prop · G30329 · 1979-12-31 00:00:00 — Utredningens prognosmaterial visar också att kommernära nog samlliga landsting all kunna klara land vården för förskolebarn och 17-18-åringarna.Del belyder att en övervägande andel av de förskolebarn och ungdomar som nuinte omfattas av vårdskyldigheten kommer atl kunna fä regelbunden vård. Motdenna bakgmnd ansluter jag mig lill förslagel att ulvidga vårdskyldigheten tillatl omfatta barn och ungdomar . Del bör ankomma på socialstyrelsenatt åriigen besluta om dispens från denna vårdskyldighet för delandstingskommuner som inte kan lillgodose tandvårdsbehovet för alla åldersgmpper.Jag fömtsätter att slyrelsen vid den närmare utformningen av dispensreglernalar hänsyn till den gällande prioriteringen mellan olika åldersgmpper av barnoch ungdomar och till de praktiska problem som redovisats av vissaremissinstanser. Denhär förordade ulvidgningen av vårdskyldigheien medför ändringar i punkterna 2och 3 i övergångsbeslämmelserna till folktandvårdslagen (1973:457) samt punkl 2i övergångsbestämmelserna till lagen (1973:456) om ändring i lagen (1962:381)om allmän försäkring. 2.4 Begränsning av privaiprakliserande landläkures etablering Enförutsätlning för utredningens beräkning av när folktandvårdens utbyggnad kanvara genomförd är alt hela nettotillskottet av tandläkarresurser tillgodoförsfolktandvården. Ett av de viktigste medlen för atl säkerställa detta ärbestämmelserna om etableringsbegränsning för privatpraktiserande tandläkare. Ulredningenvisar att etableringsbestämmelserna medverkat till att antalet tandläkartimmari privatpraktikertandvård hållils i stort sett sedan bestämmelsernasattes i kraft. Utredningen föreslår därför all etableringsbestämmelserna skallges fortsatt giltighet lill uigången av . Frågan om bestämmelsernasgiltighet efter denna tidpunkt avser utredningen återkomma till i sitt huvudbelänkande. Dennärmare utformningen av etableringsbestämmelserna fastställs av riksförsäkringsverket.Enligt de regler som gäller fr. o. m. får privatpraktiserandetandläkare i princip föras upp på försäkringskassas förteckning över tilltandvårdsförsäkringen anslutna privatpraktiserande tandläkare endast om ersättningselableringföreligger, dvs. 1979/80:29 16 tandläkarenövertar en verksamhet som tidigare bedrivits av en ansluten tandläkare. Vidaregäller att landläkare som efter nämnda tidpunkt övertar en privatpraktikutanför storstadsregionerna , och blir ortsbunden, dvs.han får inle flytta praktiken från orten. För atli göriigaste mån ylterligare bidra till en jämnare regional fördelning avresurserna föreslår utredningen att en begränsning av flytlningsmöjlighe-ternainförs även för tandläkare som var etablerade före den 1 mars 1978.Begränsningen innebär att en flyttning av praktiken till ovannämnda storstadsområdeninte berättigar till fortsatt anslutning till försäkringen. Huvuddelenav remissinstanserna har tillstyrkt utredningens förslag eller lämnat del utanerinran. betvivlar dock atl den föreslagna skärpningen avelableringsreglerna är tillräcklig för atl säkerställa folktandvårdensutbyggnad. Även RRV vill att frågan om ytteriigare skärpning av reglemaövervägs. Liknande tankar framförs av LO. i denna fråga, men menar alt ytteriigare ålgärdermåste diskuteras i utredningens fortsatta arbete. förklararalt man kan acceptera en förlängning av etableringsbegränsningen. Emellertidbör - liksom nu - reglernas detaljerade innehåll fastslällas isänder. Förbundet förutsätter också att tillämpningsmyndigheten får direktiv omen smidig tillämpning av reglerna så att sociala och ekonomiska orättvisorundviks. SAF redovisar motsvarande åsikler. Många landsting tillstyrkerutredningens förslag. Vissa landsting föreslår skärpning av reglerna medanandra föreslår en försiktig uppmjukning. Jaganser att övervägande skäl talar för att bestämmelsen om etableringsbegränsningbör förlängas lill utgångenavår . Som utredningen visat har bestämmelsen hittillsfyllt sitt syfte, nämligen att styra nettotillskottel av tandläkare