prop · G3032 · 1979-12-31 00:00:00 — Detta lordeinnebära en från inspektionens synpunkl fördelaktig inskränkning avsekretessen, Promemorieförslaget använder inte men som synonymt med skada.Definitionerna av begreppen skada och men på s, 134-135 i promemorian stöderinspektionens hittillsvarande tolkning av ordet "men" som i stortsett vilken form av olägenhel som helst. Del måsle därför i praktiken varasvårt eller ogöriigl för en statstjänsteman all gentemot ett företag, somhävdar att ett offentliggörande av en uppgift skulle lända företaget till men,finna detla påstående ogmndat. Med rekvisitet skada, dvs, ekonomisk skada, kanmyndigheten kräva alt företaget åberopar något argument som gör skaderiskensannolik och som kan bedömas av myndigheten mer oberoende av företagets egenåsikt. Näringsfrihetsombudsmannenfömtsätter alt införande av begreppet "en-il 1979/80. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 386 skildsaffärs- eller driftförhållanden" inte avses leda till reell ändring igällande ordning, som innebär atl del endast är uppgifter som en vissföretagares affärs-eller driftförhållanden som kan skyddas (jfr prop. 55 och 65), inte uppgifter om en hel bransch eller grupp av förelag. Statenskärnkraftsinspekiion påpekar atl begreppet "enskilda förelag" harutbytts mol "enskild". Lagen har knappasl vunnil i klarhet härigenom.Med begreppet "enskild" förknippar man knappasl stora kraftbolag ochreaklorleverantörer. Bättre torde enligt inspektionens uppfattning vara atlanvända begreppet fysiska och juridiska pereoner såsom sker t. ex. i 3 kap. 1§. Sekrelesskyddelenligtpunkt1 för iredje manärförsvagtenligt vissa remissyttranden. Ibankinspektionens yttrande anförs: Bankinspektionenmåste rikta en bestämd gensaga mot att del lagfästa sekretesskyddet förbankkunderna - vilket vid en internationell jämförelse inte framstår somsärekilt starkt - på föreslaget sätt allvariigt försvagas. De föreslagnasekretessreglerna beaktar sålunda bl. a. inte det starka intresset av skydd foruppgifter som bankerna måste kräva i sin prövning av krediter lillnäringsidkare. Att märka är all det är fråga om information som lämnas bank iett etablerat föriroendeförhållande. Informationen gäller produklions-ochkonkurtensförhällanden, investeringsplaner, marknadsföringsåtgärder och överhuvud alll som kan ha betydelse vid prövning av kreditvärdighet och säkerhetenför viss kredit. Den prövning som sålunda skeromfaltar också förelagsledning,ägare och andra personer som måsle innefattas i bankens bedömning därför allrörelsen är beroende av deras kompelens och ofta också av deras ekonomiskastatus (personligt ekonomiskt ansvar på grund av företagsform ellerägarborgen). Enligt bankinspektionens uppfattning går det av nämnda skäl inteheller att göra åtskillnad mellan affärs- eller driftförhållanden förföretaget/rörelsen och vad som kan vara ekonomiska eller personligaförhållanden för berörd fysisk person. Inte sällan skulle del i praktiken varahelt ogöriigl all skilja mellan vad som anges som affärsförhållanden resp.andra ekonomiska förhållanden. Avtillsynen följer all inspektionen vid undereökningar har och måsle ha fullinsyn i allt det malerial varpå bank gmndar sin kreditgivning. Genomgången avmaterialet kompletteras ofta genom muntlig förtrolig information frånvederbörande befattningshavare i banken. Vid kommersiella krediter är sådangranskning och genomgång ofta nödvändig redan för kontroll av all kredit ärlämnad i överensstämmelse med banklagens regler om betryggande säkerhel.Granskningsmalerialel inklusive gjorda noteringar medtas lill inspektionen. Detnyss sagda understryker behovet av att sekreiessen ulan inskränkningar gälleräven för uppgifter som i samband med bankernas kreditgivning lämnas om affärs-och driftförhållanden såvitt gäller företag. Del är emellertid angelägelframhålla att sekrelessbehovel gör sig gällande med särskild styrka också inomen annan del av tillsynsområdel. Inspektionen syftar på fondbörsen och delsärskilda sekrelessbehov som aktualiseras om fondbörs-utredningens