prop · G303134 · 1979-12-31 00:00:00 — Prop.1979/80:134 Regeringens proposition medförslag till organisation av verksamheten vid Musikaliska akademiensbibliotek. och Svenskt musikhistoriskt arkiv; Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. 1proposilionen föreslås all verksamhelen vid , Musikmuseeloch Svenskl musikhistoriskt arkiv organiseras som en statligmyndighet under en gemensam styrelse. Närvarande: slalsministem , ordförande, ochstatsråden , , , , , , , Åsling,Söder, , , , , , , , ,, Proposition om organisation av verksamheten vidMusikaliska bibliotek. och Svenskt musikhistorisktarkiv. Genom beslul tillkallades enkommitté" (U 1979:39) med uppdrag att utreda frågan om hur Musikaliskaakademiens bibliotek. och Svenskt musikhistoriskt arkivbör organiseras. Kommittén avlämnade betänkandet (Ds U1979:17) , Musikmuseel och Svenskt musikhistorisktarkiv förslag till organisation och huvudmannaskap. Kommittén föreslår att de tre institutionema inordnas i enny statlig myndighet. Styrelsen för den nya myndigheten bör ha ett övergripandeansvar för verksamhelen motsvarande vad som gäller för andra liknande myndighelerpå kuliurområdet. uppgiften som chef för myndigheten bör knytas lill styrelsensordförande. I fråga om nuvarande förhållanden och den närmareinnebörden av kommitténs förslag får jag hänvisa till en sammanfattning avbetänkandet, vilken bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. Efler remiss har yttranden över betänkandet avgetts avstatskontoret, , (), kungl.biblioteket, , i , humanistisk-samhällsvetenskapligaforskningsrådel, delegationen för vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning.Musikaliska . ' ,organisationsdirektören , studierektor (1. o. m. den 31augusti 1979), kanslichefen samt departementssekreterarenUlf (fr. o. m. ). 1979/80:134 3 Stiftelsen , (),i (LO), () samlCentralorganisationen /SR (/SR). Ensammanställning av remissyttrandena bör fogas till protokollet i detla ärendesom bilaga 2, till vilken jag ber att få hänvisa. Jaganhåller att nu få ta upp dessa frågor. Musikaliskaakademien har sedan sluiet av intagit en central position inom svensklmusikliv. Under senare lid har delar av de statliga myndighets- ochansvarsfunktioner som akademin tidigare haft flyttats över på andrasamhällsorgan. Detta gäller främst tillsynsansvaret för landetsorkesterverksamhet och den högre musikutbildningen. Frågan om att även avlastaakademin ansvaret för dess omfattande biblioteksverksamhet har diskuterats iolika sammanhang. Musikhistoriska museets verksamhet bedrivs i form av enstiftelse med en nära anknytning till . Såväladministrativt som i fråga om verksamheten finns också ett nära samband mellanakademin och Svenskt musikhistoriskt arkiv, som bedriver dokumentations- ochinformationsverksamhet på musikområdet. Detre institutionerna utgör tillsammans en betydelsefull tillgång i det svenskamusiklivet. Den fortsatta utvecklingen av verksamheten är därmed också ettviktigt allmänt intresse. Således är såväl biblioteks- och museiverksamhetensom den vid Svenskt musikhistoriskt arkiv bedrivna dokumentationsverksamhetenav stor belydelse för forskningen och den högre undervisningen. ärverksamheten av betydelse ur allmänt kulturpolitisk synpunkt, I detlasammanhang finns det anledning att erinra om utlåning avorkesterverk till landets orkesterforeningar, och museets insatserför tidstrogen presentation av musik saml den utåtriktade utställnings- ochinformationsverksamheten. Musikhistoriska museel och Svenskt musikhistorisktarkiv har diskuterats . I en särskild skrivelse till regeringenfrån föreslogs att de tre institutionemaskulle sammanföras till en ny statlig administrativ enhet. Härigenom skulleakademin kunna avlastas uppgifter av myndighetskaraktär och mera friståendekunna fullfölja sin allmänl musikfrämjande verksamhet. Med anledning av bl.a,denna skrivelse har en särskild kommitté närmare utrett de allmänna fömtsättningarnaför en gemensam organisation för de tre berörda institutionema. Kommittén har föreslagit att . Musikhistoriskamuseet och Svenskt musikhistoriskt arkiv skall föras samman 11 1979180. 