prop · G30354 · 1979-12-31 00:00:00 — En befogenhet som på detta sätt kan överiämnas tillbyggnadsnämnden tillkommer inte nämnden direkt enligt lag eller annanförfattning. 12 § första stycket 2 har därför angetts att ett lokalt organockså kan ha till uppgift att för en del av kommunen handha förvaltning ochverkställighet som enligt en statlig förvaltningsmyndighets beslut med stöd avförfattning ankommer på t. ex. . bör naturiigtvisinte självständigt kunna överiämna en sådan befogenhet till ett lokalt organ.Att så inte kan ske följer av föreskriften i 3 § att det är fullmäktige sombestämmer de lokala organens uppgifter. Fullmäktige bör naturligtvis inte utanlänsstyrelsens medgivande kunna flytta en befogenhet av detta slag frånbyggnadsnämnden till ett lokalt organ. En uttrycklig föreskrift om att ettsädant medgivande behövs har därför tagits in i 3 §. Författningsregleringenpä utbildningsområdet är omfattande och komplicerad. Det finns också mångapraktiska problem på detta område. Vid de ingående överväganden som kommunernamäste göra inför en överföring av uppgifter från skolstyrelsen till lokalaorgan, bör kommunerna kunna ha nytta av det som sägs i bilaga 5 till kommitténsbetänkande (varvid måste observeras att bilagan till skillnad från mitt förslagräknar med möjligheten av institutionsstyrelser). Jag vill dock påpeka attjaginte har tagit ställning till synpunkterna i bilagan. Vadgäller de olika skolformerna utgår jag från att det främst är somblir aktuell. Inom torde det i praktiskt taget alla kommuner finnasverksamhet som har erforderlig anknytning till 1979/80:54 30 kommundel,eftersom en kommuns grundskola åtminstone såvitt rör låg-och mellanstadiernanormalt bedrivs vid flera skolenheter med var sin kommundel som huvudsakligtupptagningsområde. Även uppgifter som avser gymnasieskolan bör kunna komma ifråga för lokala organ, när gymnasieskolan bedrivs vid flera skolenheter medvar sin kommundel som huvudsakligt upptagningsområde för flertalet studievägar.Det torde dock inte vara vanligt att en viss kommundel är det huvudsakligaupptagningsområdet för en viss skolenhet av gymnasieskolan. Inom den kommunalavuxenutbildningen torde det knappast förekomma fall där omständigheterna ärsådana, att viss kommundel och inte hela kommunen kan anses i praktiken utgöradet huvudsakliga upptagningsområdet. Det lär därför knappast bli aktuellt attlägga uppgiftersom avser den kommunala vuxenutbildningen pä lokala organ. Änmindre kan det bli aktuellt att låta sådana organ lä uppgifter som avser . Denna bygger på riksrekrytering och måste redan av detskälet hållas utanför en försöksverksamhet med lokala organ. Jag vill dock erinraom vad jag sagt om lokaler som är gemensamma för flera skolformer. 1andra stycket finns en ny bestämmelse som innebär att en kommun inte samtidigtkan lägga socialvärdsuppgifter pä lokala organ, som har inrättats med stöd avdenna lag, och ha sociala distriktsnämnder enligt lagen (1970:296) om socialcentralnämnd m. m. 1 fråga om motiven för denna beslämmelse kan jag hänvisatill vad jag har anfört i avsnitt 3.3.1. Detnya tredje stycket innebär etl förbud mot att låta lokala organ handläggauppgifter som avser statligt reglerade tjänster. Motiveringen till förbudet harjag redovisat i avsnitt 3.2.3. Förbudet inbegriper uppgifter som anl Förbudettar sikte på fall där uppgiften som sådan avser statligt reglerade tjänster.Avsikten är givetvis inte att under förbudet inbegripa uppgifter (t. ex.utformningen av skollokalerna) på den grunden alt de indirekt har betydelse förinnehavare av statligt reglerade tjänster i deras egenskap av arbetstagare. Kommunfullmäktigesbeslut om överiämnande av specialreglerade uppgifter till lokala organ kanöverklagas genom kommunalbesvär. Besvärsmyndigheterna kan pröva om beslutet ärförenligt med första stycket 2, dvs. om uppgifterna på grund av sin anknytningtill en kommundel och beskaffenhet i övrigt lämpar sig för handläggning i ettlokalt organ. 