot ell beslut omavstängning eller förvisning av elev från gymnasieskolan bör liksom nu förasgenom besvär hos länsskolnämnden. Mittförslag innebär alltså all samarbelsnämnder av del slag som avses i skolförordningeninte längre skall vara obligatoriska, att försöksverksamhet med samarbelsnämnderfår bedrivas enligt i huvudsak nuvarande regler samt att ärenden omavstängning eller förvisning skall avgöras av styrelsen för skolan oavsett om samarbetsnämndfinns eller inte. Belräffandelandstingskommunerna fordras en särskild kommentar. Dessa omfattas inte avnuvarande regler om försöksverksamhel med samarbelsnämnder. Jag anser inte altdet finns skäl atl utvidga dessa reglers tillämpningsområde till all omfattalandstingskommunernas gymnasieskolor. Det bör räcka med möjligheten atl harådgivande samarbelsnämnder enligt skolförordningens modell. Enligtnuvarande bestämmelser kan det vid en skolenhet med gymnasieskola finnas enbiblioteksnämnd som beslår av rektor, som är nämndens ordförande,bibliotekarien och högsl fyra lärare saml två elever. Biblioteksnämndensuppgift är all avge förslag lill bokinköp för skolenhetens bibliotek. Jag serinte skäl all ha kvar särskilda bestämmelser om en biblioteksnämnd. När detgäller förslag till bokinköp för , i gymnasieskolan ellergrundskolan, bör rektor utan föreskrivna former kunna ta upp saken med elev-och föräldraföreträdarna, bibliotekarien och lärarpersonalen. Sammankomsterom pedagogiska frågor av allmän karaktär X skolförordningen finnsföreskrifter om alt styrelsen för skolan beslular om antagande av läromedelefter förslag av rektor. Denne skall avge sill förslag efter hörande av berördalärare och förelrädare för berörda elever. 1979/80:182 25 Vidare finns i skolförordningen föreskrifter om att rektorvid en skolenhet - utövervad som följer av reglema om bl. a. arbetsenhelskonferenser och klasskonfcrenser - får kalla arbetstagare som tjänstgör vid skolenheten för alt överlägga om bl.a. pedagogiska frågor av allmän karaktär. Vid be handling av sådana frågor som nämnts skall rektor även kalla förelrä dare för eleverna vid skolenheten att della i sammanträdet. Det är naturiigastatl beträffande vilka som skall delta tillämpa i princip samma system som förklass- och arbetsenhelskonferenser när det gäller sädana pedagogiska frågor avallmän karaktär som inte är begränsade lill klassen eller arbetsenheten ulanrör t. ex. all undervisning i elt vissl ämne. Med samma system syftar jag på enordning som innebär atl i princip all berörd personal medverkar och atlelevinflytande utövas genom företrädare för just de elever som berörs. Jaganser därför att det även i fortsättningen bör finnas bestämmelser om allrektor för överiäggning i sådana pedagogiska frågor av allmän karaktär, sominte på grund av sin begränsning lill klassen eller arbetsenheten skallbehandlas av klass- eller arbetsenhetskonferens, får kalla berördaarbetstagare och då också skall kalla företrädare för berörda elever. Rektorär med andra ord inte skyldig alt ordna en sammankomst, men om han gör detskall även förelrädare för berörda elever kallas. Beträffande förslag omanlagande av läromedel bör emellertid rektor ha skyldighet att kalla tillsammankomst. En fråga som behandlas i den ordning som jag nu har beskrivit börrektor inte vara skyldig all ta upp till samråd med elev- och föräldraföreträdarnaenligt de allmänna reglerna. Sammankomster om studie- och yrkesorientering I skolförordningen finns en föreskrift om att lärare ochandra arbetstagare som tjänstgör vid en skolenhet med grundskola ellergymnasieskola och som skall medverka vid studie- och yrkesorientering skallsammanträda för att överlägga om planering och samordning av verksamheten. Enligthuvudregeln är rektor ordförande. Rektor skall kalla även företrädare föreleverna atl delta i sammanträdel. Jag anser inte att det behöver finnas kvar särskildabestämmelser om sammankomster rörande studie- och yrkesorientering. Många avhär aktuella frågor får sägas vara pedagogiska frågor