prop · G30340 · 1979-12-31 00:00:00 — omfastighetstaxering, m. m. Regeringenföreslär att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås nya regler för allmän fastighetstaxering. Betydandeformella ändringar föreslås, främst för att anpassa regelsystemet till den nyaregeringsformens krav. De materiella reglerna har däremot i sina huvuddragsamma innehåll som vid allmänna fastighetstaxering. Degmndläggande reglerna om allmän fastighetstaxering samlas i en nyfastighetstaxeringslag. Dessa regler avses bli kompletterade genom särskildaverkställighetsföreskrifter och anvisningar som skall utfärdas av regeringeneller . Beträffandeindelningen av byggnader och mark föreslås några nyheter. Sä skall t. ex.byggnader, som används pä sådant sätt att skattefrihet generellt ansesmotiverad, utgöra en särskild byggnadstyp, kallad specialbyggnad. Beträffandemark införs några nya ägoslag, nämligen exploateringsmark, täktmark ochskogsimpediment. Ifråga om skatteplikten föreslås att en huvudsaklighetsprincip införs. Det sättpå vilket byggnaden till övervägande del används skall vara avgörande för omskattefrihet skall medges. Kravet på att en byggnad skall ha viss ägare för attkunna bli skattefri begränsas i förhållande till gällande rätt. Utvidgningarföreslås i fräga om skattefriheten. Sä skall t.ex. vissa jordbruk som utnyttjasinom vårdområdet och skolväsendet undantas från skatteplikt liksom bl. a.byggnader som används för busstrafik. Inskränkning i nuvarande skattefrihetföreslås för bostadsbyggnader och för hotell-, restaurang- och administrationsbyggnadersom hör till kommunikationsanläggning. Dentidpunkt, vars prisnivå skall bestämma värdena vid fastighetstaxeringen, skallvara andra året före taxeringsåret, vilket motsvarar vad som i praktiken gälldevid allmänna fastighetstaxering. Dennuvarande delvärderedovisningen ändras på några punkter. 1 1979/80. 1979/80:40 2 denavärde av övrig mark, värde av särskilda tillgångar samt övervärde föreslåsutgä. Byggnadeller byggnader inom samma tomt vilkas taxeringsvärde understiger 10 000 kr.skall inte åsättas något värde. Vidvärderingen av skogsmark och växande skog skall endast en metod tillämpas, dens. k. förenklade metoden. Ifråga om värderingen av vattenfallsfastigheter föresläs en avkastningsmetod.Vid nuvarande värdering används i huvudsak en produktionskosl-nadsmetod.Värderingen av kraftstationer och regleringsanläggningar samordnas. Förslagetinnefattar även viktigare organisations- och förfaranderegler. 1 detförstnämnda avseendet kan nämnas införande av nya bestämmelser för indelning ifastighetstaxeringsdistrikt. Taxeringsdistrikt skall delas in efterfastighetskategori på sådant sätt att lokal kännedom finns i fastighetstaxeringsnämnden.1 fråga om organisationen i övrigt anpassas denna sä långt möjligt till deregler som gäller för den nya taxeringsorganisationen i första instans (den s.k. RS-reformen). Vissa förändringar sker också i fråga om förberedelsearbetetför den allmänna fastighetstaxeringen. a. skall allmänhetens medverkanunder detta arbete Uksom under taxeringen utökas. Detta sker genom att antaletförtroendevalda ledamöter i nämnderna ökar från 3-6 till S-8. Dessa ledamöterliksom suppleanter för dem skall ingå i de arbetsgmpper, som underförberedelsearbetet bl. a. skall utföra en provvärdering för att pröva ochutarbeta förslag till riktvärdekartor och riktvärdetabeller som medförtaxeringsvärden som svarar mot den bestämda taxeringsvärdenivån. Vidare skallförslag till riktvärdekartor m. m. hållas tillgängliga för allmänheten underviss tid året före taxeringsåret. Vissa ändringar sker i tidsplanen förförberedelsearbetet och under taxeringen i avsikt att bl. a. förbättrataxeringarna. Ipropositionen föreslås även vissa följdändringar i taxeringslagen ochkommunalskattelagen. Insamlingav uppgifter för och statlig energiplanering skall ske. Dennainsamling skall göras gemensamt med den av redan beslutade samordnadeuppgiftsinsamlingen av uppgifter allmänna fastighetstaxering och1980 års folk- och bostadsräkning. Denya reglerna skall tillämpas första gången vid allmännafastighetstaxering. 