prop · G30388 · 1979-12-31 00:00:00 — Dettasammanhänger med att det f. n. saknas en helt ändamålsenlig verksamhetsformför icke-affärsmässig statlig verksamhet som skall bedrivas i själsvtändigform. Stiftelseformenhar av slaten använts för verksamhetsuppgifter främsl inom områdenakullur och forskning. Del kännetecknande för de statliga stiftelserna, fömtomatl de är undantagna anmälningsplikt enligt tillsynslagen, är att statsmakternavarit verksamma vid bildandet eller att de på etl eller annal sätt skaffat siginflyiande över förvallningen i stiftelser bildade av enskilda rättssubjekt.Som exempel på det senare kan nämnas Stiftelsen , och Stiftelsen . Pådet näringspolitiska området förekommer vissa stiftelser. Som exempel kannämnas de regionala utvecklingsfonderna, där staten och lands-Ungen tillskjutittillgångarna. Norrlandsfonden och Stiftelsen Industricentra, där statentillskjuUt tillgångarna, och Stiftelsen Industriellt Utvecklingscentrum i övreNorrland, som gmndats av slaten genom vissa myndigheter, de två nordligastelandslingen och Norrlandsfonden. Visskollektiv forskning är organiserad så att forskning, vars inriktning bestäms aven programstyrelse, bedrivs inom en för ändamålet bildad stiftelse.Programstyrelserna, som tillkommit genom avlal mella STU och näringslivetsbranschorganisationer, saknar rättssubjektivitet och är köpare av tjänstermedan själva forskandet utförs av universitet eller högskolor. Enprogramstyrelse kan sägas vara arbetsgrupp tillkommen för atl lösa vissauppgifter inom etl ramprogram och ofla underställt ett kollektivtforskningsinstitut i stiftelseform med STU och näringslivet som huvud- 1979/80:88 56 Somexempel på etl kollektivt forskningsinstitut i stiftelseform kan nämnasSvenska träforskningsinstitutet. Bakom detla står STU som representant förstaten och Stiftelsen svensk träforskning som representant för träindustrinsbranschorganisationer. lillförs medel fränslalen och induslrin genom treårsavtal med STU och Stiftelsen svenskträforskning som avtalspartner. Påsenare tid har påtalats atl systemet med treåriga projekt som underlag förstiflelse- eller programstyrelseavtal gör det svårl för de kollektivaforskningsorganen all bära fullt arbetsgivaransvar. En arbetsgrupp medrepresentanter från stiftelserna, STU och instituten utreder f. n. olikamöjligheter att bedriva kollekUv forskning med full anställningstrygghet förpersonalen. 5.1Ny organisationsform för SIFU självständig myndighet, aktiebolag ellerstiftelse? Kommitténhar i föregående kapitel förordat en ny organisationsform för SIFU samlredovisat olika alternaUv till statlig verksamhet. I och för sig kan övervägasatt ombilda SIFU till en självständig myndighet. Det bör därför nämnas att intesamtliga av de förul nämnda skälen för en omorganisation diskvalificerarmyndighetsformen som sådan. SIFU som egen myndighet - således en återgång Ullförhållandel före - torde givelvis få t.ex. ökadsjälvständighet och handlingsfrihet bl.a. i kontakterna med näringslivet.Myndighetsformen är dock i sig inte lämpad för SIFU, som kommittén tidigareframhållit. Myndighelsalternativet bör således inte aktualiseras. Det finns idelta sammanhang anledning atl erinra om att SIND i den förut nämnda rapporten(SIND 1975:6) Kursverksamheten m.m. vid statens industriverk framhöll attmyndighetsformen är mindre lämpad för direkt genomförande uppgifter som t. ex.SIFU:s kursverksamhet. Dealternativa organisationsformer som ligger närmasl till hands med hänsyn tillSIFU:s uppgifter och verksamhetsvillkor är enligt kommitténs uppfattningaktiebolag och stiflelse. Del kännetecknande för dessa organisationsformerframgår av det föregående kapitlet. Vid en jämförelse mellan de två formernahar kommittén funnit stiftelseformen vara den mest lämpliga. Anledningenhärtill är framför allt att SIFU:s verksamhet i vissa avseenden inte är anpassadtill det givna regelsystem - aktiebolagslagen -som gäller för aktiebolag.Vinstintresset förutsätts vara själva drivkraften i ett