prop · G30324 · 1979-12-31 00:00:00 — Somkollegiet lidigare framhållit torde överenskommelsen med sådana förhållandevis"mjuka" skrivningar som "un-necessary","inappropriate", "where appropriate" och "whereverpossible" etc, knappast kunna sägas innebära en inskränkning avmyndigheternas rätt att på sakliga grunder relativt fritt agera inom sinarespektive 18 1979180. 1979/80:24 Del A 274 Från handelssynpunkt skullesälunda kritik kunna riktas mot att vissa av kodens bestämmelser ej utformatsutan ovanstående förbehåll och inskränkningar. Å andra sidan hävdar vissaföreskriftsgivande myndigheter, t.ex. arbetarskyddsstyrelsen, från sinautgångspunkter, alt vissa av de skyldigheter som gäller enligtöverenskommelsen, t. ex. på informationsområdet, är alltför långtgående ochbetungande. Vid en allmän värdering av överenskommelsen finner kollegiet, iljuset av det ovan sagda, att de olika bestämmelserna sedda som en helhetbalanserar tämligen väl. Kollegiet anser att manför svensk del kan väkomna att i och med tillkomsten av dennauppförandekod kompletteras med bestämmelserom: - atttekniska föreskrifier och standarder ej får skapa oberättigade handelshinder - attnationella standarder och tekniska föreskrifter, med vissa undantag, skallbaseras på intemationella standarder - attpartema skall främja harmonisering av sina standarder och föreskrifter genomdeltagande i intemationellt standardiseringsarbete - attprovning skall ske på ell icke-diskriminerande sätt, om möjligt, genom s. k.egencertifiering eller vid provplatser i exportlandet - attcertifieringssysiem på ett icke-diskriminerande sätt skall vara öppna föranvändning för leverantörer hos andra parter - atten kommitté för tekniska handelshinder med därtill hörandeöver-vakningsmaskineri upprättas - attinformationssystem belräffande standarder, föreskrifter, certifieringssysiemetc upprättas Implementering och framtida adminislrering Liksom vad gäller andraöverenskommelser på del icke-tariffära området är denna kods betydelse i höggrad beroende på framtida implementering och adminislrering såväl nationelltsom i och andra internationella fora. Detta gäller kanske dennaöverenskommelse i högre grad än de flesta andra just genom de "mjuka"formuleringar som omnämnts ovan. Kollegiet finner detangeläget att del på tidigast möjliga stadium klarläggs hur dessaarbetsuppgifter skall fullgöras och organisatoriskt fördelas samt vilkaresurser som erfordras för att skall kunna fullgöra skyldigheter enligtkoden och så långt möjligt söka tillvarata de fördelaröverenskommelsen erbjuder svensk export. Överenskommelsen omtekniska handelshinder utgör ett handelspolitiskt instrument, som är avsettatt komplettera det tekniska arbete som bedrivs inom detla område av ettflertal internationella organisationer. Eftersom kodens syfte ärhandelspolitiskt finner kollegiet det naturligt att huvudansvaret för kodenstillämpning inrymmes bland de uppgifter som ankommer på UHD och kollegiet.Nedan följer en schematisk sam- Prop.1979/80:24 Del A 275 manfatlning av dessa nu förutsebaraarbetsuppgifter samt vissa synpunkter på hur dessa bör fullgöras och fördelasorganisatoriskt. UHD har underhand givitkollegiet och i (SIS) uppdrag attgemensaml undersöka organisation och tilllämpning av vissainformationsfunktioner (publicerings- och upplysningsverksamhet), varför någramer detaljerade synpunkter på dessa avsnitt ej lämnas i detta sammanhang. Tillämpningen avöverenskommelsen kommer att föranleda elt fortlöpande arbete i . som förutses enligt koden kommer att ha ständigt återkommande möten.Det kommer även att vid behov kunna tillsättas paneler och tekniskaexpertgrupper som etl led i maskineriet för biläggande av tvister. Kollegietfinner att detta arbete även fortsättningsvis borde delas mellanGenéve-delegalionen, UHD och kollegiet. På ad hoc-basis bör också sakkunnigainom särskilt behandlat ämnesområde kunna dellaga. Dessa sakkunniga skullekunna utgöras av representanter för både näringsliv och föreskriftsgivandemyndigheter. Vad