prop · G3031 · 1979-12-31 00:00:00 — beslutat all slällakörkorishavaren under övervakning eller har nämnden gell in ansökan tilllänsrält om atl en sådan person skall las in på allmän vårdanstalt föralkoholmissbrukare, skall nämnden underrätta den länsstyrelse somhar meddelat körkortstillslåndet. Prop.1979/80:1 Körkortsärenden 424 Även i "annal fall" skall nämnden underrälialänsslyrelsen. om den finner all rätten att ha körkort m. m. bör omprövas.Nämnden skall i nu nämnda fall yllra sig om den det gäller bör ha körkort. Ulöver den nu nämnda skyldighelenatl lämna uppgifter lill körkoris-myndighel fär enligl 96 Skörkorlsförordningen uppgifter inhämtas från bl.a. sociala organ som kan lämnaupplysningar av belydelse för lämplig-helsbedömningen. Föreskrifter ompersonutredning av polismyndighet meddelas av efter samrådmed och . Med slöd av detla bemyndigande harrikspolisstyrelsen utfärdat provisoriska föreskrifter ochanvisningar om personutredning enligt körkortsförordningen m. m. All fyllerisiraffen har slopals hari della sammanhang medförl en särskild komplikation. Före avkriminaliseringenregislrerades dessa straff centralt hos riksskatieverkei och regislrering kundeäven äga rum i lokalt polisregister. Dessa uppgifter kunde ijäna lill ledningvid körkorismyndighelens bedömning av vederbörandes nyklerhelspålillighel. Vadsom nu gäller är atl polismyndigheten enligt 10 S NvL ofördröjligen skallanmäla hos nyklerhelsnämnd när någon har omhänderlagils på grund av berusningenligt LOB. Vidare skall polisen enligl 87 S körkorlsförordningen anmäla lilllänsstyrelse när körkortshavare har omhändertagits enligl LOB. Anmälningarnaförs in i körkorisregislrels belaslningsdel. Belräffande den som haromhänderlagils enligl 3 S lagen om lillfälligt omhändertagande (LTO) har detinte förekommit någon molsvarande anmälningsskyldighel. Sådanaomhändertaganden anses i regel inte heller ha betydelse för körkorisprövningen.Omsländighelerna vid ell omhänderlagande kan emellertid ha varii sädana alldel i del särskilda fallel bedöms ha belydelse för all belysa denomhändertagnes nyklerhelsförhållanden. Sådana fall är i regel kända för densociala nämnden, eftersom polisen enligt 10 S NvL har en allmän skyldighel allanmäla till nyklerhelsnämnd när den får kännedom om all någon har använtalkoholhaltiga drycker lill uppenbar skada för sig själv. Enligl 3 Spolisinslruklionen (1972:511) har polisen vidare en allmän skyldighel allomedelbarl underrälia socialvårdsmyn-dighel när den får kännedom omförhållanden som bör föranleda ålgärd av myndighelen. Enligl 6 S LTO gäller slulligen atlulredning skall göras beträffande den omhändertagnes personliga förhållanden iden mån behov av sådan utredning kan anses föreligga. Ulredningen skall ommöjligt göras av förelrädare för social myndighel och den skall enligl 8 S LTOslulföras innan omhänderlagandel har upphört. har ulfärdalanvisningar om den ulredning som socialnämnden skall göra (SoS FS [S] 1978:7). Den ordning som lidigare gällde ikörkorisärenden med en lämplighelsuiredning, verksläitd genom polismyndighelensförsorg, har i princip sin molsvarighel i den nya lagstiftningen. 1979/80:1 Körkortsärenden 425 lertid genomförts atl utredningen - personutredningen -inte längre skall innehålla nägot omdöme om lämplighelen ulan endast innehållaen redogörelse för vederbörandes personliga förhållanden. Polismyndigheienskall höra nyklerhelsnämnden i varje enskilt fall och nämndens yllrande skallbeslå av en redovisning av de faktiska förhållandena. NvL innehöll lidigare ett formelltstadgande om handläggning av körkorisärenden (8 S). vilket upphävdes den Ijuli 1977. 