1fråga om det tillägg som har gjorts till denna paragraf fär jag hänvisa tillvad jag har anfört under 2 §. Prop.1979/80:54 31 Ändringeni första stycket innebär att detta blir tillämpligt endast på lokala organ sombara har kommunallagsreglerade uppgifter. Det nya andra stycket gäller för ettlokalt organ sä snart detta har nägon specialreglerad uppgift. Ett sådantlokalt organ är underkastat samma bestämmelser, i såväl sakligt som formellthänseende, som gäller för den centrala nämnden, med de undantag som lagen omvissa lokala organ i kommunerna själv anger. Detta innebär bl. a. attbestämmelserna i 4 och 5 §§ förvaltningslagen om jäv blir tillämpliga pä alla ärendenhos ett lokalt organ som har både specialreglerade och kommunallagsregleradeuppgifter. 1 övrigt gäller förvaltningslagen för de lokala organen utom närdessa handlägger ärenden i vilka besluten överklagas genom kommunalbesväreller besvär hos besvärsnämnd Gfr 2 § 2 förvaltningslagen). Förstaoch andra styckena, som inte ändras, blir tillämpliga även pä lokala organ medspecialreglerade uppgifter. Som jag har framhållit i avsnitt 3.4 bör dessaundantagsbestämmelser som motiveras av samordningsskäl, gälla även för lokalaorgan som har specialreglerade uppgifter. 1det nya tredje stycket föreskrivs i enlighet med vad som anförts i avsnitt3.5.1 att kommunfullmäktige bestämmer mandattiden för lokala organ medspecialreglerade uppgifter. Lagenom vissa lokala organ i kommunerna träder i kraft den 1 januari 1980.1 sambandmed att lagens tillämpningsområde utvidgas till att omfatta ävenförsöksverksamhet med lokala organ med specialreglerade uppgifter har detansetts lämpligt att införa en uttrycklig föreskrift om att lagen gäller endasttill utgången av . Som har anförts i den allmänna motiveringen (avsnitt3.1.3) bör ställning till ett förslag till permanent lagstiftning om lokalaorgan kunna tas . Jaghemställer att regeringen föreslär attantaga förslaget till lag om ändring i lagen (1979:408) om vissa lokala organ ikommunerna. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom propositionföreslå att antaga det förslag som föredraganden har lagt fram. 1979/80:54 33 för lokala organ i kommunerna 3 1979/80. 1979/80:54 35 TillStatsrådet och chefen för kommundepartementet Genombeslut bemyndigade regeringen chefen för kommundepartementetatt tillkalla en kommitté med högst sju ledamöter för fortsatt utredning av vissakommunaldemokratiska frågor. Medstöd av detta bemyndigande tillkallades såsom ledamöterdirektören , ordförande, överförmyndaren ,numera kommunalrådet , f d. partisekreteraren , kommunalrådet , numera kommunalrådet kommunalkonsulenten . Såsomsakkunniga förordnades sekreteraren , , departementsrådet , sekreteraren , sekreteraren , förste sekreteraren ,, hovrättsrådet och departementsrådetCari-Gunnar . Fr. o. m. förordnades t. fdepartementsrådet som sakkunnig i kommittén sedan Bergqvisl påegen begäran blivit entledigad från sakkunniguppdraget. Somexperter ät kommittén tillkallades fr. o. m. docenten , fr. o. m. förste byråsekreteraren ,, och fr. o. m. den 1 augusti 1979hovrättsassessorn och kammarrättsfiskalen ,, departementssekreteraren , ,hovrättsassessorn , , ochhovrättsassessorn , . Tillsekreterare förordnades fr. o .m. den lOjanuari 1978 kanslidirektörenCarl-Wedig . Till biträdande sekreterare förordnades fr. o. m. den 1december 1978 planeringssekreteraren . Kommitténhar antagit namnet kommunaldemokratiska kommittén. Kommitténhar avgett delbetänkandet (Ds Kn 1978:5) Utvärdering avkommunindelningsreformen. Förslag till forskningsprogram. Kommittén äradministrativt ansvarig för genomförande av detta forskningsprogram (prop.1978/79:61, KU 17, rskr 79). Genomdirektiv (Dir. 1977:96), regeringens uppdrag den 7 juni 1979och tilläggsdirektiv (Dir. 1979:68) har kommittén lättsärskilda uppdrg rörande lokala organ i kommuner och landstingskommuner.Kommitténs utredningsarbete med lokala organ syftar sammanfattningsvis tillatt 1.i samarbete med med olika modeller belysa demöjligheter som den nya lagen (1979:408) om vissa lokala organ ger i 1979/80:54 36 kommunerna(lokalorganslagen) (), 2. utarbeta underiag för enförsökslagstiftning, som skall möjliggöra lokala organ inom detspecialreglerade området (), 3. enligt direktiven lägga framförslag till permanent lagstiftning om lokala organ för såväl detkommunallagsreglerade som det specialreglerade området. Dettauppdragomfattaräven förslag till direktvalda lokala organ (1980), 4. redovisa synpunkter på ocheventuella förslag till hur brukare av service - serviceutnyttjare -skall kunna delta i de kommunala institutionernas verksamhet (1980), 5. enligt direktiven utvärderapågående försöksverksamhet med lokala organ och den försöksverksamhet som kankomma att bedrivas med stöd av lokalorganslagen. Utredningsuppdragenunder punkterna 1 och 2 berör endast kommunerna. 1delta betänkande redovisar kommittén uppdraget att utarbetaförslag till lagstiftning, som gör det möjligt för kommunerna att fr. o. m. år1980 bedriva försöksverksamhet med lokala organ på det specialreglerade området(punkt 2 ovan). Isärskiltbetänkande (Ds Kn 1979:10) Lokala organ i kommuner, modeller förförsöksverksamhet, redovisar kommittén uppdraget med atttillhandahålla modeller för en organisation med lokala organ. Kommitténhar anlitat experter från departement, som berörs av den av kommitténföreslagna lagregleringen. Experterna har redovisat sitt arbete i särskildapromemorior, som fogats som bilagor till detta betänkande. Promemoriorna ärexperternas egna och innefattar inte något ställningstagande frän vederbörandedepartements sida. fär härmed överiämna betänkandet Specialreglerade uppgifter för lokalaorgan i kommunerna. 1979/80:54 37 Författningsförslag........................................ .... 40 De gmndläggande direktiven lillkommittén beträffande lokala organ 42 Lokalorganslagen.......................................... .... 43 Särskilt uppdrag till kommitténbeträffande lokala nämnder pä detspecialreglerade området.......................... .... 45 Tilläggsdirektiv om bl. a.modeller fören organisation med lokala organ 45 - nuvarandeordning......... .... 46 6.1 Allmänt................................................ .... 46 6.2 De specialreglerade nämnderna................. .... 48 6.2.1 Allmänt........................................ .... 48 6.2.2 De sociala nämnderna.................... 49 6.2.4 ......................... .... 52 6.2.6 Skolstyrelsen................................ .... 53 6.2.7 Särtegler för ..... .... 54 7............................................................... Skillnadermellan särskilda specialreglerade nämnder och kom munallagsreglerade (fakultativa) nämnder.......... .... 54 7.1 Annan kommun än Stockholmskommun...... 55 Kommitténsöverväganden.............................. .... 58 8.1 Allmänt................................................ .... 59 8.2 Avgränsning av reformen......................... .... 60 8.2.1 Berörda speciallagar....................... .... 60 8.2.2 Myndighetsutövning....................... .... 61 8.2.3 Övriga avgränsningsfrågor............... .... 62 8.3 Samordningsfrågor................................. .... 64 8.4 Mandattid............................................ .... 65 8.5 Antal ledamöter..................................... .... 65 8.6 Jäv..................................................... .... 65 8.7 Information om den kommunalanämndorganisationen. 8.8 Lagstiftningsmetoden............................. .... 66 8.9 Lagförslagets förhållande tillvårdlagarna och propositionen om 67 8.10 Specialmotivering tillkommitténs förslag om ändring i lokalorganslagen 69 1979/80:54 38 1 PM om de sociala nämndema........................... 73 2 PM om hälsovårdsnämnden............................. .... 88 3 PM om ............................... .. 112 4 PM om trafiknämnden..................................... .. 134 5 PM om skolstyrelsen...................................... .. 