förelaggenomförs. Det ifrågavarande lagförslaget innehåller bl, a, bestämmelser omupplysningsplikt för börebolagen gentemot börsstyrelsen såvitt gällerförhållanden som kan ha betydelse för kursbildningen och värdepappershandeln.Upplysningar kan t, ex, erfordras för undersökning av 1979/80:2 Del B Bilaga 2 p,. förhållandensom kan misstänkas oiillböriigt påverka börsen. Informationen kan ge anledninglill börsslopp belräffande vissl värdepapper. Dét torde här bli fräga omsituationer som kräver inspektionens medverkan i någon form, och del framstårsåsom självklart att de då tillämpliga sekretessbestämmelserna inte bör hasämre valör än annan inom inspektionens verksamhet tillämplig sekretess. Ytteriigarekan påpekas, atl promemorieförfattarna själva beaktat sekretessbehovet vidutlåning, när del gäller statlig utiäning (9 kap. 6 § andra slyckel).Motsvarande gäller belräffande sekreiessen inom postverket för enskildsförbindelse med postgirorörelsen eller bank (10 kap. 10 § första stycket). Avdet anförda framgår atl den i 1 och 2 gjorda distinktionen i fråga omsekretessgrunder inte är möjlig alt praktisera. Det måste vidare betecknas somorimligt att enskilds förhållande till bank blir sämre skyddat enligt denföreslagna sekrelesslagen än enligt banklagstiftningen resp. de sekretessreglersom nu föreslås i fråga om statlig utlåning. Den som- näringsidkare eller annan- i förtroende lämnar känslig information belräffande sig själv eller sinrörelse till bank eller annal förelag under inspektionens lillsyn bör kunnagöra det i medvetande om alt den för företagel och dess befattningshavaregällande sekretessen (banksekretessen) inte urholkas när informationen vidareförslill tillsynsmyndigheten. Del förtjänar framhållas att banksekretessen jämlikt192 § banklagen tidigare ansetts innefatta tystnadsplikt även för dem som ådet allmännas vägnar utövar kontroll över bank (lagrådels yttrande över förslaglill banklag). Av väsentiig betydelse i sammanhanget är naturiigtvisatl den nu föreslagna lägre graden av sekretess, såsom nämnts, får stå tillbakaför meddelarfriheten. Inspektionenmåste således bestämt avstyrka den lösning av sekretessfrågan inom sillverksamhetsområde som föreslås i promemorian. En möjlighet att tillgodose defömt angivna, enligt inspektionens mening ofrånkomliga önskemålen skulle kunnavara att jämställa sekretessen enligt punkt I med sekreiessen enligt punkt 2 isamma slycke, utom såtillvida all ett skaderekvisit, såsom föreslagits ipromemorian, bibehålies i punkt 1. Enligt inspektionens erfarenhet är detlarekvisit så gott som alltid för handen när fräga är om upplysningar rörandekundförelag. Möjligheten för regeringen all förordna om undanlag fränsekreiessen enligt punklen 1 skulle slå kvar men kompletteras med en praktisktnödvändig befogenhet - i överensslämmelse med gällande rätl - för vederbörandemyndighei att bryta sekretessen, om den finner det nödvändigt för fullgörandeav sin uppgift. Denhär antydda lösningen fömtsätter, att förhållandena inom övriga i paragrafenavsedda myndigheters verksamhetsområden är analoga med dem som föreligger påbankinspektionen. Åtminstone försäkringsinspeklionen lorde uppfylla delta villkor. m.fl. bankorganisationer, i vUkas uttalanden m.fi. instämmer, kritiserar också skyddet för bankernasförelagskunder. Organisationerna hemställer all sekretesskyddet för bankernaskunder blir detsamma vare sig del gäller en förelagskund eller en privatkundoch alt i bägge fallen sekretessen skall vara oberoende av om skada kan antagasfölja av att en uppgift röjs. Om den nya sekretesslagen inte ges dennautformning sägs lagen komma i slrid med stadgandet om banksekretess i 192 §lagen om bankrörelse, 98 § lagen om sparbanker och Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 388 89§ lagen om jordbmkskasserörelsen. Där stadgas alt enskilds förhållande lillbanken inte fär yppas i oträngt mål. Såvitt avser uppgifterom bankernas kunderanses dessa stadganden enligt organisationernas remissyttrande skapahandlingssekreless och tystnadsplikl