prop · G3031 · 1979-12-31 00:00:00 — Remissinslanserna är också ense om att socialtjänstensanslällda har slora kunskaper och erfarenheler all tillföraplaneringsprocessen om sociala svårigheters uppkomsl och orsaker. Många anseremellertid all socialljänslen kan få svårt alt redovisa sina kunskaper ocherfarenheler på ell tillgängligt och förståeligt sätl. Man anser del nödvändigl altsocialljänslen finner praktiska former och meloder all beskriva och formulerasina erfarenheler och kunskaper om människors livsvillkor. Jag kan i allt väsenlligl instämmai denna beskrivning. Genom uppsökande verksamhel och del individinrikladearbetet får kännedom om sociala förhållanden och kontakt medbrisier och missförhållanden i samhället som kan ha sin förklaring i bristandeplanering eller i oförutsedda effekter av planeringen. Erfarenheter fråniiivecklingsarbeie på omrädel visar alt personalen på alla socialljänslensverksamhelsomräden har omfaUande erfarenheler av människors socialaförhållanden. Del gäller således förutom dem som arbetar direkt med socialtbehandlingsarbete också t.ex. barnomsorgspersonal och hemsamariler. Dennakunskap måste las till vara såväl i egen verksamhetsplaneringsom när medverkar i övrig samhällsplanering. Planeringen måsle bygga påpolitiska mäl och kunskaper om människors villkor. Jag vill betona all densystematisering av kunskaper och de beskrivningar som görs i första hand skallanvändas av de förtroendevalda i den politiska processen. För alt man i tillräckliggrad skall kunna la sociala hänsyn i planeringsarbetet måste socialtjänstenskunskaper och erfarenheler föras fram redan i del skede då de utgör underlagför politiskt arbele med målformulering och programskrivning. Jag finner detviktigi alt socialljänslens medverkan redan från början inriktas på all följaoch beskriva ulvecklingen för de grupper som har del särskill svårt isamhällel. En melod som socialulredningenföreslår all socialljänslen skall använda för atl tillföra underlag ålplaneringen är all slälla samman sociala områdesbeskrivningar som kompletterartekniska, geografiska och andra data i den fvsiska olanerincen. Prop.1979/80:1 Funktion och uppgifter 161 Jag vill för min del instämma i socialutredningensuppfattning atl tekniska och andra data behöver kompletteras med sociala faktai den fysiska planeringen. uppgift i detta hänseende bör främstvara atl dokumentera och analysera sociala förhållanden och problem och au belysasambanden mellan sociala problem och samhällsstrukturen. För atl kunna fullgöradenna uppgift måsle , förutom kunskaper om kommunen, också skaffasig kunskap om de rön på området som tillhandahålls av den socialaforskningen. De sociala omrädesbeskrivningar som enliglförslaget skall arbeta fram har i hög grad gemensamma drag med debostadssociala inventeringar som boendeuiredningarna har föreslagit altkommunerna skall göra i samband med bostadsplaneringen. Bostadsslyrelsen harfått regeringens uppdrag att utveckla metoder för bostadssociala inventeringar.Dessa skall avse dels bostadsförhållanden, dels de förulsällningarbostadsmiljön ger för atl tillfredsställa hushållens och individernas behov avkonlakl, verksamheler och annal som har betydelse för välfärden.Ulvecklingsarbelel skall bedrivas i nära samverkan med Kommunförbundel samlmed statens planverk och andra myndigheter. Jag fömlsäller att socialslyrelsensom tillsynsmyndighet för socialljänslen kommer att få en betydelsefull roll idetta arbele. När del gäller deltugunde iplaneringsarbetet pekar socialulredningen på alt delta bör vara så organiseratatt förtroendemän och tjänstemän ges tillfälle atl naturiigtdella i hela planeringsprocessen - från programskrivning lill genomförande.Flera remissinsianser har berört denna fräga, liksom socialtjänstensförhållande lill övriga nämnder och styrelser och hur erfarenheler av socialnalur från dessa skall kunna tillföras planeringsprocessen. a. framhåller att det inle fårvara förbehållet socialljänslen all bidra med sociala hänsyn