prop · G30382 · 1979-12-31 00:00:00 — ,lag har iickså med anledning av mina förslag räknat medett ökal medelsbehov undev unslagsposlcvna Resecvsättnuigai (+75 000 kr.). Lokalkostnader( + .) och Expenser ( + . I övrigt räknar jag för nästa budgetår inte tned andraförändringar under detta anslag än sådana av automatisk natur. Med hänvisning lill sammanställningen hemställer jag altregeringen föteslår all lill Sanieskolor för /81 anvisa ettförslagsanslag av . Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch beslutar atl genom propositionen förelägga vad som upptagits ibifogade utdrag av regeringsprolokoll för den åtgärd eller del ändamål somframgår av föredragandens hemställan. Prop.1979/80: 82 13 Sammanfattning av förslag från arbetsgruppen för samefrågor (DsU 1978:5) Administration och ledning av en samisk utbildningsväg Arbetsgruppen, som konstaterar att brist pä lärarpersonaloch stadican-passade läromedel utgör ett påtagligt hinder för en utökning avsamisk undervisning, föteslår att produktionsstödet för läromedel på samiskaförstärks, alt läromedelsprojekt för olika stadier kommer till stånd, altlärarutbildning anordnas, alt den pedagogiska ledningen för den samiska ul-bildningsvägenförstärks, att den statliga sameskolan skall bestå så länge samerna önskar detoch att det samiska inflytandet över sameskolan stärks, att del samiskainflytandet där så är lämpligt och möjligt skall överensstämma med andragängse infiytandeformer som finns eller som häller på att utvecklas inomskolväsendet. 2 En samisk utbildningsdelegation Ett centralt organ för att planera för och samordna deolika insatserna för en samisk utbildningsväg föreslås i form av en särskildsamisk utbild-ningsdelegation som förelräder de samiska intressena.Utbildningsdelegationen skall bestå av nio ledamöter med lika många suppleanler.Samiska organisationer lämnar förslag till fem ledamöter och lika mångasuppleanter. som inom silt verksamhelsområde har atl ulveckla densamiska ulbildningsvägen, utser fyra ledamöter och lika många suppleanter.Delegationen utser inom sig elt arbetsutskott. Regeringen ulser ordförande ochvice ordförande. Till delegationens arbelsuppgifler skall höra pedagogiskafrågor, läromedelsutveckling, informationsverksamhet, samråd med länsskolnämnderoch kommuner, initiativ till utveckling av en samisk utbildningsväg inomkommuner, kontakt med och samordning av de kommunala samiska utbildningsråden, pedagogisklansvar för utbildningsinnehållel vid sameskolorna samt remissuppgifter. Arbelsgruppen föreslår alt etl kansli knyts till utbildningsdelegalionen.Kansliet föreslås bli förlagt till . Som chef för kansliets verksamhetbör utses en skolchef. Skolchefen utses av delegationen och är anställd avdenna. Skolchefen är föredragande i delegationen. Skolchefen skall vara samiskspråkig,ha väl vitsordad erfarenhet av samisk utbildning, samisk kulturoch samiskalevnadsförhållanden. Tiil delegationen bör knytas särskilda pedagogiska konsulenlerför att lämna service lill kommunerna och skolorna. Dessa regionala konsulenter underställs utbildningsdelegalionensamtidigt som de i sin verksamhet ges en nära anknylning lill länsskolnämnderna.Tjänsterna föreslås vara en heltidstjänst för den nordsamiska språkgruppen ochen deltidstjänst vardera för den lulesamiska och den sydsamiska språkgruppen. Prop.1979/80: 82 14 3 Lokala samiska utbildningsråd I kommuner med samisk befolkning bör inrättas samiskautbildningsråd om den samiska befolkningen sä önskar. Rådet skall ha till uppgiflatl under skolstyrelsen utveckla och samordna den samiska utbildningsvägen ikommunen. Den skall ha viss initiativriUl samt informations- och bered-ningsiippgifter. 