både för bankernas funktionärer och förtjänstemän hos de myndigheter, som utövar tillsyn över bankerna.Banklagstiftningens sekretessbestämmelser upptar inte någol uttalat skaderekvisitoch ger därmed etl myckel starkt sekretesskydd. Delta förklaras av allbanksekretessen inte är gmndad enbart på hänsyn lill bankkundernas intressen.Banksekretessen skall också skydda allmänhetens förtroende till bankerna ochdetla förtroende är av väsentlig betydelse för bankernas funktion. Omemellertid förelagskundemas sekretesskydd hos de myndigheter, som övar lillsynöver bankerna - i företa hand bankinspektionen och - görs beroende avatt skada kan antas följa av all en uppgift röjs, blir sekretesskyddet fördessa kunder sämre hos tillsynsmyndigheterna än hos bankerna. Organisationernauttrycker också saken så alt bankernas förelagskunder skulle fä etl mindresekretesskydd därför att bankerna slår under lillsyn. Uppenbariigen vore deltaett orimligt förhållande anser organisationerna. väsentligt skäl förförslagel om lägre sekretesskydd för bankernas företagskunder synes vidutformningen av promemorian ha varit all man har ansett sig inte böra geförelagskunderna ell starkare sekretesskydd än bankerna själva fär. Rentallmänt har man därvid utgått ifrån all en belysning av förhållandena i ellförelag under statlig lillsyn inte kan ske utan att man tar meduppgifter om dess kunder, leverantörer etc. Detta kan länkas vara riktigt påandra områden än bankverksamheten men inte såvitt gäller bankerna och deraskunder. Bankverksamheten består till övervägande del av kreditgivning och dettasätter sin prägel på verksamheten. För sin riskbedömning har en bank atlinsamla en slor mängd uppgifter om kundföretagen: deras ställning i branschen,lönsamhet, företagsledningens skicklighet etc. Sådana uppgifter är naturiigtvisingalunda pä det sättet sammanflätade med bankens egna förhållanden all sammasekretessregler måsle gälla för kunderna som för banken. Organisationerna anseratt förhållandet atl bankerna är underkastade en lillsyn, innebärande enmyndighetsutövning gentemot dem, och därför anses böra i särskild grad varaöppna för insyn, vidare inte synes motivera att bankernas företagskunder fårnöja sig med samma låga sekretesskydd som bankerna. Del är dock endast bankernaoch inte tillika företagskunderna, som myndighetsutövningen gäller.Organisationerna hänvisar lill atl enligt 10 kap. 10 § sekretess skall gällainom postverket även för uppgift om enskildas förbindelse med poslgirorörelseneller bank. Denna regel avser även företagskund i poslgirorörelsen och i dennärmast avsedda banken, . Sekretesskyddet är inte relaterat till någotskaderekvisit och även här ges förelagskunderna således ell starkaresekretesskydd än bankernas företagskunder i allmänhet. Skilda grader avsekretesskydd för förelagskunder i bank Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 , 389 ochprivatkunder i bank skulle vidare göra den nya lagen i denna del alllförsvårhanteriig redan av det skälet alt flera hundratusen bankkunder bedriverrörelse utan all ha bildat bolag eller annan juridisk person. I fräga om alladessa kunder finns ingen skarp gräns mellan deras "affärs- ellerdriftförhållanden", för vilka en sekretessregel skulle gälla, och deras"andra ekonomiska förhållanden" för vilka en helt annansekretessregel skulle bli tillämplig. Organisationerna framhåller vidare altdel i de svenska bankerna finns ell betydande anlal utländska förelagskunderbl. a. på inläningssidan framför allt ett anlal utländska banker. Om dessa blevvarse alt de lill följd av reglerna om sekreiess i bankinspektionen inte åtnjötdel sekretesskydd, som banksekretessen innebär, skulle enligt organisationernasåsikt risk uppstå att en del av dem flyttade sina affärer. Man kan ä andrasidan inte ha olika regler för svenska och för utländska företagskunder. Enligtlänsstyrelsen i föreligger det en väsentlig skillnad mellan, å enasidan, 4 § och, ä andra sidan, 21 §SekrLoch21 §LAH.Enligt de båda sislnämndaparagrafema fortplantas sekreiessen. Enligt promemorieförslaget