i planeringen avsamhällel. Inte heller får etl ökat engagemang från sidainnebära atl övriga facknämnders ansvar minskar. Några remissinstanser,däribland LO, framhåller att ell aktivt deltagande i planeringen avsocialljänslen inle får innebära all ansvarel för att de sociala aspeklernablir beaklade flyttas över från kommunstyrelsen lill socialnämnden. För egen del vill jag slryka under all ansvaret förall planering enligt kommunallagen vilar på kommunstyrelsen. Iplaneringsansvaret ligger att samordna och avväga olika facknämnderssynpunkter. Del ankommer på kommunslyrelsen alt åstadkomma ell sädaniarbetsklimat och öppet samarbele över fackgränserna alt olika verksamheter intekonkurrerar med varandra ulan strävar efter atl finna helhetslösningar som kanaccepteras från skilda synpunkler. Jag ansluler rnig lill socialulredningens förslagtill regler i socialijänslla-gen om socialljänslens deltagande isamhällsplaneringen. skall "medverka i samhällsplaneringenoch i samarbete med andra sam-11 1979180. Prop.1979/80:1 Funktion och uppgifter 162 hällsorgan, organisationer, föreningar och enskilda verkaför goda miljöer i kommunen". skall sålunda tillföraplaneringsunderlag och delta i planeringsprocessen. Nämnden bör dessulominitiera och finna former för samverkan med andra kommunala organ varserfarenheler och kunskaper krävs för atl få fram etl mer fullständigtplaneringsmaierial. Jag vill emellertid belöna all delta inle innebär allsocialljänslen ges ell övergripande ansvar för all planeringen bedrivs medhänsyn lill människors behov och förulsällningar. Däremol måsle socialnämndenanses ha en skyldighet att påverka planeringen till ell sådanl hänsynstagande. har föreslagitall socialljänslens företrädare i silt arbele med planeringsfrågorna för nyabostadsområden och vid sanering av gamla skall verka för all följande delmåluppfylls: - en allsidigt sammansatt social struktur; - en planering av närmiljön som främjar konlakl ochgemenskap; - möjlighelerlill differentierade kultur- och fritidsaklivileler för alla; - elltillräckligt och väl lokaliserat utbud av social service; - en lokalisering av lämpligaarbetsplatser och andra verksamheler som bidrar lill alt ge bostadsområdena etl mångsidigt socialt liv; - väl utbyggda kolleklivaresmöjligheler som tillgodoser även de handi kappades behov; - etl bostadsulbud som tillgodoserockså speciella sociala bostadsbehov i icke segregerade former; - offentliga platser och byggnaderså utformade atl de blir tillgängliga för alla; - differentierade sysselsättnings-och lUbildningsmöjligheler för grupper med behov av särskilda insalser; - en aktiv konsumentverksamhel medinriklning i första hand på alt slödja resurssvaga grupper. Jag ansluter mig tillsocialulredningens förslag till delmål, vilka har lillsiyrkls praktiskt lagetenhälligt av remissinstanserna. Dessa delmål svarar bl.a. mot förslaget atl isocialijänstlagen ange att socialnämnden skall främja den enskildes räll lillarbele, boslad och ulbildning. I debatten har visserligen hävdalsalt samhörighet och gemenskap kan stärkas om människor med samma etniska ellersocio-ekonomiska tillhörighet bor inom samma område. Man måsle emellertidräkna med all effekterna av en sådan långt driven boendesegregation blirövervägande negaliva och riskerar atl leda lill en ökad isolering mol samhälleli övrigl. Enligl min mening svarar delmålen väl mol de krav som man bör ställapå en god bostadsmiljö för olika kategorier av boende. Bostadsslyrelsen harpåpekat all i delmålen bör ingå all göra det möjligt för invånare i äldreområden alt bo kvar sedan en sanering har genomförts. En sådan ambition kanenligt min uppfattning läsas in i flera av de delmål som socialutredningennämner. Jag vill i del sammanhanget gärna tillägga alt del i saneringsarbeleti äldre bosladsområden alllid måsle göras en avvägning mellan före- Prop.1979/80:1 Funktion och uppgifter 163 slagnaändringar och deras ekonomiska och andra konsekvenser för människornasmöjligheter atl bo kvar efter