prop · G30358 · 1979-12-31 00:00:00 — Om enligt 4 kap. 4 § andra stycket kommunallagen (1977:179) annan skattesats slutligt fastställs än den som har bestämts tidigare,skall den nya skattesatsen om möjligt bestämmas med hänsyn till det antalskattekronor och skatteören som har påförts de skattskyldiga vid taxeringen detår skattesatsen skall fastställas. skall senast den 10 Länsslyrelsen skall senasi den 10 september lämna kommun. september varie år lämna kommun, landstingskommun och församling landstingskommun och församling uppgifl om det skdilcunderlag. som uppgifl om det beräknade antalet enligi 2 <> skall beaktas vid bestäm- skallekronor och skalleören som mande av utdchitcring. avses i I försia slyckel. ' Lagen omtryckt 1973:437 Senasie lydelse av lagens rubrik1977: 191 2§ 1977: 1076. ' Senaste lydelse 1979: 392. '1976: 198. Kommunär berättigad alt under visst år av staten uppbära kommunalskatt med beloppsom motsvarar vad som skulle utgå på grundval av antalet skattekronor ochskatteören i kommunen vid det föregående årets (taxeringsåret) taxering,beräknat efter den skattesats som har bestämts för årel före laxeringsåret.Vid beräkningen av antalet skattekronor och skatteören beaktas bestämmelserna i2 §. Kommun ärberättigad att under visst år av staten uppbära kommunalskatt med belopp sommotsvarar vad som skulle utgå på gmndval av antalet skattekronor ochskatteören i kommunen vid det föregående årets (taxeringsåret) taxering,beräknat efter den skattesats som har bestämts för året före taxeringsåret. Harenligt4 kap. 4 § kommunallagen (1977:179) annan skattesats slutligt fastställts änden som har bestämts lidigare, skall till grund för utbetalningen läggas denutdebitering som har bestämts i samband med att budgeten fastställdes. Kommun ärberättigad att av staten såsom förskott uppbära del belopp som på grundval avtaxeringsnämnds beslut visst år (taxeringsår) rörande taxering tid kommunalinkomstskatt har beslutats //// utdebitering för . Vidberäkningen av förskottsbeloppet justeras antalet skattekronor och skatteörenenligt 2§. Vad som har beslutats till utdebitering ingår i kommunens fordranhos staten vid ingången av året näst , då beslutet fattades.Förskottet avräknas mot den kommunalskatt, som kommunen har rätt att uppbäraav staten på gmndval av taxeringen efler det år, då förskottetulanordnas enligt bestämmelserna i femte stycket. Kommun ärberättigad att under vissl år av staten såsom förskott uppbära ett belopp sommotsvarar produkten av den skattesats som har beslutats för året o(h det antalskallekronor och skatieören. som enligt taxeringsnämnds beslut rörande delföregående årets taxering till inkomsiskalt hur påförts deskattskyldiga. Del nu nämnda beloppet ingår i kommunens fordran hos staten vidingången av året näst , då beslutet fattades. Förskottet avräknasmot den kommunalskatt, som kommunen har rätt att uppbära av staten på grundvalav taxeringen . då förskottet utanordnas enligt bestämmelsernai femte stvcket. Är antalet hos registrerade kyrkobokfördainvånare i kommunen taxeringsåret större än detvar , skall förskott, beräknatenligt tredje stycket, ökas i förhållande lill ökningen i kommunensinvånarantal mellan de angivna tidpunkterna. Sådant ökat förskott ingår ikommunens fordran hos staten och avräknas enligt tredje stycket. Länsstyrelsenskall lämna kommunen uppgift om det invånarantal ochdet däremot svarande beräknade antalet skattekronor och skatteören, som skallligga lill gmnd för ökningen av förskottet. ' Senaste lydelse 1979: 392. Prop.1979/80:58 39 Belopp, som vid ingången av utgör kommunens fordranhos staten enligt denna paragraf, skall under ulanordnatill kommunen med en sjättedel på åttonde dagen i var och en av månadernajanuari, mars, maj, juli. Är kommunens fordran ickeuträknad vid utbetalningstillfället ijanuari månad, skall vid detta tillfälleutbetalas samma belopp som har utbetalats det föregående årel.När särskilda skäl föranleder det får dock förordna attutbetalning skall ske med annat belopp. Om det belopp som utbetalades icke motsvarar en sjättedel av kommunens fordran, skall den jämkning som föranledeshärav ske i fråga om det belopp, som utbetalas . Vad som har sagts om kommunalskatt tillämpas påmotsvarande sätt i fråga om landstingsskatt. 