prop · G303124 · 1979-12-31 00:00:00 — Jag avser därföralt vidta åtgärder för alt förändra styrelsens sammansättning. Utredningen om cenlral rationalisering och ADB anför atlde högsia tjänstemännen vid statskontoret av regeringen systematiskt börerbjudas möjlighet att efler förslagsvis högsl vid slalskontoret övergåtill annan verksamhel inom statsförvaltningen. Därmed kan erforderlig personellförnyelse på raflonaliseringsområdet nås. De högre och högsta tjänstemännenbör i betydande utsträckning rekryteras externt, dock i första hand från statsförvaltningen.Anlitande av högt kvalificerad personal för endasl elt visst projekt eller förviss tid bör kunna ske. Statskontoret bör enligt utredningens uppfattning äveni övrigl sträva efter att nå en balanserad rekrylering från och avgång till statsförvaltningeni fråga om tjänstemän på alla erfarenhetsnivåer. Inom ramen för en givenpersonalstyrka bör verket ha en stor andel handläggare med kvalificeradkompetens. Enligt min mening tar utredningen här upp högst väsenlligafrågor för statskontorets möjligheter att fungera på önskvärt sätt. Det är tillslor del frågor av generell arl snm inte kan lösas separat för statsknntnretsdel. På grund av den natur snm arbetet med ratinnalisering nchadministrativ utveckling har är det, snm utredningen anför, angeläget atlfortlöpande få till stånd personalmässig förnyelse genom rekrytering av nypersonal och cirkulation mellan olika befattningar och arbetsuppgifter. Det böråven finnas möjligheter all få lill stånd cirkulation mellan statskonlnret ochandra myndigheter. Del kan vidare finnas skäl att vid sidan avlinjeorganisationen inrätta etl anlal tjänster för kvaliflcerade projektledareoch uiredare. Detla bör ingå i förutsättningarna för organisationskommitténsarbete. Jag avser - som redan har framgått - att inom korl inhämtaregeringens bemyndigande all tillkalla en organisationskommitté för att lämnaförslag till ny organisation m. m. för statskontoret. Strävan bör vara alt statskontorets nya organisation kantillämpas fr. o. m. Min beräkning av behovet avanslagsmedel för nästa budgetår görs med utgångspunkt häri. Jag återkommer tilldetla i del följande. 7 Anslag till statskontoret för /81 1978/79 Utgift 50 728 784 1979/80 Anslag 55 667 0001980/81 Förslag 57 325 000 En redogörelse för statskontorets verksamhel har lämnats idet föregående (avsnitt 2.2). Med hänsyn till all de förändringar avstatskontorets verksamhet, organisation m. m. som jag anser bör genomföraskommer atl påverka verksamheten redan under budgeiårei 1980/81, ger jag i detföljande endast en kortfattad redovisning av statskontoretsanslagsframställning för detla budgetår. Statskontnrel tillämpar programbudgetering nch tilldelasanslag i programiermer. Följande programindelning gäller för statskunluret. En eknnnmisk reduvisning av slatsknntorets verksamhellämnas i tabell 3. 1979/80 Budget Förvaltning av statens data- Särskilda kostnader för infö- Bidrag från andra myndighe- ' Ersätts av programmet Anskaffning ochförvaltning av ADB-utrustning. 2 Generell statlig löneuträkningsrutin. 1979/80:124 39 Statskontorets verksamhet under program 1 och 2flnansieras från ett förslagsanslag benämnl Statskontoret. Av de avgifter sominflyter till slatens dalamaskinfond skall anslaget lillgodoföras etl beloppsom svarar mot kosinaderna för program 2. Beloppel skall redovisas somuppbördsmedel under anslaget. I sin anslagsframslällning för budgetårel förordar verkelen medelslilldelning enligt elt alternativ som innebär oförändrad realresurstilldelning jämfört med budgetårel 1979/80, bortsett från anslagsposlenSärskilda kostnader för införande av SLÖR (generell statliglöneuträkningsrutin). Som motiv för detta anför statskontoret att verket avseratl kraftigt öka sin melodförbällringsverksamhel inom främst ADB-nmrådet. Dellagörs snm direkl följd av den inrikining snm anges i prnp. 1978/79:121 umanvändningen av ADB i statsförvaltningen. Verkel har prövai möjligheterna att, i enlighet medregeringens anvisningar