prop · G303152 · 1979-12-31 00:00:00 — för anlitande avbiträde vid handläggningen av kyrkliga ärenden inom vederbörande departement, 9. medge att ur kyrkofonden fr. o. m.den 1 juli 1980 t. v. får utgå anslag med högst . för budgetår förstudiebidrag åt präster vid tjänstledighet i vissa fall och för anordnande avvissa fortbildningskurser för präster, 10. medge att urkyrkofonden fr. o. m. , v. får utgå anslag med högst 125 OOOkr.för budgetår för anordnande av fortbildningskurser för kyrkomusiker, 11. medge att urkyrkofonden får bestridas kostnader för praktisk prästutbildning enligt vad jaghar förordat. II Den andliga vården vid sjukhusen 1958 A:67 och B:21 föreslogs vissa åtgärder i syfteatt ge den del av verksamhet som avser den andliga vården vidsjukhusen m.fl. sjukvårdsanstalter en fastare organisation. De riktlinjer ochnormer som där föreslogs och som antogs av (SU 1958 B:9l; rskr 1958 B:121)innebar i huvudsak följande. Den andliga vården vid sjukhusen inordnades helt iförsamlingsvården och ingår i församlingsprästernas tjänsteuppgifter. Eftersomden prästerliga tjänsteorganisationen i pastoraten bestäms enligt normer som ihuvudsak hänför sig till pastoratens folkmängdstal, har en anknytning sketttill dessa normer när det gälll att avväga i vilken omfattning sjukhusarbetetskall påverka dimensioneringen av organisationen. Detta sker genom att antalet 1979/80:152 13 vårdplatser vid sjukhus inom pasloraiel omräknas på så sällatl i F-paslorat (pastoral där läiortsbefolkningens andel uppgår till minsl 90 procenl)vårdplalsantalet niullipliceras med tre och i övriga pasloral med siffran två.Beträffande "epidemi- och sinnessjukhus samt vårdanstalter för psykisktefterblivna" skall dock före omräkningen en reduktion av vårdplalsantaletgöras med en fjärdedel. Del sålunda omräknade vårdplalslalet läggs tillpastoratets befolkningstal vid beräkningen av underlaget för församlingsprästerligatjänster i pastoratet. Kosinaderna för den andliga vården vid sjukhusen beslridsi samma ordning som kosinader för den församlingsprästerliga verksamheten iövrigt. De frikyrkliga samfunden skall beredas möjlighet atl utövaandlig verksamhet vid sjukhusen. Deras insats får ske i helt fria former ulanannan reglering från samhällets sida än vad som kan finnas påkallat av hänsyntill sjukvården. 2 Utredningen om andlig vård Den på begäran av riksdag i anslutning tillförslag av beredning om stat och kyrka tillsatta utredningen (U1974:10) om andlig vård har avgett betänkandet (Ds Kn 1979:2)Andlig vård vid sjukhus, kriminalvårdsanstalter m. m., vilket har remissbehandlais.I det följande behandlas endast utredningens förslag i den del som avser denandliga vården vid sjukhusen. Förslagen i denna del sammanfattas i betänkandetpå följande sätt. Ansvaret för andlig vård skall i princip vila påtrossamfunden. Samhällets organ skall bereda dem tillfälle att bedrivaverksamheten och slälla resurser till förfogande för att göra den möjlig. Utredningen framlägger förslag rörande organisationen avandlig vård vid sjukhus, kriminalvårdsanstalter och allmänna häkten saml vidomsorgsvårdens institutioner. Förslagen bygger på en lika fördelning avansvaret för verksamheten mellan och frikyrkosamfunden,företrädda av frikyrkoråd. När detgäller att beräkna omfattningen av de personella resurser som trossamfundenskall förvänlas slälla till förfogande för den andliga vården vid sjukhusen,anser ulredningen. att det vid ett sjukhus som har minst I 200 vårdplatserfinns underlag för heltidsanställning av en präst i och enfrikyrkopastor. Detta innebär ett patientunderlag av ca 600 per präst ellerpastor. Vid sjukhus med mindre än I 200 vårdplatser får i motsvarande månpräster och pastorer tjänstgöra på deltid. Vid beräkningen skall vårdplatserinom olika vårdformer värderas lika. Utredningen vill inte inbördes graderabehovet av andlig vård hos olika grupper av patienter. Med anledning avframställningar om alt besiämmelsen om en reducering av vårdplalsantalet vid psykialriskasjukhus