1Förslag till Fastighetstaxerings! 1 § Vid fastighetstaxering skall beslut fattas omfastighetemas skatteplikts-förhållanden och indelning i taxeringsenheter.Vidare skall beskattningsnatur och taxeringsvärde bestämmas för varjetaxeringsenhet. Taxeringsvärde skall dock inte åsättas fastighet, som enligt 3kap. skall undantas från skatteplikt. 2 § Vid fastighetstaxering skall iakttas atttaxeringarna blir överensstämmande med föreskrifterna om fastighetstaxeringsamt likformiga och rättvisa. 3 § Med taxeringsår menas i denna lag det kalenderårför vilket fastighetstaxering bestäms. 4 § Beslämmelserna i denna lag om fastighet skalltillämpas även i fråga om byggnad som är lös egendom. Till sådan byggnad skallräknas egendom, som avses i 2 kap. 2 och 3 §§ jordabalken, i den mån dentillhör byggnadens ägare. 5 § Innehavare av fastighet, som enligt 47 §kommunalskattelagen (1928:370) jämställs med ägare eller är skyldig att iägarens ställe betala skatt för garantibelopp för fastigheten, skall i dennalag anses som ägare. 6 § Fastighetstaxering skall ske på grundval avfastighets användning och beskaffenhet vid taxeringsårets ingång. 7 § Allmän fastighetstaxering skall ske vart femteår. Beslut vid allmän fastighetstaxering skall, om inte annat föranleds avföreskrifter om särskild fastighetstaxering, gälla frän ingången av dettaxeringsår då allmän fastighetstaxering sker till ingången av det taxeringsårdå allmän fastighetstaxering sker nästa gång (den löpande taxeringsperioden). Indelning av byggnader och mark 1 §Byggnader skall indelas i byggnadstyper och mark i ägoslag på sätt som anges i2-4 §§. Indelning flr inte ske på gmndval av tillfällig användning. 1979/80:40 4 2 § Byggnader skallindelas i de byggnadstyper som anges i det följande. Byggnad som är inrättadtill bostad åt en eller två familjer. Till sådan byggnad skall höra komplementhussåsom garage, förråd och annan mindre byggnad. Byggnadsom är inrättad till bostad åt minst tre familjer eller till kontor, butik,hotell, restaurang och liknande. Byggnad med förrådsutrymme, som ligger ianslutning till hyreshus och som behövs för verksamheten, skall utgörahyreshus. Byggnadsom är inrättad för jordbmk eller skogsbmk och som inte är inrättad förbostadsändamål, säsom djurstall, loge, lada, maskinhall, lagerhus, magasin ochväxthus. Industribyggnad Byggnadsom är inrättad för industriell verksam- För- Byggnadsom används för försvarsända- svars- mål eller ekonomisk försvarsberedskap, bygg- om byggnaden inte är en fristående indu nad striell anläggning. Även mässbyggnad skall utgöra försvarsbyggnad. Kommu-Garage, hangar, lokstall, terminal, sta- nika- tionsbyggnad, expeditionsbyggnad, vänt- tions- hall, godsmagasin, reparationsverkstad byggnad och liknande, om byggnadenanvänds för allmänna kommunikationsändamäl. Byggnadsom används i postverkets, , statens järnvägars, luftfartsverkets,och dess dotterbolags verksamhet. Distri-Byggnad som ingår i överförings- eller dis-butions- tributionsnätet för gas,värme eller elekbyggnad tricitet. , avloppsreningsverk, sopsta- anlägg- tion och liknande samt pumpstaiion som ning hör till sådan anläggriirig. Bad-,sport-och idrottsanläggning Byggnad som används försjukvård, nykterhetsvård, narkomanvård, barnavård, kriminalvård, arbetsvärd,åldringsvård eller omsorg om psykiskt utvecklingsstörda. Annan byggnad än somnu har nämnts skall utgöra vårdbyggnad, om den används som hem åt personer sombehöver institutionell vård eller tillsyn. Byggnadsom används för bad, sport, idrott och liknande, om allmänheten har tillträdetill anläggningen. Skol- Byggnadsom används för undervisning byggnad eller forskning vid skolasom anordnas av staten skola som anordnas med statsbidrag och skolavars undervisning står under statlig tillsyn. Byggnadsom används som elevhem eller skolhem för elever vid sådana skolor. Kultur- Byggnad som används för kulturellt ändabyggnad mål