förändringen. I hartillsatts en särskild arbetsgrupp som sysslar med stadsförnyelsefrå-gor. På detkommunala planet har en viklig uppgift i detta arbete. En fråga som fiera remissinsianser har tagit upp ärom medverkan i samhällsplaneringen bör regleras inle bara isocialtjänstlagen ulan också i annan lagstiftning. Flera remissinsianser anseralt detta bör ske, företrädesvis i byggnadslagstiflningen. Remissinstanserna framhåller bl. a. att omsocialljänslen skall ha någon möjlighel atl kunna della i samhällels planeringoch påverka samhällets struktur räcker det inte med regler om detta isociallagsliftningen. En sådan bestämmelse får genomslagskrafl först om andrasamhällsplanerande organ, exempelvis , åläggs atl efterfrågasocialnämndens medverkan i planeringen och redovisa framförda sociala aspekterinför beslutande organ. Man påminner om atl socialulredningen i sillprincipbetänkande ansåg att medverkan i samhällsplaneringenborde regleras förutom i sociallagsliftningen även i annan berörd lagstiftning. - som i övrigt är myckel positivttill förslaget om ökad medverkan av socialnämnden i samhällsplaneringen -avstyrker att bestämmelser las in i annan författning än socialtjänstlagen.Verkel framhåller bl. a. att del kan finnas en risk alt på det sättetstadfästa ell remissförfarande som skulle kunna tolkas så atl enbarl färdigaplanförslag remitteras till socialnämnden. Den snabba ulvecklingen leder tillorganisatoriska förändringar som gör det mindre lämpligt att i författningreglera etl samrådsförfarande genom atl där t. ex. räkna upp de förvaltningar,vilkas mening i olika fall skulle vara skyldig att inhämta.Planverket förutsätter alt kommunstyrelsen ulan särskilda bestämmelsertillförsäkrar socialnämnden inflytande på hela planeringen inom kommunen. Jag har i denna fråga samrått med chefen förbostadsdepartementet. F. n. pågår arbetet med en ny plan- och bygglagsliflning.Till gmnd för arbetet ligger etl betänkande av den s.k. bygglagutredningen, . Förslag väntas bli remitterat . Utan att föregripakommande ställningslagande lill förslaget villjag understryka vikten av attsocialnämnden bereds tillfälle all tillföra den fysiska planeringen sinakunskaper och åsikter. uppgift atl medverka isamhällsplaneringen kommer att läggas fast i socialtjänstlagen. Tillsammans meddel samordningsansvar som åvilar kommunstyrelsen och den allmännasamrädsskyldighet som har - och som jag föruisätter kommer attbehållas eller förstärkas i den nya bygglagsliftningen - är detla enligt minmening en tillräcklig grund för att kunskaper och erfarenheterutnytt- Prop.1979/80:1 Funktion och uppgifter 164 jasredan på etl lidigl sladium och även fortlöpande i planeringen. Jag delardärför socialutredningens uppfattning all någon särskild bestämmelse omsocialnämndens medverkan i den fysiska planeringen inle behövs vid sidan omsocialljänsllagens besiämmelser. Flera remissinsianser har framhållil alt den nyauppgift som får att aklivi medverka i planeringen kommer allkräva ylterligare resurser och leda till ell slorl behov av fortbildning ochvidareutbildning av såväl förtroendevalda som tjänstemän. Man anser del ocksåväsenlligl alt öka kunskaperna om socialnämndens verksamhel och socialljänslensmöjligheter lill medverkan i planeringen bland övriga personalgrupper ochförvaltningar i kommunen. De nya arbetsuppgifterna måste få återverkningar påbl.a. Denna måste i fortsättningen möjliggörabåde alt det utvecklas ett planeringslänkande och att utvecklingsarbetet påområdet kan följas. Jag återkommer senare till de krav som ett nytt arbetssättställer på organisationen (avsnitt 2.19) samt till de utbildningsinsatser somreformen aktualiserar (avsnitt 2.26). Planeringpå riksnivå och regional nivå Det finns nära kopplingar mellansamhällsplaneringen på nivå och planeringen på riks- och regionalnivå. Socialulredningen har också pekat på detta förhållande. Den socialastrukturen i kommunen påverkas i hög grad av beslul som fattas på regional nivåoch på riksnivå. En social