före omräkningen skall slopas ultalar utredningen, att många patienterinom denna vårdsektor är i större 1979/80:152 14 behov än ålskilliga inom kroppssjukvården av att ha lillgångtill sjukhus-prästens Ijänsler och att den nuvarande bestämmelsen speglar enföråldrad syn på den psykiatriska vården. När det gäller insats av präster förandlig vård vid sjukhusen föreslår ulredningen, att denna inte såsom nu skallvara ett åliggande för den församling i vilken sjukhuset är beläget. Vårdplalsantaletskall således inte inräknas i pastoratets folkmängdsunderlag för tilldelning avprästtjänster. 1 stället skall behovet av prästerliga arbetskrafter vid ettsjukhus beräknas uteslutande med hänsyn till dettas egen storlek. Domkapitlenskall i samråd med sjukhushuvudmannen förordna präst med hel- ellerdeltidstjänstgöring där enligt den förut angivna beräkningsgrunden. Prästenskall till motsvarande del befrias från sin församlingstjänst, vilken i dennadel får uppehållas med vikarie. Kostnaderna för sjukhusprästernas löner m. m.skall bestridas ur kyrkofonden och beräknas av ulredningen till 10,3 milj. kr.I gengäld bortfaller vissa nuvarande lönekosinader som belastar fonden. övriga insatser för sjukhusverksamheten - kyrkomusik, assislent åt sjukhuspräslenetc. - bör alltjämt den lokala församling inom vilken sjukhuset är belägetsvara för. De fria trossamfundens insatser vid sjukhusen skall påmotsvarande sätt organiseras av frikyrkoråd i kontakt med samfunden.Utredningen föreslår, att deras kostnader härför till en del täcks genomstatsbidrag inom ramen för del stöd som staten lämnar åt de fria trossamfunden.Med en 50-procentig kostnadstäckning skulle bidraget vid fullt utbyggdorganisation uppgå till ca 4,25 milj. kr. Språkliga och religiösa minoriteters behov av andlig vårdskall tillgodoses genom att sjukhuspräst/pastor åläggs att förmedla konlakl medandra trossamfund, när så önskas. De kosinader som härvid kan uppkomma skallersättas genom frikyrkoråd ur statsbidragsmedel. Redovisningen begränsas här till yttrandena rörande dendel av betänkandet som avser andlig vård vid sjukhusen. I denna del haryttranden avgetts av , kammarkollegiet, statens invandrarverk,ärkebiskopen, samtliga domkapitel, diakoninämnd och utredningen(S 1974:09) rörande vissa frågor beträffande sjukvård i livets slutskede samtav ,och läns landstingskommuner. Malmöoch kommuner jämte ett stort antal organisationer som beretts tillfälledärtill. Utredningens principuttalande om fördelningen av ansvareiför den andliga vården mellan trossamfunden och samhällsorganen tillstyrkseller lämnas utan erinran av ärkebiskopen, domkapiilen i Slrängnäs, ,och , och frikyrkoråd. Endasl 5.7 Lukasstiflelsen uttalar sig för att huvudmännenför de olika 1979/80:152 15 vårdinstitutionerna skall åläggas att anställa personalför den andliga vården. En sådan organisalion skulle klarl visa alt den andligavården är en del av den totala vård som samhället erbjuder. Vidare skulle denge de anslällda en självklar ställning som medlemmar i institutionens vårdteam,vilken en anställning i trossamfunden motverkar. länslandstingskommun anser att det är synnerligen viktigt att finna etl sätt påvilket sjukhusprästerna - både heltids och deltids - knyts starkare än f. n.samman med sjukvårdshuvudmannen. Ett led i denna strävan kan vara atl domkapitletförst efter hörande av företrädare för sjukvårdshuvudmannen (t. ex. genomsjukvårdsstyrelse, direktion eller liknande) utser sjukhuspräsl. Utredningens/ör.y/flg om lika fördelning av ansvaret förden andliga vården vid sjukhusen mellan och de friatrossamfunden, företrädda av frikyrkoråd, tillstyrks eller accepterasav diakoninämnd, landsiingskommun, Sverigesfrikyrkoråd. Katolska biskopsämbetet och kristna ungdomsråd. frikyrkoråd framhåller, att principen att denandliga vården på sjukhus och kriminalvårdsanstalter skall utövas i sammaomfattning av och de fria trossamfunden är väsentlig för denkommande organisationen. Lokalt bör överenskommelser om annan