4 Sameskolans ledning - två alternativ i Norrbotlens län utövar liksom hittillsden organisatoriska tillsynen över sameskolorna, beslular om intagning avelever och tillsättet lärare oeh annan personal. Utbildningsdelegationen ges yttranderätt i frågor av slörrevikt som rör verksamheten vid sameskolorna. I frågor av praktisk-pedagogisknatur får utbildningsdelegalionen förslagsrätt. Delegationen svarar för denpedagogiska samordningen av undervisningen vid sameskolorna. Vid varje sameskolainrällas en sameskolnämnd med i huvudsak liknande uppgifter och kompetens somde i annat sammanhang föreslagna skolnämnderna för grund- och gymnasieskola. Utbildningsdelegalionen eller annat samiskt organ utgörstyrelse för sameskolan och har administrativa och pedagogiska resurser härför.Den har lillsyn över sameskoloma, tillsätter lärare och annan personal, har pedagogisktansvar för samisk utbildning saml svarar för läromedelsutveckling ochinformationsverksamhet. Utbildningsdelegationen underställs SÖ. Delegationensskolchef svarar för den direkta ledningen av sameskolorna. En sameskolnämndinrättas vid varje sameskola. Prop.1979/80:82 15 Sammanställning av remissyttranden över betänkandet (DsU1978:5) Administration och ledning av en samisk utbildningsväg Remissinstanserna inslämmer med innehållet iarbetsgruppens utgångspunkter. Riksrevisionsverkei (RRV) stryker särskiltunder vikten av insatser för samiska läromedel och ökad rekrytering avsamisktalande lärarkandidater. Skolöverslyrelsen (SÖ) påpekar att samerna måstekunna "välja samiskt" alltifrån förskola till vuxenutbildning. Länsstyrelseni Norrbotlens län menar alt bedömningen av behovet av samisk utbildning ochsamiskt kulturliv, som det kommer lill utlryck i belänkandet, bygger på åsiklersom bärs upp av rennäringslagen. Denna lag reglerade emellertid helt andraförhållanden än de som gäller för merparten av samerna och i framtiden.Om man inte är uppmärksam på detta förhållande riskerar ulvecklingen alt länkasin på felaktiga banor. Åven om de från de samiska kärnområdena utflyttade samernakan ha svårt att hävda sin egenart inför trycket från det s. k. storsamhällelsolika kulturyttringar varnar både och länsskolnämnden i Nortböttenslän för alt en avskärmning ekonomiskt, socialt och kulturellt av samerna fråndet övriga samhället kan leda till stagnation och sluilig utarmning av densamiska kulturen. .S/r/-tens () erinrar om de möjligheter som hemspräksrefor-menger för samiska barn att erhålla undervisning i silt hemspråk oavsett om de ärboende i eller utanför de egentliga sameområdena. 2 En samisk utbildningsdelegation Flertalet remissinstanser tillstyrker inrättandet av ensamisk uibild-ningsdelegation. SÖ ansluter sig i princip till förslaget menanser dock att frågan om delegationens närmare uppgifter och ansvar iförhållande till länsskolnämnden i liksom resursfrågan börprövas av den skoladministrativa kommittén (U 1978: 17). RRV å sin sidaavstyrker förslaget om atl inrätta en samisk utbildningsdelegation med hänsyntill att den statliga skoladministrationens framtida organisation och uppgifterär föremål för utredning. Remissvaren innehåller i denna del i huvudsak påpekandenom önskad representation i utbildningsdelegationen. Från myndigheternas sida ultalari/ä/f/zi () önskemål om representation idelegationen. Svenska kommunförbundel föreslår att en företrädare förprimärkommunerna ingår i delegationen. sanieregion-grupp och Siorumangruppenhävdar bestämt alt , riksorganet för i första hand ickerenskölande samer. bör i vad gäller utbildningsfrågor för samer erhålla enmycket framträdande roll. i menar att även samiskarepresentanter för samisk utbildning för samebarn utanför sameskolan bör finnasmed. kommun föreslår att minst hälften av delegaiionens ledamöler skallvara föräldrar lill barn som dellar i sameundervisning. Prop.1979/80: 82 16 anser alt det år viktigi att någon representant för vuxenutbildningenblir tillkallad som adjungerad ledamot i utbildningsdelegalionen. (Jm viss enighel råder i fråga om