prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — utbetalades under ^budgetårel 1978/79 av för hjälp till^flyklingar i östra . Hittillshar under /80 ca 28 milj. kr. använts för ändamålet. Liksom SIDA^fömtser jag fortsatta ^slora insatsbehov under del kommande budgetåret. naturkatastrofer i formav svår torka och översvämningar har föranlett katastrofbistånd till bl. a.Botswana, , , Kap ^Verde, , , ^Sri Länka, Vietnamoch . ^Förulom stöd direkt ^lilldrabbade länders regeringar förekommer katastrofbistånd genom ^FN-syslemet ochgenom enskilda organisationer som Röda korset, , Rädda barnen ochFrikyrkan hjälper. Dessa kanaler bör användas även alltefteromständigheterna i varje enskilt fall. Den ^specialenhel förhjälpverksamhet i samband med naturkatastrofer och liknande händelser, som harupprättats inom den militära svenska ^FN-^beredskapsslyrkan, anlitades underföregående budgetår för leverans av ett fältsjukhus till ^ell av Sydrhodesiabombal läger för ^Zimbabweflyklingar i . Under innevarande år har ett 20-tal personer ur ^specialen-^helenrekryterats av ^WFP och ^UNHCR för insatser för ^kampucheanska ^flyklingar iThailand. Flera internationella organisationer har uttryckt ^pre-^liminlärtintresse för all få anlita enheten eller delar därav. Enheten beslår av ^drygl150 personer. Katastrofberedskap och^kataslrofförebyggande åtgärder i ^u-länder förblir en av prioriterad^verksamhel. Drygt 14 milj. kr. logs i anspråk under föregående ^budgelår förolika insatser på delta område, främst genom Röda korsföreningarnas förbund.Som ^slöd till del arbete på ^detla område, som bedrivs av ^FN:s^kalaslrofhjälpskontor ^(UNDRO), har vidare ^elt bidrag på . lämnatsunder föregående budgetår. Samråd i ^kalaslrofärendensker i den ^s.k. ^kalasirofgruppen inom , som består avföreträdare för , SIDA och Röda korset. SIDA harhuvudansvaret för beredning av ärenden och verkställande av beslut. får, som jag har framhållit, fungera som en allmän reservpostinom del bilaterala anslaget. Som exempel på denna funktion vill jag nämna altmedel för samarbete med den ^väslafrikanska örepubliken ^Sao ^Tomé ^e^^Principe har bestridits från anslagsposten Katastrofer ^m.m. under^budgelåren 1976/1977-1979/80 med ^sammanlagi 5 milj. kr. ^Sao ^Tomé ^e^^Principe är det minsta ^landel av de ^lidigare portugisiska kolonierna iAfrika. Samarbetet har hittillsbegränsats ^lill ^slöd inom ^hälsovårdsområdel och finansiering av^konsulistudier inom 1979/80:100 ^BUaga6 113 områdena stadsplanering och ^valtenförsöijning.Erfarenheterna av samarbetet är övervägande positiva. För alt fullfölja stödettill ^Sao ^Tomé ^e^ ^Principe föreslår jag alt ^elt belopp på högst 2 milj. kr.beräknas för samarbetet med landet under ^budgetårel 1980/81. har idecember 1979 beviljat anslag för en svensk statskredit ^lill Turkiel. Kreditenuppgår till 50 milj. kr. och finansieras dels med särskilt beviljadeanslagsmedel, dels med 25 milj. kr. från anslagsposten Katastrofer ^m.m.Krediten ingår i ^elt bland ^OECD-länderna samordnat ^belalningsbalansstöd förTurkiet. För den händelse del skullebli aktuellt med en fortsättning på stöd till den ^Öslafrikanskautvecklingsbanken ^(EADB) bör medel las i anspråk från denna anslagspost.Banken har fungerat väl trots upplösningen av Östafrikanska gemenskapen ochväntas, enligt SIDA, söka en ny kredit från . Jag finner det motiveratatt stödja de regionala ^samar-^betssträvanden som banken representerar. Medelom 