tillfolktandvården. Den närmare utformningen av etableringsbestämmelserna ankommerpå . Enligt min mening utgör ulredningens förslag därviden god gmnd. Särskilt viktigt är att pröva möjligheterna att åstadkomma enbättre regional fördelning av tandläkarresurserna bl. a. genom det av ulredningenföreslagna förbudei mot fiytining av privatpraktik till storstadsområdena. Detär oundvikligt att en etableringsbegränsning medför vissa problem för denenskilde. Dessa kan dock minskas om beslämmelserna tillämpas på smidigasimöjliga sätt inom ramen för sitl syfte. Enligt min mening är del värdefulll meden åriig omprövning av bestämmelsernas närmare utformning, främst för attmöjliggöra en anpassning av bestämmelserna till ulvecklingen på området. Vadjag nu anförl medför behov av ändringar i punkt 9 övergångsbestämmelserna tilllagen (1973:456) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Prop.1979/80:29 17 2.5Kvotering av landläkare inom Jölkiandvurden Genomde kvoteringsbeslämmelser som socialslyrelsen har meddelat regleras hur mångaanställningsmöjligheter för nya tandläkare som varje landsting får utnyttjaunder den akluella kvoleringsperioden. 1 bestämmelserna regleras också ivilken utsträckning vakanser på grund av olika ledigheter får täckas genomvikariat. Avsiklen med syslemel är all förbällra tandläkartillgången för delandsting som har det största utbyggnadsbehovet. Ulredningenhar gjort en värdering av kvoteringssystemets effekt. Enligt utredningensmening har kvoteringssyslemel bidragit lill en jämnare resursfördelning mellanlandstingen. Kvoteringssyslemel bör därför behållas 1. v. intill utgången av år1982. Utredningen avser atl återkomma i sitt huvudbelänkande med förslag lilllångsikliga ålgärder på detta område. Hittillshar ulbyggnadsgraden inom barn- och ungdomstandvården varil styrande för kvollilldelningen.1 takt med atl denna utbyggnadsgrad ökal bör enligl ulredningen behovet av enjämnare fördelning av tandvårdsresurser för vuxna kunna beaklas mer än hittills.Genom att ulbyggnaden av vuxentandvården och barn- och ungdomstandvården sker parallelll,dvs. tandläkare inom folktandvården ägnar en viss andel av sin arbetstid åtvuxentandvård, kommer den starkaste utbyggnaden av vuxentandvården att ske i deregioner där utbyggnadsbehovet på barn- och ungdomssidan är slörst. Tas deprivatpraktiserande tandläkarnas vuxentandvård in i bilden visar sig deltamedföra alt den siörsta ulbyggnaden av vårdresurser för vuxna kommer attinträffa i de regioner som har den siörsta tillgången på sådana vårdresurser.Eftersom privatpraktikervårdens storiek förutsätts hållas genom etableringsregelnstillämpning kan en jämnare regional fördelning av tandläkartillgången förvuxenvård erhållas endasi genom slyrning av folktandvårdens utbyggnad på dettaområde. Utredningen föreslår därför att vid sin kvotering inteskall medge huvudmän som har en stor tandläkartäthet för vuxna inom sitt områdeen större tilldelning än vad som är nödvändigl för alt dessa huvudmän skallkunna klara landvården för barn och ungdomar. Tandvårdsutredningenhar undersökl reglerna för anställning av vikarierande tandläkare inomdistriktstandvården. Enligt utredningen har nuvarande regler i kvoteringssyslemelför tillsättning av vikarier lelt lill att många nyutexaminerade tandläkarestannat på fakultetsorterna för alt där tjänstgöra som vikarierande tandläkarei stället för att söka tjänst inom folktandvården på andra orter. Utredningenföreslår därför att en begränsning görs av anlalel vikariat inomfolktandvården. Som en lämplig avvägning föreslås alt andelen vikarial inteskall få ulgöra av antalet uppehållna ijänster. Förslagelall vid kvoteringen större hänsyn skall kunna las lill resursbehovet förvuxentandvården tillstyrks eller lämnas ulan erinran av ftertaletremissinstanser. Socialslyrelsen bedömer dock ulrymmet för omfördelning 2 1979/80. Prop.1979/80:29 18 avtandvårdsresurser till förmån för vuxna som ytterst begränsat de närmaste åren.Landslingsförbundel anser att