fördelning varamöjliga att genomföra. Förutsättningen är en positiv ekumenisk samarbetsviljafrån de berörda samfundens sida, lika väl som frikyrkornas. Detmedlemstänkande som utredningen ger uttryck åt motsäger inte principen om likafördelning av ansvaret mellan och de fria trossamfunden. I frågaom religiös aktivitet inom lika områden torde de senares insatser väl kunnajämföras med . Förslaget om allmän likafördelning av verksamheten mellansvenska kyrkan och frikyrkoråd har däremot mött stark kritik frånärkebiskopen, domkapitlen i , , , , , ,, , , och , länslandstingskommun. , TCO samtSveriges kyrkliga studieförbund. I yttrandena åberopas bl. a. all är företrädd på alla platser där sjukvårdsinrättningar finns och att dethelt övervägande antalet patienter tillhör . Vidare framhålls attfrikyrkorådet inte innefaltar företrädare för , ,den romersk-katolska eller de ortodoxa kyrkorna. i anser atl principen klart stridermot grunduppfattningen att varje samfund främst svarar för sina egnamedlemmar. Domkapitlen i , och efterlyser en regionalflexibilitet i fördelningen av ansvaret. Domkapitlen i , och Luleåanser också att Evangeliska fosterlands-stiftelsens medverkan i den andligavården bör ske inom ram. kommunaltjänstemannaförbunderinrar om alt i fråga om själavård frikyrkan ofta represenlerar en annantradition än . 1979/80:152 16 Utredningens/ör5/«' tiU normlal vid beräkning avpatientunderlaget för inräiiande av tjänster som sjukhuspräst godtas av kammarkollegiei,ärkebiskopen, domkapitlen i , , , och ,diakoninämnd, landstingskommun, samt frikyrkoråd. Förslagel att slopa den skillnad vid beräkningen avvårdplatsunderlaget som görs beträffande bl. a. psykatriska sjukhus iförhållande till andra vårdenheter tillstyrks eller lämnas utan erinran avsamtliga remissinstanser. I flera yttranden riklas kritik mol de normer förberäkning av personalbehovet som ulredningen föreslär. Sålunda finner Öslergöllandsläns landstingskommun förslagel om etl patientunderlag av ca 600 per sjukhusprästinle acceptabelt. Utredningens resonemang om rådande prästbrist är ohållbart.Vid utformande av en ny organisation för sjukhuskyrkan får inte nuvarande lillgångpå präster vara bindande för framtiden. anser att behovet och ej de ekonomiska och personellaresurserna bör vara avgörande för ett organisationsförslag. kommun kritiserar att förslagel bortser från deolikheter som olika typer av vårdinrättningar uppvisar. Särskilt framhållsakutsjukhusets höga antal patienier och den därmed sammanhängande störrepersonaltätheten. Också domkapiilel i uttalar att betydande hänsyn måstetas till den olika personaltätheten vid sjukhusen. I anser att det bör finnas en prästeller pastor på 500 patienter. i motsätter sig enschablonmässig tudelning mellan å ena sidan och å andra sidanövriga samfund och föreslår atl för heltidstjänst när det gäller präst inomsvenska kyrkan skall krävas 400 vårdplatser, mol 800 för motsvarandefrikyrkliga uppdrag. församlings- och pasioralsförbundtillstyrker utredningens förslag såtillvida att målsättningen anges till enpräst eller annan befattningshavare med motsvarande kompetens per 600patienter. Man avser därvid sädan befattningshavare som kan utföra väsentligenalla de arbetsuppgifter som annars ankommer på sjukhuspräst, t. ex. församlingssekreterareoch sjukhuspräslassislent. Föreningen sjukhuspräsler och assistenteranser, att 400-600 patienter är realistiskt som underlag för en heltidstjänst.På stora sjukhus får man på detta sätt ett team som kan specialisera sig påolika områden och kan ingå i vårdteamet på etl mer aktivt sätt än nu.