10 milj. kr. kan under /81 komma ^atl behövas för ändamålet. Den situation i fleradelar av ^väriden, som jag har ^redovisal, talar för ^elt ^belydande behov avmedel, som kan användas för humanitära hjälpinsatser. Den svåra ekonomiskasituationen för flera av ^programländema gör det också angeläget med resursersom kan användas för extra biståndsinsatser. Den omständigheten attanslagsposten Katastrofer ^m.m. är en allmän reserv på del ^bilalerala anslaget^släller också anspråk på medelsutrymme. Mot denna bakgrund beräknar jag 314,3milj. för Katastrofer ^m.m. under /81. 1978/79 31december 1979 för livsmedel och medicin till ^Eritrea- EFS för ^Eritrea-flyklingar iSudan 3,0 3,0 EFS för Uganda-flyktingar i 1,0 ^Eritreagruppen för medicinska^insalser 0,1 0,3 till ^Eritreakrigets offer 0,9 Röda korset för mediciner ^m. ^Eritreakrigets offer 1,6 0,4 ^UNHCR för insatser bland^Erilrea- och ^UNCHR för ^Namibia-flyklingar 1,0 ^UNCHR för flyktingar^repatrierade från ^'^ Insatser i området redovisasäven under avsnitten om ochSomalia. 1979/80:100 Bilaga 6 ^Budgetårel 1978/79 ^För transport av livsmedel i samband med Röda korset för livsmedel, filtar, ^m. Rädda barnen för sjukhusutrustning För rehabiliterings- och bosättningsprojekt ^WFP för rehabiliterings- och bosätt- Rädda barnen för frakt av mjölkpulver ^Mo(^;ainbique För transport av livsmedel i samband ^Sao ^Tomé ^e^ ^Principe För hjälp med bl. a. stadsplanering och Insatser avseende ^humaniläri bistånd Hjälp ^lill krigets offer ^Luiherhjälpen för mediciner ål hemlösa Röda korset för hjälp till krigels offer^Sjundedagsadvenlisterna för upprustning av sjukhus ^WUS för hjälp till Ugandaflyktingar i Frikyrkan hjälper för utsäde och jordbruksredskap ^UNHCR för hjälp ^lill återvändande flyktingar UNDP för^åieruppbyggnadsinsalser ^Importslöd Frikyrkan hjälper för livsmedel, hälsov^ård, Röda korset för vetemjöl ^'^'^ Redovisas under ^avsnittel Befrielserörelser ochflyktingar ^m. 1979/80:100 Bilaga 6 ^Budgetårel I ^iuli ^- 1978/79 3 Mobil ^sjukvårdsulruslning, mediciner ^WFP för livsmedelshjälp ^efler ^lorka ^Exlrabislånd med anledning av Bidrag ^lill ^internalionell aktion för upprustning av ^Benguela-järnvägen mellan Röda korset för hjälpverksamhet för flyktingar i södra . ^Tchad och 9.0 6,0 FAO för ^gräshoppsbekämpning i östra för ^insalser bland ^Väsira ^WFP för livsmedel till ^"Food-for-work- Frikyrkan hjälper för livsmedel ^lill ^"Food-for-work-programmet" 1,0 Rödakorset för ^repatrienng av flyktingar 0,2 för katastrofhjälp vid över svämning 4,0 Örebromissionen för katastrofhjälp vid översvämning 0,3 Moder ^Teresas medarbetare i för ^kalaslrofhjälp vid översvämning 0,4 Röda ^korsel för katastrofhjälp vid över svämning ^saml ^cyklonskydd 2,0 för katastrofhjälp i samband med torka 1,0 ^WFP för livsmedel ^m.m. Röda korset för hjälpinsatser 5,0 Frikyrkan hjälper för mediciner ^m. Rädda ^bamen för hjälp till inbördes krigets offer 1.0 Frikyrkan hjälper för hjälp ^lill inbör deskrigets offer 1,0 ^Eör hjälp ^lill ^cyklonoffer 1,5 Röda ^korsel för hjälp ^lill ^cyklonoffer 0.5 1979/80:100 Bilaga6 3 i december 197^9 ^WFP för livsmedel till översvämnings- Röda korset för hjälp ^lill ^flyklingar KFUK/KFUM för hjälp till ^laotiska flyk- Frikyrkan hjälper för humanitära ^insalser Röda ^korsel för filtar ^m.m. åt hem lösa i södra 1,5 Rädda barnen för livsmedel 1,2 ^UNHCR för insatser bland ^Sydostasien- Röda korset för ^insalser bland ^Sydost- Rädda