kvoteringssystemet i första hand måste la hänsyn tillutbyggnadsbehovet för bam och ungdom. Tandvårdsulredningensförslag att de landsting som har störst resurstillgång för vuxna vidkvoteringen huvudsakligen skall tilldelas resurser i förhållande till behovelav utbyggnad för barn och ungdom möter däremot motstånd hos någraremissinstanser. motsätter sig förslaget om det innebär atlrena barntandläkartjänster kommer alt inrättas. Utredningensförslag om en begränsning av vikariaten är det som mött de fiestainvändningarna hos remissinstanserna. Bland dem som tillstyrkt förslagel finnssocialstyrelsen, som anser att begränsningen verkar för en bättre regionalfördelning. Även landstingsförbundet tror alt begränsningen, lillsammans medövriga ändringar av kvoteringsreglerna, kan åstadkomma en viss regionalutjämning. /SR och tandläkarförbundet säger sig ha en viss förståelse förskälen lill förslaget. Man anser dock att en omprövning bör ske av procenttaletliksom en närmare analys av vilka kriterier som bör ligga till gmnd förbegränsningen. TCO avvisar förslaget och anser att en bättre regionalfördelning av tandvårdsresurserna bör åstadkommas med andra medel. Ett stortantal landsting anser antingen att procentsatsen är för låg eller att olikatjänstekategorier bör undantas från begränsningen. Jagdelar utredningens uppfattning att en kvotering av nya tandläkare mellanlandstingen behövs ytteriigare . De förslag till förändring av kvoteringsreglernasom tandvårdsutredningen har lagt fram syftar till att på kort sikt åstadkommaen viss förbältring i den regionala fördelningen av tandvårdsresurser förvuxna. Detta är enligt min mening en angelägen uppgift. Del står dock klart attnågra avgörande förändringar inte kan åstadkommas på den korta tid det härgäller, särskilt som kravet på utbyggnad av barn- och ungdomstandvården gällersamtidigt. Utredningens förslag bör kunna leda i rätt riktning. Vidutformningen av de nya kvoteringsreglerna är del dock enligt min meningönskvärt att iaktta en viss försiktighet så att reglerna inte medför inrättandetav rena barntandläkartjänster. Det kan emellertid bli nödvändigt att accepteraen viss förskjutning av relationen barntandvård-vuxentandvård inom vissalandstingsområden för att nå den eftersträvade regionala utjämningen avvårdresurserna för vuxna. Kvoteringsregelnsinnehåll har fastställts av efter uppdrag av regeringen. Jaghar för avsikt att föreslå regeringen att uppdra åt alt eftersamråd med landstingsförbundet fastställa kvoteringsregler för åren 1980-1982.De nya reglerna bör därvid utarbetas mot bakgrund av de förslag som lagts framav tandvårdsutredning och de synpunkler på dessa förslag som lämnalsav remissinstanserna samt med beaklande av vad jag här har anfört. Ivad avser förslaget om en gräns för andelen vikarierande tandläkare anser jag,i likhet med utredningen, det eftersträvansvärt med en nedskärning av 1979/80:29 19 vikariaten,framför allt i fakultetslandslingen. Utredningens förslag om procentsatsensstorlek bör emellertid enligl min mening övervägas ytteriigare avsocialstyrelsen när de nya kvoteringsreglerna utformas. En annan viktig fräga,som bör övervägas av slyrelsen, är de administrativa konsekvenserna av en sådanvikariatsbegränsning. Syftetmed de särskilda regler i tandvårdstaxan som gäller för ersättning fråntandvårdsförsäkringen till folktandvårdens huvudmän har varit alt ekonomiskttrygga genomförandet av folktandvårdens utbyggnad. Detta skulle ske genom attfolktandvårdens nettokostnader, räknat i fast prisläge, skulle behållas på dennivå de hade vid utbyggnadsperiodens början. har genomförtberäkningar som visar att denna målsättning har nåtts. Utredningen har därförföreslagit att nuvarande ersättningsregler ges föriängd giltighet till utgångenav . Avsikten är att utredningen skall redovisa ett mera långsiktigtförslag i sitt slutbetänkande. Samtligaremissinstanser har tillstyrkt förslaget eller lämnat det utan erinran. Ävenjag delar utredningens mening att gällande ersättningsregler bör föriängas attgälla t. o. m. utgången av , i avvaktan på ett kommande förslag omreglernas långsikliga utformning. Jag har för avsikt att föreslå regeringen attutfärda de bestämmelser som behövs i denna fråga. 