prop · G3031 · 1979-12-31 00:00:00 — Till dehandlingar som där avses har i enlighet med LSPV-gruppens förslag fogalshandling som är ställd till offentlig försvarare. stämmer överens med beslämmelsernai 9S försia styckel lagen (1976: 371) om behandling av häktade och anhållnam.fl., där del anges all brev lill palienlens offenllige försvarare inte fårgranskas eller 1979/80:1 ,96 kvarhållas.Vi har som framgårav ändringen i första slycket inle atl det finnslillräckliga skäl alt göra beslämmelserna om brevgranskning m. m. lillämpligapä missbmkare som vårdas med slöd av 2S. Del förekommer relalivi sällan all beslut altkvarhålla handling meddelas. I de fall överläkaren finner atl del finns skälför kvarhällande är det från rällssäkerhelssynpunkl angelägel all prövning skeri nämnden. I dl nytt femte stycke av förevarande paragraf föreskrivs därför ienlighet med LSPV-gruppens förslag all beslul om all kvarhålla handling skallfallas av psykiairiska nämnden efter framslällning av överiäkare.Omsländighelerna kan vara sådana alt nämndens beslul inle kan avvaktas.Överläkaren har därför getts räll all vidta sädana ålgärder som inle utan olägenhetkan uppskjutas. Vård med stöd av 2S får som framgår av det nyaandra slyckel pågå längsl . Själva avgiftningsskedet har som regelganska kort varaktighet. Ända kan det finnas ell behov av fortsallapsykiairiska vårdinsatser efter avgiftningen för atl förhindra etl fortsaUmissbruk. Insikten om della har i viss mån kommil lill uttryck i den medicinskaindikationen i nuvarande I S LSPV, som omfattar dem som till följd av sillberoende av narkotiska medel uppenbarligen är ur stånd att rält bedöma sitlbehov av vård. Lagmmmel ger således enligl sin nuvarande lydelse formelllmöjlighet till fortsatt vård med stöd av lagen även efler självaavgiftningsfasen. 1 praktiken har emellertid möjligheterna till fortsatt vårdbara ulnylljals i begränsad utsträckning. 1 2S har klart angivits att fortsatt psykiatriskvård med slöd av lagen kan komma i fråga även sedan patienten har avgiftals.Som har framhållits i den allmänna motiveringen (avsniu 3.2) har vi ansett detvara elt krav all en maximitid införs för tvångsvård av alkohol- ochnarkotikamissbrukare som inle är psykiskt sjuka i inskränkt bemärkelse. Sålundakommer efler del avgiftning har skelt tyngdpunkten alllmer alt förskjutas motbehov av sociala slöd- och hjäpinsatser. Den längsta vårdtiden har beslämtslill . Om patienten skulle behöva fortsatt sjukvård,får detla tiUgodoses i frivilliga former enligt SjvL:s allmänna bestämmelsereller eventuellt genom konvertering till vård med stöd av 1 § LSPV. Den nära samverkanmellan sjukvård och socialvård som de föreslagna reglerna fömtsätter harbehandlats vid 12 a§. Den angivna vårdtiden i 2 S-fallen är som harframgått en maximitid. Om fömtsättningar för fortsatt vård inte längreföreligger, skall vården givetvis avslutas . Nämnden kan skriva ul patient enligt 16 § endast ivissa i andra styckel särskilt angivna fall. En prövning i nämnd av andraärenden än som anges i 1979/80:1 197 andra slyckel förutsätter således alt ärendet har förtslill nämnden genom besvär eller att frågan om utskrivning hänskjutits lillnämnden med stöd av 25S. Genom del föreslagnai/V/n/c slyckel vidgas nämndenskompetens till en generell rätl all beslula om utskrivning. Del innebär såledesatl nämnden kan la upp ell ärende lill prövning om det genom anmälan tillnämnden eller på annal sätl har kommil lill nämndens kännedom atl sådana omständigheterföreligger beträffande en patient, att det kan övervägas om han skall skrivasul. Ändringen ijörsia slycket är redaktionell. Ändringen i andra slyckel harfrämst tillkommit för att klargöra att överiäkarens skyldigheler också omfallarpatient som är utskriven på försök. Beslämmelserna fär anses ha motsvarandetillämpning när patienten vill besvära sig hos nämnden över överläkarensbeslul. I andra slyckel har också lillagls all den underrällelseskyldighel