prop · G3031 · 1979-12-31 00:00:00 — Enligt 41 S 4 rällshjälpslagen kanoffentligt biträde förordnas i mäl eller ärende angående omhändertagande församhällsvård enligl 29 S BvL eller ulredning enligl 30 S samma lag ellerangående sådan samhällsvårds slulliga upphörande. 1 41 § 5 räUshjälpslagen gesvidare bestämmelser om offenlligl biträde i mål hos förvallningsdomslolangående inlagning i eller utskrivning från ungdomsvårdsskola enligl BvL. Jag har tidigare föreslagit(avsnitt 2.1) att bestämmelser om vård utan samiycke av unga skall tas in i ensärskild lag, LVU. Enligt den lagen skall den unge i vissa silualioner kunnavårdas ulan samtycke av honom själv eller hans vårdnadshavaré. Beslul om vårdmed slöd av lagen fallas av länsrätten. Kan länsrättens beslul inle avvaklas,får socialnämnden beslula om omedelbarl omhänderlagande. Nämnden har ansvarelför värden. När vård inte längre behövs, skall nämnden förklara värdenavslutad. har föreslagitalt offenlligl bilräde, i likhel med vad som gäller , skall kunna förordnasnär fråga uppkommer hos socialnämnd om atl omhänderla eller beredavård enligt LVU, liksom då fråga uppkommer om atl avslula sådan värd. Remissinslansernahar inle hafl någol alt erinra mol ulredningens förslag såvitt avser områdetför rätlen till offenlligl biträde. Jag anser i likhet medsocialutredningen all offentligt biträde skall kunna förordnas sä snart frågauppkommer i socialnämnden om omhändertagande eller om vård enligtLVU. Detla innebär således alt offentligt biträde skall kunna förordnas redannär fråga om all lillämpa LVU uppkommer vid nämnden. Jag har lidigare föreslagil altvårdnadshavarna och i förekommande fall den unge själv skall ha räll all föratalan mol beslulade ändringar i den valda vårdformen, 1. ex. atl fiylla denunge från ell familjehem lill ell annat Prop.1979/80:1 84 eller lill en institution. Med hänsyn till den slorabelydelse del i vissa fall kan ha för den unge all få sin placering överprövad,bör enligl min mening offentligt biträde kunna förordnas hosförvaltningsdomstol, när talan förs mot socialnämndens beslul om ändring ivårdformen. Då någon molsvarighel till BvL:sbesiämmelser om ungdomsskolevård inte kommeratt finnas i den nyalagstiftningen, bör bestämmelserna i 41 S 5 om offentligt biträde i sådanaärenden utgå, 2.4.3 Förutsättningarna .för förordnande uv offentligtbiträde Enligt 42 § första slycketrällshjälpslagen skall offentligt bilräde utses för den som ätgärden avser, omdel behövs för alt lillvarala hans rält. Vid bedömningen av behovet skallsärskill beaktas om i väsenlligl hänseende molslridiga sakuppgifter har lämnalsunder ulredningen eller belydelsefulla sakförhållanden i övrigt är oklara, (1972: 132) med förslagtill besiämmelser om offenlligl biträde uttalas bl.a. att som en allmänförulsällning för förordnande av offenlligl bilräde bör gälla all behovet avbiträde kan konstaleras vid en objektiv bedömning i del enskilda fallel. Denenskildes egen inställning i biträdesfrågan har således inte någon avgörandebetydelse. En begäran skall inte automatiskt leda lill all biträde förordnas.Förordnande skall å andra sidan meddelas om förutsältning därför föreligger,även om den enskilde har förklaral all han inle vill ha offenlligl biträde.Därvid måste vederbörande myndighets allmänna ansvar för all dess beslutgrundas på ett tillförlitligt utredningsmaterial särskilt beaklas. Medför ell frihelsberövandesärskilda svårigheter för den enskilde all tillvarata sin rätt, är della enomständighet som får beaktas vid sidan av andra vid behovsprövningen. Andraomständigheter som bör kunna tillmätas betydelse är den enskildes akluellafysiska och psykiska lillslånd. Även ålder och familjesituation bör beaktas.Den som är sjuk, oerfaren eller ensamstående har givetvis i allmänhet slörresvärighder än andra atl göra sin rält gällande. Språksvårigheter är också enomsiändighel som särskill bör uppmärksammas. Del anförs i propositionen vidareall ett offenlligl biträdes insalser i allmänhel torde vara av