för myndigheternas anslagsframställningar, gennmomprioriteringar klara en sådan ambilionsnivåhöjning inom ramen för en med 2 %sänkl resurstilldelning. Sådana omprioriteringar leder emellertid till altverket får en alltför låg beredskap för nya uppdrag och insatser. Statens datamaskinfond upphör som särskildredovisningspost på slalsbudgeten vid utgången av innevarande budgetår (seäven avsnitt 6.5). Slalskontoret föreslår därför att programmet Förvaltning avstatens datamaskinfond byter namn lill Anskaffning nch förvaltning avADB-utrustning. Avgifter skall furtfarande tas ut från myndigheter ochinstitutioner som utnyttjar ADB-ulrustning som anskaffas centralt viastatskontoret. Av avgifterna skall anslaget Statskontoret liksom tidigarelillgodoföras etl belopp (uppbördsmedel) som svarar mot kostnaderna förprogrammet. Delprogrammet Ratinnaliseringsutredningar inom programmeiRationalisering har som mål att åstadkomma förbättrad organisalion och förbättradeadministrativa system och rutiner hos statsmyndigheterna. Delprogrammet omfaUarbåde tillämpningsinriktade och metodinriktade utredningar.Till-lämpningsutredningarna kan avse enskilda myndigheter eller gripa överflera myndigheters verksamhet, t. ex. ett system eller en rutin snm år gemensamför flera myndigheter. Tyngdpunkten i delprogrammet ligger kvar påtillämpningsulredningarna men nmfattningen av de metndinriktade utredningarnaökar kraftigt jämfört snm en direkl följd av ambilinnsnivåhöjningenför ADB-administrativa åtgärder i statsförvaltningen. Under /79 bedrevs 78 utredningar. Hälftenav dessa har tillkummit på uppdrag av regeringen nch kommitléer. Dessauiredningar svarade för av kosinaderna. Under budgetårel 1978/79påbörjades 29 utredningar och avslutades lika många. skatteväsendet, den allmänna försäkringen,informationssystem för de velenskapliga biblioteken (LIBRIS), arbelsförmedlingarna,en generell statlig löneuträkningsrutin (SLÖR) samt elt system förautomatiserad matrikelföring och pensionsberäkning. Kosinaderna för skilda verksamheter under delprogrammetRationaliseringsutredningar framgår av tabell 4. Projekt under delprogrammetRationaliseringsutredningar (1 OOO-tal kr.) Statskontoret beräknar /81 Skatteväsende m. m. Jord- och skogsbruk, fiske Metoder för ADB, organi- 20 500'' Preliminärtplanerade pro-n jekl samt ointecknad re- 33 415 32 332 5 118 35 778 12 170 32 670 Avgår:Projekt finansierade från andra anslag Summa projekt finansierade från anslaget Statskontoret 23 871 23 055 ' Avser verksamhet vid en minskning av de reala resursernamed . - Avser verksamhet vid oförändrade reala resurser. 3 Budgeteradverksamhet (). t Planerad verksamhel (). Projekt rörande datordriften för den allmännaförsäkringen, arbetsförmedlingarna och personaladministrativa ADB-system (SLÖRm, fl.) beräknas kräva en stor andel av resurserna för programmetRatinnalisering även under budgetårel 1980/81. Vidare bör nämnas projektavseende metudutveckling innm områdena ADB, organisatiun nchknnlnrsrationalisering. Dessutom förutses elt antal nya utredningar på uppdragav regeringen, kommitléer och myndigheter. 1979/80:124 41 Förslaget under delprogrammet Rationaliseringsutredningarinnefattar preliminärt planerade projekt saml en ointecknad reserv påsammanlagt 12.2 milj. kr. Många projektförslag är så långt framskridna atl de ioch för sig mycket väl skulle kunna budgeteras. Statskontoret försökeremellerlid i del längsla behålla så slor handlingsfrihel som möjligi ochföredrar därför atl beleckna prioriterade projektförslag som anspråk snarare änsom bestämda budgeterade projekl. Verksamhelen budgeteras först när regeringensdirektiv eller formell hemställan från myndighel föreligger eller beslut fattaspå annal säll. Den oinlecknade reserven skall också till en del utgöra reservför oförutsedda arbetsuppgifter. Statskontorets förslag till verksamhel för budgetårel1980/81 innebär inte någon förändring i antalet anställda uUryckt ihelårsarbetskrafler. (Omräknat ihelårsarbetskrafter.)' 