142 1979/80:54 39 1lagen (1979:408) om vissa lokala organ i kommunerna (lokalorganslagen), somträder i kraft , fär kommunerna rätt att inrättainstitutionsstyrelser, distriktsnämnder, kommundelsråd och andra organ förförvaltning och verkställighet inom kommunallagsreglerade verksamhets grenar.Dessa lokala organ är att anse som lokala nämnder även om deras geografiskaverksamhetsområden är begränsade. Lagen är av försökskaraktär. I betänkandet föresläsändringar i lokalorganslagen som gör det möjligt för kommunerna att fr. o. m.år 1980 bedriva försöksverksamhet med lokala organ inom det specialregleradeområdet. Förslaget omfattar sädan verksamhet som enligt lag eller annanförfattning ankommer pä socialnämnd, , nykterhetsnämnd, socialcentralnämnd, hälsovårdsnämnd, byggnadsnämnd, trafiknämnd och skolstyrelse. Lagom ändring i lagen (1979:408) om vissa lokala organ i kommunerna Härigenomföreskrivs att 1,2, 4 och 5 §§ lagen (1979:408) om vissa lokala organ ikommunerna skall ha nedan angivna lydelse. Till följd häravkommer lagen att ha följande lydelse fr. o. m. den dag då denna lag träder ikraft. Kommunfullmäktigefär tillsätta institutionsstyrelser, distriklsnämn-der, kommundelsråd och andralokala organ med uppgifter som anges i 2 §,även om annat följerav kommunallagen(1977:179). Kommunfullmäktigelär tillsätta institutionsstyrelser, distriktsnämnder, kommundelsråd och andralokala organ med uppgifter som anges i 2 §,även om annat följerav kommunallagen(1977:179) eller av annan författning. Ettlokalt organ kan ha till uppgift att för en del av kommunen eller för en ellerflera anläggningar handha förvaltning och verkställighet som kan handhas av eneller flera sådana nämnder som avses i 3 kap. 13 § andra stycket kommunallagen(1977:179). Bestämmelserna i 3-5 §§ gäller endast för lokala organ med sådanauppgifter. Ettlokalt organ kan ha till uppgift att för en del av kommunen eller för en ellerflera anläggningar handha 1. förvaltning och verkställighetsom kan handhas av en eller flera sådana nämnder som avses i 3 kap. 13 § andrastycket kommunallagen (1977:179) och 2. ärenden som enligt lageller annan författning ankommer på socialnämnd, , nykterhetsnämnd,social centralnämnd, hälsovårdsnämnd, byggnadsnämnd, trafiknämnd ochskolstyrelse och som på grund av sin anknytning UU kommundel och beskaffenheti övrigt lämpar sig för handläggning i lokalt organ. 3§ Fullmäktigebestämmer de lokala organens uppgifter och verksamhetsområden. Förlokala organ gäller bestämmelserna i kommunallagen (1977: 179) om nämnd somavses i 3 kap. 13 § andra stycket nämnda lag med de undantag som framgår av 5 §denna lag. Förlokala organ som har uppgifter enbart enligt 2 § 1. denna lag gällerbestämmelserna i kommunallagen (1977:179) om nämnd som avses i 3 kap. 13 §andra stycket nämnda lag med det undantag som framgår av 5 § denna lag. Fören lokalt organ som har uppgif-terenligt2 §2. denna lag skaU vad i lag ellerannan författning är föreskrivet om den särskUda nämnden gälla det lokalaorganet med de undantag som framgår av 5 §. 5§Ett lokalt organ fär väcka ärende hos fullmäktige endast om fullmäktige harföreskrivit det. Omett lokalt organ handhar förvaltning och verkställighet inom ett uppgiftsomrädesom för kommunen i dess helhet ankommer på en annan nämnd än kommunstyrelsen,får fullmäktige föreskriva att det lokala organet skall lämna sittbudgetförslag till nämnden inom tid som kommunstyrelsen har bestämt. Nämndenskall i sådant fall med eget yttrande överlämna det lokala organets budgetförslagtill kommunstyrelsen. Å ven beträffande lokalt organ med uppgifter enligt 2 § 2. bestämmerfuUmäktige om mandattid för ledamöter och suppleanter. Dennalag träder i kraft den . 