barnen för insatser bland ^flyklingar Röda korset för ^hjälpinsaler för befolk ningen i Östra ^Timor 1,0 Röda ^korsel för hjälp ^lill jordbävnings- offer 1,5 För trähus ål ^jordbävningsoffer 3,0 Röda ^korsel för hjälp till ^cyklon ^offer ^0,5 ^WFPför hjälp till ^cyklonoffer 1,5 WHO för ^insalser för översvämnings- drabbade 1,0 För ^humanilära ^hjälpinsaler och ^äleruppbyggnad ^efler inbördeskriget 25,0 Röda korset för hjälp ^lill inbördes krigels offer 1.6 1,0 Arbetarrörelsens Internationella till inbördes krigetsoffer 1,5 ^Luiherhjälpen för hjälp ^lill inbördes krigels offer 0.3 2,7 Frikyrkan hjälper för hjälp ^lill ^nicaraguanska ^f^ivklingar i 1,7 ^UNHCR för ^insalser bland ^repatrierade för hjälp ^lill inbördeskrigets offer ^0,4 1979/80:100 Bilaga 6 117 1978/79 31december 1979 ^Arméslabens ^FN-avdelning försvensk personalinsatsgenom ^UNHCR och ^WFP för ^kampucheanska flyktingar i 4,0 Röda ^korsel för katastrofberedskaps- program 5,2 0,8 Röda korset förmindre hjälpaktioner 0.5 0,5 Röda ^korsel för^adminislralion 0,7 Beredskapslager för ^proleinberikad ^kaiaslrofkosl^() 8,0 Övriga^insalser 1,7 0,3 ^Budgetårel 1979/80: 110 milj. kr. ^Budgetårel 1980/81:125 milj. De enskildaorganisationernas roll i utvecklingssamarbetet och riktlinjerna för detstatliga stödet ^lill denna ^verksamhel har utförligt redovisats i ^prop.1977/78; 135 om riktlinjer för internationellt utvecklingssamarbete ^m. Det statliga stödet till deenskilda organisationernas ^verksamhel har ^ökal kraftigt under senare år.Delta betyder inte enbart en ökning av antalet projekt, ^volonlärer ochbidragssökande organisationer utan också ^atl enskilda projekt blivit större och mer omfattande undersenare år. ^Uiöver del belopp på90 milj. kr. som har anvisats ^lill de enskilda organisationernas verksamhet i^u-länderna under ^budgetårel 1978/79, har svenska organisationer under samma^budgelår mottagit närmare 60 milj. kr. för katastrofinsatser i ^u-länderna. Liksom ^lidigare gårhuvuddelen av bidragen till undervisnings- och ^hälsovårdsområdel. En mindredel avser projekt för landsbygdsutveckling och till ^volontärverksamhel. Iföljande ^labell redovisas de ^slatliga utbetalningarna fördelade påorganisationstyp. ^'^ Slödel ^lill^Inlemalionella Kooperativa Alliansens ^(ICA:s) regionala utbildningsprogram har bekostats med medelfr^ån anslagsposten Enskilda organisationer via ^Swedish ^Cooperalive ^Centre ^(SCC). ^budgetårel 1980/81föreslås ^atl ^detla ^slöd redovisas under ^anslagsposlen Särskilda program.^Eör ^budgelåret har beräknats ^etl medelsbehov av 8 milj. kr. för detta ändamåljämfört med 5 milj. kr. för innevarande budgetår. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 6 118 Utbetalnin^gar av ^slöd tillenskilda organisationers biståndsverksamhet budgetåren 1962/63-1978/7^9^ fördelade pä organisationst^yp. 1962/63-75/76 Av tabellen framgåratt omkring hälften av utbetalningarna går ^lill missionssamfunden. Ungefär entredjedel av bidragen har under /79 utbetalats till dehumanitära, kooperativa och fackliga organisationerna, vilket är en någotlägre andel än . Under /79erhöll de kooperativa och fackliga organisationerna ^Swedish ^CooperaliveCenter ^(SCC) och / (LO/TCO) sammanlagt 20 milj. kr. för utbildningsverksamhet i ^u-länderna. ^SCCbedriver utbildning i kooperativa frågor i , , , ^SriLänka och . LO/ ^TCO:s fackliga utbildningsverksamhet bedrivshuvudsakligen i latinamerikanska länder. Bland