är huvudregelndäremol all sekretess inte gäller om uppgift överiämnas från statlig tillkommunal myndighet. Detla kan knappast vara avsett och skulle få allvariigakonsekvenser t. ex. när del gäller ärenden om statligt stöd till lokallandsbygdslrafik. I dessa fall fär kommunen de sekretessbelagda uppgifternafrån enskilda trafikföretag, vilka uppgifter senare vidarebefordras lilllänsstyrelsen. Om förslaget genomförs skulle uppgifterna om enskildaåkeriföretags ekonomiska ställning m. m. bli offentliga hos kommunen menhemliga hos . Fullmäktigei tolkar beslämmelserna så att sekreiess gäller hosriksgäldskonloret som myndighei under direkt enligt lagen. Idet föregående har redovisats remissuttalanden angående den laglekniskalösningen alt regeringens förordnande i princip krävs för alt sekreiess skallgälla. Här behandlas vad som har anförts under remissbehandlingen beträffadebehovet av sekretess förordnanden. Lanlbruksslyrelsen,och m. fi. utgår frän all dentillämpningsförordning som måsle ulfärdas med en lagstiftning ienlighel med promemorieförslaget fär samma omfattning som nuvarande 2 § CSK, iden män där upptagna bestämmelser inte överförs till andra bestämmelser i en nysekretesslag. konstaterar att promemorians förslag till 9kap. 4 § avses omfatta de nuvarande tystnadspliklsbeslämmelserna i 27 §instruktionen (1967:654) för och 101 §fordonskungörelsen (1972:595). Trafiksäkerhetsverkel förutsätter därför alt iden tillämpningsförordning lill 9 kap. 4 § som är fömisatt kommer atl tas upptillsynsverksamheten som verket Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 390 3"? '' bedriverenligt instruktionen och fordonskungörelsen och som omfattas av nuvarandetystnadspliklsbestämmelser. Statens provningsanslall förutsätter atl detillämpningsföreskrifter som avses komplettera paragrafen kommer atl motsvarasåväl nuvarande sekretess- och lystnadspliklsreglering (2 § 6,59,64 och 77 CSK,20 § kungörelsen /1974:284/ om arbeten av guld, silver eller platina saml 3 och18 §§ förordningen/1965:650/ med instmktion förstalens provningsanslall) somanstaltens tillsynsverksamhet enligt kungörelsen (1973:85) om beslämning avvolym och vikt, kungörelsen (1974:898) om riksprovplalser m. m. samlkungörelsen (1974:899) om riksmätplalser m. m. Provningsanstallen påpekarbeträffande ärenden angående kontroll av preventivmedel alt har utsetts till riksprovplats för preventivmedel fr. o.m. Behovav nya sekretessbestämmelser framhålls av en del remissinstanser. upplyser atl verket handlägger ärenden rörande näringsbidragoch familjebidrag till vämpliktiga enligt familjebidragslagen. 1 dessa ärendenkan förekomma uppgifter om näringsidkares affärs- eller driftförhållanden samlom personliga förhållanden, vilkas röjande kan medföra skada. Förslagels 8 kap.12 § torde ge skydd för uppgifter om pereonliga förhållanden.Civilförvaltningen fömtsätter att föreskrifter av regeringen enligt 9 kap. 4 §kommer atl tillgodose också sekrelessbehovel när det gäller affäre- ellerdriftförhållanden. Riksskatteverkethemställer all behovel av sekretesskydd övervägs beträf fande uppgifter iärenden om bidrag enligt lagen (1975:1149) om statligt investeringsbidrag förinvenlarieanskaffning Ofr särskill beslämmelsen i 4 § andra stycket denna lag),dispens från låneförbudet enligt 12 kap. 8§ aktiebolagslagen (1975:1385) samtdispens atl tillämpa s. k. brutet räkenskapsår enligt 12 § bokföringslagen (1976:125).Verket erinrar vidare om all det fram till äreskiftet 1977/78 var centralförvaltningsmyndighet i fråga om tillverkning och försäljning av alkoholhaltigavaror samt för alkoholfrågor. Verket utgår från atl , som numeraövertagit denna uppgift, senare kan komma all framföra närmare synpunkter påhur tillämpningsbe-slämmelserna till förslagels 9 kap. 4 § bör utformas, bl. a.med hänsyn till ändringar i alkohollagstiftningen. Lantbruksstyrelsenframhåller atl det behövs nya föreskrifter om sekretess. Detta ökade behovsammanhänger dels med atl den statliga tillsynen och stödverksamheten undan förundan har utvidgats, dels med att rent allmänt lorde föreligga en opinion förall skydda enskilda mot att uppgifter om deras personliga förhållanden utlämnas.Vad gäller lantbruks verkets område har sålunda framförts önskemål om atlsekreiess skulle gälla även för t. ex. utredning i ärenden om ersättning enligt16och 19§§ växlskyddskungörelsen(1972:319)ochrörrenlängder(68 § rennäringslagen/1971:437/),vilka bl. a. bmkar användas som underlag vid bedömningar i frågor om slatiigtekonomiskt stöd lill rennäringen. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 391 utvecklingenlär alltså motivera ytterligare sekretessbestämmelser på området.Lantbmksstyrelsen understryker därför att en regeringens förordning på grundvalav 4 § bör föregås av en kartläggning av sekrelessbehovel. Generaltullstyreisenhänvisar till sill yttrande över 21 § LAH (Ds Ju 1977:1 s. 266).Arbetsmarknadsstyrelsen, slutligen, pekar pä att hos styrelsen ickeförfattningsreglerad verksamhet förekommer där sekretesskydd saknas. Vissasysselsättningsskapande åtgärder har vidtagits av regeringen av bl. I regleringsbrev och genom särskilda beslut har regeringenbestämt om särskUda bidrag till utbildning i förelag (t. ex."25-kronan"), om statsbidrag till nedläggningshotade förelag och oms, k, lidigareläggning av induslribeslällningar. Vidare nämns verksamhelen medinvesterings- och arbetsmiljöfonder. anser allmöjligheten all skydda uppgifter i sådan icke förfatlningsreglerad verksamhetbör uppmärksammas. Arbetarskyddsstyrelsendäremol utgår från atl lillämpning av 4 § inte blir aktuell förarbelarskyddsverkels del utan atl de paragrafer, som tar sikte på styrelsensoch yrkesinspektionens verksamhet innehåller en uttömmande reglering av denna.En annan ordning skulle medföra tillämpningsproblem och ter sig för styrelsenmindre tilltalande ur systematisk synpunkt. Statensprovningsanstalt diskuterar frågan om sekreiess bör gälla i ärende om officiellprövning. Anstalten skiljer därvid på ärenden om godkännande, dvs,myndighetsutövning, och ärenden om provning på uppdrag av enskild. En lämpligavvägning mellan den enskildes sekrelessintresse och allmänhetensoffentlighetsintresse åsladkommes enligt anstaltens mening, om de handlingar -provningsprotokoll, provningsintyg m, m, - som blir resultatet avprovningsuppdraget och som ligger lill grund för beslul i ärende om godkännandeskall vara sekretessbelagda bara i särskilda av regeringen föreskrivna fall. Vadprovningsanstallen sålunda har anfört las upp i två ändra remissyttranden, ABStatens Anläggningsprovning instämmer i princip i provningsanstallens synsättmen anser atl anstaltens formulering om undanlag från offentlighetsprincipenkan ges en alltför vidsträckt tolkning. Bolaget påpekar all man genomuppdragssekreless främst vill skydda uppgifter som rör konstruktion,beräkningar, malerial, utförande, lillverkningssätl och funktion, eftersominsyn i dessa skulle kunna ge en konkunent otillböriiga fördelar. Detfullständiga underiaget som ligger bakom ett beslul i godkännandefråga kandock mycket väl innehålla sådana uppgifter. Därför bör enligt bolagets meningen klar begränsning göras av de handlingar som är offentliga, varvid detsärskill bör uttalas att uppgifter som berör ovanstående ej utanuppdragsgivarens medgivande fär utlämnas. För att kunna fatta beslul igodkännandefrågan krävs strängt taget endasl en uppgift om produkten befunnitsuppfylla föreskrivna egenskaper eller, om den inte gör det, från vilkaföreskrifter egenskaperna avviker. Bolaget anser att offentligheten Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 392 såledesbör begränsas till själva beslutet och motiveringen lill det i form avsislnämnda uppgifter. Svenska Elektriska Maierielkonirollanstatten framhålleratl vid den av provningsanstallen gjorda avvägningen tillräcklig kännedomsaknats om förhållandena pä materielkonirollanstaliens område. En provning avdel slag som bedrivs på anstalten innebär en fullständig genomgång avprovföremålet, dess funktion, dimensionering etc. Anstaltens mätvärden ochfabrikantens underiag, såsom