somdär anges skall omfalta förutom patienten annan som enligl första styckel fårgöra ansökan om uiskrivning. Nämnden är enligt nuvarandebestämmelser i iredje stycket skyldig alt pröva ansökan om uiskrivning efler prövningen av en lidigare ansökan. Denna lid har förlång. Sälunda kan genom medicinering palienlens lillslånd snabbi förbällras.Tidsgränsen har i enlighet med LSPV-gruppens förslag med hänsyn härtill sallstill en månad. LSPV-gruppen har i sitl förslagerinrat om de svårigheier som en utskrivning från sjukhusel kan medföra förpatienten. Del kan vara svårigheter av såväl social som medicinsk art, somI.ex. risk för återfall om patienten inle sköter sin medicinering. Samlidigl ärdel önskvärl alt patienten så snarl som möjligt kan lämna sjukhusel för all enmånga gånger från terapeutisk synpunkl olämplig vård skall kunna undvikas. Molangiven bakgrund har möjligheterna all använda uiskrivning pä försök ulvidgals.I de fall en slegvis uislussning i samhällel bedöms nödvändig bör säledesförsöksutskrivning kunna användas för atl minska liden för sjukhusvislelsenoch för au i elt tidigt skede iräna patienten all klara sig ule i samhälletulan det sländiga slöd som en vistelse på sjukhus innebär. Del slår klart alten vidgad användning av försöksulskrivning på säll här anges släller slörrekrav pä den öppna värdens resurser. I lagrummel har angivils all försöksulskrivningkan komma i fråga, om förulsällningar för vård enligt 1 S föreligger menforlsall vård på sjukhus inle bedöms nödvändig. Som framgår härav skall vårdenalltid inledas pä sjukhus. Vård som bereds med stöd av 2 Sskall inle i någol fall kunna pågå längre lid än . Beslämmelserna omförsöksutskrivning har därför inle Prop.1979/80:1 198 böra gälla den som bereds värd med slöd av dellalagrum. Detla framgår av all \ försia styckel hänvisning endasi görs lill I S. Det har förekommil att patient harvaril ulskriven utan att han har undergått enbehandling som motiverat denna vårdform. I andra slyckel har i enlighet medLSPV-gruppens förslag tiderna skärpts för hur länge en försöksutskrivning skallfå pågå. Har patienten av etl år varit utskriven påförsök, bör paiienlen som regel kunna skrivas ul från vård enligl denna lag,Omsländighdema kan emellertid vara sådana att synnerliga skäl för fortsattförsöksutskrivning föreligger. Det kan I. ex. vara nödvändigt att kontrollera atl patientenföljer de föreskrifter i fiåga om medicinering som har meddelals. I sådana fallskall forlsall försöksutskrivning kunna beslutas av sexmånader åt gången. F. n. råder oklarhet om patient,som inle har skrivits ut, sedan liden för försöksutskrivning har gått till ändaskall anses som utskriven. På förslag av LSPV-gruppen har i förtydligande syftei lagrummel tagits in den bestämmelsen, att om tiden för försöksulskrivning hargäll lill ända ulan alt förlängning har skelt, skall paiienlen belraklas somulskriven. Del får i första hand anses ankomma på överläkaren all se lill alllidsfrislerna bevakas och att försöksutskrivning förlängs när skäl därtillföreligger. Sädan konlakl bör hållas med paiienlen alt ell evenluellt beslut omförlängning kan förberedas . I paragrafens sista slycke hartagils in en beslämmelse enligt vilken ansökan om utskrivning skall likställasmed ansökan om uiskrivning på försök vid beräkning av tidsfristen i 18S. 1 konsekvens med förslagel i övriglhar den ändringen gjorts i 20 S att överiäkaren tillagts en generell rätl altöverlåla på annan läkare vid sjukhusel att besluta om ålerintagning. Skulleöveriäkaren belräffande viss patient vilja förbehålla sig rätlen att självbesluta, kan han göra förbehåll därom. Det åligger överläkaren attfortlöpande pröva om patient behöver beredas fortsatt vård med stöd av lagen.Det innebär emellertid från rättssäkerhetssynpunkt avgjorda fördelar omnämnden därjämte, förflutit från det patienten togs in för vård,prövar patientens behov av fortsatt vård på sjukhus med stöd av lagen. Iförevarande