prop · G303132 · 1979-12-31 00:00:00 — Skälen härtill är flera, Erfarenhelerna av detsvenska avialel om skolornas grafiska och folografiska mångfaldigande visar allelt sådanl system medför omfallande adminislrativi arbeie både för uinyttjaren,som förutsätts lämna vissa uppgifter om kopieringens omfattning, och förorganisaiioner som förelräder rättsinnehavama (upphovsmän, förläggare,tidningsutgivare m, fl.). Del finns anledning anta att en avtalslösning päandra områden, exempelvis inom näringsliv och förvaltning, skulle medföra ännustörre problem. På dessa områden finns .flera parter på uinyiijarsidan. Del börocksä beaktas alt organisationsväsendet på upphovsmannasidan inte är utbyggt isamma utsträckning i de olika nordiska länderna. Särskilt när det gällernäringsliv och organisationer är förhållandena dessulom sädana att det knappasllorde bli möjligt att enas om eu lika schabloniserat redovisningssystem som idet svenska skolavtalet. Alt i den upphovsrällsliga lagstiftningen föra införeskrifier om avtalslicens kan medföra yueriigare komplikalioner,bl. a. omdel behövs särskilda anordningar för att lillgodose upphovsmän som slår ulanförde avtalsslulande organisalionerna. Med hänsyn lill vad nu sagts kan delifrågasättas om de adminisiraliva kosinader som etl avtalslicenssystem för medsig kommer au stå i rimlig proportion till de fördelar som upphovsmännen - somgnipp eller som individer - har av etl sådant system. Det bör också övervägas vilka verkningar som nya lösningarkan fä både för produklion och dislribulion av upphovsräiisligi skyddade verk. Översynen bör avse inle bara upphovsmännens rättigheterulan också de förut nämnda s. k. närslående räitigheterna. Som lidigare framhållils är möjligheterna för en meragrundläggande reform av upphovsrällen begränsade med hänsyn lill de nordiskaländemas inlemalionella konvenlionsförpliktelser pä området. Förekomslen av ettinlernationellt rällssysiem. 1979/80:132 46 som omfallar etl myckel ston antal slaler, är av belydandevärde för det internationella kullurulbylel och för skyddel av upphovsmännensiniressen i främmande länder, och det bör inte komma i fräga atl man bryter sigur detla system. I överensslämmelse härmed bör den aktuella översynen syftalill au undersöka vilka ändringar som kan genomföras inom ramen för nu gällandekonveniioner. Man bör emellertid under utredningsarbetet inie vara förhindradall påiala behovet av ändringar i konveniio-nerna. En del av bestämmelserna i de nordiska ländernasupphovsrätlslagar torde vara mera restriktiva än vad som krävs enligt gällandekonveniioner. Ordalagen i dessa synes nämligen i och för sig lämna uirymme förreformer i den riklning som åsyftas här och ger alliså vissa möjligheier allinom ramen för konveniionslextema anpassa lagstiftningen efter den rådandelekniska och samhälleliga ulvecklingen. Mot dennabakgrund bör det övervägas omdet finns behov för atl införa en allmän beslämmelse om au upphovsräiisligiskyddade verk fär mångfaldigas frilt, om della inte gör intrång i verkelsnormala ulnylljande och inle heller oskäligt inkräktar på upphovsmannensiniressen. Del lorde bli nödvändigl all kompleuera en sädan generellbestämmelse med specialregler för vissa praktiskt betydelsefulla områden.Vidare måste liksom nu regler ges 1. ex. om ciiaträti m. m. som behandlas isärskilda beslämmelser i Bernkonvenlionen. På vissa områden som behandlas i upphovsrätiskommiliénsförslag föreligger eu behov all snabbt fä lill slånd nya lagregler. Dellagäller särskilt sädan folokopiering och inspelning av TV-program som sker förundervisningsverksamhet. Dessa frågor bör därför tas upp särskilt och behandlasi annan ordning än den allmänna översynen av upphovsrältslagstiftningen. Deriktlinjer som fömt angivits bör emellertid gälla också denna del av arbetet. Nordiska ministerrådels har lagl framell belänkande (NU 19/ 74) "TV över gränserna". I beiänkandei berörsbl. a. frågan om förbällrade möjligheter att motta utsändningar från andranordiska länder. För all pröva bl. a. dessa frågor har ministerrädei tillsatten särskild nordisk arbetsgrupp. Om särskilda skäl lalar därför, bör de frågorsom nu behandlas av arbetsgruppen senare kunna tas upp i samband med denallmänna revisionen av upphovsrällen. 