2.19.2 Remissinslansernus syn på socialutredningensJörslug Som jag har nämnl lidigare ärremissopinionen slarkl splittrad inför socialutredningens förslag altsocialtjänsten inle skall vara skyldig alt lämna upplysningar ikörkorisärenden. Till de många kommuner som slödersocialutredningens förslag hör Slockholm. Kommunen framhåller alt skyldighelenalt lämna uppgifter om en sökandes missbruksproblem länge har upplevts som etlhinder för kontaklarbelei inom nykterhetsvården. Socialnämndensnyklerhelsvår-dande insalser bör inle försvåras genom Ivånget all lämna sådanauppgifter. Väslerås kommun hänvisar till att utredningens förslag om en lyslnadspliklsom innebär all sådana uppgifter inle får lämnas är konsekvenl och rikligt medtanke på inlresse av alt människor söker frivillig hjälp.Samhällels behov av atl få insyn för ulredning av körkorts-lämplighei elc. bör kunnatillgodoses genom polisens egna uppgifter. kommun hälsar reformenmed slor lillfredsslällelse. Liknande synpunkler återkommer i övriga kommunersremissvar i frågan. finner reformen såangelägen alt den bör brytas ul ur den övriga socialtjänstreformen ochförverkligas . Även , ,/SR och hör lill de remissinsianser somslöder utredningens förslag. Kammarrätlen i Göleborg. som ihuvudsak ansluler sig lill socialulredningens förslag lill reform avsociallagsliftningen, anser atl med den uppbyggnad som förslaget har talarslarka skäl för alt socialnämnderna skall befrias från uppgiftspliklen ikörkortsärenden. Som utredningen har påpekat ger uppgiftspliklen inle helleren rättvisande bild, eftersom åtskillig nyklerhelsvård bedrivs av andra organ,bl.a. Om polismyndigheien får möjlighel all föra någon form av"nyklerhetsregisler", anser kammarrätlen all förslaget att slopauppgiftsplikten för socialnämnden bör kunna godtas. Kammarrätten betonaremellertid alt del inte är fråga om alt socialnämnderna skall vara förhindradealt lämna ut uppgifter i körkortsärenden ulan endast all del inle skall finnasnågon skyldighel all göra del. Med vederbörandes samtycke bör självfalletsocialnämnden kunna lämna ut uppgifter om hans nyklerhelsförhållanden. Dettakan få belydelse när handlingarna i elt ärende hos körkorlsmyndighelen ingerIveksamhel om en sökande bör belros med körkort eller om en körkortshavare börfå 1979/80:1 Körkorisärenden 426 behålla sitt körkort. Tveksamheten kan t. ex, bero på altpolismyndigheten har registrerat vederbörande i del särskilda legislrel föromhändertagna berusade personer. Han bör då ges lilllVille all visa au han ändåkan anses pålitlig i nyklerhelshänseende. genom ell yllrande frånsocialnämnden, Länsslyrelserna, av vilka näslansamlliga är negaliva lill förslagel i denna del, redovisar genomgående sinasynpunkler i omfaUande yllranden. Länsslyrelsen i län pekarpå alt del i förarbetena till den genomförda reformen påkörkorlslagslifiningens område starkt betonas atl del vid körkorisprövningen ärhelhelsbilden av personen och dennes situation som måste bedömas. Deltainnebär all ett mera differenlieral synsäll bör komma lill stånd. Till grundför denna bedömning skall enligt departementschefens uttalande ligga polisenslämplighetsutredning, i vilken ingår yllrande från vederbörande sociala organ.Socialulredningens förslag innebär all till grund för körkorismyndighelensbedömning av en persons helhetsbild och situation kommer att ligga en uppgiflfrån polismyndigheien om eventuella omhändertaganden i berusat tillstånd ellerbegångna brolt. Alt av en sådan uppgift dra slulsalser angående en personstolala silualion kommer alt ställa körkorlsmyndighelen inför oöverstigliga svårigheter.Della kan komma alt medföra en återgång lill en icke önskad schablonartadbedömning av körkorisärenden och ålerkallelse av körkort även i fall där ensådan ålgärd inte är motiverad av trafiksäkerhetsskäl. En sådan situation kaninle heller med hänsyn lill körkortets slora betydelse för människors socialasilualion vara önskvärd. Länsslyrelsen avslyrker därför förslagel att undantagfrån socialnämndens tystnadsplikt inle skall göras i körkorisärenden. Deterinras om all regeringen numera har meddelai föreskrifter om sekrelesskyddför vissa uppgifter i körkorlsregisirel. Länsslyrelsen i länframhåller bl. a. all nyklerhelsnämn-dernas bedömningar i flera fall torde blibetydligt mera nyanserade och tillförlitliga än polisens. Nyklerhelsvårdensbefattning