3Arbetsuppgifter för vissa personalkategorier inom tandvården Kungl.Maj:t uppdrog åt att i samråd meddåvarande universitetskanslersämbelet och utreda denlångsiktiga efterfrågan på tandvårdspersonal. tillsattedärefter en särskild utredning, tandvårdspersonalutredning, föratt fullgöra uppdraget. Tandvårdspersonalutredningenhar redovisat resultaten av sitt arbete i en diskussionspromemoria samt trerapporter. Diskussionspromemorian och tvä av rapporterna har remissbehandlats.Ärendet bereds f n. inom . Jag vill emellertid redan nu taupp frågan om ändrade arbetsområden för vissa personalgrupper inom tandvården.I rapporten (Ds S 1978:19) Den framtida arbetsfördelningen mellan olikapersonalkategorier inom tandvården har tandvårdspersonalutredningen föreslagitatt tandhygienister, tandsköterskor och profylaxtandsköterskor skall fåutvidgade arbetsuppgifter. Yttrandeöver denna rapport har kommit in från , ,universitets- och högskoleämbetet, , sjukvårdens ochsocialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut (Spri), landstingsförbundet,samtliga huvudmän för folktandvården utom 1979/80:29 20 (), i (LO), Centralorganisationen /SR,. (), , . förtandhälsa (Tandvärnet) samt (). Tandhygienisternasnuvarande arbetsuppgifter regleras av instruktion förtandhygienist (MF 1969:77). I instruktionen anges att tandhygienisten skall-efter tandläkares anvisning - undervisa i munhygien, individuellt ellergruppvis, samt kontrollera och tillrättalägga inövade munhygienprogram iförebyggande syfte saml leda och övervaka kollektiv lokalbehandling med fiuorideri kariesförebyggande syfte. Vidare skall hygienisten under tandläkaresöverinseende avlägsna hårda och mjuka tandbeläggningar och fyllningsöverskottsamt polera tänder och tandrestaurationer, utföra viss röntgenfotograferingsamt avtryckstagning för studiemodeller, la saliv- och plackprov, insamlakostuppgifter samt utföra individuell lokalbehandling med fiuorider och andrakaries- eller parodontitfö-rebyggande ämnen. Tandsköterskornasnuvarande arbete består främst i alt assistera tandläkaren i samband medpatientbehandlingen. Andra omfattande arbetsuppgifter är skötsel av instmmentoch utrustning. Vanligtvis rengör och steriliserar även landsköterskornainstrumenten. Bland de administrativa arbelsuppgifterna ingår att kallapatienter, ta emot betalning, skriva rapporter och sköta viss löpandebokföring. Instmktion för tandsköterskor saknas då det inte föreligger krav påbehörighet för att få utöva tandsköterskeyrket. Ävenhygientandsköterskor och profylaxtandsköterskor assisterar tandläkaren meninformerar dessutom om munhygieniska åtgärder. Inom barn-och ungdomstandvårdeningår bland profylaxtandsköterskornas arbetsuppgifter polering av tänder ochlokal fiuorbehandling. Tandvårdspersonalulredningenföreslår att tandhygienisternas arbetsområde skall omfatta, fömtom nuvarandearbetsuppgifter, även viss lokalanes-tesi, kontrollerande kariesregistrering,puts av utförda tandfyllningar samt alt skriva recept på fiuorpreparat. Tandsköterskornaskall enligt utredningen även assistera tandläkare. Vidare skalltandsköterskorna arbeta inom den förebyggande vården samt kunna taröntgenbilder. Vissa andra behandlingsmoment skall kunna delegeras avtandläkare till tandsköterska. Profylaxtandsköterskornaskall ulöver nuvarande arbetsuppgifter kunna utföra polering på vuxnapatienter, svara tor informationsverksamhet utanför landläkarmottagningen samtutföra översiktlig kariesregistrering på skolbarn. Utredningen föreslår atthygientandsköterskorna inte skall utgöra en särskildpersonalkategori. Utbildningen skall direkt inriktas mot kompetens somprofylaxtandsköterska. Utredningenföreslår vidare att vissa kliniska arbetsuppgifter skall kunna 1979/80:29 , 21 delegerasfrån tandläkare till tandsköterskor inom specialist- och