1 fråga om församlingsskatt gällerdäremot bestämmelsema i 84 § lagen (1961: 436) om församlingsstyrelse. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelserom bestämmande av utdebitering samt förskottsutbetalning av allmän kommunalskattgäller fortfarande i fråga om . Lag om ändring i lagen (1961:436) om församlingsstyrelse Härigenom föreskrivs atl 84§ lagen (1961:436) omförsamlingsstyrelse' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 84 §2 Församling är berättigad alt un- Församlingär berättigad att un der visst år av staten uppbära för- der visst år av staten uppbära för samlingsskall med belopp som mol- samlingsskallmed belopp som mot svarar vad som skulle utgå på svarar vad som skulle utgå på gmndval av antalet skattekronor grundval av antalet skattekronor och skatteören i församlingen vid ochskatteören i församlingen vid det föregående årets (taxeringsåret) detföregående årets (taxeringsåret) taxering, beräknat efter den skatte- taxering,beräknat efler den skatte sats som har bestämts för årel före salssom har bestämts för året före laxeringsåret. Vid beräkningen av taxeringsåret.Har skattskyldig en- antalet skattekronor och skatteören ligtlagen (1951:691) om viss lind- beaktas bestämmelserna i 2 § lagen ringi skattskyldigheten för den som (1965:269) med särskilda bestäm- intetillhör åtnjutit melser om kommuns och annan lindring iskattskyldigheten till för- menighets utdebitering av skatt. samlingen, skall belopp, som för- Har skaltskyldig enligt lagen samlingenannars skulle ha varit be- (1951:691) om viss lindring i skatt- rättigadatt uppbära av staten, ned- skyldighelen för den som inte till- sältasi motsvarande mån. hör åtnjutit lindring i skattskyldigheten till församling en, skall belopp, som församlingen annars skulle ha varit berättigad att uppbära av staten, nedsättas i mot svarande mån. ' Lagen omtryckt 1976:500. ' Senaste lydelse 1979:391. Församling är berättigad att av staten såsom förskottuppbära det belopp, som på grundval av taxeringsnämnds beslut visst år rörandetaxering till inkomstskatt beslutats till utdebitering förnästkommande år. Vid beräkningen av förskottsbeloppet justeras antaletskattekronor och skatteören enligt 2 S lagen med särskilda bestämmelser omkommuns och annan menighets utdebitering av skatt. Vad sålunda beslutats tidutdebitering ingår i församlingens fordran hos statsverket vid ingången avåret näst efter det, då beslutet fattades. Förskottet avräknas mot denförsamlingsskatt, som församlingen äger uppbära av statsverket på grundval avtaxeringen efter det då förskottet enligt bestämmelserna i nästföljandestycke utanordnas. Församling är berättigad att under visst år av statensåsom förskott uppbära ett belopp som motsvarar produkten av den skattesatssom har beslutats för året och det antal skattekronor och skatieören, somenligt taxeringsnämnds beslut rörande det jöregåcnde årets taxering tillkommunal inkomstskatt har påförts de skattskyldiga. Det nu nämnda beloppetingår i församlingens fordran hos staten vid ingången av året efter det år.då beslutet fattades. Förskottet avräknas mot den församlingsskatt, som församlingenhar rätt att uppbära av staten på grundval av taxeringen under årel efter det.då förskottet enligt bestämmel.sema i nästföljande stycke utanordnas. Belopp, som vid ingången av ulgör församlingensfordran hos staten enligt första och andra styckena, skall undersamma år utanordna till kommun, i vilken församlingen är belägen, med ensjättedel på åttonde dagen i var och en av månaderna , mars, maj, juli,. Är församlingens fordran inte uträknad vid utbelalningstillfälletijanuari månad, skall utbetalas samma belopp somutbetalades föregående år. När särskilda skäl föranleder detfår dock förordna att