gällerutredningsarbetet kommer detta att beslå dels av förberedelser inför de ovannämnda förhandlingama dels av utarbetande av yttranden över både svenska ochutländska föreskrifters, standarders och certi-fieringssystems m.m,överensstämmelse med överenskommelsen. Denna typ av handelspolitiskautredningar bör i första hand ankomma på kollegiet. Kollegiet anser detutomordentligt viktigt att förhandlingsresultatet på detta område följs uppgenom bevakning av händelseutvecklingen internationellt och att vi från svensksida går in för att göra övervakningen i effektiv och verkar för en praxissom möjliggör att kommittén och dess underorgan kan ingripa och påverkautvecklingen i önskad riktning. en tillräcklig salsning pä förberedelseroch genomförande av det framtida arbetet i finns ingen möjlighet att uppnåöverenskommelsens syften. Notifiering tillGATT-sekretariatet av nya föreskrifter och certifieringssysiem är ylterligareen arbetsuppgift som föranleds av koden. Denna uppgift ansluter nära till detarbete som åligger kollegiet i samband med INST-proceduren i EFTA. Enligtnuvarande ordning skall de föreskrivande myndigheterna enligl särskildförordning (SFS 1973: 233) underrätta kollegiet om nya föreskrifter m.m.Enligt regeringsbrev skall kommerskollegium pröva huruvida och ivilken omfattning övriga medlemsländer inom EFTA skall notifieras. Finnerkollegiet att notifikation skall ske, skall kollegiet efter samråd medmyndigheten ifråga inkomma med förslag till notifikation. Utarbetandet avdessa notifikaiioner kräver handelspolitiska överväganden, bl.a. krävs en bedömning av om de nyaföreskrifierna kommer att ha en väsenllig inverkan på inlernationell handel.Kollegiet finner i ljuset av ovanstående det naturligt atl kollegiets nuvarandearbetsuppgifter på detta omräde utökas att även gälla motsvarandenotifikationsprocedur i . Prop.1979/80:24 Del A 276 Överenskommelsen i GATTföreskriver vidare att ett eller flera upplysningsställen lenquiry points)upprättas, som kan lämna upplysningar angående säväl antagna som föreslagnaföreskrifter, standarder och certifieringssysiem saml var man kan hitta denotiser om nya föreskrifter etc, som skall publiceras enligt koden. Kodenkräver upprättandet av en central "enquiry point", som läckerföreskrifier och certifieringssysiem. Detta upplysningsslälle kan i sin turhänvisa till andra "enquiry points" när det gäller del frivilligaområdet. Som ovan nämnts uireds denna fräga i särskild ordning av kollegiet ochSIS. Enligl överenskommelsenom lekniska handelshinder skall publicering ske beträffande alla nyastandarder, föreskrifter och certifieringssysiem. I vissa fall skall dennapublicering ske redan på förberedelsestadiet. Det sistnämnda gäller alla nyacertifieringssysiem samt - om de nya tekniska specifikationerna bedöms haväsentlig inverkan på andra länders handel -i de fall nya standarder ochföreskrifter avviker från existerande intemationella standarder eller dåinlernationell standard saknas. Undantag härifrån medges i de fall de nyabestämmelsema måste införas brådskande av säkerhets-, hälso- eller miljöskäl.Även denna fråga är föremål för diskussioner mellan kollegietoch SIS. Del bör vidareunderstrykas att motsvarande verksamhet, dvs publicering, notifiering etc. somverkställs av andra länder, även torde föranleda åtskilligt bevaknings- ochutredningsarbele vilket mot bakgrand av hittillsvarandeerfarenheter (ex. vad gäller EG:s harmoniseringsverksamhet) bör samordnas ochdå naturligen inrymmas bland kollegiets arbetsuppgifter. Sammanfattningsvis kanbeträffande tillämpningen av de informationsfunktioner som koden förutsätterbeträffande föreslagna och antagna tekniska föreskrifter, standarder ochcertifieringssysiem anföras att denna måste utgå från det mest långlgåendekravel som gäller enligl överenskommelsens bestämmelser. Detta synes varakravet på att upplysningar skall kunna lämnas om samtliga föreslagna tekniskaföreskrifter, standarder etc. För att möjliggörauppfyllandet av dessa informationsfunktioner måste den