paragraf har tagits in en bestämmelse som ålägger nämnden att från den dag, då patienten togs in för vård, pröva behovet avfortsatt vård på sjukhuset. För att ge nämnden insyn i den fortsatta vården avpatienten bör det vidare ankomma på nämnden att vid återkommande tillfällen pånytt pröva om patient som vårdas med stöd av lagen, behöver fortsatt sådan 1979/80:1 ,99 Mänga patienter har en sjukdomsbild som klartutvisar att del finns behov av långvarig vård vid sjukhusel. För dessapalienler kan del finnas anledning alt låla gå mellan deåterkommande prövningarna ån vad som kan vara fallel belräffande andrapalienler. Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer bör ge närmareföreskrifter om den återkommande prövningen. Beslämmelserna släller krav päöverläkaren att han före nämndens sammanträde genom utdrag ur journaleller på annal säll redovisar vilka skäl för fortsalt vård pä sjukhus med stödav lagen som föreligger. Nämndens prövning skall inte. ombehov av forlsall värd anses föreligga, resultera i beslut iförvaltningsrätlslig mening. har inte tillämpning på förfarandetinför nämnden. Vill patienten all värden skall upphöra, måsle han ansöka om delenligl lagens bestämmelser. Enligl 9 S Iredje och fjärdeslyckena skall nämnden i slällel för överläkaren i vissa fall beslula omintagning av patienten. I paragrafen har lagils in besiämmelser om räll allföra lalan mol beslut av nämnden i sådan fråga. De övriga ändringar som hargjorls är av formell nalur. Tilläggd "enligl denna lag"" har gjorts iförlydligande syfte. finligl vad som gäller nu får talanenligl 21 eller 22 S föras utan inskränkning lill viss lid. Delta har kunnalleda lill all besvär anförts har förflutit från del paiienlenskrevs ul från sjukhusel. En så vidslräckl besvärsräU är uppenbarligen intepåkallad. 1 enlighel med LSPV-gruppens förslag har därför alt besvärfår föras ulan inskränkning lill viss lid så länge patienten vårdas med stöd avlagen. Har patienten skriviis ut frän sjukhuset, skall besvärsräU därjämteföreligga för utskrivningen. Tidsfristen harbeslämts med beaktande av de frister som regelmässigt gäller vid förande av talanmol myndighels beslut. 1 uiskrivningsnämnderna ingår f. n.tre ledamöler; en lagfaren ordförande, en läkare och en lekmannarepresentant.Vi föreslär att i avvaktan pä den vidare översyn av LSPV som skall ske en nämndskall behållas som väljs av regeringen och där nämndens ledamöter besitter densakkunskap som behövs för den prövning som nämnden har att utföra. Som harframgått av den allmänna motiveringen finns del emellertid skäl att redan nugöra ändring i nämndens sammansällning. Nämnden får enligl förslagel nyauppgifler av väsenllig betydelse för den enskildes rälissäkerhel. Del skallsåledes bl. a. ankomma på nämnden att återkommande pröva patien- Prop.1979/80:1 200 lens behov av vård med slöd av lagen. Del har främsl medhänsyn härtill ansetts påkallal all förstärka lekmannainflylandel i nämnden.Vidare har vi del angeläget all förse nämnden med särskilda kunskaper isociala frägor. I paragrafen anges nu all i nämnden skall ingå fem ledamöler.Ordföranden skall liksom nu vara eller ha varit innehavare av ordinariedomartjänsl. 1 nämnden skall därjämle ingå en läkare som bör vara särskillkunnig i psykiatri, en person som är särskill insall i sociala frågor och tväandra ledamöler som bör vara lekmän. Också cenirala psykiairiska nämndenföresläs bli förstärkt med en person som är särskill insall i sociala frågor. Enligt finns detnumera endasi möjlighet atl avlägga en enhetiig ed på heder och samvele.Hänvisningen i andra slycket till möjlighelen all avlägga försäkran har därförulgåll. Enligl lagmmmel i dess nu gällandelydelse råder ell absolul förbud mol atl nämnden avgör ärende som handläggs ipalienlens frånvaro ulan atl nämndens ledamöler före avgörandel skaffal sigpersonlig kännedom om paiienlen. Omsländighelerna kan emellertid vara sådanaatl nämnden saknar möjlighel all