utbetalning skall ske med annat belopp. Omdet belopp som utbetalades ijanuari månad inte motsvarar en sjättedel avförsamlingens fordran, skall den Jämkning som föranleds härav ske i fråga omdet belopp som utbetalas . Kommunen skall därefter avlämna medlentill kyrkorådet. skall till församlingenöverlämna upprättad redovisning över församlingentillkommande och till församlingen utanordnad församlingsskatt. Närmare föreskrifier angående dylik redovisning meddelasav regeringen eller den myndighei regeringen förordnar. Denna lag träder i kraft . Äldrebestämmelser om beräkning av skatteunderiag gäller fortfarande i fråga om åren1980 och 1981. Prop.1979/80:58 41 Lag om ändring i lagen (1970:172) om begränsning av skatti vissa fall Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1970: 172) om begränsningav skatt i vissa fall' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 § Vid prövning av skattebegränsningen fastställes ettspärrbelopp med hänsyn till den beskattningsbara inkomst som beräknats fördenskattskyldige enligt lagen (1947: 576) om statlig inkomstskatt för det årvartill skatten hänför sig. Den beskattningsbara inkomsten Den beskattningsbara inkoms- skall ten, minskad med , ökas med avdrag enligt lagen (1975:1147) om särskilt invesleringsavdragvid taxering till statlig inkomstskatt eller därmedjämförlig författning, ökas med sådant schablonavdrag för egenavgifter som avsesi punkt 2 a av anvisningama till 22 § och punkt 9 a av anvisningarna till 29 §kommunalskattelagen (1928: 370), saml ökas med avdrag och minskas med intäkt som avses i andraoch tredje styckena av anvisningarna till 41 b § nämnda lag, allt under förutsättning atl den skattskyldige vidberäkningen av den beskattningsbara inkomsten erhållit avdrag eller beskattatsför inläkt av här angivet slag. Om den skattskyldige erlagt sjömansskatt underbeskattningsåret, skall den beskattningsbara inkomsten ökas med den tillsjömansskatt beskattningsbara inkomsten och enligt 1 S 2 mom. lagen (1958:295)om sjömansskatt skattepliktig dagpenning. Spärrbeloppet utgör Spärrbeloppet utgör av den del av den skattskyldiges av den del av denskattskyldiges enligt försia siycket beskattnings- enligt första stycket beskattnings bara inkomsl, ökad eller minskad bara inkomst, ökad eller minskad enligt andra och tredje styckena, enligt andra och tredje styckena, som ej överstiger som e överstiger30 basenheter en- och av överskjutande ligt lagen (1977:1071) om basen belopp, het enhgt 10 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt och avöverskjutande belopp. Denna lag träder i kraft och tillämpasförsta gången i fråga om skatt som påförs på grund av taxering. ' Senaste lydelse av lagens riibiik 1974: 772. ' Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenomföreskrivs att 3 kap. 1 § lagen (1962: 381) om allmän försäkring' skall hanedan angivna lydelse. Hos allmän försäkringskassa inskriven försäkrad ägerenligt vad nedan sägs rätt till sjukpenning, om hans sjukpenninggrundande inkomstuppgår till minsl fyratusen-femhundra kronor. Försäkrad, som är inskriven i allmän försäkringskassa mensom icke har sjiikpenninggrundande inkomst uppgående tfllfyralusenfeni-hiindrukronor, skall ändå vara berättigad till .sjukpenning enligt vad nedan sägs.förutsatt alt han är gift och siadigvarande sammanbor med sin make eller, i annalfall, stadigvarande sammanbor med barn till honom eller hansmake ellei' med någon, med vilken han varit gift eller har eller har haft bam. Hos allmän försäkringskassa inskriven försäkrad ägerenligt vad nedan sägs rätt till sjukpenning, om hans sjukpenninggrundande inkomstuppgår till . Försäkrad, som är inskriven i allmän försäkringskassa mensom icke har sjukpenninggrundande inkomst uppgående till ,skall ändå vara berättigad till sjukpenning enligt vad nedan sägs, förutsattatt han är gift och stadigvarande sammanbor med sin make eller, i annal fall. siadigvarandesammanbor med bam till honom eller hans make eller med någon, medvilken han varit gift eller