kopplingsschema etc,, ingår i akten. Denna akt,som normalt inte renskrivs, ligger i sin helhel till grund för beslul omgodkännande. Delta sker i allmänhet ganska långt före marknadsföringen. När delär fråga om lansering av nya produkter skulle offentlighetsprincipenstillämpning enligt statens provningsanslalts förslag innebära fullständig insynför konkurtenierna i en ny produkt långt innan den marknadsförs. Engmndläggande princip för anstaltens arbete har varit atl informationinte skall kunna läcka från en fabrikant till en annan, och man har oftauttalat sin tillfredsställelse med alt man kan ha förtroende för anstalten idetta avseende, Detla gäller inte minsl utländska tillverkare. Alt enligtslalens provningsanstalts förelag bryta denna princip ansermaterielkontrollanstalten vara helt oiillböriigt och sannolikt leda till internationellakomplikationer. Någraremissinstanser berör regeringens möjligheter atl lindra sekretessen. biträder förslaget atl regeringen itillämpnings-författning fär möjlighel att ytteriigare skärpa skaderekvisilettill "avsevärd skada" och atl regeringen, vid sidan omdispensbefogenheten enligt 2 kap, 15 § promemorieförslaget, enligt förevarandeparagraf kan göra undantag, om den finner det vara "av vikt" altuppgiften lämnas. konstaterar all ell av verkel i remissyttrandet över LAH uttalatönskemål om mindre sekreiess i ärenden om prövning av miljöfariig verksamhetsynes ha bidragit till de i 9 kap, 4 § andra slyckel intagna bemyndigandena förregeringen (jfr promemorian s, 497), Det allmänna intresset av öppenredovisning är som regel myckel starkt, när det gäller uppgifter om utsläpp ochandra störningar från miljöfarlig verksamhet. Det är därför enligt verkelsmening angeläget att uppgifter om emissioner från miljöfariig verksamhet, däriäven inräknat uppkomst, sammansättning och hantering av avfall, i störstamöjliga utsträckning skall kunna undantas från sekretess. Vad nu sagts gäller itillämpliga delar även motsvarande uppgifter i samband med kommunaltillsynsverksamhet, Verkel anser att behovel av undantag understryks inte minstav den omständigheten alt den nya sekretessregleringen avses alt gälla även iförhållandet mellan olika myndigheter, noterar bl, a, attpromemorieförslaget synes innebära ett steg i riktning mot vissa tidigare avnämnden framförda önskemål om ökade möjligheter all offentliggöra uppgifterinom nämndens intresseområde. Avsikten synes vara all i möjligaste mån begränsade särskilda sekretessföreskrifierna. hälsar de sålunda före- Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 393 slagnaförändringarna med tillfredsställelse men vill åter starkt understryka sinprincipiella uppfattning att det från miljöbevakningssynpurikl ar av stor viktatt tillgången lill relevant information inom området och spridningen av sådaninformation inte hindras genom bestämmelser om sekreiess. -som anser den förhållandevis låga sekrelessnivå som följer av försia stycket 1normalt vara godtagbar för verkets del - ifrågasätter dock om inte för vissafall en ökad offenllighet med hänsyn till konsumenternas inlresse avinformation är påkallad. Verket åsyftar bl, a, på information i sädana ärendensom handläggs med stöd av 4 § marknadsföringslagen och som avser utredning omprodukters säkerhet m, m, Iannan riktning uttalar sig ett par instanser, anser sig inte kunna tillstyrka en sådan uttunning av sekretessen varsomfattning ej kan överblickas. Uttrycket "viss statligtillsynsverksamhet" och de knapphändiga motiven lill tolkning därav göralt man inte kan avgöra vilken tillsynsverksamhet som kan komma att bli berördav bestämmelsen. För atl pä ett lillfredsslällande sätt kunna bedöma och taställning lill en sådan bestämmelses effekter fordras därför att en betydligtnoggrannare utredning om dess tillämpningsområde redovisas och att en lagtextmed mer preciserad utformning presenteras. Del synes organisationerna dessutomsom om avsikten är atl regeringen i de olika fallen beträffande helatillsynsverksamheten som sådan skulle uttunna sekretesskyddet.