skaffa sig kunskap om patienten. gälla en patient som har lämnal landet. På förslag av LSPV-gruppen hardärför möjlighel öppnals för nämnden atl om synnerliga skäl föreligger avgöraärende utan att sådan personlig kännedom om patienten föreligger. Enligl förevarande lagrum kan densom för lalan hos psykialrisk nämnd eller centrala psykiairiska nämnden efterbeslut av nämnden tillerkännas ersällning för koslnad för resa och uppehälle isamband med inslällelsen inför nämnden. Del har visat sig atl patienter ochandra som är berättigade lill ersättning inte känner till detta. Lagrummel hardärför kompletterats med en bestämmelse enligl vilken den som för lalan hosnämnden genom nämndens försorg skall upplysas om den rält lill ersällning ochförskoll som kan föreligga. Den ändring som har vidlagils iandra slyckel föranleds av all nämndemän numera kan ingå i hovräu. Om så ärfallel, gäller särskilda omröstningsregler. Dessa regler skall inle gälla förpsykiairiska nämnden och cenirala psykiatriska nämnden. Enligl förevarande lagrum i dess nu gällande lydelse kanläkare, som Prop.1979/80:1 201 skallundersöka patienten för eventuellt värdinlyg, begära polishandräckning ompatienten inte ställer sig till förfogande för undersökningen. Dessförinnanmåste emellertid ansökan ha upprättats enligt beslämmelserna i Då nu ansökningsförfarandet bortfaller har detansetts påkallal all begränsa den krets av läkare som skall kunna begärapolishandräckning lill läkare i allmän tjänst. Som har framgått av vad tidigaresagts bör det åligga distriktsläkare och vissa poliklinikläkare atl utföraundersökning för eventuellt vårdintyg. För att kunna fullgöra sina åliggandenbör sådan läkare kunna begära polishandräckning. Enligt 35 § i dess nuvarande lydelse skallpolismyndighd lämna handräckning på begäran av överläkaren om den som skalltas in enligl lagen inle inställer sig på sjukhuset. Det är således den påsjukhusel inlagande läkaren som får begära polishandräckning.Värdintygsskrivande läkare har inle denna räll. Bestämmelsen har föranlettåtskillig kritik. Det har inle ansetts rimligl atl behovel av handräckningskall bedömas av en läkare som inte själv undersökt patienten. Den läkare sombäst kan bedöma behovel av polishandräckning i dessa fall är den läkare somutfärdat vårdintyget. Sådan läkare bör därför också kunna begära polishandräckning.Kretsen av läkare bör emellertid begränsas till att avse läkare i allmäntjänst. De regler som föreslås bygger på LSPV-gruppens förslag. De praktiska möjlighelerna för intagning kan bäslbedömas av inlagningsläkaren. Innan annan läkare begär polishandräckning, börinlagningsläkaren alltid kontaktas. Lämnar denne inte sitl godkännande, börhandräckning inte begäras. I många fall kommer intagning att ske först sedanintagningsläkaren har fått vårdintyget sig tillsänt. På gmnd av t.ex.plalsbrisl kan han behöva avvakta med inlagning . Om patientendärvid inle vill inställa sig på sjukhusel, kan i enlighet med nu gälländebestämmelser inlagningsläkaren begära polishandräckning. Denne behöver intebeslula om inlagning, innan han begär handräckning. har i laglexlenkommil till utlryck genom att del angelts som förutsätlning förpolishandräckning att patienten avses bli intagen vid sjukhusel. Enligl 35 S sista stycket i den nu gällandelydelsen får överläkaren beträffande viss patient överlåla på annan läkare vidsjukhuset att begära handräckning. Överläkare bör emellertid generelll kunnaöveriåta på läkare vid sjukhusel alt besluta om inlagning. 1 konsekvens härmedbör molsvarande delegationsmöjligheler föreligga i fråga om polishandräckning.Lagrummel har ändrals i enlighet härmed. 