1979/80:134 4 gemensam statlig myndighet, Förslagel har genomgående tillstyrkts av remissinstansema,däribland och , Eflerden behandling som organisationsfrågorna nu fåll är det tydligt atl väsentligafördelar står att vinna genom en samordning av de tre berörda institutionerna.Härigenom får man bättre möjligheter såväl att utveckla samarbete i frågor avgemensamt intresse som alt rationalisera verksamheten, främsl på detadministrativa området. Som framhållits av kommiuén bedrivs bl.a. utbildnings-och kulturverksamhet i många fall i myndighetsform. Tillämpning av de regler beiräffandeorganisation, personal, ekonomi m. m. som gäller för myndigheler har i andrasammanhang visat sig vara väl förenlig med de krav på frihet ochsjälvständighet som krävs för kulturinslilutionemas verksamhet. Jagförordar för egen del att en ny statlig myndighet tar över verksamheten vidMusikaliska bibliotek. Stiftelsen ochSvenskt musikhistoriskt arkiv. Myndigheten bör, under fömtsättning atlerforderliga avtal kan träffas rörande institutionemas samlingar m. m,,inrättas . Jag avser att senare återkomma till regeringen iolika frågor som rör den nya myndighetens organisation m.m. 1 del följande villjag allmänt beröra de huvudsakliga utgångspunkterna för del fortsallaförberedelsearbetet. Kommitténhar utgått från att de i den blivande myndigheten ingående institutionema utåti hög grad kommer att framträda under sina egna namn. Musikhistoriska museetanvänder numera benämningen Musikmuseel. Något förslag om särskild gemensambenämning på den nya myndighelen har inte framlagts. Jag utgår ifrån attnamnfrågan kommer att behandlas ytterligare i det fortsattaförberedelsearbetet. Kommitténsförslag till simktur för den nya myndigheten gäller främst ledningen avverksamheten samt utformningen av det adminsirativa arbelet. Däremot berörsinte de ingående institutionemas organisation i någon större utsträckning. Denbiblioteks-, musei-, arkiv- och dokumentationsverksamhet som bedrivs i resp.institution förutsätts i inledningsskedet efler upprättandet av den nyamyndigheten fortsätta i stort setl i oförändrad form. Statskontoret ochriksbibliotekarien har påpekat att gränsdragningen mellan de tre institutionemakan diskuteras, då likartade uppgifter, t. ex, på arkivområdet, finns i mer änen av dessa. Delegationen för vetenskaplig och teknisk informationsförsörjninganser att det ur funktionell synpunkt kunde vara lämpligt att dela uppverksamheten i endast två enheter, nämligen dels i en biblioteksinriktad del,avseende även museets arkiv och bibliotek och Svenskt musikhistoriskt arkiv,dels i en museidel. Enligt min mening kan det finnas anledning att i ett senaresammanhang ytterligare pröva frågor om den lämpligaste arbetsfördelningen ochorganisationen inom myndigheten, I samband härmed bör också de synpunkterrörande verksamhetens utveckling som tagits upp i utredningsarbetet och iremissvaren tas upp till fortsatt behandling. 1979/80:134 5 Kommitténsförslag beträffande den nya organisationen innebär atl arbelel inommyndigheten skall vara fördelat på verksamhetsmässigt friståendeinstitutioner. Myndigheten som helhet skall ledas av en styrelse och engemensam chef För vissa administrativa uppgifter skall finnas en gemensamkanslifunktion. Styrelsen föreslås få högst sju ledamöter med i försia handsamhällelig och kulturpolitisk bakgrund. Styrelsen skall på ungefär samma sätlsom gäller för andra kulturmyndigheter ha det övergripande ansvaret förverksamheten. Beträffande chefsfunktionen i verksstadgans mening har kommitténuttalat sig för att denna knyts till såväl en gemensam chef som tillinstitutionscheferna. Den gemensamma chefsuppgiften bör enligt förslaget varaen deltidsuppgift för styrelsens ordförande. Iett avsnitt om hur institutionema skall fungera inom myndighetens ram angerkommittén att resp, chef principiellt sett har tre huvuduppgifler, nämligenatt