planeringssyn bör givelvis varaförhärskande också på dessa nivåer i samhället. När del gäller den centrulu nivån harsocialdeparlemenlel och socialslyrelsen ett särskilt ansvar. Socialstyrelsensuppgifter blir i sammanhanget dels att medverka i översiktlig planering, delsalt ge grundförutsättningar för insatser på övriga nivåer. Styrelsen skall geunderlag för politiska beslut om resursfördelning på riksnivå och beslul som avserövergripande verksamhetsplanering inom den sociala sektorn. En viklig uppgiftför styrelsen blir också alt bidra med underlag för beslul som avser andrasektorer på riksnivå. Styrelsens uppgift blir också atl bistå landstingenoch kommunerna i deras planering genom att tillhandahålla olika former avplaneringsunderlag. En viktig del av styrelsens arbete blir vidare allöversiktligt följa det lokala kommunala arbetet på planeringsområdel ochförmedla kunskaper och erfarenheter lill kommunerna. organisation har varit föremål föröversyn. Frågan om den framtida utformningen av verket har därefter beretts aven särskild gmpp i . roll och funktion ifråga om den sociala sektorns medverkan i planeringen - såväl i den sociala sektornsegen verksamhetsplanering som i den övergripande samhällsplaneringen - hardärvid prövats. Gruppens arbete bildar underlag för den kommande propositionenom uppgifter och organisation. Prop.1979/80:1 Funktion och uppgifter 165 Samhällsplaneringen på den regionula nivån harbehandlals korlfailal av socialulredningen. För egen del vill jag konslaleraall ambitionerna på regionalpolitikens område har ökal under senare är. Defastlagda målen för regionalpolitiken innebär atl människorna i olika delar avlandel skall erbjudas allsidig sysselsättning och service samt god miljö. Detär väsenlligl atl den regionala ulvecklingen sker på elt säll och i en laklsom människorna kan överblicka och förslå. En sådan lokalisering av sysselsättning,service och bosläder bör eftersträvas all människorna kan erbjudas goda lokalaarbetsmarknader och möjligheler till en god social förankring. De ökade ambitionerna på regionalpolitikens områdehar gett upphov till en omfaUande planeringsverksamhel i form av denåterkommande länsplaneringen. \ länsplaneringen preciseras de allmännaregionalpoliliska målen för respektive län. Där anges vilka problem som måstelösas och vilka ålgärder som behövs för detla. På grundval av länsplaneringenutformas förslag lill riktlinjer och handlingsprogram för regionalpolitiken. tog ställning lillregional- och sysselsättningspolitiken (prop. 1975/76:211, AU 1976/77:7, rskr1976/77:79). Den ställde sig också bakom en vidareutveckling avlänsplaneringen, som innebär att en fullständig länsplanering skall göras ihuvudsak och att den däremellan skall följas upp årligen.Regeringen förordnade att fullständig länsplanering - benämndLänsplanering 1980 - skall genomföras åren 1978- 1980 av länsstyrelsema ochredovisas före utgången av . Landstingens roll i länsplaneringen kommerall aktualiseras i samband med regeringens ställningstagande lill enlänsdemokralisk reform. Regeringen har vidare i prop. 1978/79: 112 föreslagitinriklningen av den framlida regionalpolitiken. Jag har noterat ett större inslag av sociala hänsynsåväl i uppläggningen av och riktlinjerna för Länsplanering 1980 som i denregionalpolitiska propositionen. Man har t.ex. i samband med länsstyrelsernasarbele med Länsplanering 1980 arbetat fram etl särskill underiag för hursociala aspekter kan beaklas i länsplaneringen (Underiag för länsplanering 1980Sociala aspekter). I detla pekas på möjliga arbelsmeloder och exempel påyllerligare kunskap som kan ge planeringen ell förstärkt socialt innehåll. Underlaget bygger lill slor del på erfarenhelernafrån elt utvecklingsarbete som har bedrivits i med finansielltstöd av social- och industridepartementen, som också har följt arbetet iprojektels ledningsgrupp. Projekl Social utvecklingsplanering i Norrbottenslän är elt samarbetsprojekt mellan kommunerna, och länsstyrelsensaml . Det syftar till att ge berörda samhällsorgan etl vidgatunderlag för deras ordinarie planeringsverksamhet. Underlaget skall beskrivamänniskors sociala problem och levnadsförhållanden samt analysera socialakonsekvenser av regionens utveckling. Vidare ingår att precisera hur etlsocialt planeringsunderlag kan användas och att pröva former för samarbetemellan organ på skilda nivåer. 