1 första slyckel har vidtagits en ändring i syfteall klarare ange att det är överläkaren som har ansvaret för att bestämmelsernai 2 § lagen (1958:205) om förverkande av alkoholhaltiga drycker m.m. iakttasbeträffande den omhändertagna egendomen. Prop.1979/80:1 -,(,2 Nuvarande 37 och 38 SS harbetecknats 38 och 39 SS. Beslämmelserna i den nya 37 S föranleds av atl det harvisat sig all patienterna ofta inte känner lill sina möjligheter atl fäinlagningen prövad av nämnden eller all i övrigl klaga mol de beslul som harmeddelals med stöd av lagen. Den skyldighel som föreskrivs i förvaltningslagen(1971:290) (FL) alt underrälia patienten om hur han kan föra lalan mol besluthar säledes inle alllid iakttagits. Patienten har också ofla saknat kännedom omsin rätt till offentligt bilräde enligl räUshjälpslagen (1972:429). Somframgår av den allmänna motiveringen (avsnitt 3.5) har vi del särskiltviktigi all palienler som värdas oberoende av sitl samiycke ges ordentliginformation om sina rältigheter. En bestämmelse har därför tagits in som görsådan informalion obligatorisk ät alla patienter. Det skall ankomma på överläkarenatl sörja för all patienten får information. Patientens tillstånd kanemellertid i vissa fall vara sådant alt del är meningslöst att underrättapatienten om hans rättigheter. Del har därför atl upplysning skalllämnas så snart patientens tillstånd medger del. Alt överiäkaren har gells ansvarelför att patienten blir informerad innebär givelvis inte atl han alllid självbehöver informera patienten. Han kan 1. ex. sörja för all informationen lämnaspatienten genom annan läkare vid sjukhuset, psykolog, kuralor eller annanlämplig person. 1 sisla styckel har föreskrivilsatt LPV skall finnas anslagen inom sjukhusel väl synlig för palienlerna. Ävendenna föreskrift har givelvis tillkommit för atl stärka patienlernasrättssäkerhet. Prop.1979/80:1 5 LAGFÖRSLAG Lag om ändring i lagen (1966:293) om beredande av slutenpsykiatrisk värd i vissa fall Härigenom föreskrives i ftåga omlagen (1966:293) om beredande av sluien psykialrisk vård i vissa fall dels atl i 25, 27 och 33 SS ordel"'utskrivningsnämnd former därav skall bytas ut mot orden'"psykiatrisk nämnd böjningsformer, dels alt i 25, 31 och 33 SS orden "psykiatrisk nämndformer därav skall bytas ul mot orden "cenlral psykialrisk nämnd" imotsvarande böjningsformer, dels all nuvarande 37 och 38 SS skall belecknas 38respektive 39 SS, dels alt I-10, 12, 14-24, 26,28-30, 32, .34-35 och 36 a SS saml rubriken till lagen skall ha nedan angivnalydelse, dels att rubriken närmasl före 3 Sskall sältas närmast före 4 S och rubriken närmast före 13 S sältas närmastföre 12 a S, dels att i lagen skall införas tre nya paragrafer, 12 a, 20 a och 37SS, av nedan angivna lydelse. Lag om beredande av sluten psykiatrisk värd i vissa fall Lag om viss psykiatrisk vård Den som lider av psykisk sjukdom får oberoende av egelsamtycke beredas sluien psykialrisk vård med stöd av denna lag, om sådan värdär oundgängligen påkallad med hänsyn lill sjukdomens arl och grad och lill allhan a) dels till följd av sjukdomen uppenbarligen saknarsjukdomsinsikt eUer till följd av beroende av nurkotisku medel uppenburUgen årur stånd utt rätt hedömu sitt behov UV vård, dels kan få sitt tillståndavsevärl förbättrat genom vården eller avsevärt försämrat om vården uteblir. Den som lider av psykisk sjukdomfår oberoende av eget sam-]lycke beredas psykialrisk vård med slöd av dennalag, om sådan vård är loundgängligen påkallad med hän-jsyn till sjukdomens artoch grad och lill all han ( a)dels lill följd av sjukdomen uppenbarligen saknar sjukdomsin-|sikl, dels kan fäsilt tillstånd avsevärt förbättrat genom vården eller avsevärt försämrat omvården uleblir. b) tillföljd av sjukdomen är farlig för annans personliga säkerhel eller fysiska ellerpsykiska hälsa eller för egel liv, c) tillföljd av sjukdomen är ur stånd aU taga vård om sig själv, d) till följd av sjukdomen har etlför närboende eller andra grovt slöran de levnadssätt eller e) till följd av sjukdomen ärfarlig för annans egendom eller annat av lagstiftningen skyddat intresse som icke avses under b). Med psykisk sjukdom jämslälles idenna lag psykisk abnormitet, som icke är psykisk sjukdom eller utgöres avhämning i