av allmän karaktär. Debör därför omfattas av de bestämmelser som jag förordade. I övrigi börbehovet av samverkan i frågor rörande studie- och yrkesorientering tillgodosesgenom de allmänna reglerna om samrådsskyldighet och möjlighel tillskolkonferens. Andra överläggningar m. m. De nuvarande föreskrifter i skolförordningen som Jagdelvis har redovisat innebär att rektor vid en skolenhet med grundskola ellergymnasieskola - utöver vad som följer av reglerna ompersonalkonferenser, arbetsen- Prop.1979/80:182 26 hetskonferenser, klasskonferenser och sammankomster omstudie- och yrkesorientering - får kalla arbetstagare som tjänstgör vidskolenheten för atl överlägga om frågor som rör skolenheten. Om det vid ensådan sammankomst behandlas frågor om skolmiljön som särskilt berör skolenhetensverksamhet, skall rektor även kalla företrädare för eleverna vid skolenhetenalt delta i sammanträdet. Detsamma gäller som jag redan nämnt när pedagogiskafrågor av allmän karaktär behandlas. Vad gäller pedagogiska frågor av allmän karaktär har jagnyss redovisat vilka bestämmelser som enligt min mening bör finnas för sådanafrågor. Belräffande frågor om skolmiljön bör föreskrifterna om elevmedverkanersättas av de allmänna reglerna om samrådsskyldighet gentemot elev- och föräldraföreträdaresamt möjlighet lill skolkonferens. 1 skolförordningen bör finnas föreskrifier om att rektor -utöver vad som följer av reglerna om personalkonferenser, arbetsenhelskonferenser,klasskonferenser och sammankomster i övrigi om pedagogiska frågor av allmänkaraktär - får kalla arbetstagare för alt överlägga i andra frågor som rörskolenheten eller rektorsområdet. Föreskrifter av detta slag om överläggningarmed enbari personal behövs, efiersom personalkonferensen, i vilken huvuddelenav personalen normalt ingår, inte alltid är etl väl avpassat forum för sådanaöverläggningar. 1 övrigi kan beträffande nuvarande bestämmelser nämnas attrektor innan han meddelar ordningsföreskrifter skall bereda eleverna, liksompersonalen, tillfälle att yttra sig. Sådana särskilda bestämmelser om skyldighelatl höra eleverna bör upphävas och ersättas av de regler som följer av minaförslag om samrådsskyldighet och skolkonferens. YilerUgare samordningsfrågor m. ni. Som framgår av min tidigare redovisning (se avsnitten 2.5och 3.2) har bl.a. fått i uppdrag att utreda frågor omelevinflytande på arbetsmiljöområdet. Uppdraget har ännu inte redovisais. Mittförslag om samrädsskyldighet m. m. innebär allmänna regler för elev- och föräldrainflytande.Elevinflylandel på arbetsmiljölagens gmnd får karaktären av specialsyslem iförhållande till mitt förslag. Särskilda samordningsregler kan behövas, intebara i förhållande till de nu av mig föreslagna reglerna ulan också iförhållande till vissa nuvarande regler som inte rubbas av mitt förslag. Tillfrågan om samordning på detla område avser Jag all återkomma, när uppdragethar redovisats. Åtskilliga av de sakfrågor som omfattas av mitt förslag omsamrådsskyldighet och skolkonferens är av den arten att förhandlingsskyldighetgentemot en arbetstagarorganisation kan föreligga enligt 11-14 88 lagen(1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. För tydlighetens skull vill Jagpåpeka att intetdera syslemet - medbestämmandelagens eller det som Jag föreslår- avses få inkräkta på det andra. Mitt förslag skall alltså inte medföia någonbegränsning av den förhandlingsskyldighet som följer av 1979/80:182 27 medbestämmandelagen.