har eller har haft barn. Denna lag träder i kraft . Den som vid utgången av är inskriven vid allmänförsäkringskassa, men vars sjukpenninggrundande inkomst då icke uppgår , skall vid sjukdom uppbära sjukpenning enligt äldrebestämmelser sä länge hans inkomst av förvärvsarbete uppgår lillfyratusenfemhundra kronor men ej lill . ' Lagen omtryckt 1977:630. Prop.1979/80:58 43 Lagom ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring Härigenom föreskrivs att 3 kap. 6S och 4 kap. 6S lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lyddse Föreslagen lyddse 3 kap. 6 (} 1. för den som är sjukpenningförsäkrad enligi 3 kap.lagen (1962:381) om allmän försäkring: hans sjukpenninggrundande inkomst enligt 3 kap. 2 S nämndalag. 2. för den som ej är sjukpenningförsäkrad enligt 3 kap.lagen om allmän försäkring men likväl har inkomst av förvärvsaibete: den inkomsl som skulle ha ut- den inkomst som skulle ha ut gjort sjukpenninggrundande in- giorlsjukpenninggrundande in komsl för honom enligt 3 kap. 2§ komst förhonom enligt 3 kap. 2§ nänmda lag. om han hade varit nämnda lag.om han hade varit sjukpenningförsäkrad. dock lägst sjukpenningförsäkrad.dock lägsl , , 3. för försäkrad som avses i I kap. 1 S andra slyckeleller som i annat fall genomgick yrkesutbildning när skadan inträffade: hans livränleunderlag enligt 4 kap. Beslämmelserna i 4 kap. 8S äger motsvarande tillämpning ifråga om sjukpenningunderlag. Sjukpenningimdcrlaget får ej beräknas till högrebelopp än som motsvarai' det basbelopp enligt 1 kap. 6<}lagen om allmän försäkring som gällde vid årets början. 4 kap. 6 S För den som ej är sjukpenning- För den som ej ar sjukpenning försäkrad enligt 3 kap. lagen försäkradenligt 3 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring (1962:381)om allmän försäkring men likväl har inkomst av förvärvs- menlikväl har inkomsl av förvärvs arbete utgöres livränteundeilaget arbeteutgöres livränteunderiaget av den inkomst som skulle ha ut- av deninkomst som skulle ha ut gjort sjukpenninggrundande in- gjortsjukpenninggrundande in komst för honom enligt 3 kap. 2*} komstför honom enligt 3 kap. 2S nämnda lag. om han hade varit nämnda lag.om han hade varit sjukpenningförsäkrad. dock lägst sjukpenningföisäkrad,dock lägst . Denna lag träder i kraft . Betriiffande sjukpenning lill skadad vars sjukpenningundcrlagvid utgången av fir 1979 ej uppgår till skall äldre bestämmelseralltjämt äga tillämpning. ' Lagen omlrycki 1977: 264. Prop.1979/80:58 44 Närvarande:statsministern , ordförande och statsråden , , ,, , , Åsling, Söder, Krönmark, , , ,, , , , , Propositionom fortsatt reformering av inkomstskatten, m. m. I prop.1978/79: 160 om fortsatt reformering av inkomstskatten, m.m. framlades förslagom bl.a. marginalskattelättnader för är 1980, marginalskattespärr ochlagteknisk reglering av den förenkling av det kommunala skatteunderiaget somutgjorde etl led i prop. 1978/79: 95 om den kommunala ekonomin. Förslagen omen förenklad beräkning av det kommunala skatteunderlaget gmndade sig på förslagsom lagts fram av kommunalekonomiska utredning (KEU 76) i dessslutbetänkande (SOU 1977:78-79) "Kommunema. Utbyggnad, utjämning,finansiering" och förslagen i övrigt skatteutredningsslutbetänkande (SOU 1977:91) "Översyn av skattesystemet". X prop.1978/79: 160 behandlades också på gmndval av sistnämnda betänkande folkpensionäremasskattelättnader. Riksdagenavslog propositionen 1978/79: 160 såvitt avser de fömt nämnda förslagen ochbegärde att förslag lill skatteomläggning avseende inkomster skulleföreläggas (SkU 1978/79:55, rskr 1978/79: 334). Jagavser atl nu åter ta upp de förut angivna frågoma. En sammanfattning av KEU 76:sförslag i dessa delar och av remissyttrandena däröver finns intagen i bilagorna8 och 9 till prop. 1978/79:95 och av skatteutrednings förslag i dessadelar och remissyttrandena däröver i bila-goma 2:1 och 2:2 till prop.1978/79:50, vartill kan hänvisas. I1972 års skalteutrednings slutbetänkande föreslogs också en utvidgning avrätten lill avdrag för