aktiebolag och lagen ärsärskilt anpassad till de förhållanden som gäller för enskilt bedrivenaffärsverksamhet. Det betyder att åtskilliga bestämmelser har som främstasyfte alt skydda borgenärernas och aktieägarnas intressen. Sådana regler kanutgöra en onödig belastning för en verksamhet som SIFU:s. Exempel på della ärbestämmelsen i aktiebolagslagen om likvidationsplikt, om viss del avaktiekapitalet förbrukas. Kommitténförutsätter att SIFU liksom inom överskådlig tid kommer alt behövaårliga bidrag från staten för den löpande driften. Detla hänger samman medSIFU:s profilering - enligl statsmakternas rikllinjer - mot småföretagen. Föralt stimulera denna målgrupp all i ökad omfattning della i fortbildning ochvidareutbildning krävs särskilda utbildningsak- Prop.1979/80: 88 57 tivitetersom svåriigen till fullo kan ävgiftsfinansieras. Syftel med statsbidraget äratt täcka sådana merkostnader. Detta gör att SIFU, om det drevs som akiiebolag,för sin rättsliga existens skulle vara beroende av bidragel och ständigt verkaunder likvidationshot såvida del inte förfogar över ett aktiekapital med enavkastning motsvarande drifisbidragsbehovel. Med ulgångspunkt i nuvarandeomsättning och finansiering för SIFU skulle elt sådant aktiekapitaltillskoltligga i storleksordningen ca 100 milj. kr. Kommitténanser atl stiftelseformen bättre passar den verksamhet som SIFU bedriver. Enväsentlig fördel med denna organisationsform är att den formella regleringenkan "skräddarsys" via stadgarna så att önskvärd hänsyn kan tas tillden berörda verksamhelens särart och speciella förutsättningar. Ett braexempel på en väl fungerande stiftelse (motsvarande) med uppgifler liknandeSIFU:s är i . Kommittén förordar sålunda att SIFUomorganiseras till en stiftelse i huvudsaklig överensstämmelse med det förslaglill avlal och sladgar som finns fogade som bilaga 2 och 3 lill betänkandet. Statsministernanförde i den av godkända s. k. småföretagspropositionen(1977/78:40, s. 6) bl. a. följande: "Genomsin flexibilitet och sin branschmässiga spridning spelar småförelagen, som jagredan understrukit, en viktig roll i näringslivsutvecklingen. I elt läge dådel framstår som särskilt angeläget att alla samhällets produkUva resurser tastillvara på bästa sätt är det vikligl alt småföretagens utvecklingsmöjligheterunderiättas. Den viktiga produktionsfaktor som vilja och förmåga tillföretagande innebär måste tas tillvara på ett bätlre sätt. Detta är en av deviktigaste fömtsättningarna för att långsiktigt kunna stärka det svenskanäringslivets konkurrensförmåga och Irygga välstånd och sysselsättning." Kommitténhar i sitt arbele kunnat konstalera den betydelse SIFU:s fortbildnings- ochrådgivningsverksamhet har för att uppnå den av uttalademålsättningen rörande de små och medelstora företagen. Kommittén finner motdenna bakgrund anledning att betona atl man i den fortsatta handläggningen avSIFU-frågorna bör utgå från att ge SIFU möjlighet att utvecklas till etl ännumer effekUvl och allsidigare serviceorgan för företagen inom sitl område. Delfinns flera luckor alt fylla och att utveckla områden där man redan är verksam.Inte minst satsning på utvecklingsfonderna innebär ökade uppgifteroch möjligheter för SIFU. Ökat direkt engagemang från näringslivet kommer attverka i samma riktning. Kommitténföreslår därför att staten, vid en omorganisation av SIFU till stiftelse,tillskjuter fem milj. kr. Vidare anser kommittén all detmot den bakgrund som här anförts, bör övervägas att Ullföra SIFU ökadedriftsbidrag i framliden. Delta får ses som en ålgärd för att ökaproduktiviteten i näringslivel vilket kommer hela samhällsekonomin till godo. 5.1.2 Avlaloch stadgar för för Företagsutveckling (SIFU) Somen konsekvens av sitt förslag att ombilda SIFU lill stiftelse framlägger kommitténell förslag till stadgar. Förslaget att som stiftare för SIFU skall jämtestaten ingå olika näringslivs- och fackliga organisationer kräver ett avlaltill vilket läggs etl förslag i det följande. Prop.1979/80:88 58 