svara för ledningen av verksamheten vid institutionen, atl ansvara förforsknings- och utvecklingsarbete samt att ansvara för institutionensmedverkan i myndighetens gemensamma arbete. Med den föreslagna konstruktionenhar institutionscheferna en viktig uppgift som föredragande i slyrelsen på sinaresp. Kommittén betonar betydelsen av att institutionerna samverkar iarbetsuppgifter som är av likartad karaktär och att enskilda medarbetaresspecialkunskaper vid behov utnyttjas på olika häll i organisationen. Behovet avsärskilda rådgivande organ för de olika institutionema berörs också avkommittén. 1elt särskilt avsnitt behandlar kommittén de uppgifter som bör läggas på dengemensamma kanslifunktionen, i vilken nuvarande administrativa resurser skallsamordnas. Den förutses fungera som ett serviceorgan åt styrelsen ochinstitutionerna. I uppgiftema ingår att biträda styrelsen i dess arbete samtatt svara för olika förvaltningsfrågor av arbetsrättslig, personaladministrativ,ekonomisk och allmänt arbetsteknisk natur. Jaganser att kommittén i de här berörda organisationsfrågorna angett hållbaragrunder för det fortsatta förberedelsearbetet. Omorganisationen medför attansvaret för de samlingar av olika slag som finns i Musikaliska akademiensbibliotek. och Svenskt musikhistoriskt arkiv förs över frånnuvarande huvudmän till den nya statliga myndigheten. Därvid aktualiseras vissafrågor som är av den art att de bör lösas genom förhandlingar mellan berördaparter. Jag avser atl ge statens förhandlingsnämnd i uppdrag atl ta upp sådanaförhandlingar. I anslutning härtill vill jag i det följande allmänt beröranågra frågor som därvid aktualiseras. Samlingamai har vuxit fram successivt ,I stor utsträckning har denna tillväxt berott på att .särskilt musikalieröverlämnats till som gåva eller deposition från enskilda personeroch sammanslutningar. Intresset hos tonsättare och andra för atl överlämnamaterial beror i hög grad på den ställning akademin intagit i svensktmusikliv. Omhändertagandet av arkivmaterial m. m. har utgjort en viktig deJ iakademins musikvårdande verksamhet. Även har en liknande ställningi svenskt musikliv. 1979/80:134 6 Undersenare lid har de slalliga anslagen spelat en avgörande roll när det gäller ulbyggnadenav samlingama. Vid inrättande av den nya myndighelen blir det statligaansvaret för accessionen än mer markerat. Ensärställning i samlingama intar vissa större depositioner. Således har i deponerat etl betydandeorkestermaterial som successivt kompletteras genom organisationens försorg.Härigenom kan förse orkeslerverksamheten i landel med nolmaterial,I har bl.a. Nordiska museel och ett parstörre depositioner. Vidsin bedömning av hur den nya myndigheten skall förfoga över samlingama har kommiiténuttalat atl det är lämpligt att den nya myndigheten i så slor utsträckning som möjUgtkommer att äga dessa. Inrätlandel av den nya myndigheten innebär att staten iprincip tar ett samlat ansvar för biblioleks-, musei- och arkivverksamheten.Verksamheten kommer i sin nya form all drivas på de grunder och med denexpertis för vård och utnyttjande av samlingama som gäller för annan offentligverksamhet på området. Det är givetvis angeläget att den nya myndigheten fråndessa utgångspunkter får så stor frihet som möjligt att förfoga över olikadelar av samlingama. Förde delar av samlingama, som f. n. är depositioner från enskilda personer ellersammanslutningar, behövs särskilda överenskommelser inför överflyttningen tillden nya myndigheten. Vad särskilt gäller Sveriges orkcslerföreningarsriksförbunds samlingar utgår jag från att nuvarande verksamhet med stöd avbiblioteket skall kunna fortsätta inom ramen för den nya myndigheten i etl närasamarbete med förbundet. Medhänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen atlgodkänna att en myndighet inrättas för verksamheten vid Musikaliska akademiensbibliotek. och Svenskt musikhistoriskt arkiv. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar alt genomproposition föreslå alt antaga det förslag som föredraganden harlagt fram. 1979/80:134 7 Sammanfattning av betänkandet (Ds U 1979:17) Musikaliskaakademiens bibliotek. och Svenskt musikhistoriskt arkiv förslagtill organisation och huvudmannaskap. Utredningenhar enligt direktiven hafl till uppgift att klariägga hur verksamheten vidMusikaliska bibliolek, Musikhisloriska museel och Svenskt musikhistorisktarkiv skall kunna administrativt samordnas inom en gemensam organisation medstaten som huvudman samt även pröva den lämpligaste formen för dettahuvudmannaskap. En precisering bör göras av vilka tillgångar och vilkenverksamhet som skall föras över lill det nya organet. Av särskild betydelse ärsistnämnda fråga för som f. n. utgör enintegrerad del av akademins verksamhet, I detta sammanhang bör utredningenklarlägga vilka konsekvenser en sådan förändring medför for akademinsverksamhet i övrigt. Utgångspunkt för omorganisationen bör enligt direktivenvara att de tre enheter som förs samman i den gemensamma organisationen skallkunna fungera självständigt under ledning av en gemensam styrelse. Under1970-talel har vid flera tillfållen olika utredningar tagit upp diskussionerom ändral huvudmannaskap for ochMusikhistoriska museet. När det gäller det projekt som bedrivs vid Svenskl musikhistorisktarkiv har särskilda framställningar givits in till omåtgärder för att säkra arkivets fortsatta verksamhet. Musikaliskaakademien har i skrivelse till ijuni 1978 föreslagitatt de tre institutionerna sammanförs till en administrativ enhet understatligt huvudmannaskap. Musikaliskaakademien skall enligt sina stadgar främja tonkonsten och vårda musiklivet.Akademin skall även följa utvecklingen på musiklivets olika områden inom ochutom landets gränser samt i övrigt ta initiativ som främjar den svenskamusikkulturen. En viktig uppgift för akademin är den utåtriktade verksamheten,särskilt att utveckla kontakterna med utländskt musikliv. För detta finns ett särskiUutlandssekretariat vid akademin. Ur särskilda fonder lämnar akademin betydandestöd till musikutbildningen genom sin stipendieverksamhet. Under år 1978uppgick detta stöd till . Vid akademins kansli finns fyra tjänster. När vakans uppkommer på tjänstvid kansliet skall akademins styrelse till regeringen anmäla detta och t2 1979180. Prop.1979/80:134 8 redovisaom fortsatt behov av tjänsten finns. Av akademins statsbudget-anslag /80 avser %6000 kr. Till gemensammakostnader vid akademin och har för samma budgetår anvisats 676000kr. Från statsbudgetanslaget Bidrag till intemationelll kulturutbyte erhöllakademin för samma budgetår , för intemalionell kontaktverksamhet. Musikaliskaakademiens bibliotek är landets enda offenlliga specialbibliotek förmusiklitteratur och musikalier och har i första hand till uppgift att betjänaforskning och undervisning på musikens område. Dämtöver skall i månav resurser ge service åt enskilda ptersoner och sammanslutningar.Verksamheten vid regleras i stadgarna för Musikaliska akademien.Inom akademins styrelse finns ett särskilt arbetsutskott för beredning avbiblioteksärenden. är internt organiserat på fyra enheter.Bibliotekets samlingar består f. n. av ca 40000 band musiklitleralur, 200000 musikalier,20000 brev och lOOOO handskrifter. är intemationelll känt för sinasamlingar av äldre musiktryck och handskrifter från 1500-, 1600- och 1700-taIet.1 samlingama ingår många depositioner bland vilka särskiU märks närmare 2000orkesterverk, som lillhör ().Biblioteket svarar för katalogisering samt utlåning av orkesterverk till SOR-orkestrama.Låneverksamheten omfattade för närmare 170000 lån, varav 135000fjärrlån. Antalet besök kan uppskattas till omkring 22000. Utlåningen till orkesterföreningaruppgick till 115000 (varje orkesterstämma räknas som ett lån). Tjänstemavid är statligt reglerade. Vid finns 19 tjänster, varaven överbibliotekarie och nio handläggare. När vakans uppkommer på skall tjänsten uppehållas med vikarie. Av akademinsstatsbudgetanslag för /80 avser . gemensamma kostnader vid akademins