med körkortsärenden är därtör enligl länsslyrelsen av storbelydelse för sökandenas ansträngningar all få körkort och därmed möjligheterlill rehabililering. Andra länsslyrelser belönar meraentydigt Irafiksäkerhelsinlressei och den kunskapskälla nykterhelsvården idetla sammanhang utgör saml svårigheterna all uianför socialnämnden bygga uppell molsvarande doku-menlalionsmalerial. Därmed försämras enligl dessalänsslyrelser trafiksäkerheten väsenlligl. Det framhålls all körkorislageninnebär all de individuella förhållandena skall prövas mer ingående än som hargjorts lidigare. Sådana synpunkler anför bl.a. länsslyrelsen i Östergötlandslän, som framhåller all den nuvarande anmälningsplikten enliglkörkorlsförordningen (86 S) däremol lorde kunna avskaffas. Ävenlänsstyrelserna i och län anser ati denna skyldighel kanlas bon. Prop.1979/80:1 Körkortsärenden 427 JK finner utredningens förslagbetänkligt ur irafiksäkerhelssynpunkl. Med hänvisning lill all socialnämndenhär bättre törulsällningar än polismyndigheten all ge underlag för enbedömning avslyrker JK utiedningens förslag. Även går påsamma linje. erinrar omalt polisen inte är generelll skyldig all registrera berusade, omhändertagnapersoner. Framförallt de som körs till sin boslad eller lillsjukvårdsinrällningar kan inle registreras. De omhändertagna är inle hellerskyldiga all legitimera sig inför polisen, "Del är mol denna bakgrund sompolisregistreringar - i varje fall som systemet fungerar f. n. - inle kanläggas till grund för bedömningar av en persons lämplighel all innehakörkort". Enligl socialulredningens förslag skall ivångsälgärder kunnavidtas mot personer . Rådel anser därför all socialnämnden bör lämnauppgifter om nyklerhelsförhållanden för denna åldersgrupp. Belräffande äldremissbrukare bör däremol ulredas hur en lillfredsslällande registrering kanåsladkommas. Till dess atl denna fråga lösts bör enligl rådet socialnämndensuppgiftsskyldighel kvarstå även för denna grupp. 2.19.3 StHialtjänslens medverkan i körkorisärenden Del finns enligt min mening tvåviktiga utgångspunkter lör ett prakliskl slällningsiagande lillsocialulredningens förslag om socialljänslens medverkan i prövningen av rälientill innehav av körkort m. m. Jag bortser då från frågan om del allmännasambandel mellan en persons nyklerhelsförhållanden och hans lämplighet somfordonsförare ur irafiksäkerhelssynpunkl. Den frågan har ju relalivi nyligenbehandlals i samband med körkortsreformen. Den förslå ulgångspunklen gällersocialljänslens faktiska möjligheter alt pä ell verkningsfulli sätl medverkalill ökad trafiksäkerhet. Den andra gäller hur denna medverkan påverkarsocialljänslens möjligheler all få konlakt med personer som harmissbruksproblem och alt positivt medverka i rehabiliteringsarbetet. Detla kanvara av betydelse inle bara för dem själva och deras omgivning ulan även frånirafiksäkerhelssynpunkl. Alkoholmissbruket är så omfaUandeoch har sådana verkningar all del hör lill våra siörsla socialmedicinskaproblem. Endasi en mindre del av de personer som har missbruksproblem lordevara kända av de sociala myndighelerna. Detla "dolda" missbrukbegränsar självfallel socialljänslens möjligheter all lämna korrekta ochrällvisande uppgifter till polismyndighet i samband med personulredningar. är oftast huvudmanför de ca 140 alkoholpolikliniker som finns i landel. Vid dessa klinikerregistreras palienlerna vanligen inle, några anmälningar görs inle och de harmöjlighel atl vara anonyma för förvallningen i övrigl och för andra myndigheler.Socialnämnden saknar 1979/80:1 Körkorisärenden 428 även i dessa fall uppgifter till ledning för bedömning avpatientens pålitlighet i nyklerhelshänseende. Socialulredningen konslalerade allbeslut om Ivängsomhänderlagande inom nyklerhelsvärden har minskal kraftigl.Bl.a, i fräga om dessa personer skall socialnämnden underräua länsslyrelsen.medan molsvarande inle gäller för den som går in frivilligt pä enskildnyklerhetsvårdsanstall. Om de senare har