1 direkliven för den nordiska upphovsrättskommiltén angesfiera konkreta exempel på beslämmelser i uppbovsrättslagen som kan krävaöversyn. Både när det gäller dessa frågor och andra som har aktualiserats sedandirektiven tillkom bör reformarbetet ske i enlighel med de allmänna rikllinjersom har angetts i det föregående. Särskild uppmärksamhet bör ägnas de problemav praktiskt natur som uppkom mer när elt verk har fiera upphovsmän, ensituation som blivit alllmer vanlig genom att många skyddade presialionerulförs i någon form av leam-work. Frågan om upphovsrällens övergång ianställningsförhållanden bör övervägas. De särskilda upphovsrällsliga frågorsom aklualiseras av möjligheterna all bearbela verk med hjälp av moderndatabehandlingsteknik bör också uppmärksammas. Delsamma gäller beiräffande nyaspridningsformer för radio- och TV-program, t. ex. kommunikationssatelliter ochkabel-TV. Den uppräkning av olika frågor som här har skett är inieuttömmande. Den allmänna översyn av upphovsrällen som skall ske börinnefalla en syslemaiisk genomgång av lagstiftningen på området. Oavsell allelt huvudsyfle med den allmänna översynen är alt underiälla tillgängen lillupphovsrättsligt skyddade verk, bör det vara möjligt under utredningsarbetetatt på sådana områden, där särskilda behov föreligger, föreslä förbättringar avupphovsmännens rättigheter. Utredningsarbelel bör inte vara strikt begränsat till vadsom ligger inom ramen för den nuvarande upphovsrällsliga lagstiftningen. Delbör vara möjligt all la upp och föra fram förslag även lill ålgärder av annanlyp som är ägnade alt lillgodose de reformönskemål som har berörts i detföregående. Minislerrådel uttalade vidare i silt beslut bl.a. altarbelet på en allmän översyn av upphovsrätten i fortsättningen Ixjrde bedrivasi form av nationella kommilléer. Del framhölls också all kommittéerna bordesiräva efier lösningar som är likartade i sak och efler all uppnå enighel itolkningen av gällande konventioner på området. Efler all ha återgivit de här ovan redovisade riktlinjernauttalade dåvarande slalsrådel i anförande lill statsrådsprotokollet den4 bl. a. följande. Som framgår av vad som förut har anförts har ministerrådetfunnit att vissa av de frägor som berörs i den nordiska upphovsräitskommillénsbelänkande, nämligen frågorna om fotokopiering och inspelning av TV-program somsker för undervisningsverksamhet, bör las upp särskilt och behandlas i annanordning än den allmänna översynen av upphovsrätlslagsliftningen. Även dessafrågor bör las upp av de svenska sakkunniga. I denna del bör utredningsarbetetbedrivas skyndsamt och de sakkunniga bör redovisa sina förslag i dessa frågor idelbetänkande. De sakkunniga bör tills vidare inte ta upp de frågor somnu behandlas av nordiska ministerrådets arbetsgrupp för nordiskt TV-samarbeie. Vid de konlakler som har lagits med organisalionerna pådel upphovsrällsliga området efter minislerrådets beslul har - förulomsynpunkier på de anlagna riktlinjerna för reformarbetet - framkommit en delönskemål om älgärder som enligt organisalionerna bör uppmärksammas under detkommande ulredningsarbelet Andra önskemål och synpunkter förelåg redantidigare. Jag ser inte någon anledning au ta upp och kommentera dessa . Jagvill erinra om atl de av ministerrådet anlagna riktlinjerna inte innebär någrabegränsningar såvitt avser de frågor som kan tas upp under utredningsarbetet.Vidare är riktlinjerna öppna och innebär inte att några vägar avvisas för attnå de syften som anges. Bonseit från de frågor som, i enlighel med vad jagharangen lidigare, skall behandlas med förtur bör ulredningsarbelet inleda.smed en närmare kartläggning av de problem och frågeställningar som översiktligtharangetts i riktlinjerna. Denna kartläggning bör