kansli ochbibliotek. Till gemensamma kostnader har därvid förts utgiftsposterna för bl.a. lokaler, sjukvård och reseersättningar. Musikhistoriskamuseet är i form av en stiftelse knutet till . Museet ärlandets enda specialmuseum för musik och ser som sin uppgifl att främjamusiken, musikintresset och musikvetenskapen, särskilt avseendemusikinstrument. Museet bedriver sin verksamhet genom utställningar, konserteroch musikpedagogiska program, forskning och dokumentation samt genom utgivningav publikationer. Museets samlingar omfattar f. n, ca 5000 föremål, framförallt musikinstmmenl men även en samling grammofonskivor och tonband. Instrumentsamlingensäldsta bestånd utgörs av en värdefull donation av omfattande 35 instmment.Betydande tillskott har museet fåu i om763 instrument och deposition av en instmmentsamling om ca 1000 instmment. Museet har det största musikarkivet i landet. a, av ca 23000 Prop.1979/80:134 9 uppteckningar av svensk folkmusik, spelmansböcker från1700- och 1800-talel samt en samling musikalier med handskrifter och äldretryck, Ljudar-kivel innehåller bl, a. ca 18500 bandinspelningar, fonografmilarmed folkmusik, pianolarullar och grammofonskivor. Museels konsertverksamhet ärelt medel för museet atl sprida kännedom om olika liders uppförandepraxis ochom olika musikkulturer. flyttade museet in i Kronobageriet, därde nya basulstälbiingama nu håller på all arbetas fram. Museet skall enligtgällande planer öppnas för allmänheten , då en förstautställningsetapp beräknas vara klar. Vid museet finns 21 befattningar, varav en museichef ochnio handläggare. För /80 uppgår statsbidraget till sammanlagi . Av bidraget avser , lokalhyror och . Svenskt musikhistoriskt arkiv startade sin verksamhetunder , Verksamheten finansieras av medel som slälls till förfogande av humanis-lisk-samhällsvetenskapligaforskningsrådet. Arkivet har lill uppgifl all bedriva dokumentations- ochinformationsverksamhet avseende svensk musik och svenskl musikliv bl, a. genomutgivning av musikbibliografier. För della ändamål har arkivet atl bl.a. invenleraoch katalogisera maierial om svensk musikhistoria. Beståndet vid arkivet utgörsav kalaloger, ett referensbibliotek om ca 1 500 titlar samt en dokumentsamlingi form av en ex-cerplsamling och reproduktionsbank för svåråtkomligt ellerspritt material. Arkivet skall inte vara en depå för insamlat material ulanfungerar i förekommande fall som en genomslrömningsstation, där de inkomna handlingamaregistreras och lämnas vidare till lämplig institution. Vid arkivet utförsfortlöpande en systematisk bibliografering av all nyutkommen svenskmusiklitteratur samt utländsk litteratur som berör svensk musik. Årligenregistreras ca I 100 titlar. Arkivets verksamhet med källinvente-ringar avser främslalt inventera och registrera sådana bestånd i arkiv, bibliotek och museer somhar särskild betydelse för forskningen i svensk musikhistoria. Vid arkivet är anslällda sex personer. För budgetårel1979/80 uppgår bidragel till arkivet från humanistisk-samhällsvetenskapligaforskningsrådet till sammanlagi . Utredningens överväganden och förslag Kommittén konstaterar att frågor om organisationen avverksamheten vid de tre institutionema har diskuterats . Idiskussionen har olika sätt atl lösa frågoma tagits upp. I en skrivelse tillregeringen har Musikaliska styrelse sammanfattat denutdragna diskussionen i organisationsfrågan och bl.a. föreslagit attMusikaliska bibliotek. Prop.1979/80:134 10 arkiv skulle sammanföras till en ny statlig administrativ enhel.I de remissyttranden som inkommit över skrivelsen har förslagel i huvudsakfått etl positivt mottagande. budgelproposition (prop. 1978/79:100bil. 12 s. 13 och 84) uttalades atl den angivna lösningen borde prövas. KommiUénsdirektiv bygger på förutsättningen att de tre institutionema organisatorisktskall samordnas under en gemensam slyrelse samlidigt som de tre institutionernaverksamhetsmässigt skall behålla sin frislående karaktär. Kommittén framhåller atl institutionerna