förordning (SFS 1973: 233),som reglerar de föreskriftsgivande myndigheternas underrättande avkollegiet om nya föreskrifter m.m. och det regeringsbrev ()belräffande kollegiets roll vid utarbetandet av notifikaiioner enligtINST-proceduren i EFTA, omarbetas. Vid utformandet av den nya förordningen fårhänsyn tas till resultatet av den nu pågående utredningen av kollegiet och SIS.Det kan dock redan nu konstateras all ovanstående förordning fortsättningsvis,förutom tekniska föreskrifter, även bör täcka standarder ochcertifieringssysiem på förslagssla-diei och all skyldigheten att underrättakollegiet i vissa fall bör utsträckas all utöver myndigheter även gälla ickestatliga organ verksamma på stan-dardiseringsomrädet. : Såvitt nämnnden kanbedöma medför de före- 1979/80:24 Del A 277 slagna kodbestämmelserna inte några speciellaproblem på nämndens verksamhetsområde. När del gäller skyldigheten att användasig av eventuella internationella standards vid uppsättandet av kvalitetskrav,exempelvis vid köttklassificeringen, torde detta inte medföra någrasvårigheter med tanke på de undantagsfall beträffande hälsoskäl m.m. sominförts i koden. Också bestämmelserna angående accepterande av andra länderstestresultat och certifikat är så utformade att de är fullt godtagbara vadjordbruksnämnden angår. Beträffandebestämmelserna om information åligger del som bekant jordbruksnämnden, enligtkungörelsen (1973:233) om skyldighet för myndighet att underrättakommerskollegium om vissa föreskrifter m.m., att underrätta kommerskollegiumom nämnden meddelar föreskrift eller anvisning i fråga om leknisk utformning,märkning eller beskaffenhet i övrigt av vara som är föremål för intemationellhandel. Om föreskriften eller anvisningen kan medföra handelshinder avväsentlig betydelse, skall nämnden samråda med kommerskollegium före beslul. : Målsättningen med den aktuella överenskommelsen attföreskrifter och standarder inte skall utgöra tekniska handelshinder, är i överensstämmelsemed vår slrävan att i möjligaste mån anpassa våra svenska föreskrifter till de intemationella. Som kommenlar till 5.2kan dock nämnas att för att kunna acceplera utländska certifikat och märkningarmåste respektive certifieringsmyn-dighet eller laboratorium vara accepterat avsvenska myndigheter. I de fall det finns internationella föreskrifter ochmärkningar respektive internationellt accepterade laboratorier skall dessaanvändas. Vidare bör vi förbehålla oss rätten att kräva dokumentation somunderlag, främst i samband med intyganden samt i vissa fall även på hur längesådan dokumentation skall finnas tillgänglig. Statens planverk:Överenskommelsen enligt GATT-koden aktualiserar frågan om principema ochformema för etl ralionelll intemationellt samarbete mellan GATT-ländernasföreskriftsgivande myndigheler i syfte att med lämpliga medel undanröjaexislerande lekniska handelshinder och förebygga nya sådana hinder. Enväsentlig förutsättning för ett sådanl samarbete är all GATT-ländema på nationellnivå medvetet utformar regelsystemet så att det underlättar en intemationellharmonisering. Tekniska handelshinderinom byggnadsverksamheten konstitueras främst av bindande krav på egenskaperhos byggnader och produkter samt av tillhörande meloder och procedurer förverifikation av atl kraven är uppfyllda. Sådana bindande krav ochprocedurregler ingår normalt i samhälleliga föreskrifter rörande säkerhet,hälsa och trevnad saml energihushållning och därtill hörandegodkännandekriterier och verifikationsmetoder. I viss omfattning kan tekniskahandelshinder givetvis också orsakas Prop.1979/80:24 Del A 278 av privata överenskommelser och modeller förupphandlingsregler m.m. Av formella skäl är det dock vanskligt att genomintemationella överenskommelser ingripa i och slyra privata avtal om sådanakvalitetsegenskaper som går utanför vad som normall regleras i samhälleligaföreskrifter. Däremol är det angeläget att se lill alt kvalitetsegenskaper inomden "fria seklorn" inte läses genom branschregler och liknande somkan komma