1979/80:54 42 2.De grundläggande direktiven till kommittén beträffande lokala organ Kommitténhar enligt direktiven (; Dir. 1977:96) att överväga reformer som kanstärka medborgarinflytandet inom kommuner och landstingskommuner-bl. a. genominrättande av olika/o/cfl/aorgöw. Härom anförs i direktiven följande. Enhuvuduppgift för kommittén bör vara att överväga reformer som kan stärkamedborgarinflytandet inom kommuner och landstingskommuner. Detta kan ske päflera olika sätt. En möjlighet, som har diskuterats i den kommunaldemokratiskadebatten och behandlats av utredningen om den kommunala demokratin, är attändra den kommunala organisationen genom inrättande av olika typer av lokalaorgan, framförallt kommundelsorgan med övergripande uppgifter, lokala styrelservid kommunala institutioner och distriktsnämnder. Kommittén bör, medutgångspunkt i utredningens undersökningar, kartlägga och utvärdera denverksamhet med sådana organ som förekommer. Den bör sedan pröva vilka reformerinom lagstiftningen som behövs för att de lokala organen skall kunna bidraverksamt till att förstärka medborgarinflytandet inom kommunerna. Förslagen börutgå från principen att lagstiftningen skall ge kommunerna största möjligafrihet att anpassa sin organisation och sina arbetsformer till de lokalaönskemålen. Det bör alltså inte bli fråga om att föreskriva kommunerna en vissorganisation. Kommunallagen(1977:179) medger i princip inte att det inrättas kommundelsorgan medförvaltande och verkställande uppgifter. Varje kommun skall vara en odeladförvaltningsenhet. De kommundelsorgan som inrättas kan därför endast gesberedande och rådgivande uppgifter. Det finns däremot i regel inget hinder motatt skapa lokala styrelser för förvaltningen av en viss institution, t. ex. enfritidsanläggning eller ett daghem. Sociala distriktsnämnder ochsjukhusdirektioner utgör undantag frän principen att kommunen resp.landstingskommunen skall vara en odelad förvaltningsenhet. Möjlighet saknas attlåta medborgarna utse ledamöter i kommundelsorganen genom direkta val. Debegränsningar som f. n. gäller i fråga om möjligheterna att lålakommundelsorganen väljas direkt och ge dem olika slag av arbetsuppgifter hängersamman med bl. a. att frågorna om valsätt och om avgränsning avkommundelsorganens kompetens har ansetts svårlösta. Kommittén bör ta upp dessafrågor till noggrann prövning samt utarbeta förslag till lösningar. Arbetet börsyfta till att de kommuner som sä önskar skall kunna inrätta direktvaldakommundelsorgan under nästa valperiod. Måletmäste vara att i alla kommuner skapa förutsättningar för ett från demokratisksynpunkt väl fungerande system. Svårigheterna är givetvis störst i storatätortskommuner och i glesbygdskommuner med stor geografisk omfattning. Där kanen utbyggd förtroendemannaorganisation med direktvalda kommundelsorganinnebäraen lösning. Det äremellertid angeläget att kommundelsorganen fogas inpå elt naturligt sätt i den kommunala organisationen. Detta torde underiättasom de kan anförtros vissa förvaltningsuppgifter. Med en sådan utformningskulle en organisation med direktvalda kommundelsorgan kunna ses som ettalternativ till en indelningsändring som skulle vara önskvärd från rentkommunaldemokratisk synpunkt. Institutionsstyrelseroch dislriktsnämnder förekommer på några 1979/80:54 43 områden.Kommittén bör studera erfarenheterna frän dessa och pröva förutsättningarna försädana organisationsformer även pä andra områden. Kommitténs uppdrag bör ävenomfatta frågan om möjlighet för dem som utnyttjar service att delta iinstitutionsstyrelsernas verksamhet. Inom övervägs fn. frägan om lokala ledningsorgan vid skolorna. Kommittén bör i sitt arbetebeakta resultat av dessa överväganden. Kommunallagen(KL) anses ge uttryck för den principen att varje kommun skall vara en odeladförvaltningsenhet. För varje uppgiftsområde skall det finnas ett endaförvaltningsorgan för hela kommunen. Förvaltning och verkställighet inom ettuppgiftsområde skall alltså ligga hos en och samma nämnd. KL medger sälundainte att det inrättas nämnder som är lokala i den meningen att deras verksamhetär avgränsad till en del av kommunens geografiska område. KL är dock inte heltfrämmande för lokal nämndförvaltning. Det anses sälunda förenligt med KL attkommun inrättar nämnd vars verksamhet är begränsad till att handha en kommunalanläggning eller en institution. Defrågor om en större frihet för kommuner och landstingskommuner att anordnalokal