tillskapandet av enutbildningsdelegation är meningarna desto mer delade vad beträffar dessuppgifter och befogenheter. som önskar hänskjula prövningen av delegaiionens arbetsuppgiftertill den skoladministrativa kommittén (U 1978: 17). hävdar atl ett flertal avde uppgifter som föreslås åligga uthildningsdelegationen ärav sådan beskaffenhetatl det instruklionsmässigt ankommer på SÖ att handlägga dem. Liiiisskidnånindrrnai Våslcrbollens och Norrhollens län menaratt delegationens huvuduppgift börvara att skapa ett samiskt utbildningsalternativ genom konslruklivi samarbetemed övriga svenska utbildnings-myndigheter. Bodens kommun anser alt vissaövergripande frågor rörande den samiska utbildningen inte kan handläggas avandra än av de centrala ämbetsverken och att dessa organ även i fortsättningenmåste ha etl ansvar för den samiska ulbildningen. Ltinsskoliiäiniideii iJämtlands lån befarar alt man för och gymnasieskolan skaparkonkurrens på länsnivå mellan två sidoordnade myndigheler, länsskolnämnd ochdelegation. Ej heller bör enligl denna nämnd delegationen haskolstyrelseuppgifter. Länsskoliiäinnden i pekar pådelegationens myndighetsutövande funktioner och menar att genomförandet av etlsamiskt utbildningsalternativ inle är beroende av alt en nylillskapadorganisation lar över myndighetsfunktioner. Detla skulle vidaie innebära kor-porativt sammansalla delegationen skulle få en skolstyrelsefunktionutan föregäende politiskt val. 1 dessa synpunkter instämmer både länsskoliiäinndeni och komniun. (), . Nordiska sainerådels svenska sektion, Norrbotlenssaineförhund. Siorumangruppen och ansluler sig i huvudsak tillförslagen i belänkandet när det gäller delegationens arbetsuppgifter. SSR villsärskilt påpeka belydelsen av att administrationen för sameskolan och densamiska ulbildningsvägen i det övriga skolväsendel hålls samman.Sameföreningen i Slockholm anser all förslaget om en samiskutbildningsdelegation ligger i linje med samernas egna önskemål men attdelegationens arbets- och inflytandeformer bör kunna diskuteras och definieras yiteriigaie. Många remissinsianser ullrycker tveksamhet om atlkanslichefen skall handlägga så många och sinsemellan olika arbetsuppgifter.Det hävdas att skolchefsskapel för sameskolorna inle torde kunna kombineras medden administrativa ledningen av kansliet. Man menar vidare alt en av huvuduppgifternaför utbildningsdelegalionen och dess kanslichef är atl brett föra ul ett samisktutbildningsalternativ i de av landets 227 kommuner som har inslag av samiskbefolkning och bislå lokala samiska utbildningsråd med aktuell pedagogiskinformation och hjälp, vilket är en tung och svår uppgift. Det föreslagnaalternativet I anses av somliga innebära viss 1 isk för ell dubbelt chefsskapför sameskolorna, nämligen delegaiionens skolchef och den skolinspektör som tillikaär länsskolnämndens sameskol- Prop.1979/80: 82 17 Om kanslichefen utöver de föreslagnaarbetsuppgifterna inom kansliel även åläggs skolchefsskapel för sameskolornavill SSR atl kansliel förstärks med en utbildningssekreterare till vilkendelegeras de arbelsuppgifter som kanslichefen har föreslagils få i egenskap avskolchef och i betonar behovelav atl sameskolorna och ett samiskt studieallernativ ges ökade pedagogiska resurser.Umeå koniiiuin föreslår att skolchefsljänsten ersätts med en skol-konsulentljänstmed inriktning på del pedagogiska innehållet i sameundervisningen som helhet. Länsskolnämndeni Väslerbollens län och SSR framhåller vikten av alt åtminstone kanslichefen ärsamiskspråkig. kommun och saineregioiigriipp anser att det klartbör utsägas vilken samiska som avses. 