Kommiuénvill härvid underslryka sin positiva inställning lill alt statens engagemang iSIFU kompletteras med ett ökat ansvar och inflytande för den primäramålgruppens intresseorganisationer. Härigenom skapas väsentligt förbällrademöjligheler för SIFU all nå ul till målgrupperna ävensom ökade möjligheter förmålgrupperna all få sina speciella utbildningsbehov lillgodosedda. Somförebild lill förslagen lill avtal och sladgar har tjänat normalavtalen resp.stadgarna för de regionala utvecklingsfonderna. Principiella avvikelser finnsdock, t. ex. i fråga om utseende av slyrelseledamöler. Förslagen har som fömtnämnts utformats efler diskussioner med de intresseorganisationer somkommittén har överlagt med. Deras företrädare har under hand meddelat attförslagen i storl kan ligga till grund för fortsatta överläggningar. föreslås få namnel för Företagsutveckling(SIFU). 1det följande skall innehållet i avtals- resp. stadgeförslaget kommenleras. 1-2 §§ Här fastställs beslutet atl bilda stiftelsen samt anges vilka som blir stiftareoch vilken reglering som gäller för stiftelsen. 3§ Här anges stiftelsens ändamål. 4-5§§ Här anges stiftelsens finansieringskällor. Kommittén har härvid ulgålt frånatl staten - fömtom att lill stiftelsen överiåta SIFU:s nu befinUiga egendom -som stiftelsekapital tillskjuter dels ett engångsbelopp om förslagsvis femmilj. kr., dels ökade driftsbidrag jämte eventuella följdkostnader medanledning av övergången från statlig till prival verksamhet. Engångsbeloppetfrån staten om fem milj. kr. är avsett att användas som rörelsekapital. , som inledningsvis kommer att befinna sig i enomställningsprocess med anledning av omlokaliseringen till , bör enliglkommittén så långt möjligt garanteras en god start så den inte i onödan tapparmarknadsandelar. Intresseorganisationerna förutsätts även Ullskjutastiftelsekapital. Denlöpande verksamheten fömtsätts liksom till övervägande delen blifinansierad genom kursavgifter. Men hänsyn lill de givna riktlinjerna för SIFUmed inriktning på en viss målgmpp kan SIFU emellertid inte bedriva sinverksamhet enbart efter vad som är företagsekonomiskt lönsaml utan måsleulforma sina mål så att de överensstämmer med riktlinjerna. Till följd häravkan intäkterna befaras bli lägre än kostnaderna. Av det skälet måsteverksamheten sannolikl även i fortsättningen bidragsfinansieras. mening bör huvudansvaret för denna del av finansieringen åvilastaten. Idetta sammanhang vill kommittén ånyo erinra om att SIFU fr. o .m. delinnevarande budgetåret, alltså ,/79, kan tillföras statligabidrag från två skilda anslag under Qortonde huvudtiteln (industridepartementet).Förutom från anslaget B 4. : Bidrag till kursverksamhet m.m., som är riktat direkt till SIFU, kan verksamheten finansieras även genomanslaget B 16. Bidrag till företagsinriktad fortbildning. Det sistnämndaanslaget står till SIND:s förfogande för fördelning - efter samråd med de regionalautvecklingsfonderna - till olika utbildningsgivare. Här får alltså SIFU direklkonkurrera med andra utbildningsgivare Prop.1979/80:88 59 Man kan dock förutsäUa att t.ex. branschorganisationer somhar möjlighet utnyttja anslaget ofta finner det rationellt att använda SIFU somkursulvecklare och utbildningsgivare varvid medlen kommeratt användas i SIFU:sverksamhet. Enligt kommitténs uppfaUning finns skäl all överväga ensammanföring av de tvä anslagen. Vidsidan av den statliga finansieringen av den löpande driften avsesintresseorganisationerna kunna ge bidrag till speciella projekt som de finnerangelägna men som inte ryms inom SIFU:s budget. med att verksamhelen kommer atl finansieras genom olika slagsintäkter. Vidare anser kommittén att det är viktigt alt den nya stiftelsen haren väl utvecklad långsiktig planering bl.a. vad gäller kostnads- ochintäktssidan. För alt underiätta en sådan planering föreslär kommittén att destatliga medlen lill stiftelsen anvisas för än etl år.Enligl kommilléns mening är det önskvärt med en treårsbudget. Tekniskalösningar för en sådan form finns inom ramen för del slatliga budgetsystemet. 