såsom teater, biograf,museum och liknande. Ecklesia- Kyrka eller annan byggnad som används stikbygg- för religiös verksamhet. nad Prästgårdsom avses i lagen (1970:939) om förvaltningav kyrklig jord. Bårhus, krematorium och byggnad som används för skötsel avbegravningsplats. AllmänByggnad som tillhör staten, kommun byggnad eller annan menighet och som användsför allmän styrelse, förvaltning, rättsvård, ordning eller säkerhet samtfritidsgård och byggnad med likartad användning. Som allmän byggnad skall inteanses byggnad som används för statens affärsdrivande verksamhet. Byggnadsom inte skall utgöra någon av de lidigare nämnda byggnadstyperna. 3 §Byggnadstypen skall bestämmas med hänsyn till det ändamål som byggnad till övervägande del är inrättad för och det sätt som byggnad till övervägande del används på. Byggnad,som kan indelas bäde som småhus, hyreshus, industribyggnad eller övrig byggnadoch som specialbyggnad, skall indelas som specialbyggnad. Byggnad,som kan indelas både som specialbyggnad och ekonomibyggnad, skall indelas somekonomibyggnad. 4 § skallindelas i de ägoslag som anges i det följande. som är vattentäckt skall indelas endast om den är täktmark. Indelningen flr inte päverkas av förekomsten av byggnad som skall rivas (saneringsbyggnad). som upptas av småhus,hyreshus, industribyggnad, specialbyggnad eller övrig byggnad samt trädgård, parkeringsplats, upplagsplats, kommunikationsutrymme m.m., som ligger ianslutning fill, sådan byggnad. Marktill fastighet, som är bebyggd med småhus, hyreshus, industribyggnad,specialbyggnad eller övrig byggnad, skall i sin helhet utgöra tomtmark, omfastigheten ligger i ett ägoskifte och har en total areal som inte överstigertvå hektar. Detta skall dock ej gälla om fastighetens mark fill någon del skalltaxeras tillsammans med annan egendom enligt reglerna i 4 kap. Vadnu har sagts om tomtmark skall också gälla mark till obebyggd fastighet, somhar bildats för byggnadsändamål . Har fastighetenbildats längre tillbaka i tiden skall marken utgöra tomtmark endast om det äruppenbart att den får bebyggas. 1 övriga fall skall obebyggd mark anses som tomtmark endast om det finns giltigt byggnadslov enligt byggnadslagen(1947:385). Obebyggdmark som ingår i fastställd stadsplan eller byggnadsplan och som till någon delär avsedd att användas för byggnadsändamål. Detta skall inte gälla, om markenskall indelas som tomtmark eller om det äruppenbart att exploatering ej kommer att genomföras eller kommer att avsevärtfördröjas. Markför vilken gäller täkttillstånd enligt 18 § naturvärdslagen (1964:822) ellervattenlagen (1918:523). Med täkuillstånd skall jämställas pågående takt.Byggnad pä taktområde för taktens utnyttjande hindrar inte att marken indelassom täktmark. Marksom används eller lämpligen kan användas till växtodling eller bete och som ärlämplig att plöjas. Marksom används eller lämpligen kan användas till bete och som inte är lämplig attplöjas. Marksom är lämplig för virkesproduktion och som inte i väsentlig utsträckninganvänds för annat ändamål. där det bör finnas skog till skydd motsand-eller jordflykt eller mot att fjällgränsen flyttas ned. Marksom ligger helt eller i huvudsak outnyttjad skall dock inte anses somskogsmark, om den pä gmnd av särskilda förhållanden inte bör tas i anspråk förvirkesproduktion. Markskall anses lämplig för virkesproduktion, om den enligt vedertagnabedömningsgrunder kan producera i genomsnitt minst en kubikmeter virke om åretper hektar. Myr,berg, hällmark, mark med fjällskog och andra impediment i anslutning tillskogsmark. Marksom inte skall utgöra nägot av de tidigare nämnda ägoslagen. 1 § Fastighet är skattepliktig, om inte annat anges i2-4 §§. 2 § Från skatteplikt skall undantas specialbyggnad,sädan byggnad under uppförande samt tomtmark och övrig mark som hör tillbyggnaden. Från skatteplikt skall ocksä undantas markanläggning som hör tillfasfigheten. Frånskatteplikt undantas även nationalparker. 