-Utredningen har också på ett otillfredsställande säll skildrat assistenternassituation och reducerat deras arbete till att bli en avlastning åt sjukhusprästen.I själva verket visar gjorda utredningar att assistenternas huvudsakligaarbetsuppgifter består i enskilda själavårdssamtal med patienter, anhöriga ochpersonal. Prästens och assistentens arbelsuppgifter sammanfaller i prakliken imånga avseenden. När del gäller organisalionen av insalserinom sjukhus- 1979/80:152 17 själavården har remissinstanserna allmänl accepleralprincipen atl lösgöra beräkningen av underlaget för sjukhusprästtjänsler frånbefolkningsunderlaget i pasloraiel där sjukhuset är beläget. Däremot har fleraremissinstanser understrukit vikten av atl sjukhuspräslen alltjämt får behålla lorsamlingsan-knylningen.För en sådan ullalar sig ärkebiskopen. Vill man bryta den isolering som kandrabba den som tas in på sjukhus, är det nödvändigl att den andliga vården så långlmöjligt har en relalion lill liknande verksamhel utanför sjukhusel. , som idel väsenlliga bilräder ulredningens förslag i här behandlad del, anser dockatt sjukhusprästtjänsten formellt skall ingå i pastoratets tjänsteorganisationsamt alt pastoratet bör få kostnaderna för såväl sjukhusprästens lön somskäliga kostnader för övrig personal inom den andliga vården täckta av medel urkyrkofonden. i finner med hänsyn till depraktiska och organisaloriska svårigheter som kan uppstå vid ett genomförandeav utredningens förslag del lämpligt att avgränsa de självständiga tjänsternaså att enbart hel- och halvtidstjänster inrättas. Av stor vikt är härvidlag attinnehavaren av dessa tjänster erhåller en furmell anknytning lill lokalförsamlingen.Samhörighet med kolleger och övriga församlingsanställda är ur skildasynpunkter viklig för den enskilde prästen. Lokalförsamlingens ekonomiskabidrag till verksamheten på sjukhuset underlättas också genom en sådan ordningliksom anskaffande av vikarier m. m. Liknande synpunkter anförs av kommunsamt av i , vilkel därför anser att nuvarande organisationbör bevaras. Domkapalet i Väslerås uttalar betänkligheter mot att domkapitletskall utse präst för de med sjukhuskyrkan förenade göromålen. De kommer i såfall att utföras helt utan anknytning till församlingens övriga verksamhel, vilkeläven slår i strid mot bestämmelserna i 1 kap. 2 § församlingsslyrelselagen. DornkapUlei i förutser atl svårigheler kan uppslåför de sjukhuspräsler som på deltid frikopplas från församlingsprästtjänsl ochslälls direkt under . Det är alllid en svårighet att ha flerauppdragsgivare. Domkapalet i befarar, att det kan bli svårt att i sådanafall anskaffa vikarier på den del av församlingsprästtjänslen som blir ledig. i påpekar att den lokala församlingenmåsle rvcka in och ställa ersättare till förfogande när sjukhuspräst skall ha semesler.Även SACOISR efterlyser en modell för lösning av jourfrågan och vikariefråganvid semester. Föreningen sjukhuspräster och assistenterredovisar däremot en enkät bland sina medlemmar av vilken framgår, atl de somarbetade vid stora sjukhus i många fall föredrog en frikoppling från dennuvarande tjänsteorganisationen på lokalförsamlingsplanet och förordade stiflsadjunktstjänster.Denna lösning skulle öka möjligheterna för sjukhusprästen att samarbeta medsina kolleger på kringliggande sjukhus i frågor som rör den andliga vården. Vidare skulle en konlinuerligrapportering ske till biskop och domkapitel om denna sektor av kyrkans arbete.Skulle heltidstjänsterna organiseras som stifisadjunkturer skulle också tillsätlnings-förfarandelkunna ske uteslutande efter lämplighetskriierier. Kammarkollegiet föreslår för sin del en sådan ordning, atlregeringen efler framställning från vederbörande domkapitel vid särskiltangivna sjukvårdsinrättningar inrättar hel- eller halvtidstjänster försjukhuspräst atl finansieras med kyrkofondsmedei enligt de normer som riksdagengodkänner. Framställningen bör göras av i det stift där sjukhuselär beläget och föregås av samråd med sjukhusledningen. Tjänslen utlyses och tillsättsav efter saiTtråd med sjukhusledningen och eventuellt även medkyrkorådet i del territoriella pasloral där sjukhusel ligger. Om delta pastoratalltjämt skall bära ett visst ekonomiskt och personellt ansvar försjukhus-själavården är det av betydelse atl samarbetet mellan sjukhuspräslenoch pastoratet underlättas. skall ha arbetsgivaransvar och varalönemyndighet. 