1979/80:1 Funktion och uppgifter 166 Den kommande propositionen om socialstyrelsensuppgifter och organisation avses innehålla förslag om en särskild social enhet,som skall ingå i länsslyrelsen. En av enhetens arbelsuppgifler blir atltillföra den regionala samhällsplaneringen sociala aspekter. Det saknas social kompelens inomlänsslyrelsen för insalser i anslulning lill samhällsplaneringsuppgifier.Socialkonsulenterna har inle heller dellagil i länsslyrelsensplaneringsarbete annat än i begränsad omfallning. Den sociala sakkunskapenbehövs för arbete med all ulveckla samhällsplaneringen mol enmer individanpassad och miljöcenlrerad planering. Förutom länsplanering skall samordnastatlig, och landstingskommunal planering. 1 korthel kan länetsplanering delas in i tre områden; - regionalpolitisk planering, dvs. för all fördelaarbele, bostäder och service inom och mellan skilda områden. - fysisk planering, dvs. för att skapa en god ochfunktionell miljö, - regional trafikplanering, dvs. för all skapa en tillfredsställande Iransportförsörjning. Jag anser all del är vikligl att den socialaenheten deltar i arbetet på alla områden. Enhetens medverkan bör utformas påolika sätt och på olika nivåer, allt efter uppgifternas art. För all man i planeringsprocessen skall kunna tasocial hänsyn krävs det ett tillföriilligl faktaunderiag atl göra bedömningarefter. Det är därför viktigt att de erfarenheler som fortlöpande vinns iarbetet inom samlas in och bearbetas på etl systematiskt sätt.Detta förutsätter alt den sociala enheten har ett väl utvecklat samarbete medsåväl kommuner och landsting som socialslyrelsen. Arbetemed sociulu problem i samhället -fält- och grannskapsarbete Till strukturinriktade insalser höratt arbeta med sociala problem i samhällel. Socialulredningen benämner deltafält- och grannskapsarbete. Utredningen angav i sitt principbetänkande som enav uppgifterna för alt aktivera medborgargrupper lill insatserför att påverka sin situation. Där konstaterades att denna uppgift somutredningen kallade grannskapsarbete, nära ansluter sig till den sociala fältverksamhelsom inriklas på miljöer där sociala svårigheter finns eller kan befaras uppstå.Grannskapsarbetet har utvecklats ur fällverksamhelen. De båda arbetsformernahar därför mycket gemensamt. avgränsar området för fält- ochgrannskapsarbete till alt gälla sådana lokala förhållanden som riskerar allulvecklas socialt ogynnsamt. Verksamhelen skall drivas i kontakt med demänniskor som berörs och i samverkan med andra samhällsorgan och med frivilligaorganisationer. Prop.1979/80:1 Funktion och uppgifter 167 Ulredningen pekar på all fäll- ochgrannskapsarbetet bör stimulera till medverkan i ideellt, poliliskl ochfackligi föreningsliv och lill andra former av intressegemenskap. Del skallbidra lill atl förebygga en ogynnsam utveckling av den lokala miljön ochavhjälpa konkrela brister där. Liksom annan verksamhet inomsocialljänslen bör enligl utredningen fäll- och grannskapsarbele bedrivas inomramen för de mål och rikllinjer som författningarna och socialnämnden anger.