Ä andra sidan får inte förhandlingsskyldigheten enligt medbestämmandelageneller medbestämmandeavtal som träffas på den lagens grund hindra tillämpningenav de bestämmelser som följer av milt förslag. Förhandlingsskyldighetenenligt nämnda bestämmelser i medbestämmandelagen innebär i princip attförhandlingar skall las upp innan arbetsgivaren kan sägas ha bestämt sig, såalt vad som kommer fram under förhandlingarna får ingå i beslulsunderiaget.Syftet med förhandlingarna är alt de om möjligt skall leda fram lill enuppgörelse mellan parterna om vilket beslut som skall fattas av arbetsgivaren.Mot denna bakgrund bör den samrädsskyldighet som Jag föreslår fullgöras innanförhandlingar enligt medbestämmandelagen kommer in i elt avgörande skede.Annars skulle samrådsskyldighelen kunna bli meningslös. Samråd skall hållas iså god tid, all vad elev- och föräldraföreträdarna anför verkligen kan beakiasav rektor. När samråd hålls får rektor göra reservationen att den ståndpunkt hanger uttryck åt under samrådet endast är preliminär i avvaktan på synpunklerfrån arbetstagarorganisationen och kan komma atl ändras i samband medförhandling enligt medbestämmandelagen. Som Jag lidigare haruttalat (se avsnitt 4.2) avser mitt förslag endast kommunernas grundskolor ochgymnasieskolor saml landstingskommunernas gymnasieskolor. En sådan begränsninggäller även när annan skolform bedrivs i samma skolenhet. Detta hindrarnaturligtvis inte aft det på frivillig gmnd och informell väg ordnas samrådöver skolformsgränserna i gemensamma frågor. Tvärtom bör så ske. Del torde för övrigiförekomma redan med nuvarande ordning. Beträffandevuxenutbildningen finner Jag, efler samråd med chefen för ulbildningsdeparlementel,anledning till etl par särskilda kommentarer. För varje skolenhet medkommunal eller statlig vuxenutbildning finns en samarbetsnämnd. Den behandlarendast frågor som berör vuxenutbildningen. Om även gymnasieskola ingår iskolenheten, får styrelsen förordna att del skall finnas en förvuxenutbildningen och gymnasieskolan gemensam samarbelsnämnd. nämnda regleravser reguljära samarbelsnämnder. Liksom på högstadium och igymnasieskolan förekommer även inom vuxenutbildningen samarbelsnämnder inomförsöksverksamhet. Vid skolenhet med vuxenutbildning får också finnas en biblioteksnämndenligt samma bestämmelser som gäller för gymnasieskola. Även belräffandesamverkansorgan i övrigt gäller delvis samma regler för vuxenutbildningen ochgymnasieskolan. Som Jag lidigare haranfört bör samarbelsnämnder inom gymnasieskolan inte längre varaobligatoriska. Jag anser inte att man utanför försöksverksamheten behöver hakvar möjligheten lill en för vuxenutbildningen och gymnasieskolan gemensam samarbelsnämnd.Samverkan får ske på informell väg. 1 övrigt bör ingen ändring nu skebeträffande vuxenutbildningens samarbelsnämnder. Vad gäller biblioteksnämndser jag inte an- 1979/80:182 28 ledningatt i det här lägel föreslå alt vuxenutbildningens regler om sädana organ skallavskaffas. Inte heller beträffande samverkansorgan i övrigt ser jag skäl att nuföreslå ändringar för vuxenutbildningens del. Belräffandede särskilda frågor som jag har behandlat i detta avsnitt bör del ankomma påregeringen alt meddela erforderliga bestämmelser. Dessa bör i huvudsaköverensstämma med vad jag här har förordat. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen föreslårriksdagen alt 1. godkännavad Jag har förordat om informations- och samråds sky Idighel för rektor, 2. godkänna vad jag har förordat angåendeskolkonferenser, samarbelsnämnder och andra samverkansorgan, 3. godkänna all ärenden om avstängning eller förvisningav elev i gymnasieskolan skall avgöras av styrelsen för skolan. Regeringenansluler sig lill föredragandens överväganden och beslular atl genomproposition föreslå atl anla de förslag som föredraganden har lagtfram. Prop.1979/80:182 29 Propositionenshuvudsakliga innehåll........................ I Utdragav protokoll vid regeringssammanträde 2 1 Inledning......................................................... ... 2 2 Nuvarande förhållanden...................................... ... 3 2.1 Skolans organisation i huvuddrag..................... ... 3 2.2 Närmare om reguljära samverkansorgan m.m ..... ... 5 2.3 Samarbelsnämnder inom försöksverksamhel........ ... 8 2.4 Bestämmelser om yttranderätt m.m.................. ... 9 2.5 Elevinflytande med stöd av arbelsmiljölagen....... 9 3 Utredningsförslag m.m........................................ 10 3.1 Inledning..................................................... 10