att uppfattas som tvingande och därigenom ge upphov till tekniskahandelshinder. Med hänsyn till det ovananförda och eflersom problemkomplexet rörande undanröjande av tekniskahandelshinder är mycket komplicerat och arbetskrävande, är det lämpligt attkoncentrera del intemationella har-moniseringsarbelel på sådana handelshindersom orsakas av bindande krav och tillhörande procedurer. bör mansträva efler alt begränsa omfattningen av de bindande kraven till vad som ärnödvändigt från samhällels sida. De principer somfastlagts i en PM , utarbetad inom bostads-, industri- ochhandelsdepartementen, bör vara vägledande vid fastläggande av svensk policyforden internationella harmoniseringen. Denna verksamhet bör sålunda i försiahand ske genom direkt samarbele mellan de för myndighetsföreskrifter ansvarigaorganen. Vid utformningen av harmoniserande kravnivåer och rikllinjer förföreskrifier bör de principer som man enats om inom ECE (Working Party on )och inom () utnyttjas. Detla innebärsammanfattningsvis i stort sett följande: Föreskrifterna bör gessom kvanlifierade krav rörande egenskaper knuina lill objektiva verifikationsmetoder. Kraven bör formuleras så att de ger största möjliga frihet att utforma produkterna och att välja material och produktionsmetod. Tekniska lösningar börinte föreskrivas men däremot kan exempel ges på lösningar som bedömts uppfyllakraven i anslutning till föreskrifierna. Sådana lösningar i lypbegränsande ochrationaliserande syfte standardiseras eller typgodkännas. I bestämmelsema kanhänvisas till sådana standarder enligl principen"deemed-lo-satisfy". Däremot bör inte standarder fastställas somtvingande regler, eftersom detta kan läsa den lekniska ulvecklingen. Nationella system förtygpgodkännande i relation till bindande krav bör etableras. 1 detta sammanhang börockså erinras om att "Working Party on " inom ECE hargenomfört en enkät om "reference to standards" i byggbeslämmelsersamt en analys av svaren. Som ett resultat av denna analys har vissa generellakonklusioner lagts fram och godtagits vid elfte sessionen med Working Party ijuni 1979. Av intresse för internationellt samarbele för att undanröja tekniskahandelshinder är följande slutsats (i svensk version) rörande ett lämpliglsystem för nationella dokument som påverkar kvaliteten hos byggnader ochbyggprodukter: 1979/80:24 Del A 279 a) Bindande regler(föreskrifter) utges av myndigheter med kompetens alt klarlägga tillämpningenav reglerna, att utge ändringar och atl medge generella undanlag b) Anvisningar med godtagnalösningar och rådgivande regler utges direkt i anslutning till föreskriftemaeller i separata publikationer, t.ex. standarder, till vilka kan hänvisas("reference to standards") c) Handboksuppgifter ochandra nyttiga fakta (som inte är bindande eller utgör anvisningar) utges avpraktiska skäl i separata publikationer. Normalt är ingen officiell referenstill dessa dokument nödvändig. I speciella fall kan emellertid referens varamotiverad, t.ex. rörande beräkningsmetoder. Vid planering avsamarbete i anslutning till GATT-överenskommelsen bör vidare erinras om detnivåsystem för byggregler som pä svenskt initiativutarbetats inom NKB och som också tagits upp till studium inom ECE. Dennastudie har avslutats och redovisats i HBP/WP.2/R.87/Add.l. Resultatet refererasockså i nr 34. I detta nivåsystem indelas reglerna i följandenivåer: a) Överordnadekrav (lagstiftning) b) Definitioner ochprinciper (förordning) c) Kvanlifierade krav(tillämpningsföreskrifter) Nivå 2 Godkännanderegler ochverifikationsmetoder Nivå 3 Exempel på tekniska lösningar Med utnyttjande av dettanivåsystem, som närmare kommenteras i , kan det intemationellasamarbetet underlättas och samarbetspartners och -uppgifter identifieras ävenom de administrativa systemen är olika i de deltagande ländema. Vad gäller innehållet i de olika artiklama iGATT-koden har planverket följande kommentarer och synpunkter. De definitioner för"technical regulations" och "standards" som skall tillämpasenligt GATT-överenskommelsen är i stort sett desamma som anges i det PolicyStatement som ligger till grund för ECEs program för harmonisering avbyggbeslämmelser. Dessa definitioner överensstämmer också i princip med vad somanges i planverkets överenskommelse med SIS. I detta sammanhang kannämnas att Working Party on inom ECE tagit upp ett projekt rörande definitionerav "legal terms" enligl rapport . 