1979/80:40 8 3 §Frän skatteplikt skall undantas ekonomibyggnad, , betesmark, skogsmark, skogsimpediment och övrig mark samt markanläggning som hör till fastigheten, om denna till Övervägande del används för 1. sådanvård eller omsorgsverksamhet som bedrivs i vårdbyggnad 2. undervisningeller forskning som bedrivs vid sådan skola som nämns vid skolbyggnad. 4 §Byggnad samt tomtmark och övrig mark som hör till byggnaden samt markanläggning som hör till fastigheten skall undantas från skatteplikt om fastigheten ägs av någon av följande institutioner och om den till övervä gande del används i deras verksamhet säsom sådana 1. kyrkor, barmhärtighetsinrättningar, stiftelser ochideella föreningar som avses i 53 § 1 mom. e) kommunalskattelagen (1928:370) 2. akademier, , stiftelsen , för främjande avfarmacins utveckling m. m., sfiftelsen Sveriges sjömanshus 3. sädana sammanslutningar av studerande viduniversitet och högskolor, i vilka de studerande är skyldiga att varamedlemmar, samt samarbetsorgan för sädana sammanslutningar med ändamål attfullgöra uppgifter som ankommer på sammanslutningarna och 4. främmande makts beskickningar. Skattefrihetenskall endast avse egendom, som enligt 4 kap. 11 § skall ha beskattningsnaturenannan fastighet. 1 § Taxeringsenhet är vad som skall taxeras för sig.Fastighet skall utgöra taxeringsenhet, om inte annat föreskrivs. 2 § Har skilda delar av en fastighet olika ägareskall fastigheten uppdelas i taxeringsenheter enligt ägarförhållandena. 3 § För bildande av taxeringsenheter skallfastigheter och fastighetsdelar med samma ägare inom samma kommun föras samman.Den sammanförda egendomen skall utgöra en taxeringsenhet, om inte annat sägs i4-9 §§. 4 § Taxeringsenhet skall omfatta antingenskattepliktig eller skattefri egendom. 5 § Taxeringsenhet skall omfatta byggnadstyper ochägoslag enligt en av följande kombinationer, om inte annat sägs i andra ochtredje styckena 1. småhus och tomtmark för sådan byggnad (småhusenhet) 2. hyreshus och tomtmark för sådan byggnad (hyreshusenhet) 3. industribyggnad, övrig byggnad och tomtmark försådana byggnader. 1979/80:40 9 vattenverkpå annans grund samt i jordeboken upptaget fiskeri (industrienhet) 4. täktmark och industribyggnad på sådan mark(industrienhet) 5. exploateringsmark (exploateringsenhet) 6. specialbyggnad och tomtmark för sådan byggnad(specialenhet) 7. ekonomibyggnad, , betesmark, skogsmark ochskogsimpediment (lantbruksenhet). Småhus,hyreshus och tomtmark för sådana byggnader som ligger i anslutning till lantbmksenhetmed , betesmark och skogsmark, skall ingå ilantbruksenheten, om byggnaden eller byggnaderna behövs som bostad för ägare,arrendator eller deras arbetskraft. Saneringsbyggnadoch övrig mark kan ingå i samtliga taxeringsenheter under punktema 1-7 i förstastycket. Övrig mark skall i regel ingå i lantbruksenhet. I annat fall skallövrig mark taxeras tillsammans med den tomtmark, exploateringsmark ellertäktmark som ligger närmast. Har övrig mark stor omfattning och saknar den sambandmed annan mark, som har samma ägare, skall den dock bilda en taxeringsenhet.Taxeringsenhet, som består av endast övrig mark, betecknas industrienhet, omden ligger till övervägande del inom tätort och lantbruksenhet, om den liggertill övervägande del utanför sädan ort, 6 § 1 småhusenhet, hyreshusenhet, specialenhet ochindustrienhet skall endast ingå egendom som ligger samlad och som utgör enekonomisk enhet. 7 § Ligger exploateringsmark inom olika tätortereller planområden skall mark inom varje tätort eller planområde utgöra entaxeringsenhet. Bestårtäktmark av skilda markområden skall varje sådant omräde utgöra entaxeringsenhet. Omfattas områden av samma täktplan enligt naturvärdslagen(1964:822) skall de dock utgöra en taxeringsenhet. 8 § Taxeringsenhet skall omfatta ekonomibyggnad,, betesmark, skogsmark, skogsimpediment eller övrig mark som ingår i enbmkningsen-het. 9 § Fastighet, som tillhör staten och som förvaltasav skilda myndigheter, får uppdelas i taxeringsenheter efter de olika myndigheternasförvaltningsområden. 