f. ö. socialnämnden ofla inle någrauppgifter som kan lämnas till polisen i samband med personutredning. Utredningen framhåller vidare altallt fler personer med alkoholproblem bereds vård inom sjukvården. Delövervägande anlalel bereds vård på egen begäran och i många fall torde socialnämndeninle känna till dessa personer. Läkare har ingen skyldighet alt anmäla dessafall lill körkorlsmyndighelen. Enligl ett cirkulär frän börläkaren lill länsläkaren anmäla patient som kan förmodas vara körkortshavareoch vars narkomani eller alkoholmissbruk kan anlas innebära trafikrisk.Patienten bör underrättas. Vidare sägs del all del i tveksamma fall kan varalämpligt all läkaren avvaktar med atl göra anmälan och i slällel genomförtroendefulll samlal söker förmå paiienlen. evenluelll under en begränsadobservationstid, all avslå från alt föra motorfordon. Länsläkaren har allrapportera lill länsslyrelsen "vad han för ärendels avgörande funnil varaväsentligl" och föreslå länsslyrelsen åtgärd (MF 1975: 81). Jag konslalerar således all olikalömlsäitningar gäller för rapportering av en person med alkoholproblem tillkörkortsmyndighel. beroende på om han har hamnal inom den medicinska vårdeneller inom den sociala vård som inte avser alkoholpolikliniker eller enskildavårdanslaller för alkoholmissbmkare. Nämndens uppgiftsskyldighel isamband med polisens personutredning omfallar av nämnden vidlagna faktiskaålgärder, som bl. a. har föranlelts av lidigare från polisen erhållnaLOB-anmälningar och under vissa omständigheter även LTO-anmälningar. Jag villerinra om vissa brisier i del underlag som polisen förser nämnderna med och somsedan skall åierrap-porleras lill polismyndigheten. Praxis för omhändertagandet- LOB eller LTO - kan variera lokall och i fråga om såväl LOB som LTO gällerall den omhändertagne inle kan kvarhållas för identifiering. uppgifterblir därmed lill viss del beroende av polisens praxis i fråga om laglig grundför omhänderlagandel och i vilken omfallning den omhänderlagne lämnar uppgifterom sin idenlilet eller denna kan ulrönas på annal säll. Om en personomhändertas uianför hemkommunen varierar praxis i fråga om vilken socialnämndsom polisen underrällar. Det finns inga lagfästagallringslider, som kommunema måsle iaklla för ifrågavarande malerial. Vissakommuner gallrar LOB- och LTO-anmälningar efler t.ex. sex månader.Variationerna mellan olika kommimer i fråga om praxis lorde vara betydande. Enbarl en återrapporlering av anmälningar har föga värde.Frågan är då 1979/80:1 Körkorisärenden 429 hur vanligl del är all nämnden kan lämna ylleiligaresakupplysningar, främsl om vidlagna behandlings- och vårdålgärder. Enligl vadman har uppgell från socialvårdshåll har anmälningar till socialvärden i deallra flesla fall engångskaraktär, även om man får räkna med lokalavariationer. Dessa engångsanmälningar föranleder vanligen inga åtgärder frånnämnden. De sparas och kan resullera i etl behandlingserbjudandc,informalion om befinllig alkoholpoliklinik elc. Vid förnyad anmälan kallas denenskilde för samlal. förhör sig om hans förhållanden avseendearbele, bostad m. m. lorde del fä bero med detla. Härtill kommer atlofta förekommande personalbylen inom socialvården inle sällan försvårarsocialvårdens möjligheler all ge polisen behövligl underlag. Del belyder all socialvården intehar några mera ingående kunskaper om de allra flesta som polisen aktualiserar isamband med körkort. Del kan för övrigl anmärkas alldenna LOB-ålerrapporlering från socialnämnden behövs bara i fråga om dem somime har körkort. rapporterar direkl lill om enkörkortshavare har omhändertagits enligl LOB. Om socialnämnderna skall anses varaskyldiga all vidarebefordra varje lill nämnden inkommen anmälan enligl LOB,måsle nämnderna lägga upp formliga regisler över sädana anmälningar. Någonsådan skyldighel finns del inle enligl gällande förfaltningar. Frågan omregislrering har behandlals av JO i elt beslut medanledning av klagomål mol socialslyrelsen angående styrelsens