siörslabelydelse på ulredningssiadiet och då särskilt i sådana silualioner närväsenlligl motstridiga uppgifter har lämnals. Genom ell förlroendefulltsamarbete med den enskilde parten och hans närmasle torde ett biträde ofta hasärskilda förutsäitningar all bidra till etl tillföriilligl och fullständigtbeslutsunderlag och en nyanserad bedömning av olika förhåUanden. Ipropositionen uttalas all de ekonomiska resurser som kan ställas till förfogandevar begränsade och att det därför var nödvändigt att iaktta en vissrestriktivitet bl.a. när det gäller atl bedöma behovel av offentligt biträde i enskilda fall. Rättshjälpsutredningenframhåller i sitt betänkande att den restriktivitet 1979/80:1 85 i användningen av rällshjälpsformen offenlligl biträde somkom lill ullryck i proposirionen har slagil igenom vid den prakliskatillämpningen av rällshjälpslagen. Rättshjälpsformen har därigenom inte kommitalt hell molsvara den önskan om förslärkla rällsskyddsgaranlier för denenskilde som låg bakom rällshjälpsreformen. Även om en viss liberalisering avpraxis synes ha skelt, anser utredningen all del behövs enlagändring belräffande förulsältningarna för offenlligl bilräde för all deönskemål som tåg bakom rällshjälpsreformen skall bli hell lillgodosedda. Ulredningen förordar mot denbakgrunden för samlliga de fall som las upp i 41 S rällshjälpslagen en regel avinnebörd all offentligt biträde skall utses för den åigärden avser, om del inleär obehövligt. Förslaget innebär en presumtion för all offenlligl biträde skallförordnas. 1 en reservation, lill vilken enexpert har ansluiii sig, hävdar ulredningens ordförande all en vissuppmjukning bör ske av de nuvarande rekvisiten när det gäller förutsättningarnaför förordnande av offentligt biträde. Ordföranden anser emellertid attmajoritdsförslagel gär alllför långl. När det gäller fall där etladminisiralivi frihetsberövande har sketl eller kan väntas ske, kan den avmajorileien föreslagna regeln ofta vara väl avvägd. Förhållandena äremellertid myckel varierande. Man kan därför enligl ordföranden nöja sig meden regel alt biträde skall förordnas om det behövs och att man vid avgörandetav behovel särskilt skall beakla om den åtgärden avser är berövad frihden ellerkan bli del genom den ålgärd som del är lal om i ärendei. Samlliga remissinsianser som larupp frågan med anledning av rällshjälpsulredningens förslag bilräder länken påen generösare inslällning fill rälien till offenlligl bilräde. Däremol finnsdel delade meningar om hur långt man bör gå. Till utredningsmajoritden anslutersig huvuddelen av remissinslanserna medan ell någol mindre anlal i huvudsakansluler sig till ordförandens reservation. I något fall förs tanken påobligatoriskt förordnande av offenlligl bilräde fram, 1978/79:90 med förslag lilländring i räUshjälpslagen m. m. har, somjag berörde inledningsvis, uttalals allfrågan om offentligt biträde bör behandlas i samband med den planeradepropositionen om ny sociallagsliftning m. m. Socialulredningen tar upp frågan omoffenlligl biträde i mål och ärenden om vård enligl LVU. Ulredningen erinrar omatl enligt 42S rällshjälpslagen skall offentligt bilräde förordnas efteransökan av den åigärden avser eller efter anmälan av den myndighel somhandlägger ärendet. Enligt ulredningen förekommer del emellertid endasi ibegränsad omfallning atl socialnämnderna, som i försia hand har att pröva frågaom omhändertagande för samhällsvård, gör sådan anmälan. Den enskilde självansöker endasi i begränsad omfallning om offentligt biträde i sådana ärenden. Visserligen kan en vidgadinformation till såväl myndigheler som enskilda leda lill alt möjligheternatill hjälp genom offentligt biträde tas tillvara i Prop.1979/80:1 86 Kvar slär emellertid enligtutredningen alt en fakultativ bestämmelse medför risk för att offentligtbilräde inte alllid utses i silualioner där del är påkallal. Beslul om vårdenligl LVU aklualiseras först om samförslånd inte kan nås rörande behovet avvärd eller vårdens utformning. Länsrättens