avgift för arbetslöshetsförsäkring. Jag avser att nu taupp denna fråga och kommer att i samband därmed redogöra för förslaget ochremissyttrandena i denna del. 1979/80:58 45 2.1Utgångspunkter för den ekonomiska politiken Inledningsvisvill jag efter samråd med chefen för ekonomidepartementet anlägga någrasynpunkter på utgångspunkterna för den ekonomiska politiken. I regeringsförklaringenkonstateras att ekonomi i betydelsefulla avseenden förbättrats sedan1976. Detta gäller bl.a. vår inlemationella konkurrenskraft som i sin tur är avavgörande betydelse för sysselsättning och välfärd. Möjlighetema att nå balansi ekonomin tedde sig också vid böljan av innevarande år relativt ljusa. Kriseni och den därpå följande oljeprisstegringen har emellertid kraftigtförändrat förutsättningarna för den svenska ekonomins utveckling. Fördet första ser vi nu en avmattning i den internationella konjunkturen med endämpad tillväxt på våra exportmarknader. För det andra har oljeprisslegringarnapåtagligt ökat inflationstrycket i den svenska ekonomin. För det tredje har dehöjda oljepriserna lett till en kraftig försvagning av bytesbalansen. Detbör också tilläggas att osäkerheten om den framtida ekonomiska utvecklingen nuär stor och att risken för fortsatta oljeprisstegringar är betydande. En sådanutveckling skulle ytterligare försvåra vår situation. Svårighelemahar alltså uppträtt på Just de punkter som är särskilt viktiga för alt vi skallnå balans i ekonomin. En god exportutveckling, en förbättrad bytesbalans ochlåg inflationstakt är nödvändiga villkor för all klara de övriga centrala målenför den ekonomiska politiken: full sysselsättning, god tillväxt, regionalbalans och en rättvis inkomstfördelning. Omvi inte på annat sätt kan komma tillrätta med underskottet i bytesbalansenkommer vi förr eller senare att tvingas lill drastiska åtstramningsåtgärder,som genom att skära ner den privata konsumtionen visserligen håller tillbakaimporten och därigenom förbättrar bytesbalansen, men som då också måste gå utöver sysselsättning och välfärd. Föralt undvika att vi kommer i en sådan situation måsle den ekonomiska politikeninriktas på att skapa fömtsättningar för en successivt ökad export och för en dämpadutveckling av importen. Del är emellertid en väg som ställer stora krav och somär förenad med belydande svårigheter. En markanl nedgång i den internationellakonjunkturen kan fömtses . BNP-tillväxten i OECD-området beräknasenligt bedömningar minska från 1979 lill ca 2 %1980. Världshandeln fömtses komma att expandera relativt långsamt eller med 4 %i volym 1980 Jämfört innevarande år. Marknadstillväxten inom OECD-områdetför våra bearbetade varor, dvs. ungefär tre fjärdelar av vår export, fömtses ikonjunkturinstitutets höstrapport sjunka från 1978-1979 till ca 5%1979-1980. Prop.1979/80:58 46 Orsakerna lill uppbromsningen i världshandeln är framförallt att söka i förändringama på oljemarknaden med kraftiga prishöjningar ochstor osäkerhet om den framtida utbudssituationen. Således lägger många länderom politiken i restriktiv riktning i syfle alt minska risken för en inflatoriskutveckling till följd av oljeprishöjningarna. 1 länder som redan i utgångslägethar bytesbalansproblem motiveras åtstramningen även av behovet att motverkabelastningen av de ökade oljekostnaderna. I vissa hänseenden måste man räkna med att de i årinträffade oljepris-höjningarna får allvarligare effekter än vad som var falletefler oljeprischocken 1973-1974. Den gången räknade man med att de ökade prisemaskulle medföra en relativt snabb ökning av utbudet på olja. Enligt beräknas Ökningen av oljeproduktionen nu stanna vid per år.Del ligger dessutom i sakens natur att denna prognos är ytterst osäker och attriskerna för att den nämnda siffran kommer att underskridas torde vara siörreän utsikterna för atl den kommer att överskridas. Tillgången på olja uppfattas därmed som enabsolut restriktion för den möjliga BNP-tillväxten i den industrialiserade väriden.Enligt bedömningar begränsas medlemsländernas