6§En viklig punkl i avtalet är enligl kommittén del ansvar hos intresseorganisationernaför marknadsföringen av SIFU-kurser som texten ger ultryck för. Delta fåremellertid inle tolkas så snävt atl SIFU ges monopolställning. Det måstegivetvis stå organisationerna fritt att främja även annan kursverksamhet.SIFU:s uppgift blir bl.a. att täcka brister i det övriga kursutbudet. 7§Avtalet förutsäUs gälla treårsperioder, vilket bl.a. ansluter till vadkommittén har nämnt om elt treårsbudgelsystem . l-2§§Dessa paragrafer innehåller i princip detsamma som anges i 1-5 §§ avtalet. I 2§ andra slyckel återges statsmakternas riktlinjer för den s. k. sekundäraverksamheten som innebär atl SIFU mot full ersäUning kan ulnylljas även avslora förelag och offenlliga organ, t.ex. inom ramen för den statligafortbildningen, i den mån delta inte försämrar ijänsleulbudet tillsmåföretagen. 3§ Här pekas på samspelet med de regionala utvecklingsfonderna. Samhällel har iökad omfattning satsat på utvecklingsfonderna bl. .a som kontaktorganisationermellan småförelagen och samhället. Det är därför följdrikligl aU SIFU:sverksamhet anpassas lill de utbildningsbehov som fonderna finner ute hosförelagen. Kommittén vill härvid påminna om den speciella kompetens som finnshos fonderna pä detla område och den utbildningsservice som de förmedlar. Somtidigare har beskriviis finns en särskild utbildningskonsultfunktion vid varjefond samt länsövergripande utbildningsenheter. Samspelet mellan SIFU ochfonderna kan i princip beskrivas på det sättet att fonderna slussarutbildningsbehovet som antingen genomför - cenlrall eller lokall -befintliga kurser i samverkan med fonderna eller också utvecklar nya kurserför genomförandel. Iparagrafen framhålls också möjlighelen för SIFU att la på sig uppdragsprojektfrån bl. a. intresseorganisationerna. 4§Här anges styrelsens sloriek och sammansättning. Kommittén anser det naturligtatt näringslivets organisationer ges tillräckligt mänga styrelse- Prop.1979/80: 88 60 platser så atl de specifika behoven inom olika bransch-och företagstyper som företräds via skilda organisationer kan beaktas. De börförslagsvis få fyra platser. Vidare anser kommiuén det vara självklart allenvar av de tre centrala fackliga organisationerna erbjuds en styrelseplals.Detla ger sju ledamöter. Kommittén anser också atl ingen avorganisationsgrupperna, dvs. näringslivsorganisationerna å ena sidan och defackliga organisationerna å andra sidan, bör ha fler styrelseplalser änslaten, som fär anses bära huvudansvaret för verksamhelen. Regeringen bördärför ulse för egen del fyra ledamöter - dvs. sammanlagl får slyrelsen elvaledamöter. 1 och för sig kan kommittén tänka sig ytterligare ledamöter somutses av slalen så all staten ges ökat inflytande. Ett alternativt förslag äralltså tretton ledamöter eller fler, av vilka sex (eller fler) utses av statenefter egel bedömande. I sammanhanget kan hänvisas till det förul nämnda TeknologiskInstitut, vars styrelse har femton ledamöter. Av dem representerar endast enledamot del allmännas inlresse. De övriga utses via näringsliv, fackligaorganisationer, utbildningsväsendet osv. Kommiuén vill dock varna för en alltför stor styrelse, somkan försvåra smidiga arbelsformer. Viktigare än antalet ledamöter är dockenligt kommitténs mening kompetensen hos dem som väljs in i slyrelsen.Kommittén vill betona vikten av alt ledamöterna har ingående erfarenhet ochkunskap om SIFU:s målgrupper och verksamhetsområde. Med hänsyn till stiftelsenssärskilda beröringspunkter med de regionala utvecklingsfonderna bör enyrkesverksam person från en sådan fond vara sj-älvskriven som ledamot bland demsom slalen utser. Liksom vad som gäller för myndigheters styrelse bör finnasen särskild personalförelrädare i , under förutsättning givetvisatt de fackliga organisationerna önskar det. Personalföreträdaren får enligtgällande regler rösträtt beträffande den interna verksamheten men endastnärvaro- och yttranderätt vad gäller den utåtriktade verksamheten. 