missionssamfunden ärdet Pingstmissionens ^u-landshjälp, som har mottagit de största bidragen under^budgeiårei 1978/79. Därnäst i ^storieks^ordning kommer Svenska^Adventistsamfundet. Bland de humanitära organisationerna står FrikyrkanHjälper. och sommottagare av de största bidragen. Huvuddelen av bidragenlämnas för ^verksamhel i ^programländema. De största insatserna gjordes /79 i , , och . Normalt avser stödet till deenskilda organisationernas ^verksamhel bidrag ^lill svenska organisationerssamarbete med ^syslerorganisationer i ^u-^länderna. För alt möjliggöra enutbyggnad av verksamhet inriktad på ^atl förbättra kvinnans situation i^u-länder har emellertid statsmakterna under /79 beslutat attgodkänna att medlen även skall kunna användas för bidrag direkt ^lillkvinnoorganisationer i ^u-länder. Som SIDA anför bör sådana ^insalser komma ifråga ^främsl i programländerna. Möjligheterna alt följa upp verksamheten blir annars otillräcklig. Under avsnittet om^u-landskvinnornas situation har jag tidigare närmare utvecklat vilkariktlinjer som bör gälla för sådana bidrag och allmänt hur skall drivajämställdhetsfrågorna i ^inlernalionella organisationer och i dialogen medprogramländerna. För budget^året1980/81 beräknar jag 125 milj. kr. för de enskilda organisationernasbiståndsverksamhet. 1979/80:100 Bilaga 6 119 /80: 51 milj. kr. /81;115 milj. kr. 1978/79: 100(bil. 6) anges de riktlinjer som har utvecklats för bredare samarbete.Programmet för bredare samarbete skall ses som ett inslag i Sveriges^u-landspolitik. Inom det ^bilalerala utvecklingssamarbetet utgör det ettkomplement ^lill det ^landprogrammerade bistånd, som koncentreras till ettbegränsat antal programländer, och äger rum inom de av fastställda^treårsramarna för de enskilda länderna. De medel, som avsätts förverksamhe^ten, står till regeringens^disposiiion för mindre ^insalser, varav en stor del är inriktade påkunskapsöverföring. Sådana ^insalser behöver ^inle som det långsiktigautvecklingssamarbetet begränsas till mycket fattiga länder. Bredare samarbete syftar till enutvidgning och förstärkning av förbindelser med enskilda ^u-länder,som av särskilda skäl önskar samarbeta med. När biståndsmedel utnyttjasför ^atl underlätta ^ell bredare ^samarbele, las de således i anspråk meddubbel målsättning. Det gäller dels all främja ekonomisk och social utvecklingi ett land enligt de ^bi^slåndspolitiska målsättningarna, dels ^atl främja enutveckling av relationer med landet ifråga. Del är främst följande typer av insatser som börövervägas: - utbildningsinsatser, som företas i ^samarbele medsvenska institutioner och företag; - ^institutionssamarbete, dvs. bidrag ^lill samarbete mellan svenska institutioneroch institutioner i ^u-länder; - ^förinvesteringssludier i den mån dessa inte bekostasmed medel under andra anslag, främst avseende projekt med en ^belydandeutbildnings-komponent; - kulturellt samarbete ochpersonutbyte. Det bredare samarbetet administrerashuvudsakligen genom utbildningsberedningen, som den överfördesfrån till utrikesdepartementels huvudtitel och^samiidigi fick status som myndighet. Beredningens sekretariat omfattade vid^detla tillfälle tre handläggare ^saml två assistenter varav en på deltid. den har beredningen tillförts ^ytteriigare en^handläggartjänsl. Utbildningsberedningen har, som föredragande statsrådetframhöll i ^prop. 1978/79: 113 om ^rikllinjer för ^u-landsinformalion ochbiståndels organisation ^m.m., ^lill