beslul kan medföra väsenlligaingrepp i den enskildes räu all själv beslämma över sina personligaförhållanden. Ulredningen anser mot den bakgrunden all offentligt biträdealllid bör förordnas, niir fiäga om omedelbarl omhänderlagande eller om värdenligt LVU uppkommer hos socialnämnden. Enligt LVU övergår ansvaret förvården på nämnden sedan länsrätten har beslutat om vård. Del ankommer pänämnden att beslula i fråga om vårdens beslånd. en begäran omvåldens avslutande bifall, kan den unge eller hans vårdnadshavaré föratalan mol besluiel, I dessa situationer föreligger enligt utredningens meninginle anledning all upprätlhålla kravel pä obligaloriskl förordnande. Del bör isådana fall ankomma pa länsrällen alt efter ansökan av den ärendei rör ellerefter anmälan av socialnämnden att i enlighel med beslämmelserna i 42 S rällshjälpslagenpröva behovel av offenlligl biträde. Ulredningens förslag lillsiyrks avbl.a. RÅ, kammarrällen i och Föreningen . Fleraremissinstanser anser emellertid au ulredningens förslag skulle föra förlångt. Enligt BRÅ bör beslämmelserna utformas sä att offentligt biträde skallförordnas om det inte är uppenbart atl biträde inte erfordras. Kammarrätlen iGöteborg anser på motsvarande säu alt offenlligl bilräde skall förordnas om delinte är obehövligi. Den expertgrupp inomsocialslyrelsen som har gjort en översyn av LSPV har lagil upp frägan omoffentligt bilräde i mål och ärenden enligt LSPV, LSPV-gruppen erinrar om atl i42 S rättshjälpslagen anges som utgångspunkt att bilräde skall förordnas om detbehövs för alt tillvarata patientens räu. Detla rekvisil innebär all del skallfinnas objekiivi konsia-lerbara skäl för ell förordnande. Med hänsyn till attärenden enligl LSPV avser fräga om vård och behandling och lill alt nämndernasfrämsta funktion är all utgöra en rällssäkerheisgaranti, anser expertgruppenalt frågan om förordnande av offentligt biträde bör ske efter en sådan objektivprövning i varje särskilt fall. Delta innebär all vid prövningen av behovel avoffentligt biträde hänsyn måste tas till de fakliska omsländighelerna i varjesärskill fall såsom palienlens sjukdom, möjligheler lill rättslighand-lingslörmflga. tid som har förflutit sedan den senasle prövningen elc.Denna prövningsmöjlighet innebär enligl LSPV-gruppen lill viss del enanpassning lill det förslag som har framförts av ordföranden irättshjälps-utredningen. Enligt förslag bör offenlligl bilrädeförordnas, om del behövs för atl tillvarata den enskildes rätl. De remissinstanser som har yttratsig över LSPV-gruppens förslag har haft delade meningar i denna fråga.Utskrivningsnämnden i 1979/80:1 87 anser att nuvarande regler tillförsäkrar paiienlen rälttill bilräde i den omfallning som rällssäkerhelen kräver. Kommun- ochlandslingsförbunden föreslår atl förordnande av offenlligl biträde skall ske isamtliga fall. Den särskilda arbelsgmppen inomregeringskansliel har i sin rapport ansluiii sig lill rällshjälpsulredningensförslag att offenlligl biträde skall utses, om det inle är obehövligt. Somjag har nämnt lidigare har genomen lagändring som har Iräll i krafl den rälten till offenlliglbilräde vidgais i utlänningsärenden. 1977/78:90 uttalas bl.a. följandeom förslagels närmare innebörd. Huvudprincipen bör (med vissl undanlag) varaall ingen ufiänning skall kunna avlägsnas från ulan all ha erbjudilsbislånd av offenlligl biträde. Erbjudandel bör ske sä snarl man börjarifrågasätta atl utlänningen skall avlägsnas. Görs den bedömningen, som ofta ärfallel, av polismyndigheien, bör utiänningen redan på della sladium erbjudasoffenlligl biträde. Vill utlänningen då ha offenlligl biträde, så skall hannormall få det. Offentligt biträde skall självfallel också vid behov förordnaspå initiativ av polismyndigheten. Framstår det som klarl all utlänningen skallfå slanna bör bilräde inle utses. Förhållandena kan även annars undanlagsvisvara sådana atl nägot behov av bilräde inle föreligger. Sä kan vara fallel omdet är uppenbart att nägon grund för uppehållstillslånd inle