112, som godkänts videlfte sessionen . 1979/80:24 Del A 280 Av väsentlig betydelseför atl underlätta internationell harmonisering av "regulations" äratl kraven anges i - med GATT-kodens terminologi -"terms ofperformance". Detta innebär, som anges inledningsvis, att egenskapskravenskall anges i kvanlifierade termer - relaterade lill objektivaverifikationsmetoder - så formulerade att de medger största möjliga frihet altutforma produkten och att välja material och produktionsmetod. Denna principtillämpas i Svensk byggnorm och har på förslag från svensk sida lagts fast somen gmndregel för ECEs harmoniseringsarbete. I anslutning tillpunklerna 2.3 och 2.10 bör uppmärksammas det samarbete som pågår inom ECErörande harmonisering av tekniska byggbestämmelser avseende säkerhet, hälsaoch trevnad samt energihushållning. Det är nödvändigt att resultatet av dettaharmoniseringsarbete, som syftar till harmonisering av bindande regler, iförsta hand beaktas vid utarbetande av nationella bindande regler. Detta börföranleda kompletteringar av GATT-koden eller vägledande kommentarer till denna. Vidare bör frågan tas upp om envidgning av del harmoniseringsarbete som pågår inom ECE till att omfattaregioner inom FN. Om inte detta visar sig möjligt, bör undersökas omsamarbetet inom kan omfatta även ett direkt harmoniseringsarbete påmyndighetsnivå. Av flera skäl (se bl. a. bostads-, industri- ochhandelsdepartementens PM ) är det, som utvecklats inledningsvis idetta yttrande, angeläget att harmonisering av samhälleliga byggbestämmelsersker genom direkt medverkan av de myndigheter som är ansvariga för denationella bestämmelserna. I de fallrekommendationer för harmonisering av nationella föreskrifter utarbetas av ickeslalliga organisationer, t.ex. ISO, är del angelägel all dokumenten ges enneutral form, så att de kan användas på ett flexibelt sätt på nationell nivå.Denna princip har på förslag från svensk sida rekommenderats förharmoniseringsarbetet inom ECE. Vad gäller ikraftträdandeav byggbestämmelser, som behandlas i punkl 2.8, kan nämnas att planverketeftersträvar en övergångstid för nya eller ändrade krav. Ofta blirdock tidpunkten för när nya krav träder ikraft beroende av ellerregeringens beslut. Det bör observeras attbyggbestämmelser inte utfärdas av lokala myndigheter (byggnadsnämnder) iSverige. Det synes motiverat att man i fortsatta överiäggningar inom frånsvensk sida hävdat" att medlemsländerna skall åläggas restriktionerrörande utfärdande av lokala bestämmelser. Vad gäller utfärdande avbindande bestämmelser (technical regulations) genom icke-statliga organförekommer detta inte inom byggnadsområdet i 1979/80:24 Del A 281 Ofr regeringsformens fömtsättningarrörande normgivningsmakten och de restriktioner som ges rörande utfärdande avföreskrifter). Det synes önskvärt att verkar för att detta inte hellerbör accepteras i andra medlemsländer i . Om bindande krav utfärdas genomt.ex. standardiseringsorgan eller institutioner där branschorganisationereller företag kan ha det avgörande inflytandet, föreligger erfarenhetsmässigtrisk för att kraven, utan sakliga skäl, kan komma att medföra komplikationerför länder som önskar exportera produkter till landet ifråga. Orsaken härtillkan vara att reglema t. ex. kan komma att bli alllför detaljerade samt intealltid neutrala i förhållande till material och produktionsmetod. I anslutning till punkt5.1.2 och 5.2 bör observeras behovet av alt internationellt samordnaprovningsmetoder och att kalibrera officiella provningslaboratorier. Detta börske genom direkt medverkan av de för provningsverksamheten ansvariga statligainstitutionema. Inom