naturiiglvis ske i närakonlakl med berörda organisaiioner på upphovsrällens område liksom med dem somi slörre omfattning ulnylijar upphovsrättsligt skyddade verk och prestationer. I de särskilda direkliven för utredningen underströksvidare vikten av alt ulredningsarbelet bedrivs i nära samverkan med de övriganordiska utredningarna i syfte att,så långt det är möjligt, vidmakthålla denenhetlighel i den nordiska lagstiftningen som finns på upphovsrättens omräde. Med stöd av regeringsbemyndigande tillkalladesupphovsrätlsutredningen .' Enligt prolokoll vid regeringssammanlräde den 24 februari1977 beslöls lilläggsdirekliv för utredningen. Chefen förjustitiedepartementet, statsrådet , uttalade i protokollet bl. Efter det all ulredningen tillsatts har frågan omulformningen av den upphovsrättsliga lagstiftningen diskuterats i isamband med behandlingen av propositionen om den slalliga kullurpoliliken(prop. 1975/76:135). Med anledning av vissa uttalanden i direktiven förkommillén hemsiälldes i olika moiioner att bl. a. mätte uttala atlden kommande översynen av upphovsrätten inte fick leda till att denna urholkas,1. ex. genom förslag om s. k. kulturell allemansrätt. Kulturulskollet diskulerar i sitlbetänkande(KrU1975/76:35)ingående innebörden i delta uttryck och konslalerar au del kan gesolika tolkningar. Menar man med kulturell allemansrätt endasl att man vill ökaden enskildes lillgång lill kuliur, ger den ' Molsvarande utredningar tillsattes i den 4 maj1976 (ordf professor, dr. jur. Mogens Koktvedgaard), i 1976 (ordfregeringsrådet ) och 1977 (ordfhoyesteretls- dommer ). Dessa utredningars di rekliv anknyler i likhei med de svenska kom- mitiédirekiiven lill de av ministerrådet anlagna rikt linjerna. Samarbele mel lan de nordiska kommit- léerna sker genom ord- förandemöten. dellar i dessa möten genom observatör (pro fessor, dr. jur. Gaukur Jörundsson). 1979/80:132 48 nuvarande lagen alla principiella möjligheter lill detta.Alt man i vissa hänseenden genom lagändring bör kunna praktiskt underiälla bådeför upphovsmännen och för avnämarna alt öka ulnyitjandemöjligheten är enligtutskottet en helt annan fräga. Här lorde närmasl sysiemel med s. k.avialslicens vara del med vår samhällssiruklur mesl överensstämmande. ULskoUetkonstaierar vidare bl. a. all upphovsmännen i några fall redan harsökt att underiättaför motparterna atl tillförsäkra sig rälien att fä tillgäng till önskatmaterial genom att sluta kollektiva avtal, varigenom motparten fält en generelllillgång lill malerialel. Som exempel nämns skolkopieringsavialel och avialelmed Handelsflottans välfardsråd. Dessa överenskommelser bygger päkonventionernas individualrätl men beaktar del förhållandet auupphovsmännen mycket tidigt - redan är 1923 - har accepterat kolleklivalösningar, varigenom individernas rätt tillvaratas av deras organisaiioner,som avnämare genom ett enda avtal med en organisalion fär tillgänglill medlemmarnas hela repertoar. Mol bakgrunden av vad som har sagts fann ulskottet detfulll möjligt att göra en teknisk översyn av upphovsrätlslagsliftningen ulanall träda principerna i den nuvarande upphovsrältslagstiftningen eller deinternationella upphovsrättsliga konventioner av vilka de nordiska länderna ärbundna för när. En sädan översyn fär enligt utskotlel inte leda till avslegfrån gmndlinjerna i den gällande lagstiftningen eller medföra en urholkning avden enskildes principiella upphovsrätt till silt verk. I skrivelse 1975/76:355 anmäldes att hadebifallit vad utskottet hemställt. Mot bakgrund härav harjag funnil anledning alt göra någraförtydligande ullalanden till ledning för del fortsaua utredningsarbetet. 