specialland-vården. Enligl2 § lagen om behörighel atl utöva tandläkaryrket (1963:251) får den somgenomgått av föreskriven utbildning biträda tandläkare medtand- och munhyglenisk behandling. Med stöd av förarbelena har behörighetslagentolkats så atl delegering av arbetsuppgifter från tandläkare till profylaxiandsköterskoroch tandhygienister endast får avse vissa munhygieniska åtgärder. Delegeringav röntgenundersökningar och kliniska arbetsuppgifter som s. k. aviryckslagninganses inte formellt möjlig med nuvarande lagbestämmelser. arbetsstu-die framgår dock att tandsköterskornaredan i dag i viss utsträckning utför sådana arbelsuppgifter, t. ex.röntgenundersökningar. Utredningenföreslår att behörighetslagen ändras så alt en ökad delegering av arbelsuppgifterblir formellt möjlig. Samtligaremissinstanser biträder i huvudsak utredningens förslag om ökade arbelsuppgifterför tandhygienister, tandsköterskor och profylaxiandsköterskor. Till förslagenom att tandhygienister och profylaxtandsköterskor skall kunna utföra kariesregistreringhar dock fiera remissinstanser ställt sig iveksamma, bl. a. ,odontologiska fakulteten i , landstingsförbundet, tandläkarförbundsamt några landsting. Vidde privata tandtekniska laboratorierna fanns minst 500 tandtekniskabiträden med mycket varierande utbildning och arbetsuppgifter.Tandvårdspersonalutredningen har föreslagit att tandtekniska biträden skallingå även i den framtida laboratorieverksamheten. Utredningen konstaterar attden tandtekniska verksamhelen innehåller en rad arbetsmoment av rutinkaraktärsom bör utföras av assisterande personal. Med en sådan personalkategori kan detandtekniska resurserna lättare anpassas till förändringar i efterfrågan påtandtekniska arbeten. Utredningen har lämnat förslag till lämpligaarbetsuppgifter för tandtekniska biträden som bedöms kunna inbespara av tandteknikernas arbetstid. Utredningen bedömer att utbildningen till tandteknisktbiträde behöver omfatta . Denna bör utgöra en etapputbildning tilltandtekniker. Samtligaremissinstanser utom och läns landstingtillstyrker utredningens förslag i denna del. anser att hellnya personalkategorier bör utbildas endast om myckel starka skäl lalar fördetta. strävan är att begränsa antalet utbildningar för altge möjlighet till bredare basutbildningar samt till återkommande utbildning. Föregen del vill jag understryka alt förutsättningen för att förbättra tandhälsanhos befolkningen är en kraftigt ökad satsning på förebyggande åtgärder. Denminskning av medelbehandlingstiderna som ägt rum inom den av folktandvårdenbedrivna organiserade barnlandvården brukar tillskrivas effekterna av sådanaåtgärder. Genom en ökad delegering av arbetsuppgifter från tandläkare tillannan vårdpersonal, i första hand inom tandhälsovården, 1979/80:29 22 kande knappa landläkarresurserna utnyttjas bättre. Tandläkare deltar dessulomi begränsad ulsträckning i förebyggande arbete. arbetsstudievisar atl den andel av arbetstiden som tandläkare kunnal ägna åt förebyggande ålgärderuppgår lill . Jagfinner det vara angelägel att en ökad satsning på förebyggande åtgärder och ettbätlre utnyttjande av knappa tandvårdsresurser stimuleras. Mot denna bakgrundansluter jag mig lill utredningens förslag att genom en ändring ibehörighetslagen skapa formella förulsättningar för en ökad delegering av arbelsuppgiflerfrån tandläkare till landhygienister och till olika kategorier avtandsköterskor. Jag ansluler mig också till utredningens förslag att tandlekniskabiträden skall kunna ingå i den tandtekniska verksamheten. Jaghar för avsikt ati föreslå regeringen att uppdra åt att efter samrådmed bl. a. landslingsförbundet och berörda personalgrupper ange vilka arbelsuppgiftersom kan ingå i tandhygienisternas, tandsköterskornas, profylaxtandsköterskornasoch de tandtekniska biträdenas arbetsområden. Jag vill här också nämna all jagavser alt efter samråd med statsrådet föreslå regeringen att uppdra åtskolöverstyrelsen att i samråd med utreda förutsällningarnaför att anordna försöksutbildning av tandtekniska biträden. Jagvill även nämna att chefen för har för avsikt atlsenare i anslutning till anmälan av frågan om tandläkamtbildningensdimensionering även la upp frågan om den framtida dimensioneringen av tandhygienislulbildningen. 