1980/81 Beräknar ' Tabell 5 avser budgeterade årsarbetskrafter. 1 tabell 2(avsnitt 2.2) anges det faktiskt uppnådda antalet årsarbetskrafter. Enligt de anvisningar som regeringen har utfärdai förmyndighelernas anslagsframställningar avseende /81 skallbeträffande myndighetsanslag och motsvarande anslag huvudförslagel ulgå frånett pris- nch löneomräknat anslag minskat . Det skulle för statskontoretsdel innebära en medelstilldelning av . Verkel förordar emellertiden medelstilldelning av , vilket skulle innebära alt en pris- ochlöneomräkning av anslaget för budgeiårei 1979/80 ulan minskning med 27c. De riktlinjer för statskontorets verksamhet, som jag anserbör gälla och som jag redogjort för i det föregående, innebär atl stora kravställs på statskontoret. Jag anser trots detta inte alt statskontoret bör görasstörre än det f. n. är. Jag förordar att verket ges resurser för nästa budgetårmed den minskning som normalt har tillämpats i årets budgelförslag vidberäkningen av myndigheternas anslag för nästa budgelår. Vidare bör hänsyn tastill alt statskontorels uppgifter beträffande blanketter för sjukledighet m.m.för statsanställda förs över till slatens personalpensions- 1979/80:124 42 verk fr. o. m. /81. Del innebär att statskontoret för /81 bör tilldelas eu anslag som uppgårtill . Med hänvisning lill vad jag nu anförl hemställer jag altregeringen föreslår att 1. godkänna deriktlinjer för statskontorels verksamhet som jag har förordat, 2. godkännahuvuddragen av den omorganisation av slalskontoret som jag har förordat, 3. bemyndigaregeringen alt vidta de övergångsåtgärder och åtgärder i övrigt som behövs föratt en omorganisation skall kunna genomföras, 4. tillStatskontoret för /81 under åtlonde huvudtiteln anvisa etlförslagsanslag av . Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom propositinn föreslå att antaga de förslag sumföredraganden har lagl fram. H < c/2 1/3 H c/3 H H C/3 4-* (U Planerings-och utbildningsavdelning (PU) \\ ra c ro C 'c J *- c a; +-< (/) *-< (fl *-l Oi Särskild utredningsgrupp (US) Utredningsavdelning 3 (U3) ro L E o i2 c/5 to - Oi -O -a c ro ro c x: Utredningsavdelning 2 (U2) 01 o CO .Q Utredningsavdelning 1 (UD T3 0) 3 CO .Q 1979/80:124 45 Ursammanfattningen till betänkandet (SOU 1979:72) Rationalisering och ADB istatsförvaltningen. 1kapitel 4 karllägger och analyserar ulredningen principiella och praktiskaavvägningsproblem och rollknnflikter snm negativt påverkar möjligheterna förstatskontoret all fullgöra sina uppgifter. Dessa frågor behandlas under sexrubriker, nämligen Initiativ, Samordning, Ratinnaliseringsutredningar,Anskaffning av datamaskiner m. m., Metndförbättring och Granskning. Detåligger statskontoret särskilt att ta initiativ lill rationaliseringsåtgärder.Statskontoret tar av formella och praktiska skäl inte initiativ till rationaliseringsåtgärdersom direkt berör någon enskild myndighel. På eget iniliativ bedriverstatskontoret melodförbättringsarbele. Verket föreslår vidare regeringen ellermyndighet att lämna uppdrag till rationaliseringsutredningar. Det sätt påvilket initiativskyldigheten förverkligas innebär, enligt utredningensbedömning, atl någon rollkonflikt eller något avvägningsproblem inle föreliggermellan denna uppgifl och annan verksamhet vid statskontoret. Medsamordning avser utredningen en självsländig aktivitet som riktar sig mntverksamhet vid andra myndigheter. Ulredningen anser alt statskontoret driversamordningen av ratinnaliseringsverksamhelen i den civila statsförvaltningenmed så låg ambilionsnivå alt awägningsproblem och rollkonflikter inte kanuppkomma i förhållande lill verkets övriga uppgifter. Samordning bör enligtutredningens mening ses som en aspekl som skall beaktas i slatsknntoretsratinnaliseringsutredningar, anskaffningen av dalamaskiner, metodförbättringnch granskning. Med detla synsätt anser utredningen alt del inte heller iframtiden bör uppkumma avvägningsprnblem eller rnllknnflikter mellansamnrdningsslrävanden och verkels övriga uppgifler. Enav slatsknntorets