5 § Bestämmelsenom atl styrelsen skall ha säte i hänger samman med den beslutadeutflyttningen. 6 § För attstärka de löpande kontakterna i sakfrågorna mellan SIFU och represenlanler föravnämarna bör inrättas rådgivande organ eller referensgrupper knutna tillstiftelsen och bestående av branschkunniga personer. Det bör ankomma påstyrelsen alt bestämma om delta och atl i så fall närmare angeverksamhetsformer m.m. 7 § Beträffandeförslaget om verkställande direktörens befogenheter vid styrelsesammanträdenkan också starkt övervägas att - lill skillnad mot vad som anges i paragrafen -låta denne även få rösträtt. I sammanhanget bör nämnas atl viss kritik harriktats mot att de verkslällande direktörerna i de regionalautvecklingsfonderna inte har rösträtt. 8-17 §§ Dessa paragrafer behandlar firmateckning,ärendenas handläggning saml räkenskaper och revision. Beträffande dem skall endasipåpekas alt av 15 § framgår atl stiftelsens räkenskapsår skall sammanfalla meddet slalliga budgetåret. Kommittén har inle funnit några olägenheler med attbehålla nuvarande räkenskapsperiod. En eventuell övergång lill kalenderår kandock övervägas. Detta är en fråga som får avgöras i etl senare sammanhang. 1979/80: 88 61 18 § Det finns starka skäl för alt läla intressenterutanför slyrelsekretsen få tal del av och ge synpunkler på SlFU:s verksamhet.Naturliga intressenter av detla slag är bl. a. de regionalautvecklingsfondernas utbildningsenheter, skolöverslyrelsen, styrelsen förteknisk utveckling och , vissa bransch- ochintresseorganisationer osv. 19-21 §§ Dessa paragrafer behandlar frägor om stiftelsens anslagsframslällning,arvoden till ledamöter, ändring av stadgarna samt stiftelsens upplösning ochtillsyn. Granskningen av stiftelsens anslagsframställning lill slaten ochbeslut om medelstilldelning bör enligl kommittén kunna delegeras till SIND. Detlaförutsätter emellertid en omläggning av nuvarande anslagskonstruktion.Kommittén har tidigare anfört att det bör övervägas alt sammanföra anslaget B4 och B 16. Hilhörande frågor bör las upp i annat sammanhang. 5.2 Kostnadskonsekvenser vid ny organisationsform Kommitténs förslag lill ändrad organisation för SIFU, fråndel av myndighet till stiftelse, medför ekonomiska konsekvenser beträffandestiftelsekapital och årliga driflsbidrag saml administrativa koslnaderinnefattande löner, pensioner, arvoden m.m. Direkta koslnader som förorsakas avSIFU:s omlokalisering till beaktas inte i della sammanhang. 5.2.1 Stiftelsekapital och årliga driftsbidrag m. m. Som framgått av förslagen lill avtal och stadgar förstiftelsen som stiftelsekapital få sig tillfört dels etlengångsbelopp från staten om fem milj. kr. och ökade driftsbidrag för del försiaoch jämte evenluella följdkostnader med anledningav övergången från statlig lill prival verksamhel, dels engångsbelopp frånintresseorganisationerna. Staten förutsätts också överlåla SIFU:s befintligaegendom . Vidare förulsätts slaten även i fortsättningen hahuvudansvaret för den del av verksamhelen som inle kan ävgiftsfinansieras.Slutligen finns skäl atl räkna med ensiaka projektbidrag frånintresseorganisationerna. Storleken på de årliga statliga driftsbidragen ochbidragen från intresseorganisationerna går av naturliga skäl inte att ange f. n.De får fastställas i sedvanlig ordning i den slalliga budgetprocessen resp.genom förhandlingar med intresseorganisationerna. Kommittén vill i detla sammanhang erinra om att SIND i denförutnämnda rapporten (SIND 1975:6) anser att del, med hänsyn lill målen förden föreslagna inriktningen av SIFU:s verksamhel, är rimligl alt ulgå från altkostnaderna för SIFU:s administration och service liksom kursutveck-lingskoslnadernai princip skall läckas av statsmedel. Kommittén fömtsätter att stiftelen i likhet med deregionala utvecklingsfonderna kommer att medges skattefrihet enligl 53 § 1mom. d) kommunalskallelagen (1928: 370). I samband med integrationen överfördes vissa