föreligger och atlhinder inle finns mol förpassning lill hemlandel. I propositionen sägs vidare atl enomfaUande rält till offenlligl bilräde är av grundläggande betydelse när detgäller alt åstadkomma ell samlidigl både rättssäkert och skyndsamt förfarande idessa ärenden. Erfarenhelerna visar all man för all uppnå den avseddaulvidgningen av rälten till biträde inle kan föriila sig på enbart förändringari praxis. En lagändring är därför nödvändig. Rällshjälpsulredningens förslagall offentligt bilräde skall utses om det inte är obehövligt lämpar sig väl fördella ändamål. Efler lagändringen gäller belräffande ullänningsärendena alloffenlligl bilräde skall utses, om det inle måste anlas atl behov av bilrädesaknas. För egen del får jag efter samrådmed chefen för justiliedepartemenlel anföra följande. Enligl 41 §rällshjälpslagen kan offenlligl bilräde förordnas i olika angelägenheter somrör den personliga friheten eller den kroppsliga inlegrilelen. De mål ochärenden som anges där utmärks av att de kan leda till djupl ingripande ålgärderför den enskilde. Beslul med slöd av i.ex. LPM eller LVU medför alt denenskilde hell eller delvis betas möjligheten all råda över sin person och sinapersonliga förhållanden i övrigl. Som rätlshjälpsulredningen harframhållil har man i den praktiska tilllämpningen av rällshjälpslagen varilålerhållsam med att förordna offenlligl bilräde. Jag kan nämna alt är 1977uppgick antalet framställningar om offentligt biträde lill ca 4 700. Av enundersökning framgår alt av ärenden om offentligt bilrädeavsåg eller ca 900 frihetsberövanden enligl BvL, NvL, LSPV ochomsorgslagen. Bara enligl LSPV förekommer ca 11 000 nyintagningar varje år.Rällshjälpslagen har i fråga omoffenlligl bilräde därigenom inle hell kommit atl molsvara den önskan omförstärkta rättssäkerheisgarantier för den enskilde som läg bakomrällshjälpsreformen. Jag delar rällshjälpsulredningens och socialutredningensuppfaUning all det behövs en lagändring beträffande förulsällningama föroffenlligl bilräde för all de önskemål som låg bakom rätlshjälpsre-formen skallkunna infrias. Det finns slarka gemensamma moliv för offenlliglbilräde i de ärenden som räknas upp i 41 § räUshjälpslagen. Det finns därförinle anledning all i fråga om fömlsällningama för förordnande av offenlliglbilräde göra åtskillnad mellan olika lyper av ärenden. När det gäller alt la slällning till pä vilkel sällde nuvarande reglerna bör ändras är det som bl.a. rätlshjälpsulredningen harframhållit nödvändigl atl iaktta en viss försiktighet. Det är enligl min meninginle lämpligt alt nu införa bestämmelser som innebär atl offenlligl bilrädealllid skall förordnas. Jag ansluter mig i stället lill förslagel frånrällshjälpsutredningen, som har tillstyrkts av bl.a. den särskildaarbelsgruppen, atl införa en presumlionsregel för alt offenlligl biträde skallutses i de uppräknade ärendena. Regeln bör lämpligen utformas på samma sätt somden särskilda regel som har införts i ullänningsärenden, nämligen alloffentligt biträde skall förordnas, om del inle måsle antas alt behov av bilrädesaknas. Detta innebär all offentligt biträde skallförordnas om det inle av om-sländighdema klart framgår all behov av offenlliglbilräde inte föreligger. Endast särskilda omsländigheier kan föranleda avstegfrån denna huvudregel. Del ligger i sakens nalur all offentligt bilräde inteskall förordnas, om del redan från början klart framgår atl myndighetens beslulkommer all gå i den riktning den enskilde önskar. patienten begärtutskrivning enligt 16 S LPM och framgår del av omständighderna atl hans lalanskall bifallas, finns del naluriiglvis ingen anledning alt förordna offentligtbiträde för honom. En annan omständighet som kan föranleda att offenlliglbilräde inle förordnas är att några nya omständigheter inte har tillkommit,sedan ärendet tidigare prövades av myndighelen. Har t.ex. den som omhändertagilsför vård enligl LVU fåll sin begäran om vårdens avslutande avslagen och väckerhan kort lid därefter lalan i samma