huvudsakliga uppgifter är att genomföra rationaliseringsutredningar. Ulredningenhar funnil atl de avvägningsproblem och rollkonflikter som föreligger mellanslalskonlorels uppgifl alt utföra rationaliseringsutredningar nch verketsövriga uppgifter inte i väsentlig mån negaiivt påverkar arbetet medratinnaliseringsutredningar. Utredningen konstaterar däremot atl den oklaradeflnition som slalskontoret ger begreppet effektivitet kan leda till skildamåltnlkningar Detta kan ge upphnv till kunflikter innm statsknntoret och mellanslatskonioret och sakansvariga myndigheler. Statskontoretmöter en mängd avvägningsproblem i det ralionaliseringsarbete som genomförstillsammans med andra myndigheter. Dessa avvägningsproblem visar sig ha ennära anknylning lill en rollkonflikt för stals- 1979/80:124 46 kontoret,nämligen om verket skall uppträda endast som företrädare för statensrationaliseringsintresse eller om verkel i vissa projekt eller i vissasituationer kan ha en konsultliknande ställning. Ulredningenkonstaierar all det i projektarbete kan uppslå kunflikter mellan siatskuntnrelnch en sakansvarig myndighel. Detla är enligt ulredningens mening naluriigt medhänsyn till atl de båda myndigheterna harolika roller och förelräder olikainiressen. Statskontoretkan i viss mån välja form för engagemang i de olika projekten. Avvägningarnakan avse typ av arbetsinsats, resursmängd, prujekttid, antal prujekt nchuppdragsgivare. Det val som statskontoret träffar i dessa frågor är av slorbetydelse för verkets möjligheter atl leva upp till sin myndighetsroll. Utredningenanseratt ställning måste las lill frågan nm verkel uteslutande skall uppträda ien myndighetsroll eller om verket även kan fungera som konsult. Statskontoretskall samordna anskaffningen av datamaskiner inom statsförvaltningen. Förstatskontorets del är delta en förvaltningsuppgift där besluten harcentraliserats till verket. Successivikommer en alll större del av anskaffningen av ADB-utrustning att avseersättning eller utbyggnad av befintlig utrustning. Slalskontoret medverkar idessa sammanhang i regel endast i anskaffningen. Någotmindre än hälften av statskontorets ralionaliseringsprojekl innebär alt ADB irelativt stur nmfatlning används som metnd för att åstadknmma avseddrationalisering. Anspråk på ADB-kapacitel ställs när de så småningomgennmförs. Sådana rationaliseringsutredningar påverkar därmed förutsättningarnaför statskontorels uppgift att anskaffa dalamaskiner. Under utredningsarbetetsgång preciseras bl. a. ADB-systemens uppgifler, ambi-tinnsnivå nch funktionssätt.Förutsättningarna har en styrande effekl på anskaffningen av dalamaskiner. Ställningstagandenunder uiredningsskedet kan därför på etl avgörande sätt påverka valel avmaskinutrustning. Detta kan innebära låsningar sum i upphandlingsansvarigastycke leder till nnödigt kostsam anskaffning av datamaskiner. Enligtulredningens mening föreligger därmed en rollkonflikt mellan statskontoretsrationaliseringsutredande uppgift och uppgiften atl anskaffa datamaskiner.Sistnämnd uppgifl påverkas negativt. bör lösas med beaklande avde delvis nya förutsäUningar som de ålgärder medför som redovisas iproposilionen om användning av ADB i statsförvaltningen. Statskontorethar även till uppgift atl samordna utnyttjandet av datamaskiner i statsförvaltningen.Syftet är atl nå ell så högl och jämnt kapacitetsutnyttjande som möjligt.Enligt ulredningens mening kan en rollkonflikt föreligga även mellanstatskontorets rationaliseringsutredande uppgift och uppgiften att samordnautnyttjandet av statens datamaskiner. Statskontoretbedriver viss metodförbättring. Utveckling av nya metoder förekummer knappastvid statsknntoret. Verksamhelen beslår i stället av vidareutveckling ochanpassning av metoder som har utvecklats på annat håll. De resultat som uppnåsi rationaliseringsarbeiel och i upphandlingen av datamaskiner beror i viss månpå de meloder som används. 