uppgift att stå till regeringensförfogande för förmedlings- och kontaktuppgifter som syftar till att stärkaSveriges förbindelser med enskilda ^u-länder. Beredningen skall också, vidbehov, bereda och genomföra insatser som bekostas helt eller delvis med medelför bredare samarbete och övergångsvis förmedla vissa utbildningstjänster påkommersiella villkor men ulan 1979/80:100 Bilaga6 120 krav pä vinst.Regeringen har ^utfärdai en särskild förordning med ^instmk-^tion förutbildningsberedningen. Det bredare samarbetet med ^Cubaoch administreras t. v. av SIDA. Svenska ^inslilulet har fåll medelför ^ell personutbytesprogram. Vissa ^insalser inom ramen för det bredaresamarbetet har jag beskrivit under avsnitten om ^Cuba, och ^Tunisen.Som exempel på övriga genomförda insatser vill jag nämna ^förprojektering av^etl trä- och ett ^pappersindustriuibildningsinsiitut i , högspännings-och kraftverksstudier i och studier på ^mjöikproduklionsområdet iJamaica. Vidare har anordnats kurser i teleteknik, industriellt underhåll ochflygtrafikledning. Kurser inom cellulosa- och pappersteknik, projektledningoch ^uisädeshantering planeras. har i samband medbehandlingen av ^prop. 1978/79: 100 (bil. 6) uttalat sig ^(UU1978/79: 27, ^rskr 1978/79: 295) för ^etl förstärkt stöd - ^främsl inom delbredare samarbetets ram - ^lill demokratiska länder i del ^karibiska området isyfte alt bistå dem i deras strävan ^atl ^befäsla demokrati och socialutveckling. I linje härmed har diskussioner inletts med Dominikanska Republikenom bredare samarbete som del ^lidigare inledda samarbetet med Jamaicafullföljs. inleddes också bredare samarbete med . Under vart och ^etl av^budgelåren 1978/79 och 1979/80 har 50 milj. kr. ^beräknals för bredare^samarbele. /79 var ^utbetalningama 10,6 milj. kr.Utbetalningarna för /80 beräknas till ca 40 milj. kr.^Kosinaderna för ^ulbildningsberedningens sekretariat belastar numera också^anslagsposlen för Bredare ^samarbele ^m. Utbildningsberedningen beräknarde administrativa kostnaderna till 1,4 milj. kr. för budgetår^et 1980/81^.^För bredare samarbete beräknar jag ett ^lolall medelsbehov av 55 milj. kr. för^budgetårel 1980/81. Som jag ^lidigare harframhållit pågår ^f. inom en utredning om^förulsältningar för all införa ett system för ^s. k. blandade krediter.^Proposiiion härom kan komma ^atl föreläggas . ^Eltsystem med ^s. k. blandade ^krediler skulle kunna bli ^ell komplement till detbredare samarbetet. Liksom ^insalser inom det bredare samarbetet motiveras detav ^elt ömsesidigt intresse av ^ökal samarbete. Vissa biståndsmedel kan kommaalt behövas för att ingå i den statliga ^subven^lioneringen av krediterna.Därtill kan del förslag om en särskild ^exportkre^ditgaranli för främstfalliga programländer, som jag har nämnt under avsnittet om bilateral^u-landspolitik, medföra begränsade ^kosinader. Om under år1980 beslutar införa ^etl syslem för ^s. k. blandade ^krediler finner jag delangeläget ^atl ^kreditgivning^cn inleds redan under ^budgeiårei 1980/81^.