10 §Marksamfällighet eller anläggningssamfällighet skall utgöra en tax eringsenhet, om den förvaltas av juridisk person. Detta gäller dock inte om fastigheterna, som har del i samfälligheten, uteslutande eller så gott som uteslutande är en- eller tvåfamiljsfastigheter som avses i 24 § 2 mom. första stycket kommunalskattelagen (1928:370). Detta gäller inte heller samfällig- 1979/80:40 10 het,som avser enskild väg eller dike eller som har etl ringa ekonomiskt värde. 11§ Lantbruksenhet skall ha beskattningsnaturen jordbruksfastighet. Vidareskall småhusenhet och hyreshusenhet ha beskattningsnaturen jordbruksfastighetom följande förutsättningar är uppfyllda 1. småhusenheten eller hyreshusenheten är belägen ianslutning till lantbruksenhet med , betesmark ochskogsmark 2. småhusenheten eller hyreshusenheten ägs avarrendator till lantbmksenheten eller, om lantbruksenheten är skattefri, avägaren till densamma 3. byggnaden eller byggnaderna behövs som bostad förarrendatorn, ägaren eller deras arbetskraft. Övrigataxeringsenheter skall ha beskattningsnaturen annan fastighet. Grunderför taxeringen m. m. 1 § Taxeringsvärde skall bestämmas för varjeskattepliktig taxeringsenhet. 2 § Taxeringsvärde skall bestämmas till det beloppsom motsvarar av taxeringsenhetens marknadsvärde. 3 § Med marknadsvärdet för en taxeringsenhet avsesdet pris som den sannolikt betingar vid en försäljning på den allmännamarknaden. Vidvärderingen skall inte beaktas andra privaträttsliga förpliktelser än sädanasom gäller enligt servitut och liknande eller som enligt tomträttskontraktgäller om markens utnyttjande. Värderingenskall grundas pä de belåningsförhållanden som normalt gäller för likartadefastigheter. Omtvå eller flera fastigheter i olika kommuner skulle ha utgjort entaxeringsenhet om de hade legat i samma kommun, skall deras marknadsvärdebestämmas, som om detta hade varit förhållandet. 4 § Marknadsvärdet skall bestämmas med hänsyn tilldet genomsniuliga prislägel före taxeringsåret. 5 § Marknadsvärdet skall i första hand bestämmas medledning av fastighetsförsäljningar i orten (ortsprismetoden). Härvid skallinte beaktas sådana försäljningar om vilka man kan anta att ovidkommandeomständigheter har inverkat på priset. Dåfastighetsförsäljningar inte ger den ledning som behövs kan marknads- 1979/80:40 11 värdetberäknas med ledning även avkastningskalkyl. Till grund för kalkylen läggs bl.a. återstående varaktighetstid och den förräntning av insatt kapital,som man allmänt räknar med vid köp äv fastigheter av ifrågavarande slag(avkaslningsmetoden). Gerinle heller avkastningskalkylen den ledning som behövs kan marknadsvärdetuppskattas med utgångspunkl i det tekniska nuvärdet (produktionskostnadsmetoden). 6 §Del tekniska nuvärdet skall bestämmas genom att återanskaffningskost- naden för byggnad eller markanläggning multipliceras med en nedräknings- faktor. Denna faktor skall bestämmas så att man därigenom beaktar den värdeminskning som har uppkommit mellan det år då anläggningen togs i drift (nybyggnadsäret) och andra året före taxeringsåret. Medåteranskaffningskostnad för byggnad avses kostnaden för atl under andra årelföre taxeringsåret uppföra en motsvarande anläggning. Kostnaden kan bestämmasantingen genom en beräkning grundad på erfarenheter om byggnadskostnadernasstorlek detta är, eller genom en uppräkning av den faktiska byggnadskostnadenmed en omräkningsfaktor. Denna faktor skall bestämmas sä att man därigenombeaktar ändringen i byggnadskostnad mellan nybyggnadsåret och ändra året företaxeringsåret. 7 §Vid taxeringen skall följande delvärden bestämmas. För småhus-, hyreshus-, industri- och exploateringsenhet: Byggnadsvärdeär värdet av de byggnader som hör till taxeringsenheten. Markvärde är värdet avtaxeringsenhetens tomtmark, exploateringsmark, täktmark och markanläggningar.För lantbmksenhet: Bostadsbyggnadsvärdeär värdet av de småhus och hyreshus som hör till taxeringsenheten. Ekonomibyggnadsvärdeär värdet av de ekonomibyggnader som hör till taxeringsenheten. Tomtmarksvärdeär värdet av taxeringsenhetens tomtmark. Jordbruksvärdeär värdet av taxeringsenhetens , betesmark och markanläggningar, somanvänds eller behövs för växtodling. 