1 samband med framställning om hel- eller halvtidstjänst försjukhuspräst skall ha skyldighet att uttala sig om möjligheten altdra in en prästtjänst i det territoriella pastoratet och i förekommande falllägga fram förslag därom. Vid alla sjukvårdsinrättningar där speciellsjukhusprästtjänst inte är inrättad skall den andliga vården som - vadgäller - ombesörjas av prästerskapet i det territoriellapastoratet. Vårdplatserna skall på samma sätt som sker beaktas vid beräkningav antalet församlingsprästtjänster. Utredningens förslag om en sådan kostnadsfördelning attkyrkofonden skall svara för lönekostnaderna för präster i , medanövriga kostnader för kyrkans sjukhusverksamhet får beslridas av den församlingeller samfällighei där sjukhuset är beläget, samt alt statsbidrag skall utgå lillSveriges frikyrkoråd för de fria samfundens insatser, har i remissyttrandena ihuvudsak lämnats utan erinran. Domkapalet i ifrågasäuer dock om en lokal enhet börbelastas med de kostnader det här gäller. Man kan heller inle underskattasvårigheterna för t. ex. en sjukhuspräst, som ej är anställd i församlingen,att vinna församlingens gehör för de behov som den andliga vården vid sjukhusetenligt hans mening har och de krav de ställer på församlingens ekonomi.Domkapitlet i anför liknande synpunkier och anser även attkostnaderna för kyrkomusiker och assistenter bör kunna bestridas ur kyrkofonden.Även i anser att samtliga kosinader för svenska kyrkansverksamhet på sjukhus bör bestridas av kyrkofondsmedel med hänsyn lill attverksamheten bör byggas upp likformigt oavsett lokalförsamlingarnas ekonomiskaförmåga. 1979/80:152 1 Nuvarande organisation av den andliga vården vid sjukhusoch andra sjukvårdsinrättningar grundar sig på det beslul av riksdag,som har redovisals i det föregående och som har tillämpats . Kriiikhar riklats mol organisationen bl. a. för att den inle i tillräckligutsträckning lillgodoser behovet av andlig vård. Insatserna av personal bedömsvara för knappa inte minst vid jämförelse med förhållandena i andra länder.Krav har också framförts på särskild utbildning av den personal som ärsysselsatt inom sjukhussjälavården. beredning om stat och kyrkabetonade, att den religiösa omvårdnaden av patienter på sjukhusen i ökadutsträckning förutsälter samarbete mellan olika kyrkor och bör vara ekumenisktpräglad. En samorganisation med andra trossamfund förutsätter enligtberedningen en annan organisationsbas än församlingar och enannan finansieringsform . Utredningen om andlig vård har lagt fram förslag omförstärkning av insatserna för den andliga vården vid sjukhusen som tillgodoserde refererade synpunkterna. Utredningens förslag innebär emellertid belydandekostnadsökningar såväl för kyrkofonden, när det gäller svenska kyrkansinsatser, som för staten på grund av ökade statsbidrag till de friatrossamfunden. Förslagen förutsäuer också principiellt viktiga organisatoriskaförändringar, som bl. a. berör det primära ansvar för verksamhel blandsjuka som enligt lagen (1961:436) om församlingsstyrelse vilar påkyrkoförsamlingarna. Jag har inte i remissytlrandena från olika instanser inomsvenska kyrkan funnit stöd för så genomgripande förändringar av kyrkansorganisation för ändamålet som utredningen har föreslagil. Innan ställning hartagits till de framtida relationerna mellan och staten, bör manenligt min mening inte göra några sådana ändringar. I flera remissyUranden har vidare betonats värdet för denenskilde sjukhuspräslen att ha en nära anknytning till den övrigaförsamlingsverksamheten. Detta får särskild belydelse, om man i likhet medutredningen förutsätter, att den lokala församlingen, pastoratet eller samfällighelenalltjämt skall svara för vikarie för sjukhusprästen och övriga insatser för denkyrkliga verksamheten vid sjukhusen. Även av detta skäl är jag inte beredd allframlägga förslag om så vittgående reformer som betänkandet syftar till. Jag anser det emellertid angeläget au inom ramarna för dennuvarande organisationen av den andliga vården genomföra åtgärder som kanavlägsna olägenheter i systemet och bidra till ökade insatser fråntrossamfundens sida vid sjukhusen. Jag har sålunda i prop. 1979/80:100 (bil. 18) vid minanmälan av anslaget Bidrag till trossamfund i likhet med ulredningen förutsatt,att statsbidrag till de fria trossamfundens insatser för andlig vård bör utgåfrån nämnda anslag och har lagil hänsyn härtill vid den uppräkning av anslagetsom jag föreslagit. 