potentiella tillväxt tillca vid en ökad tillgäng på olja om . Tillväxtutsiktema påmedellång sikl är därmed sämre än vad tidigare prognoser givit vid handen. De omedelbara effekterna av oljeprishöjningarna tordebli mindre dramatiska än efter 1973-1974. Dessa beräknas medföra ettrelativt sett mindre efterfrågebortfall - av BNP mot då ca 3 %.Dessutom kom konjunkturutvecklingen då att bli nära synkroniserad i deviktigaste OECD-ländema. är recessionstendenserna starkast i Förentastaterna och där har uppbromsningen blivit påtaglig redan innevarande år.Tillväxten i beräknas enligt höstrapportdäremot bli ungefär oförändrad 1979 eller . För sammantagnafömtser en BNP-ökning om 1980. De internationellautsikterna är f. n. utomordentligt osäkra. Alla bedömningar måste därföromgärdas med osedvanligt kraftiga reservationer; i första hand föreliggerrisker för att utvecklingen blir sämre än vad ovan angivna siffror anger. Regeringen avser att i finansplanen merfullständigt redovisa uppläggningen av den ekonomiska politiken. Då kommer beslulsunderiagetatt på viktiga punkter vara mer fullständigt än del som f n. föreligger. a. : s bedömningar av den internationella utvecklingen ,en mer definitiv redovisning av betalningsbalansdelegationens slutsatser i vadavser vår egen bytesbalans och resultatet av samt däravföranledda Justeringar i prognoserna för bl. a BNP-och exportutveckling. På vissa punkter måste emellertid åtgärder vidtas redandessförinnan. Det gäller bl.a. den höjning av energiskatterna, om vilkenförslag redan Prop.1979/80:58 47 förelagts (prop. 1979/80: 30), och denomläggning av den statliga inkomstskatten till vilken jag återkommer i detföljande. Enligt konjunkturinstilutets beräkningar kommerunderskottet i bytesbalansen att uppgå lill ca . 1979, enmarkant försämring från föregående år då underskottet stannade vid 3,4miljarder kr. fömtser , under förutsättning avoförändrad ekonomisk politik, all bytesbalansunderskottet blir drygt 16miljarder kr. Enligt betalningsbalansdelegationens preliminära slutsatser börbytesbalansstatistiken korrigeras så att nivån på de nämnda siffrorna sjunkermed mellan 2,5 och . Delegationens definitiva rapport väntasföreligga . När så är fallet kommer också attvidta motsvarande förändringar i nationalbudgetens BNP-, export-, import- och produktionssiffrorm. Även om således nivån i bylesbalansunderskollen under deolika åren härigenom sänks är det oroande att underskotten återigen växer. Föratt vi skall kunna bryta denna utveckling måste den utlandskonkurterande sektornvinna marknadsandelar. För varje procentenhet som exporten kan ökas förbättrasbytesbalansen med . En nödvändig fömtsättning för att detlaskall ske är givetvis atl vår internationella konkurrenskraft ytterligareförstärks. Detta innebär i sin tur atl vi måste söka uppnå en långsammarekostnadsökning och en snabbare produktivitetsförbättring än jämförbara länder.I detta perspektiv har skattepolitiken en viktig uppgift. Del är av flera skälangeläget att fortsätta det inledda reformarbetet på att sänkamarginalskatterna. Vid utformningen av förslaget till ny skatteskala, förvilken jag kommer att redogöra i det följande, har Jag också beaktat behovet atlgenom inkomslskatlesänkningar underlätta avtalsförhandlingarna på arbelmarknadenoch möjliggöra en rimlig reallöneutveckling utan starkt kostnadsuppdrivandeeffekter. Att framgångsrikt kunna bekämpa inflationen är av viktinte endast för atl försvara den utlandskonkun-erande sektorns konkurrenskraftutan också därför att de fördelningspolitiska verkningarna av en höginflationstakt är starkt negativa. Företagen och arbetsmarknadens parter har ilika hög grad som regeringen möjlighet att genom sitt handlande påverka dennautveckling. Vi vet inte vilka oljepriser vi har alt räkna medden ; har prisökningen varit nära 70 %.Del innebär en överföring av årliga inkomster i storleksordningen från oljekonsumenter till oljeproducenler. För del innebär deten förlust för folkhushållet molsvarande av BNP.