1fråga om behovet av en översyn av den nuvarande upphovsrällsliga lagstiftningenför alt bäitre anpassa den lill den lekniska och samhälleliga utvecklingenansluter jag mig hell lill vad som uiialais i rikllinjema. Jag delar ocksäuppfatlningen au den upphovsrällsliga lagslifiningen bör utformas så au den iden prakliska lillämpningen kan fungera på ell ändamålsenligl sätt. Jag ärdäremoi inle beredd all till alla delar ansluta mig till de uttalanden som görsom vilka lösningar som bör sökas för atl komma lillräila med de svårigheler ochnackdelar som nuvarande regler skapar. Den upphovsrällsliga lagsiiftningen i de nordiska ländernabygger på huvudprincipen all den som skapal elt litterärt eller konslnäriigtverk i princip har ensamrätt att beslämma över uinylljandei av deila. Denna räuomfattar såväl olika former för ekonomiskt ulnylljande som vissa ideelltbetonade rättigheter, t. ex. räu att bli namngiven som upphovsman dä verkelulnylljas och räll all motsätta sig all verkel används på säu som kan verkakränkande för upphovsmannen. Upphovsrätten skyddar dessa rättigheter genom ettprivaträllsligt regelsystem. Upphovsrätten har sedan gammalt en slarkinternationell prägel och de principer som den nordiska lagstiftningen vilar päutgör grundvalen för den upphovsrällsliga lagstiftningen i större delen avväriden. En lagsliftning som i princip bygger pä ensamrätt förupphovsmannen uppfyller enligt min mening bäitre än någol annal syslem dendubbla målsättningen all tillförsäkra kulturarbetarna skälig ersäitning försilt arbete och all säkerslälla ell mångsidigt, fritt och obundet kullurutbud.En upphovsrättslig lagstiftning som bygger på ensamrätt kan väl förenas medolika insalser från del allmännas sida föran stödja icke etablerade konstnärereller för all i övrigl främja eu större och mera rikhalligi kuliurulbud. Enligtmin mening fär det därför inie råda någon ivekan om alt utredningen i sittarbeie bör utgå frän att det nuvarande systemet med individuella rällighelerskall behållas i den ulslräckning som delta är möjligt. Vad jag nu har sagtulesluler givelvis inle au lösningar som innebär avsteg från denna princip kanbehöva tillgripas inom särskilda områden för au anpassa lagsiiftningen till dekrav som den lekniska och samhälleliga ulvecklingen ställer. Sådana avslegböremellertid komma i fråga efter en noggrann avvägning mellan å ena sidanupphovsmännens berälligade 1979/80:132 49 intresse av alt fä beslämma över sina verk och å andrasidan vissa allmänna och enskilda behov av all frill kunna ulnyllja skyddadeverk. Vid denna avvägning bör man, framför allt på de nya områden där manönskar skapa speciella regler för användningen av skyddade verk ochpresialioner, enligi min mening särskilt beakla de möjligheier som finns lilllösningar genom avtal och s. k, avlalslicensbeslämmelser. Försi i den mån dessamöjligheter inte kan anses ge etl lillfredsställande resultat bör andralösningar övervägas. IDel är givelvis i della sammanhang av slörsia vikl allbl. a. lillse all tänkbara ersallningssyslem inie blir så belungande frånadminislraiiv synpunkt att en orimlig andel av det ekonomiska utrymmet förersäitning lill upphovsmännen tas i anspråk för all läcka de administrationskostnadersom ersäliningssyslemen ger upphov lill. Skolornas kopieringsavtal är ellexempel som visar hur denna fråga kan lösas på elt tillfredsställande sätt. Slutligen vill jag ytteriigare understryka en annansynpunkt i anslutning till vad som sägs i riktlinjerna. Den upphovsrättsligalagstiftningen i de nordiska länderna är i allt väsenlligl likalydande. Enfortsalt nordisk rällslikhel är av slörsia vikl för alt man skallkunna främja och utveckla informations- och kulturutbytet mellan de nordiskaländerna. Jag länker i del sammanhanget särskilt på de möjligheter som dentekniska ulvecklingen på kommunikationsteknikens omräde kan vänlas föra medsig, t. ex. i form av och ulbyggda nordiskadaiakommunikaiionsnäi. Elt effeklivl utnyttjande av dessa nya möjligheter lordeförulsälla en enheilig nordisk upphovsräiislagsliftning. Del är därför avslörsia vikt atl man i det fortsatla arbetet vinnlägger sig om att försökabibehålla en enhetlig nordisk lagstiftning på delta område. Som påpekades redani regeringsbeslutet är de av nordiska ministerrådet antagnariktlinjerna öppna och innebär inte all man har avvisat några vägar