Ärenden som aktualiseras i arbetet bör handläggas enligl samma principer förkompetensfördelningen i besluisprocessen som andra ärenden. Flerlalel remissinsianser ställersig bakom socialutredningens uppfaUning all fält- och grannskapsarbele är enresurs i del sociala arbelel. pekar på dess belydelseur förebyggande synvinkel, men belönar all verksamheten inte fåravskärmas från den mer individinriklade delen av socialljänslen. Viss Iveksamhel lill värdet avfäll- och grannskapsarbele förs fram av TCO och sompåpekar alt den bedrivna verksamhelen med grannskapsarbele inle harvaril framgångsrik, men väl har gell nylliga kunskaper och erfarenheler. En averfarenhelerna är all socialarbetarens roll i förhållande lill politikernsmåsle klarläggas. Också utredningens beskrivning avarbetsformerna får kritik från några av remissinslanserna. Man menar attutredningens uttalanden all fält- och grannskapsarbetet skall bedrivas inomramen förde mål och riktlinjer som förtaliningarna och socialnämnden anvisarleder lill en slyrning av icke önskal slag. Del skulle vara varken möjligteller lämpligl atl på så sätl delaljslyra verksamheten. Enligl denna uppfaUninginnebär grannskapsarbele all kommunen och socialljänslen släller resurser tillförfogande och på så sätt gör del möjligt all engagera olika grupper. Arbelelmåsle emellertid få drivas på dessa gruppers villkor och ansvar. Detta ärvikligl för att frivilliga organisationer och föreningar skall kimna della.Dessa måsle få arbeta utifrån sina egna värderingar. Moisall uppfaUning framförs ocksä.Västerås kommun anser all eftersom arbetsformerna är friare än i deliradilionella socialarbeiel är det vikligl alt del skapas garantier för altverksamhelen hålls inom ramen för de mål och rikllinjer som lagstiftningen ochsocialnämnden anger. Jag har i min inledning omsocialijänstreformens inriktning (avsnitt 2.1) antytt möjlighetalt påverka samhällsslrukiuren genom fåli-och grannskapsarbele. Jag har dåpekal på möjlighelen lör socialljänslen att gå in i lokala miljöer som riskeraratt utvecklas ogynnsamt, och att tillsammans med dem som lever i området ochmed frivilliga organisationers insalser söka bryta den negaliva ulvecklingen. Fällverksamhet och särskiltgrannskapsarbele ärav relativt imgl dalum i vårt land. Eriarenhelerna ärfortfarande begränsade, och jag anser au del är väsenlligl all verksamhelen fårulvecklas och ordentligt värderas innan den kan sägas ha fått sin funktionorganisaioriskl och innehållsligt förankrad i socialljänslen. Prop.1979/80:1 Funktion och uppgifter 168 Del behövs kvalificeral forsknings-och utvecklingsarbele som inriklas på atl pröva och ulveckla olika meloder försociali fältarbete. De erfarenheter från fäll- och grannskapsarbele som hargjorts visar all kontakt och gemenskap främsl utvecklas ur en värde- ochintressegemenskap, all man känner samhörighel med sill område och atl det finnsnaturliga sociala situationer som underlällar mölen mellan människor. Jag anserdärtör all fäll- och grannskapsarbele i så hög grad som möjligi bör bygga på deinsalser som görs av politiska och ideella organisafioner och föreningar i delokala miljöerna. medverkan motiverasav all många av de mest utsatta i samhället också är politiskt fatliga ulannågon organisationstillhörighet. Socialljänslen kan därför spela en viklig rolli etl inledande skede för att därefter söka kanalisera verksamheten på så sällall etl fortsatt engagemang inle behövs. Målel är all de boende i områdetefter hand själva skall la över ansvarel. Jag delar socialutredningensuppfattning all under den lid deltar i social fällverksamhet ochgrannskapsarbele med egna personella resurser, bör aklivilelerna bedrivas inomramen för de mål och rikllinjer som författningarna och socialnämnden anger.Jag anser all del i värt samhälle måsle ankomma på de politiska partierna ochorganisationerna all skapa den politiska medvetenheten och viljan lillförändring av lokala miljöer. Erfarenhelerna från Skåneprojektel lalar ocksåför att grannskapsarbetet så långl möjligi bör bygga på insalser frånorganisationer och lokall föreningsliv. Socialljänslens roll i sammanhängd ärbl.a. all slödja och bidra med sin kompelens i enlighel med de mål ochrikllinjer som är fastställda för verksamhelen. insals i fäll- ochgrannskapsarbeiel kan emellertid la allernaliva former, bl.a. genom ekonomiskteller annal slöd lill lokala organisationer och föreningar. stöd kangivelvis inle förenas med villkor som hindrar de berörda organisationerna frånatl bedriva sitt arbele i enlighel med sina värderingar.