1979/80:152 20 I del följande framlägger jag förslag som avser verksamhet p;\ della område. Ansvaret för andlig vård vid sjukhus vilar såsom framgåttav det lidigare sagda f. n. på den församling inom vilken sjukhuset är belägetoch den prästerliga tjänsiorganisationen i berörda pastorat är i principdimensionerad med hänsyn härtill. Enligt gällande normer skall ett på visstsätt omräknat vårdplalsanlal läggas lill befolkningslalet i pastoratet. Dettakan da ge sådant ulslag all ytterligare en prästtjänst får inrätlas. Del visarsig emellertid av räkneexempel i ulredningens betänkande (s. 75 f.) att det ärlångt ifrån säkert att ens elt ganska högl antal vårdplaiser som omräknas fären sådan verkan alt befolkningsunderlaget kommer att väsentligen överstiga nägotav de gränstal som har fastställt för tilldelning av en ytterligaretjänst. Om det inle sker. blir detta naturligtvis särskilt kännbart för denprästerliga ijänstorganisationen närdet rör sig om så stora vårdenheteratt de.enligt den avvägning som utredningen har gjort och som jag anser mig kunnabiträda, redan i sig borde utgöra underiagfören heltidsanställd präst. För attråda bot på denna olägenhet vill jag nu föreslå, att följande ändring sker i def. n. tillämpade grunderna för inrättande av prästerliga tjänster i pastoraten. Om det i ett pastorat finns cn eller fierasjukvårdsinrättningar med tillhopa minsl 1 200 vårdplatser, skall regeringen påframställning av pastoratet (eller kyrklig samfällighei vari det ingår) kunnamedge, att man - oberoende av befolkningsunderlaget i övrigt för prästtjänsteri pastoratet enligt de i prop. 1957:153 angivna grunderna - får inrätta enheltidstjänst för präst med huvudsaklig uppgifl att svara för den andligavården vid sjukhusen. Uppgår vårdplalsantalet i pastoratet till minst 2 400 börtvå sådana prästtjänster kunna få inrättas där. Beträffande det vårdplatsantalsom skall beräknas utgöra underlag för en heltidstjänst för präst har jaganslutit mig till utredningens bedömning. Jag har därvid bl. a. tagit hänsyntill vad som i remissyttrandena har upplysts om omfattningen och värdet av deinsatser inom sjukhussjälavården som görs av assistenter, som församlingarnaeller samfälligheterna själva kan anställa för denna verksamhet. Eftersom särskilda utbildnings- och lämplighetskrav börställas på innehavare av den föreslagna prästtjänsten och det är önskvärt attden kan tillsättas med någon som är beredd att mera varaktigt uppehålla den,vill jag föreslå att den får inrättas som en ordinarie komministertjänst ipastoratet. Om en sådan tjänsl inräuas får sedan vårdplalsantalet vidde sjukhus som prästen har atl betjäna tillgodoräknas pastoratet vid beräkningav befolkningsunderlaget för övriga prästtjänster enligt prop. 1958 A:67endast i den del det överstiger 1 200 resp. 2 400. När ett pastorat eller en samfälligheibegär att få inrätta en ny prästtjänst inhämtas yttranden av ochkammarkollegiet. I ärenden rörande sådan tjänst som jag har föreslagit börkammarkollegiet särskilt yttra sig om huruvida någon prästtjänst som kan varainrättad med hänsyn tagen till det omräknade vårdplatsantalet vid 1979/80:152 21 sjukhus i pastoratet hör dras in, om en särskild komministerljänstfår inrälias. Dar underlag inle finns för att inräita sådana hellidstjänsiersom jag har föreslagil . skall nuvarande regler om inräknande av värdplalsantaleii underlaget för den prästerliga tjänsiorganisationen i pasloraiel tillämpassom hiuills. Dock anser jag i likhei med ulredningen och de remissinslanser somhar yttrat sig pä denna punkt, alt den i prop.