för atl nåde syflen som anges. De uttalanden som jag har gjort i det föregående kandärför enligt min mening inle anses oförenliga med huvuddragen i dessariktlinjer. Vad jag har anfört bör snarasl vara ägnat all underiätta nordiskenighel om principerna för det fortsalla ulredningsarbelet. De är 1960 tillkomna lagarna om upphovsrätt till litteräraoch konstnäriiga verk och om rält till fotografisk bild byggde på långvarigaförarbeten och uigjorde en med hänsyn till dåvarande samhälleliga och tekniskaförhållanden god lagstiftningsprodukt. Genom lagstiftningen utbyggdes derättigheter som upphovsmän av olika kategorier (inbegripet fotografer)åtnjuter till sina verk. överarbetades och differentierades delsystem av särskilda undantagsregler som tillgodoser behovel av att utanupphovsmannens samtycke få använda upphovsrällsliga produkler för olikareligiösa, kullurella och samhälleliga ändamål. För vissa fall infördes härvidräll för upphovsmannen att erhålla ersättning för utnyttjandet. En väsenllignyhet i lagstiftningen var atl del infördes skydd för vissa upphovsmännennärstående grupper, nämligen utövande konstnärer, fonogramframslällare samlTV- och radioföretag. Av skäl som närmare anges i direkliven är 1960 årslagsliflning nu i behov av en allmän översyn. Som grund för en sädan översynfordras all utredningen, inom den ram som angivits i direkliven, tar ställningtill vissa gmndläggande spörsmål som berör upphovsrättens funktion i dagenssamhälle och upphovsrättens förhållande till kulturpolitiken i stort. Vidarefordras atl ulredningen kommer fram till en enheilig syn på en läng rad 4 1979/80. 1979/80:132 50 principiella frågor som möter inom olika delar av detupphovsrällsliga regelsystemet. En samlad lösning kan inle framläggas förränhela fältei genomarbetats och ulredningen blivil i lillfälle au sammanfoga deolika delarna till ell hell. Uppgiften är svår och tidskrävande med hänsyn lillupphovsrättens komplexa karaktär. Utredningen har emellerlid enligt direkliven au lillsärskild behandling ta upp etl par delfrågor som bedömis vara så angelägna attdelbelänkande om dessa bör avges, nämligen sådan folokopiering och inspelningav TV-program som sker för undervisningsverksamhet. I princip skulle en behandlingav dessa delfrågor, liksom av delfrågor av annat slag, fordra atl ulredningenlagil ståndpunkt till de övergripande spörsmål som berörls. Innan så skellmöter det vissa vanskligheter atl lägga fram förslag även i lämligen begränsadeavsnill, Ulredningen har del oaklal ansett sig kunna, i enlighelmed direkliven, nu lägga fram förslag beiräffande den ena av de i direktivensärskilt angivna frågorna, nämligenfotokopiering i undervisningsverksamhet.Frågan lämpar sig väl för särskild behandling. Området är tämligen välavgränsat. Statistik och annan utredning om förhållandena inom områdel harfunnils lillgänglig. På området finns redan ell avialssyslem, som ulredningenanser fungera väl och pä vilkel ulredningen kunnal bygga. I enlighel härmed lägger ulredningen i detla delbetänkandefram förslag till ändringar i den upphovsrällsliga lagstiftningen som avser attreglera fotokopieringen inom undervisningsverksamhet. I anslutning härtillföreslås en ny lag om medling i vissa upphovsrältstvister, som anvisar etlförfarande för det fall atl sådana avtal om fotokopiering som förutsätts i delav ulredningen föreslagna regelsystemet ej skulle komma lill stånd. Arbetet på delbeiänkandel har i slutskedet sketl i visstsamråd med de övriga nordiska upphovsrätlskommitléerna.' ' för publiceringen av della betänkande varutredningsläget i grannländerna följande. Enligt de ursprungliga direktiven för den danska kommitténskulle översynen av den upphovsrällsliga lagsiiftningen inte omfatta frågorrörande fotokopiering. Genom lilläggsdirekliv utvidgadesemellertid kommitténs lagstiftningsuppdrag till alt avse bl. a. även sådanafrågor. Kommittén har beslulat alt såvitt möjligt ta upp frågorna skyndsami.Det kan lilläggas att träffades elt generelll