1979/80:124 47 Ulredningenanser att det inte råder någon principiell rollkonflikt mellan metodförbättringoch löpande rationaliseringsarbete. Förhållandet är snarare det motsatta.Däremot kan del föreligga avvägningsproblem. Både i planeringsskedel och igenomförandeskedei måste ställning las till hur slor del av de samladeresurserna som skall satsas på metodarbele med vidare syfte än att resultatenskall användas i ett bestämt projekt. Efterfrågestyrningen av metodförbättringsom inte sker i direkt anslutning lill tillämpningsprojekten behöverförbättras. Vidare behöver formerna för den budget-och resursmässiga styrningenav planering och genomförande av metodarbele förbällras. Slatskonioretgranskar åriigen etl stort antal utredningar och rationaliseringsförslag förvilka andra är ansvariga. Förslagen överiämnas lill verkel för yttrande frånregeringen, kommittéer och myndigheler. Statskontoretkan ha medverkat på ett eller annat sätt vid utformningen av del förslag somremitteras. 1 så fall uppkommer enligt utredningens mening en rollkonflikteller närmare bestämt en jävssituation för verket och dess tjänstemän. En annanrollkonflikt kan föreligga mellan granskningsuppgifter som utförs vid olikatillfällen. Kommittéer eller myndigheter kan på uppdrag av regeringen eller påeget iniliativ inhämta statskontorets synpunkter innan ett förslag överiämnastill regeringen, Samma förslag kan senare av regeringen remitteras tillstatskontoret för yttrande, Ulredningen beaktar hur olika uppgifier och rollerför statskontoret påverkar de institutionella jävsproblemen. 1kapitel 5 diskuterar utredningen om det kan flnnas skäl au ändra statskontoretsuppgifter och roll som en följd av de förändringar som hargenomförts på arbetsrättens område. Utredningengår igenom hur bl, a. medbestämmandelagen (MBL) och medbestämmandeavtalet fördet statliga arbeistagarnmrådet (MBA-S) kan påverka förulsältningarna förralionaliseringsverksamheten i statsförvaltningen. Ulredningen diskuterarnärmare hur olika faser i en ratinnaliseringsprocess påverkas av reglerna iMBL nch MBA-S. De faser som beskrivs är direkliv, projektplan, arbetsformer,konsultmedverkan, olika etapper i en ulredning, krav på ytterligare alternativoch genomförande. 1stor utsträckning saknas bearbetade erfarenheler av de effekter som ändringarnapå arbetsrättens nmråde har medfört. Det råder och knmmer ännu atl rådaosäkerhel vid många myndigheter om den fortfarande nya situatiunen. En mängdregler gäller numera för ratinnaliseringsverksamhelen. Oklarhet kan ocksågälla om vilka regler snm faktiskt skall till-lämpas i del enskilda fallel.Riktlinjerna är formulerade på etl sätt som ger betydande utrymme för tolkning,t. ex. av vilka typer av undersökningar som kräver en mer strikt tillämpning avreglerna. En arbetsgivare kan finna del svårt atl samiidigi tillgodose bådeformkraven och kraven på enkelhet och snabbhei. Riskför skadestånd föreligger om en arbetsgivarrepresentant förbiser någon av demånga regler snm kan gälla. En arbetsgivare kan vidare fällas 1979/80:124 48 iarbeisdnmsiolen för att ha begått formella fel. Risken att utsättas för dessaformer av obehag kan medverka till all även sakligt moliverade initiativ tillförändringar och beslul inie så gärna tas. Omenighet i en ralionaliseringsfråga inte kan nås Inkall så kan frågan lyftastill central förhandling. Anlalet centrala förhandlingar är duck ytterstbegränsat, antyder alt uppgörelser träffas på Inkal nivå. En sirävansynes finnas att undvika cenirala förhandlingar. Om uppgörelse skall kunnairäffas Inkall, måste någnn part göra eftergifter. Av enkäler som arbetstagarorganisationernahar gjort bland de lokala föreningarna, framgår atl flertalet anseratt MBL harförbättrat möjligheterna alt påverka arbetsgivarens beslut. Detförhållandel att arbetsgivaren slutligt bestämmer utgör inte grund alt hävdaatl förulsällningarna för rationaliseringar är oförändrade. Syftet medarbelsrältsreformen är att stärka de anställdas möjligheter lill medbeslämmande.Av de nämnda enkäterna framgår au arbetstagarparien i flertalet förhandlingaranser sig nå tillfredsställande