^ Jagberäknar därför redan nu ^ell belopp på 60 milj. kr. 1979/80:100 ^BUaga 6 121 att användas ^lill en del av den ^slalliga^subvenlioneringen av ^s. k. blandade ^krediler samt för ^kosinader som kanuppkomma för ^exportkredilgaranlier. FONDENFÖR INDUSTRIELLT SAMARBETE MED ^U-LÄNDER /80: 39 milj. kr. ^Budgetårel 1980/81:33,7 milj. kr. Fonden för industriellt^samarbele med ^u-länder ^() inledde sin verksamhet i december 1978.Fondens grundkapital är 100 milj. kr. med rätt att la upp lån eller utfärdalånegarantier ^lill ^ell belopp som ^moisvarar högst grundbeloppet. Fondens huvuduppgifter är: - alt förmedla kontakter mellanintressenter i ^u-länder och svenska förelag, - all medverka ^lill all^förinvesteringssludier genomförs och bidra ^lill finansiering av sådanastudier, - alt medverka till ^elablering av^s. ^joint tillsammans med ^u-^landsparlner och svenska företag, - alt bidra med aktiekapital och^medelsfristiga lån samt ge garantier vid projekts genomförande. ^SWEDFUND skall iförsta hand samarbeta med länder med vilka bedriver långsiktigtutvecklingssamarbete. 1 den mån ^verksamhel med fondens medverkan kommer attbedrivas i länder utanför programlandskretsen, bör endast sådana komma i frågavars utvecklingspolitik är förenlig med målsättningen för svenskbiståndspolitik. Under sitt förstaverksamhetsår har ^SWEDFUND mötts med ett betydande intresse för ^samarbelebåde från svenska förelag och från ^u-Iänder. Fonden har beslutat stödja tre förstudieravseende projekt i , och . Den har ingått avtal om sinförsta ^projeklinves-^tering. Denna avser en anläggning i förtillverkning av ^jämvägs^vagnar för godstransport. Projektet genomförs isamarbete med Verkstad och ^tanzaniska intressenter. Fonden har ocksåfattat beslut om en andra investering avseende en anläggning för tillverkningav ^fiber-^plallor i . ^Eör fondens^grundkapilal har ^l.o.m. ^budgelåret1979/80 anvisats 70 milj. kr. För /81 beräknar jag ettmedelsbehov av 33,7 milj. kr. varav 30 milj. kr. avser återstående delen avgrundkapitalet. Resterande 3,7 milj. kr. utgör stiftelsens administrativa^kosinader. För det ^bilaleralautvecklingssamarbetet beräknar jag ett samlat medelsbehov om 3 253 milj. kr.för ^budgeiårei 1980/81. Den slutliga fördelningen av medlen inom ramen föranslaget torde få ske genom regeringens beslut. 1979/80:100 Bilaga6 122 Under hänvisning till det anförda hemställer jag attregeringen föreslår alt 1. godkänna de av mig i det föregåendeangivna riktlinjerna för bilateralt utvecklingssamarbete, 2. till Bilateralt^utvecklingssamurbete för /81 anvisa ett reservationsanslag av3 . 1978/79 Utgift 17062044 Reservation 1097623 1979/80 Anslag 19 900000 1980/81 Förslag 20900000 Från anslaget bestridskostnader för att sprida upplysning om ^ulveck^lingen i ^u-länderna och om desociala, politiska och ekonomiska faktorernas roll i denna utveckling samt omSveriges insatser för all bidra ^lill ekonomisk och social utveckling ochutjämning i dessa länder. SIDA föreslår attsammanlagt 23,0 milj. kr. skall anvisas för informationsverksamhet budgetåret1980/81. ^Della ^moisvarar en ökning med 3,1 milj. kr. eller med 15,5 ^<^%^i förhållande ^lill innevarande budgetårs anslag. SIDA hänvisar ^lillriksdagens beslut på grundval av ^prop. 1978/79: 113 om riktlinjerför ^u-landsinformalion och biståndets ^organisa^lion ^m. och förordar allverksamheten ^fortsälter i huvudsaklig överensstämmelse med nuvarandeinriktning. SIDA förordar också i ^enlighel med beslut attsamarbetet med massmedia och skolväsendet förstärks samt ^atl SIDA i sittarbete ges möjlighet alt utveckla sin material-produktion för en saklig ochallsidig ^u-landsinformalion. För dessa ^insalser krävs enligt SIDA en vissökning av anslagets realvärde. Av de totala medlen beräknar SIDA 16,0 milj. kr.för information genom enskilda organisationer och 7,0 milj. kr. för ^SIDA:segen informationsverksamhet. I.Bidrag