avtal omfolokopiering inom del allmänna skolväsendel mellan del danskaundervis-ningsminisieriei m. fi. pä den ena sidan och den upphovsrällsligasamorganisalionen COPY~DAN pä den andra sidan. Avtalet har emellenid ännu ejträtt i kraft, enär parterna skiljedomsvis söker nä enighel om den ersättningsom bör utgå i anledning av kopieringsverksamhelen. Den finländska kommittén avser att i börian av är 1979lägga fram eu belänkande med förslag till reglering av folokopiering inomundervisningsverksamhet. Betänkandet kommer härulöver att bl. a. innehållaförslag till ändringar i 11 § URL (enskill bruk) och 17 § URL (inspelning avradio- och TV-program för undervisningsändamål). Den norska kommillén skall enligt sina direkliv t. v. inlebehandla frågor rörande folokopiering. Under höslen 1978 har inom Juslis- ogpolilidepartemenlel utarbetats elt förslag lill en provisorisk lagstiftning(midlertidig lov) om fotokopiering inom undervisningsverksamhet. Förslagel, somännu ej offentliggjorts, avses all föreläggas under innevarande session.Frågan om en permaneni lagstiftning på området lorde härefter komma allhänskjutas till kommillén. 1979/80:132 51 Enligtdirekliven bör ulredningen, såsom fömt nämnls, även särskilt behandlainspelning av TV-program i undervisningsverksamhet. I denna fråga haremellertid AUU-sakkunniga (U 1968:49) enligt regeringsbeslut den 20 april 1978fält i uppdrag atl förhandla om en avlalsreglering med berörda parter.Utredningen har inte ansett sig böra ta upp denna fråga innan resultat av dessaförhandlingar föreligger. 1979/80:132 52 2 Allmän översikt över det upphovsrättsligaregelsystemet Utredningenhar del lämpligt att i sill försia belänkande lämna en allmän översikiöver det svenska och internationella upphovsrällsliga regelsystemet. Översiktenär avsedd all utgöra bakgrund för de särskilda rättsöversikter som kommer allges för de olika delområden inom den upphovsrällsliga lagstiftningen somulredningen tar upp till behandling. För de frågor som behandlas i förevarandedelbetänkande lämnas en sådan särskild räitsöversikt i avsnill 3.1.3. 2,1 Gällande svensk rätl Bestämmelserom den räll som lillkommer författare, kompositörer och bildkonstnärer m. fl.finns - såsom förul nämnts - i lagen (1960:729) om upphovsrätt lill litteräraoch konstnäriiga verk (upphovsrällslagen, URL). Lagen har undergåu vissaändringar , 1973,1976 och 1978 (1970:488, 1973:363, 1976:192 och1978:488). Till URL ansluter sig lagen (1960:730) om rält till fotografisk bild(fotografilagen, FotoL). Ändringar i denna har genomförts är 1973 och 1978(1973:362 och 1978:489). Vissanärmare föreskrifter har meddelats i förordningen (1961:348) medtillämpningsbestämmelser lill de båda lagarna och i kungörelsen (1973:529) omlillämpning av lagarna med avseende å andra länder och områden, m. m. Lagenbygger pä gmndtanken au rättsordningen bör skydda del litterära ochkonstnäriiga skapandet i alla dess uttrycksformer. Reglerna har därförutformats så att de, sä längt det möjligt, bereder upphovsmännen enensamräu att förfoga över sina verk och dessutom etl skydd för deras ideellaoch personliga iniressen. Samlidigt har dock hänsyn tagits lill behovel av attsälla vissa gränser för upphovsrätten, i vissa fall av praktiska skäl och iandra fall för atl lillgodose kullurella och andra samhälleliga iniressen. Degrundläggande bestämmelserna om upphovsrättens föremål och innehåll ålerfinns i1 kap. Såsomföremål för upphovsrätt anges i 1 § litterärt eller konstnäriigt verk. Dennagenerella bestämning följs i lagtexten av en exemplifiering vilken upptar vissatyper av alster. Beslämmelser omupphovsrällens innehåll har upptagits i dels 2 § som ger huvudregeln omupphovsmannens ensamrätt, dels 3§ som behandlar skyddel för upphovsmannensideella och personliga intressen. Vid utformningen av 2 § har ulgångspunklenvaril atl upphovsmannen bör i princip ha räll lill ulnylljande av verkel i allade former som har eller kan länkas lå slörre ekonomisk eller eljest prakliskbelydelse.