sak, kan omständigheterna vara sådana attoffentligt biträde inte skall förordnas. Myndighelen skall, så snart ärende som avses i 41 §anhängiggörs hos myndighelen, även ulan ansökan ta ställning till frågan ombehovet av offentligt bilräde. Får myndigheten inte själv utfärda förordnande,skall behörig myndighet utan dröjsmål underrättas. Enligl 42 § rällshjälpslagen skall offentligtbiträde utses för den som åtgärden avser. Uppkommer i etl ärende angåendeomhändertagande för samhällsvård delade meningar mellan det offentliga biträdeloch föräldrarna, skall biträdet iaktta barnets bäsla. Frågan om föräldrama ien sådan 1979/80:1 " situation skall kunna få allmän rättshjälp är beroende avomständigheterna. En allmän förulsällning har vara att löräldrarna harelt självständigl rättsligt intresse i saken. Med den uttolkningbestämmelserna har fått har löräldrarna inte ansetts ha en självsländig rälllill offenlligl bilräde, Socialulredningen erinrar om att föräldrar och barnintar partsslällning i mål och ärenden enligt LVU, Av detla följer enliglutredningen atl offentligt biträde bör utses för barnel och föräldrarnagemensamt. Föreligger det motstridiga intressen, skall emellertid biträdet iförsta hand tillgodose barnels inlressen. I sådanl fall skall enliglulredningens förslag offenlligl bilräde kunna utses även för löräldrarna. Flera av de remissinstanser som haryttrat sig över socialulredningens förslag i denna del har framhållil atlföräldrar och barn aldrig eller endasi undantagsvis kan anses ha dt gemensamlintresse i mäl av de slag som det här är fråga om. Kammarrätlen i Göteborganser därför att biträde regelmässigt skall förordnas för föräldrarna ochbarnel var för sig. Kammarräl- ten iSundsvall anser alt biträde alltid skall förordnas för barnet och au särskillbiträde skall kunna förordnas för föräldrarna när sä är lämpligt, JO anser atlman inte generelll kan förordna bilräde gemensaml för föräldrar och barn utanall man därigenom allvariigt försämrar barnets rättsliga ställning jämfört medvad som gäller f. n. Det finns stora risker för att etl bilräde som harförordnals för föräldrar och barn gemensamt förelräder föräldrarnas inlressenpå bekoslnad av barnels, Offenlligl bilräde bör därför enligt JO förordnas förbarnel. Om det behövs, skall biträde även kunna utses för föräldrarna. Rätlshjälpsulredningen föreslår atlinte bara barnel ulan även föräldrarna skall kunna tillerkännas rätl lilloffenlligl bilräde i samhällsvårdsären-den, Rällshjälpsulredningens förslaggodtas av flerlalel av de remissinstanser som berör frågan. påpekasdel dock atl konstruktionen med offenlligl bilräde för barn ärolillfredsslällande från formell synpunkl. Barn i de yngre åldrarna kan inlefungera som huvudmän gentemot sitl offentliga bilräde. Varken biträdet ellerbarnet har rält alt anföra biesvär över det beslut som kommer all meddelas. Både föräldrar och barn är all ansesom parter i mål och ärenden enligl LVU. Finns del molstridiga intressen mellanföräldrar och barn - vilkel regelmässigi får anses vara fallel dä ansökan omvärd med slöd av LVU beror på brisier i omsorgen om barnet - bör offentligtbiträde kunna utses för såväl föräldrarna som barnel. 1 andra fall lordeoffenlligl bilräde kunna utses för föräldrarna och barnet gemensamt. Jag är ense med de remissinstansersom har påpekal att del är otillfredsställande all barnet och därmed inleheller dess offenlliga bilräde kan föra talan mot beslut om vård enligt LVU.Denna fråga ingår emellertid som en del av hela frågan om del bör finnas ensärskild represenlant för barnel i situationer som angår barnets rätt. Enliglvad jag har erfaril kommer Prop.1979/80:1 90 ulredningen (Ju 1977:08) om barnens rält all behandladessa frågor i siu fortsatta arbete. Frågan om barnets laleräll bör anslå iavvaktan pä ulredningens prövning, 2.5 Överlämnande till särskild vård som påföljd för brott Enligl gällande räu kan ålgärderenligt BvL ersälla påföljd enligl broUsbalken (BrB) när det gäller broll sombegåtls av ungdomar. Således