lillsammans täckerde väsentligaste områdena för biblioteks-, musei-. arkiv- och dokumentationsverk-samhetpå musikomrädet. Kommiitén undersiryker betydelsen av all de treinstitutionerna tillsammans kan bilda en enhet till stöd för musiklivet. Behovelav insalser för forskning och utbildning bör därvid kunna tillgodoses i sammautsträckning med den föreslagna samordningen som med andra organisaloriskalösningar. Kommiitén utgår ifrån att de ambitioner som hillills präglat verksamhelenvid institutionema fullföljas. Institutionernas uppgifler för forskning ochutbildning medför alt mål och behov på dessa samhällsområden också måstebeaktas i institulionemas verksamhet. Ansvarei för den konkreta utformningenav verksamhelen blir i försia hand en uppgifl för institutionema själva. Dengemensamma organisationen bör Ulformas i syfte att underlätta den fortsallautvecklingen av institutionernas arbete. Den fortsalla ulvecklingen på detkulturpolitiska fältet kan vänlas medföra ell ökat behov av insatser av de tremusikinstitutionerna. Kommillén anser all frågor om verksamhetens organisationinom de olika inslitulionema kan på vissa punkter behöva bearbetas såväl i det fortsatlaförberedelsearbetet för det nya gemensamma organet som i senare sammanhang.Till dessa frågor hör bl. a. de åtgärder som kan föranledas av alt de f. n.splittrade uppgiftema på arkivområdet kan behöva samordnas. Kommittén föreslåratl de tre berörda institutionema på den grund de nu har i verksamhetsmässigtoberoende former inordnas i en gemensam organisalion. Kommittén framhåller atten ytteriigare precisering av mål och inriktning för verksamheten bör ske i detfortsatta förberedelsearbetet för omorganisationen. Kommillén har övervägt olika verksamhetsformer för denföreslagna nya myndigheten. Av de tre institutionema som enligt direktivenskall inordnas i en ny gemensam organisation är Musikaliska bibliotekf. n. en del av akademins verksamhet. Akademin kan i förvaltningshänseendenärmast jämföras med en stiftelse. är en stiftelse medanSvenskl musikhistoriskt arkiv slutligen är i formelll avseende etlvetenskapligt projekt som stöds av humanistisk-samhällsve-tenskapligaforskningsrådet. Dessa olika verksamhetsformer är historiskt betingade. Vid enomorganisation bör man eftersträva en form som på bäsla sätt gör del möjligtall tillgodose de olika krav som ställs på verksamhet av delta slag. Påden statliga sidan finns etl flertal exempel på 1979/80:134 11 allverksamhel vid små sinsemellan fristående institutioner sammanförts lill engemensam förvaltningsorganisation. Förutsättningamaför verksamhet i stiftelseform eller som statlig myndighet har förändratsunder senare år. I vissa avseenden har dessa båda associationsformer blivitmera enhetliga genom olika lagstiftningsåtgärder som gäller samhället i desshelhet. Som exempel kan nämnas lagarna om anställningsskydd och lagen ommedbestämmande i arbetslivet. De skillnader som föreligger sammanhänger främslmed att del för verksamhelen i myndighetsform utöver allmänna bestämmelserfinns särskilda förvall-ningsbestämmelser, finansieringsregler och avtal genomvilka förulsällningarna för den statliga verksamheten preciseras. Den svenskaförvaltningen är av tradition uppbyggd enligt myndighetsprincipen. De reglersom finns är oftast möjliga att tillämpa på etl smidigl sätt för vitt skilda slagav verksamhel. Del har visal sig fullt möjligt att utforma kulturinstitu-lionernasverksamhet fritt och självständigt inom ramen för del statliga regelsystemet.Enligt kommitténs mening finns det i detta sammanhang inle något behov av attgöra särskilda undantag från de allmänna regler som gäller för en statligmyndighet. Kommittén föreslår därför att Musikaliska bibliotek.Musikhistoriska museet och Svenskt musikhistoriskt arkiv organiseras som enstatlig myndighet. Kommitténhar övervägt namnfrågan, men inte funnit någon lämplig lösning och anser atlfrågan bör belysas såväl inom de berörda institutionema som i den fortsattaberedningen av organisationsfrågan.