1979/80:40 12 Skogsbmksvärdeär värdet av taxeringsenhetens skogsmark med växande skog och markanläggningar,som används eller behövs för skogsbmk. Skogsimpedimentsvärdeär värdet av de skogsimpediment som hör till taxeringsenheten. 8§ Varje delvärde skall bestämmas för sig med tillämpning av i 2-5 §§ angivnagmnder. Summanav delvärdena utgör taxeringsenhetens taxeringsvärde. Tillhördelar av en taxeringsenhet olika församlingar skall anges hur stor del avtaxeringsvärdet och delvärdena som skäligen belöper på varje sådan del avtaxeringsenheten. 1 § Värderingsenhet är den egendom som skall värderasför sig. En värderingsenhet skall endast omfatta egendom som ingår i en endataxeringsenhet. 2 § Varje småhus med värde av minst 10 000 kronorskall utgöra en värderingsenhet. Komplementhuspä småhusenheten skall i regel ingå i samma värderingsenhet som det mestvärdefulla småhuset på taxeringsenheten. Småhus,vilkas värde inte uppgår till 10 0(X) kronor, skall ingå i sammavärderingsenhet som den mest värdefulla byggnaden inom samma tomt. Uppgår denmest värdefulla byggnadens värde inte till skall samtligabyggnader inom tomten utgöra en värderingsenhet. 3 § Varje hyreshusenhet skall utgöra envärderingsenhet. Uppdelning i två eller flera värderingsenheter får dock ske omdet väsentligt underiättar värderingen. 4 § Varje modem ekonomibyggnad och annanekonomibyggnad av större värde skall utgöra en värderingsenhet. Andraekonomibyggnader skall i regel sammanföras till en värderingsenhet. Sådanbyggnad flr dock Utgöra en värderingsenhet om det väsentligt underiättarvärderingen. 5 § Är en byggnad inrättad för väsentligt olikaändamål fär den indelas i två eller flera värderingsenheter om det underlättarvärderingen. 6 § Utan hinder av vad som har sagts i dettakapitel skall saneringsbyggnad och annan byggnad för vilken värde inte harbestämts 1979/80:40 13 utgöraen värderingsenhet, om byggnaden helt eller delvis används som bostad. 7 §Varje tomt skall utgöra en värderingsenhet, om inte annat anges i andra stycket. Föreliggerbyggnadsrätt till två eller flera småhus på en tomt flr varje del av tomten,som omfattas av en byggnadsrätt, utgöra en värderingsenhet. Tomt för hyreshusskall indelas i två eller flera värderingsenheter om detta på grund av tomtensanvändningssätt är nödvändigt för värderingen, 8 § Exploateringsmarken inom en taxeringsenhet skalluppdelas i värderingsenheter med hänsyn till det användningssätt som anges ifastställd stadsplan eller byggnadsplan. 9 § All täktmark som avser samma slags fyndighet inomen taxeringsenhet skall ulgöra en värderingsenhet. 10 § Vart och ett av ägoslagen , betesmark,skogsmark och skogsimpediment inom en taxeringsenhet skall utgöra envärderingsenhet. Uppdelning flr dock ske i tvä eller flera värderingsenheter,om det väsentligt underlättar värderingen. 11 § Markanläggning skall ingå i samma värderingsenhetsom den mark den hör till. Markanläggning skall dock utgöra en värderingsenhetom det väsenfiigt underiättar värderingen. 12 § Fastighets andelar i samfälligheter som skallvärderas för sig skall utgöra en värderingsenhet för varje byggnadstyp ochägoslag. Uppdelning flr dock ske i tvä eller flera värderingsenheter, om detväsentligt underiättar värderingen. 13 § Regler om värderingsenheter på vattenfallsenhetfinns i 15 kap. 1 §Värderingen skall ske med utgångspunkt i värdefaktorer. Med värdefaktoreravses egenskaper som är knutna till fastigheten och som har betydelse förmarknadsvärdet. 1979/80:40 14 2 §Riket skall indelas i värdeomräden för byggnader och ägoslag, som skallvärderas med ledning av riktvärden. Värdeförhållandenainom elt värdeomräde skall i allt väsenfiigt vara enhelliga. Värdeområde skalldärför bestämmas så alt inverkan av de värdefaktorer, som särskill beaktas vidriktvärdels beslämmande, skall kunna bedömas enligt enhefiiga regler.