kan domstol enligt 31 kap, 1 S BrB såsombrollspäföljd överlämna ål eller slyrelse förungdomsvårdsskola all föranslalla om ert"or-derlig vård enligt BvL av densom enligt beslämmelserna i denna lag kan bli föremål för sådan vård. Ingripande enligl BvL kan med slödav 25 S försia slyckel b) nämnda lag göras om någon, som ej fylll , pågrund av broilslig gärning, sedeslöst levnadssäli, underlålenhei atl eflerförmåga ärligen försörja sig, missbruk av rusdrycker eller narkotiska medeleller av annan jämföriig anledning är i behov av särskilda tillrällaförandeätgärder frän samhällels sida. Mol den som har begålt brotl får dock ingripandeinte göras efler det alt han fyllt , om inle hans livsföring i övrigtulgör tillräcklig anledning för ell ingripande eller sådant måste anseslämpligast för hans tillrällaförande med hänsyn lill redan pågående behandlingeller av andra skäl (25 § andra slyckel). När skäl för ingripande föreliggerskall enligl 26 S BvL i första hand vidlas förebyggande ålgärder, såsom hjälp-och stödåtgärder, förmaning eller varning, föreskrifter rörande den ungeslevnadsförhållanden eller övervakning. Har förebyggande åtgärder vidtagils ulanall medföra rällelse eller bedöms sådana åtgärder vara gagnlösa, skall denunge enligt 29 S BvL omhändertas för samhällsvård. Den som omhändertas församhällsvård skall överlämnas till enskilt hem eller placeras i lämpliganstalt. Samhällsvården upphör senast när den omhänderlagne fyller eller,om han omhändertagits med stöd av 25 § första slycket b) BvL efler del all hanfylll , senast efler omhänderlagandel. I vissa fall kan den somomhändertagits för samhällsvård inskrivas vid ungdomsvårdsskola. Med vård avses i 31 kap. I § BrBsåväl förebyggande åtgärder som omhändertagande för samhällsvård. Det ankommer i princip på domstolenatt pröva huruvida förutsättningar för vård enligl BvL föreligger i de fallåtal har väckts mol den unge. Vid sin bedömning får domslolen ledning av delyttrande som skall inhämtas frän barnavårdsnämnden eller från slyrelsen förungdomsvårdsskola. Del är inle något formellt krav att nämnden eller styrelsendärvid lillslyrker överlämnande, men i praktiken fattas inte beslut härom medmindre så är fallet. Det ankommer på bamavårdsnämnden att i sitt yttrande angevilken eller vilka åtgärder den ämnar vidta. 1979/80:1 91 Del förhållandet atl domslolenöverlämnat någon lill värd enligt BvL innebär inle all den av barnavårdsnämndenangivna vården aulomaliskt kommer till ständ. Genom överlämnandet går ansvaretför atl erforderliga ålgärder vidlas över på nämnden. I 38 kap. 2 § BrBföreskrivs emellertid all domsiol om den har överiämnal någon till vård enligtBvL, senare kan ompröva sitl beslut. Om del visar sig all i lag angivnaförulsällningar inle föreligger för sådan vård över huvud lagd eller vård avdel slag som i yllrande till domslolen har förklaral sig ämnaanordna, kan domslolen nämligen efter ansökan av åklagaren undanröja förordnandelom överlämnande lill värd och döma lill annan påföljd för brollel. Genom olika bestämmelser i harålgärder enligl BvL gells företräde framför andra påföljder när det gällerungdomar . I princip skall således åtgärder mol lagöverträdare iålderskategorin ske inom barnavärden och inle inomkriminalvärden. Somjag anförde kan när det gäller lagöverträdare över 18år vård enligt BvL förekomma endasi under jämförelsevis snäva förutsäitningar.I den mån BvL medger alt ålgärder vidlas mol den som har fylll föreliggeremellertid inle hinder mol all domslolen beslutar överlämnande lill sådan vård.Enligt förarbelena lill BrB lorde fråga härom framför allt kunna uppkomma ifall där nägon. som på grund av tidigare kriminalilel eller av annan anledningär elev vid ungdomsvårdsskola, lagfors för broll efler fyllda är. meddelades 692 domar ivilka huvudpåföljden var överlämnande lill vård enligt BvL. 174 av dessa domaravsåg personer i åldern 18-20 är. Övriga domar gällde lilllalade som var under18 år. dömdes sammanlagt endast sex personer i åldern enligl BvL.