resullal. Påden statliga myndighetssidan finns inte någon uttalad och spridd arbelsgivarpolicyuiöver vad som framgår av MBA-S och statens arbetsgivarverks anvisningarhärtill. De nya förhållandena innebär att ett lidigare partssamarbeie harutvecklats mot klara parisförhållanden. Den personal som förutsätts företrädaarbetsgi'arsidan kan delvis känna sig främmande inför denna roll. Behovel av enarbelsgivarpolicy är stort. En markering bör också göras av vilken personal vidmyndigheterna som skall anses förelräda arbelsgivaren. Om arbetsgivarrollenskall kunna ulövas med full kraft, t. ex. på raiionaliseringsområdei, kan dennapersonal behöva stöd. Det lorde vara ett allmänt inlresse au denna roll kanfullgöras. Samiidigi är del av stor betydelse för den enskilde tjänstemannenssociala arbelsmiljö. Arbelsrältsreformeninverkar på flera säll på statsknntnrets verksamhel. De utredningar sombeslutas innm andra myndigheter nch som bedrivs under medverkan avslatskonlorel kan påverkas. Dessutom kan del utredningsarbete påverkas sombedrivs på uppdrag från regeringen, offentlig utredning eller molsvarande. Ulredningenkonstaterar att del ännu är svårt att göra säkra uttalanden om slatskonlorelsmöjligheter atl verka under de nya förutsättningar som arbelsrältsreformenmedför. Ulredningens sammanfattande bedömning är emellerlid följande. Anspråken från myndigheterna på medverkan frånstatskontoret blir knappast större som en följd av arbetsrättsreformen. Statskonlnrets möjligheter att kunna lillhandagåmyndigheter med råd avseende medbestämmandereglerna och avtal påraiionaliseringsområdei är begränsade. Möjligheterna atl verka inom myndigheterna kan inågra fall begränsas av Inkala knilekiivavtal så att statsknntnret inte ansersig böra medverka i uiredningar vid myndighet. 1 andra fall kanförulsältningarna påverkas mera måttligt men likväl försvåra för siatskuntnrelall leva upp lill sin myndighetsrnll. Kalenderiiden för ratinnaliseringsutredningar kanknmma att öka men 1979/80:124 49 dellabehöver inle innebära en ökning av de lotala resurserna för rationaliseringsutredningaroch genomförande av ratinnaliseringsåigärder. DFörutsättningarna för slalsknntnrel alt verka på uppdrag från regeringen nchknmmittéer är i huvudsak uförändrade. DStalskonturet bör ha beredskap atl lillhandagå arbetsgivarverket med denexperlis på ratinnaliseringsområdet snm arbetsgivarverket kan ha behnv av iförhandlingsverksamheten. Förändringarnapå arbetsrättens område påverkar således statskontorets uppgifier och roll. Ikapitel 6 återger utredningen de uttalanden i proposilionen om användning avADB i statsförvaltningen och beslut i anledning härav som kanbedömas mer pålagligl knmma all påverka innehållet i och förutsättningarna förde cenirala rationaliseringsorganens framtida arbete vad gäller ADB. Dessasammanfattas på följande sätl av utredningen. granskningsfunktinn för ADB-investeringar införs. Det innebär atl större ochvikligare ADB-investeringar skall granskas vid två ä tre lillfällen införregeringens och beslut i ärendel. Densamnrdnade anskaffningen av datamaskiner skall även i fortsättningen vara enuppgifl för centralt ratinnaliseringsnrgan. Detla skall nckså kunna ge råd ochannan vägledning nm användning av smådatorer nch andra hjälpmedel. Utvecklingav enskilda ADB-sysiem bör inte föriäggas till centralt rationaliseringsorgan,särskilt inte när det är frågan om att utveckla slora ADB-system. Sådana organeller tjänstemän från sådana organ kan dock på olika sätt medverka i storautvecklingsprojekt. 1 fråga om mindre system bedöms det varafördelaktigt att låta myndigheterna anlita konsulter m. m. Centralaraiionaliseringsorgan skall också kunna lämna råd till myndigheler om nästan färdigaADB-system och program som kan köpas. Ceniralarationaliseringsorgan skall initiera, samordna och sprida informalion ominsalser på metodområdet. De bör vidare delia i arbelet på me-todområdei sombedrivs av ADB-områdels intresseorganisationer och på apdra häll utanförstatsförvaltningen.