bedriver Nordtest och i viss mån Normel en sådanverksamhel. bör verka för att detta samarbete på lämpligt sätt vidgastill ett inlemationelll samarbete. Härvid bör det samarbele som etableratsgenom (ILAC) utnyttjas. Artide 6 Se ovan vad somsägs i anslutning till Artide 3-5. Det bör uppmärksammas attnationella godkännandesystem, enligt vilka produkter kan generellt(typ-)godkännas i relation till bindande krav i de nationella bestämmelserna,kan underlätta en intemationell handel. En exportör kan nämligen på så sätt fåsin produkt centralt prövad och accepterad i importlandet. Han behöver sålundainte i varje särskilt fall få produkten prövad lokalt, varvid också risk kanföreligga att produklen kan bli bedömd på olika sätt av de skilda lokalaorganen. ECEs Working Party onBuilding har på svenskt inilialiv rekommenderat ECE-ländema att etableracentrala (typ-)godkännandesystem. bör inom agera för att en sådanrekommendation ges till alla GATT-länderna. De regler som redovisarnationella system för godkännande i relation lill bindande krav bör publiceras,helsl pä någol av arbetsspråken inom . Enligl svenskabyggbestämmelser existerar lokala certifieringssystem inte vid sidan av denbyggnadslovsprövning som äger rum för varje objekt. De lokala myndigheterna(byggnadsnämnderna) får inte skärpa de krav Prop.1979/80:24 Del A 282 som ges i de centrala bestämmelserna. Centraltgodkända lösningar i form av anvisningar och typgodkännanden skall godtas avbyggnadsnämnderna. Vad gällercertifieringssystem genom privata (icke statliga) institutioner synes sådanaböra undvikas, eflersom de kan medföra restriktioner som ofta kan uppfattas somtvingande. System av detta slag torde också kunna leda till ytterligarelekniska handelshinder, eftersom icke tvingande regler genomcertifieringssystemet kommer att fungera som tvingande. De ovan anfördasynpunktema bör tas upp från svensk sida i fortsatta överläggningar inom . En förutsältning för attinternationella certifieringssystem skall kunna etableras är att nationellasystem existerar. Såsom påpekas i anslutning till Artide 7 kan nationellasyslem för (typ-)godkännande av produkter i relation till krav i nationellabestämmelser underlätta intemationell handel. ECE (Working Party on )har rekommenderat att medlemsländerna etablerar sådana system. Länder som har fungerandesystem för godkännande av produkler bör kunna komma överens om att samarbetanär det gäller att ömsesidigt acceptera godkännanden. Inom NKB pågår en studierörande ömsesidigt accepterande av typgodkännande och tillverkningskontroll ide nordiska länderna. ECEs Working Party on har rekommenderat att ECEskall utnyttja riktlinjer och regler från de subregionala organisationerna,alltså bl. a. NKB, på det internationella planet. ECE har också konstaterat attdet är önskvärt atl man kommer överens om principer för ömsesidigt accepterandeav provningsresultat. I detta sammanhang har "Nordtest guidelines for theacceptance of test results" (Doc Gen 012) åberopats. Från svensk sida bör manverka för att principema för det tämligen väl utvecklade systemet förtypgodkännande och tillverkningskontroll i accepteras i andra länder.Därigenom bör en svensk export av byggprodukter, t. ex. småhus, dörrar,fönster och andra prefabricerade byggnadsdelar samt installationsenheter ochsystem för uppvärmning och ventilation, kunna underlättas. I första hand börden svenska aktiviteten kunna ske genom samarbete inom NKB och Nordtest.Resultatet härav bör utnytljas i harmoniseringsarbetet inom ECE. Det är nödvändigt medinformation om nationella regel- och godkännandesystem i syfle att underlättainternationell handel. Denna informalion bör i första hand ske genom respektiveland samt omfatta förteckning över myndighetsföreskrifter inom olikaverksamhetsområden och tillhörande anvisningar("deemed-to-satisfy-rules") jämte sökregister (alfabetiskt och systematiskt).Vidare bör information ges om procedurer vid typgodkännande ochtillverkningskontroll. Det är ocksä önskvärt att sammanställnin-