nämndförvaltning som tas upp i de grundläggande direktiven till kommitténhar numera provisoriskt lösts såvitt avser kommunernas fria enbartkommunallagsreglerade verksamhet. Enligt lagen (1979:408)'om vissa lokala organ i kommunerna, som träder i kraft , fårkommunfullmäktige tillsätta institutionsstyrelser, distriktsnämnder,kommundelsråd och andra lokala organ för förvaltning och verkställighet även omannat följer av KL (1 §). Lokalt organ kan enligt 2 § lokalorganslagen ha tilluppgift att för en del av kommunen eller för en eller flera anläggningar handhaförvaltning och verkställighet som kan handhas av en eller flera sådananämnder, som avses i 3 kap. 13 § andra stycket KL.(Kommunallagsreglerade/fakultativa nämnder). Exemplifieringen i 1 §utesluter inte att en kommun inrättar lokala organ med andra beteckningar. Denomständigheten att lagen inte gäller för landstingskommunerna hindrar inte attde kommuner som inte tillhör landstingskommun och som alltså själva driverlandstingskommunal verksamhet inrättar lokala organ för vilken fakultativ verksamhetsom helst. Kommunerna har frihet att själva avgöra vilka uppgifter som börläggas på ett lokalt organ. Den nya lagen innebär att samtliga uppgifter som kan läggas pä en fakultativ nämnd ocksä kan läggas pä ett lokalt organ medden begränsning som ligger i alt verksamheten enbart avser en del av kommunen. Detär fullmäktige som bestämmer de lokala organens uppgifter och 1978/79:181, KU 36, rskr 361. 1979/80:54 44 verksamhetsområden(3 §). Fullmäktige bestämmer alltså inte bara vilka göromål de lokala organenskall ha utan också deras geografiska verksamhetsområden, i den mån derasverksamhet inte enbart är inriktad pä förvaltning och drift av anläggningar.Ett lokalt organ kan överta förvaltnings- och verkställighetsuppgifter frånflera fakultativa verksamhetsgrenar, alltså från flera fakultativa nämnder.Kommunalrättsligt sett får de lokala organ som avses med lagen ställning avnämnd. Lagen öppnar möjligheter för organisationer utan centrala facknämnder.Det enda samordningsorganet blir då kommunstyrelsen. Det har emellertid inteansetts troligt att en sådan organisationsform kommer att väljas underförsöksverksamheten. I en organisation medcentral nämnd och lokala organ uppkommer olika samordningsfrågor. Det har ihuvudsak överiämnats åt kommunerna själva att bedöma hur samordningen skall gåtill. För lokala organ gäller bestämmelserna i om nämnd som avses i 3 kap.13 § andra stycket KL. Lokala organ enligt lagen är alltså kommunala nämndersom är underkastade kommunallagens reglerom nämnder. Härifrån gör lagen docktvå undantag som främst är betingade av samordningsskäl och som ger lokalaorgan en i viss mån underordnad ställning i förhållande till centralnämnden.För de kommunala nämnderna gäller enligt 2 kap. 15 § att de har rätt att väckaärenden hos fullmäktige, om inte annat är föreskrivet i lag. För lokala organgäller emellertid att fullmäktige avgör om ett lokalt organ skall läinitiativrätt hos fullmäktige eller ej. För nämnderna gäller vidare att de medstöd av 4 kap. 4 § KL kan lämna in sitt budgetförslag direkt tillkommunstyrelsen. 1 fråga om lokala organ gäller i detta hänseende attfullmäktige får föreskriva att ett lokalt organs budgetförslag skall lämnastill facknämnden (5 §). 1 förarbetena understryks att kommunerna har möjlighetatt förbättra samordningen genom att ta in bestämmelserom samrädsskyldighet m.m. i reglementen för lokala organ och genom att anordna överiäggningar mellanförtroendevalda och tjänstemän hos den centrala nämnden och de lokala organen. Lokalaorgan enligt lokalorganslagen blir alltså att anse som fakultativa nämnder,även om deras geografiska verksamhetsomräden är begränsade. Det innebär att debestämmelser i som gäller för fakultativa nämnder i övrigt gäller för sådanalokala organ med de två undantag som har nämnts. 1 överensstämmelse härmedgäller bestämmelsen i 1 kap. 5 § KL om delegation av fullmäktigesbeslutanderätt också för de lokala förvaltningsorganen.