förståndsutvecklingen. Vård beredes på .sjukhus som drivesa v sluien, lundslingskom-niioi eller kommun som ej tillhör lundstingskominun. Vud som .sågs om överläkure i dennulag avser även bilrädande överiäkare som unförtrotls sårskild sjukuvdelning. För behundling uv vissu frågor enligt dennu lag ftnnasulskrivningsnämnder med de verksamhetsområden regeringen bestämmer och en förrikel gemensum psykiutrisk nämnd. Den sotn lill följd av missbruk av alkohol eller narkotikaär 1 trängande behov av avgiftning och psykiatrisk vård i samband med dennaför att inte skadas ullvurligt till sin hälsa eller unnurs utsättus för furutill livet, får oberoende uv egel sumlycke beredus vård med stöd av dennu lug. Intugning på sjukhus med stöd av denna lag tiger rum efteransökan eller på grund av domstols förordnande enligl 31 kup. 3 § broitsbulken.Inlagning efter ansökan får icke ske på grund av omständighet som uvses i I §förslu stycket e). Vård enligl dennu lag beredes påsjukhus som drives av staten, landstingskommun eller kommun som ej tillhörlondstingskommun. Vård får i den mån regeringen förordnar även beredus påunnun vårdinstitution. Vud 1 dennu lug sägs om sjukhus gäller även sådaninstitution. Vad som sägs om överläkare i denna lag avser ävenbiträdande överläkare som har anförtrotts särskild sjukavdelning. Regeringeneller myndighet som regeringen förordnar får uppdraga åt annun läkare attfuUgöra uppgifter som enhgt denna lag ankomma på överläkare. För behandling av vissa frågorenligt denna lag finnas psykiatriska nämnder med de verksamhetsområden somregeringen bestämmer och en för riket gemensum centrul psykiatrisk nämnd. Ansökan om intagning får göras av make till den somansökningen Intagning på sjukhus enligt denna lag äger rum med stöd avvårdintyg uvser, om mukurna summunbo, uv unnun som sludigvurande sammanbormed honom eller av huns burn, fader, moder, syskon, förmyndare eller gode mun.Ansökun får görus åven av ordjörande i socialnämnd, barnavårdsnänind, nyklerhelsnämndeller liölsovårds-nämnd eller av polismyndighet. Om komniunfulhnåklige beslutadel, äger .socialnämnden uppdraga ål unnun leduniol i nämnden än ordförundeneller åt tjänsteniun i ledunde ställning hos kommunen utt göru unsökun omintagning. Läkure vid sjukhus eller klinik,där sluien psykiutrisk vård icke meddelas, eller vid sjukhem jör lältsköllupsykiskt sjuku eller specialsjukhus jör psykiskl utvecklingsstörda ellerrektor för särskola eller föreståndare för vårdhem jör psykisktutvecklingsstörda får göra unsökun i fråga om den för vurs vård hun svarar.Militär chef, dock lägst kompanichef eller motsvurunde chef, får göru ansökanbeträffande den som slår under huns be- I .frågu om den som genomlu-gukrufivunnen dom dömls lill skyddstillsyn eller som villkorligt frigivitsfrån kriminulvårdsunslull eller villkorligl ulskrivils från urbetsunstuli ellersom överförts till vård utom unstull e.fter utt hu dömts lill ungdonisjängelse ellerinterneringfår ansökun görus uv ord-Jörunden i den övervukningsnämnd undervurs tillsyn hun slår. Beträffunde den som år intagen ikriminulvårdsunslull, urbetsunstuli, häkte, ullmän vårdunslull förulkoholmissbrukure eller ungdoms-vårdsskolu och vislus inom unstullen juransökan görus endusl av tjänslemun som har att sörja för den Intugne. Såduntjänslemun får i unnut full än som uvses i tredje slyckel göru unsökun åven ifråga om den som vistas utom unstulten eller på gmnd av domstols förordnande enligt 31 kap. 3 Sbrottsbalken. Inlagning med stöd av vårdintyg får icke ske på grund avomständighet som avses i 1 S första slycket e). Prop,1979/80:1 ulan uti vura slutligt utskriven därifrån. Regeringen tiger förordna om behörighetull vid krig eller krigsfara göra ansökun i .fråga om den .som tillhörkrigsmakten. Ansökan om intagning göresskriftligen. Vid ansökningshandlingen skall .fogas vårdintyg angående den somansökningen avser. Vårdinlygel fur icke vara äldre än en månad, när ansökningengöres.