till enskilda organisationers ^u-landsinformation Det under ^1970-laletväxande ^SlDA-stödet ^lill organisationerna har främjat ^maierialproduktionen,ledarutbildningen, kurs-och seminarieverksamheten i och utomlands. Denlångsikliga planeringen och kontinuiteten i verksamheten har tryggats medhjälp av ^s.k. ^Bidragsgivning^cn får dock alltjämt sesfrämst som en ytterligare stimulans åt det ideella ^solidaritelsarbete somläggs ned runt om i ^landel för ^u-^ländernas sak av tusentals förtroendevaldaoch medlemmar inom föreningslivet, aktionsgrupper ^m.m. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 6 123 den harsex organisationer' tillkommit som nya mottagare av generella bidrag. Riksdagenhar för innevarande ^budgelår anvisat 2 milj. kr. som ^engångshöjning förändamålet. Efter förslag av beredningen för ^u-landsinformation och samråd i^SlDA:s styrelse har SIDA beslutat om fördelningen av medlen mellan berördaorganisationer. Utrymmet för bidrag^lill konkreta informationsobjekt har ökats något sedan dels vissaorganisationer har fått generella bidrag, dels ^etl 25-tal organisationer harhänvisats till sina egna eller särskilt närstående centrala organisationer, somerhåller generella bidrag från SIDA. har dock antalet ansökningarliksom det totala beloppet av begärda bidrag vuxit kraftigt. SIDA räknar med att päskolområdet ökad uppmärksamhet kommer att ägnas åt samarbetet medläromedelsproducenter. En utvärdering av hur nuvarande läromedel befrämjarinternationaliseringen av undervisningen skall genomföras i samarbete medpedagogiska institutionen vid . ^Elevinrikladeaktiviteter kommer att utvecklas, bl. a. planeras ^skollurnéer på olika håll i^landel för gäster från ^u-länder. Distributionen av film för visning iskolorna skall systematiseras och utvidgas. I fråga om ^SIDA:sframställning av informationsmaterial bör en naturlig tyngdpunkt ligga påmaterial som behandlar biståndets utformning och resultat. Författare,journalister, filmare och fotografer utanför SIDA kommer därvid all anlitas iväxande utsträckning. Försök kommer alt inledas i syfte alt stimulerainvandrare från tredje världen alt berätta om sina hemländer. Hög prioritetkommer även fortsättningsvis all ges material som belyser kvinnors och barnssituation. Stödet ^lill förlag för all ge ut ^u-landslitleratur i svensköversättning kommer ^atl kompletteras med inventering av litteratur fråntredje världen. SIDA avser att fortsätta detomfattande informationsprogram som inleddes under /79 ianslutning till det internationella ^barnårel. ^FN:s kvinnokonferens iKöpenhamn liksom kommer att ägnas^uppmärksamhel. Frågan om det ömsesidiga beroendet mellan ^u-Iänder ochi-länder som är viktig i^u-landsinforma-^lionen kommer att slå i centrum vid ^FN:s extrageneralförsamling ^höslen 1980 om ^1980-lalels utvecklingsstrategi och planernapå en ny ekonomisk världsordning. SIDA avser ^atl stimulera ^lill ^ell brettsvenskt deltagande i diskussionen. SIDA avser vidare i ökadutsträckning utvärdera olika informationsinsatser. ^'^ Dessa organisationer är , ^Swedish ^Cooperalive ^Centre ^(SCC).en samarbetsorganisation. (), Hantverks- och ^(SHIO)och (). 1979/80:100 Bilaga6 124 Frågan om ^rikllinjerför ^u-landsinformalionen behandlades utförligt av pågrundval av ^prop. 1978/79: 113 om riktlinjer för ^u-^landsinformalion ochbiståndets ^organisalion ^m.m. ^(UU 1978/79:30, ^rskr 1978/79:395). Jag anser all dessariktlinjer bör ligga fast.