4Samordning av pensions- och utbildningsbidrag enligt arbetsmarknads-kungörelsen Ipropositionen 1978/79:162 om sjukförsäkringsförmåner vid arbetsmarknadsutbildningoch vissa vuxenstudier m. m. föreslogs en ändring i 17 kap. 1 § lagen(1962:381) om allmän försäkring. Ändringen innebär bl. a. att i de fallutbildningsbidrag enligt arbetsmarknadskungörelsen och vuxenstudiestöd enligtstudiestödslagen betalats ut som pension enligt lagen omallmän försäkring så skall en samordning av förmånerna ske. Förslaget godtogsav (SfU 1978/79:21, rskr 1978/79:299). Dethar därefter visat sig att lagtextens utformning i vad avser utbildningsbidragetleder till det icke avsedda resultatet att även stimulansbidraget kommer atltas med vid avräkningen. Detta förhållande bör rättas till. Det kan ske genomatt ordel utbildningsbidrag i lagtexten byts ut mot ordet dagpenning. 1979/80:29 23 5Utvidgad möjlighet att debitera preliminära arbetsgivaravgifter Arbetsgivarnasavgifter till socialförsäkringarna m. fi. ändamål debileras enligt regler ilagen (1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allmänförsäkring, m. m. (AVGL). Arbelsgivaravgifternaberäknas av och debiteras i regel som dels en preliminäravgift, dels en slutlig avgift. Denpreliminära avgiften skall i princip motsvara den slutliga avgiften för nästföregåendeår. I vissa fall då sådan slutlig avgift inte har påförts arbetsgivare ellerden preliminära avgiften kan förvänlas i mer betydande omfattning avvika frånden slutliga avgiften skall särskild beräkning eller jämkning skeav den preliminära avgiften. Riksförsäkringsverketfårenligt 22 § AVGL anmana arbetsgivare att lämna uppgifter för beräkning ellerjämkning av preliminär avgift. Riksförsäkringsverkethar i skrivelse framhållit att de nuvarande bestämmelserna ipraktiken inte har ansetts innebära att preliminäravgift kan fastställas genomuppskattning om arbetsgivaren underlåler att lämna uppgifter för beräkning avavgiften. Genom att inle lämna begärda uppgifter kan en arbetsgivare till följdhärav i vissa fall skaffa sig en inte obetydlig avgiftskredit eller heltundandra sig avgiftsskyldigheten. Reglerna för debitering av den preliminäraavgiften har på bl. a. denna punkt utsatts för kritik. Riksförsäkringsverkethar i anledning av de påtalade missförhållandena föreslagit att 22 § AVGLändras sä att preliminära arbetsgivaravgifter genom uppskattning av avgiftsunderiagetskall kunna påföras arbetsgivare som inte lämnar begärda uppgifter förberäkning av den preliminära avgiften. Den kritik som i nuförevarande avseende har riktats mot avgiftssystemet torde i allt väsentligtvara befogad. Jag biträder därför förslag. I enlighetmed vad verket har föreslagit bör i 22 § AVGL föras in en bestämmelse avinnebörd att den preliminära avgiften i de fall uppgifter inte har lämnats avarbetsgivaren får uppskattas efter vad som kan anses skäligt med hänsyn till föreliggandeomständigheter såsom verksamhetens art och omfattning. Innan den preliminäraavgiften bestäms med stöd av den nu föreslagna regeln bör arbetsgivaren beredastillfälle aft yttra sig. Då avgiften har bestämts utan ledning av uppgift frånarbetsgivaren skall denne delges beslutet på samma sätl som då sådan uppgifthar frångåtts. 6Inskränkning i vissa fall av rätten till sjukpenning vid arbetsskada Vidarbetsskada utgår ersättning enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring (LAF)till den som är försäkrad enligt den lagen. Vidsjukdom orsakad av arbetsskada har den skadade om han är sjukförsäkrad enligtlagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) rätt till 1979/80:29 24 sammaförmåner från sjukförsäkringen, bl. a. sjukpenning, som vid annan sjukdom under90 dagar efter det att skadan inträffade, den s. k. samordningstiden.