uppgiflerfrån SIFU till SlND:s administrativa byrå, som ger SIFU service inomföljande områden: Prop.1979/80:88 62 - bokföring,utbetalning m. m. (system S) - beredning avoch beslul i tjänstelillsällningsärenden Arbetsuppgifterna fördelar sig på anställda inom olikapersonalkategorier - verkschef, byråchef, sektionschefer, handläggare samtbiträdes- och servicepersonal - som använder viss del av sin lolala arbetstidför SIFU-uppgifler. Elt självständigt SIFU måsle tillföras resurser för allkunna la över dessa arbetsuppgifter från SIND:s administrativa byrå. 1 förstahand bör medel härför föras över från SIND:s förvaltningsanslag eftersom administrativabyrån avlastas motsvarande arbetsuppgifter och kostnader. Eventuellt krävstillskott av medel, utöver vad som kan överföras från anslaget, för atlförslärka SIFU:s adminislraliva funktioner på någon punkt. I sin nya organisationsform kommer SIFU att behövasärskilda medel för atl klara sina redovisningskostnader. Dessa har hittillshuvudsakligen belastat . Vidare bör medel motsvarande värdel förtjänstebrevsrätten Ullföras SIFU. Den evenluella förändring av SIFU:s löne- ochpensionskostnader som orsakas av övergången från del slalliga lönesystemet tillmarknadsanpassade löner är f. n. svår att exakt beräkna. Det ankommer påarbetsmarknadens parter att förhandla och träffa avlal om lönerna. Arvoden för styrelsens ledamöter och revisorerna kommeratt belasta SIFU. Styrelsearvodena är avhängiga främsl av den blivandestyrelsens arbetsform, storlek samt antalet sammanlräden . Traktamenten och reseersättningar kommer i slort all följade slalliga normerna varför kostnaderna för dessa kan anses oförändrade liksomkostnaderna för läkarvård. Vad slutligen gäller de statliga rabatterna vid inköp avinventarier och kontorsmateriel lorde samma förmåner kunna erhållas även av privalainköpare om större inköp görs vid samma faktureringstillfälle. 5.3 Plan för genomförande Kommitténs förslag om ny organisationsform för SIFU är, ienlighet med direktiven, ett pricipförslag. Den närmare utformningen avorganisationen och verksamheten inom den nya stiftelsen har kommittén endasiytligt behandlat. Förberedelsearbetet i detalj inför ombildandet, om statsmakternagodkänner det lagda förslagel, bör lämpligen anförlros en organisationskommitté.Denna kommitté bör bl. a. ularbela slutligt förslag till etl eventuellt avlalmellan slaten och intresseorganisationerna om bildandel av stiftelsen liksomstadgar för denna. Vidare bör kommittén utarbeta en organisationsmodell för verksamhelensaml medverka vid överföring av personal och egendom från det nuvarande SIFU lillden nya stiftelsen. bör också behandla depersonalpolitiska konsekvenserna av en övergång från statlig Ullprivaträttslig verksamhet och 1979/80: 88 63 frågan om stiftelsens organisalionstillhörighel som arbelsgivare.Därutöver bör kommittén ta upp frågan om räkenskapsår och lämplig anslagskonstruktionvad avser de statliga bidragen lill stiftelsen saml andra frågor av praktisknatur som hänger samman med ombildandet. Tidsmässigt bedömer alt dess förslag kangenomföras så att den nya stiftelsen kan påbörja sin verksamhet per den I juli1980. Detla innebär att verksamheten i sin nya form kan inledas i god lid föreden planerade utflyttningen , vilket enligl kommiuén ären fördel. Kommittén vill härvid omigen erinra om sin ulgångspunkt aUtidpunkten för omorganisationen inte får medföra försämringar för personalenvad gäller rätten till omplacering. I tidsplaneringen har kommittén tagit hänsyn till den tidsom behövs för bl.a. remissbehandling, arbete i organisationskommitté inkl.förhandlingar med personal och andra intressenter samt proposilionsarbele ochriksdagsbehandling. Experterna Nick-Huttunen, Sellberg och har till SIFU-kommitténlämnal följande gemensamma särskilda yttrande: "Personalföreningarna vid SIFU avlämnar härmedföljande yttrande med anledning av SIFU-kommitléns förslag. SIFU bör kvarstå i sin nuvarande organisationsform lillsefter omlokaliseringen.