2.4 Särskilda pedagogiska konsulenter Vad gäller de regionala pedagogiska konsulenterna föreslår.SÖ och iini-versiiels- och höoskoleämbetet (UHÄ) en resurs som delegationenkan utnyttja på ell flexibelt säll. i finnerdet i hög grad nödvändigl alt med konsulenter förstärka det pedagogiskautvecklingsarbetet i sameskolorna men också för uppbyggandet av etl samisktutbildningsalternativ. Samiskspråkighel anser de flesta remissinstanser börvara ett krav för innehav av konsulenttjänst. 3 Lokala samiska utbildningsråd Utbildningsrådens ställning behandlas av flertalel remissinsianseroch spännvidden på förslagen omfaltar allt från etl obligatorium lill totalfrihet för kommuner med samisk befolkning. En nedre gräns för samiskt befolkningstaldiskuteras också. De remissinstanser som avstyrker menar till en del att deredan existerande sameskolfullmäktige fyller de föreslagna funktionerna. Länsskolnämndeni län pekar på den prejudicerande verkan som inrättandet av samiska utbildningsrådkan innebära och önskar föreskrifier om att dessa utbildningsråd begränsas tillalt gälla för enbart de urgamla svenska minoriteterna med samiskt eller finskt spräk.Svenska kommunförbundel anser att det finns skäl alt godla förslaget om eltutbildningsråd som en specialanordning för samerna men menar all en elevanlalsgränsbör sällas när sådanl råd skall inrällas. Del vore enligl kommunförbundetsmening olyckligl om kommunen tvingades inrätta rådet så fort det bland ensiakaföräldrar och elever uttalas önskemål därom. förutsätter allfrågan blir föremål för samråd innan beslul fattas. kommun anseralt det bör finnas ett samiskt utbildningsråd om det går minst lio samebarn ikommunens skolor. och länsskolnäinndenui i Väslernorrlands. ochNorrbottens lån föreslår att kommuner med elevområden med samisk befolkningskall åläggas skyldighet att inrälta samiska utbildningsråd. komniunframför däremot uppfattningen att förslagel om utbildningsråd ej är lillräckliglgenomarbetat. Hänsyn måste även tas till rådets organisation, dess sammanträdesfrekvensoch inle minst till hur dess verksamhet skall finansieras. Före slutligtställningslagande lill föreslagen organisation, bör enligt kommunensuppfattning berörda kommuner få inkomma med synpunkter på frägan. Länsslyrelsen i Norrbotlens län är böjd att avvisaförslaget om 1979/80: 82 18 samiska utbildningsråd bl. a. av det skälet attarbetsgruppen inle har angivit något minimikrav på storleken av en samiskbefolkning där råden bör inrättas. I.änsstytelsen föreslår i stället atl ensamerepresentant adjungeras till vederbörande skolstyrelse i förekommandefall. Dessutom skulle de redan nu exislerande sameskolfullmäktige kunnafullgöra vissa uppgifter som föreslås läggas på ulbildningsråden. Arjeplogsskolstyrelse för fram etl förslag om samiska samarbetsnämnder medelevrepresentation. En samaibelsnätTindsledamot skulle kunna adjungeras till skolslyrelsen. 4 Sameskolans ledning - två alternativ Såsom redovisats i elt föregående avsnitt har 5(9 iprincip ej någol all invända mol alt en samisk utbildningsdelegation inrättas.Däremol anser verket atl frågan om delegaiionens närmare arbetsuppgifter ochansvar i förhallande till nämnden liksom resursfrågan bör överlämnas till den skoladministrativakommittén. SÖ:s reservanter menar emellertid att det inte finns några formellahinder all ge delegationen den slällning som förordas i alternativ 2 och alt samernasansvar för utbildningen ökar, när delta enligt alternativ 2 övergår lill samernasjälva. i anser alt alternativ 2 skall väljas.Även om undervisningens organisation underställs den föreslagna utbildningsdelegalionen,kan och bör enligt nämnden den tillsyn av eleverna, som enligt instruktionenåvilar länsskolnämnderna. kvarstå även vad gäller de samiska eleverna, oavsettom dessa går i sameskola eller har vall den samiska ulbildningsvägen i detallmänna skolväsendet. De samiska remissinstanserna önskar all länsskolnämndens iNorrbottens län tillsyn över sanieskolorna skall gå över till utbildningsdelegalionen.De flesta remissinsianser ansluter sig lill förslagel om sameskol-nämnder.