anvisningar förutredningar i körkortsärenden. JO framhåller bl. a. följande. I den allmänna deball som undersenare är förls kring olika slag av regisler har uppmärksamhelen alltmer kommilall riktas mol den enskildes behov av skydd för sill privalliv och sinpersonliga sfär. Antecknandet av personupplysningar har kommil all uppfällassom elt inträng i den personliga integriteten. Sådant inlrång har man menatbör godtagas endasi då del är moliveral av särskilda skäl och då garantier kanges för all uppgiften är saklig, dvs. både riklig lill sill innehåll ochrelevant för registreringsända-målel. Det är bl. a. mol bakgrund härav och medhänsyn till atl omhändertaganden enligl LOB och LTO inle ulgör något broll sompolismyndigheien inle längre får föra någol sökbart personregisler överpersoner som omhändertagits enligl dessa lagar. Del ler sig i detta lägenaturligtvis något egendomligt atl de sociala organen, som inle har någonförfattningsenlig skyldighel alt föra regisler över omhändertagandena, skallträda in i polisens ställe som regislrerings-organ och i sin tur förse polisenmed uppgifter som polisen inle själv får anleckna i personregisler. Del ärdärför onekligen en brisl i den beslulade körkorlsreformen all man inleuUryckligl behandlat frågan hur regislrering skall ske avnyklerhelsanmälningar. JO ulgår från all man vid delfortsatta arbetet inom regeringskansliel med bl. a. socialulredningens förslagangående den framlida ulformningen 1979/80:1 Körkorisärenden 430 av socialregistrel lar upp frågan om regislrering avnykterhelsanmärkning-ar för körkorismyndighelens behov, Ulredningens förslagall någon annan än socialnämnden får svara för registreringen kah då enligl JOprövas. Förlrt>endel Jör sot ialljånslcn En myckel lilen andel avnyklerhelsvårdens klienler vänder sig frivilligt lill socialvården. Såvälforskning som praktiska erfarenheler visar på utbredda negaliva altityder tillden Iradilionella socialvården lill skillnad från inslällningen lill både denallmänna försäkringen och de slora serviceområdena inom den sociala sektorn.Vi vel för lilel om orsakerna till dessa negaliva altityder. Den mångårigakriliska deballen om socialvården och de många redovisade praktiskaerfarenheterna talar emellertid etl ganska entydigt språk. Det är enligt dessakällor socialvårdens formella konlroll i form av tvångsåtgärder, bristandesekretess och för den enskilde belastande uppgifter lill andra myndigheler somutgör elt avgörande hinder. Som en del i della konlrollsyslemingår socialvårdens uppgifler i avgöranden om körkort. Ertarenheler lyderklarl på all körkoriel för många människor har en så slor både praktisk ochsymbolisk belydelse all de håller sig undan den behandling de behöver, omkoniaklen med vård-organet skulle kunna innebära någon som helsl risk för demall förlora körkortet. En risk som de måhända slarkl överdriver men som ändånegaiivt påverkar deras benägenhet atl söka vård. Det är mol den bakgrundenman får se socialulredningens förslag. Vi vel inte hur benägnavårdbehövande kommer alt bli att själva ta kontakt med . Grundenför reformen är dock atl vi skall bygga upp en socialljänsl som medborgama harförtroende för och all de för vårdbehövande avhållande inslagen i verksamhelendärior skall bli så få som möjligt. Socialulredningens förslag allsocialljänslen inle skall ha någon uppgifts-plikt i körkortsärenden förtjänarnoggrant övervägande. Trafikolyckorna liksom alkoholmissbrukel hör lill våraallvariigasle samhällsproblem. Jag vill lill en början slå faslatl man med hänsyn lill de brisier som vidlåder del nuvarande syslemelallvariigl måsle ifrågasälla den faktiska belydelse som socialvårdensruiinmässigu rapport- och uppgiftslämnande har från irafiksäkerhelssynpunkl. AUrapporleringspliklen drabbar de enskilda människorna ojämnt är dessutom klarl. Del är ulan tvekan så att dennuvarande rapporteringsskyldigheten inverkar menligt på de socialamyndighelernas möjligheler all hjälpa alkohol- och narkofikamissbrukare. Omdenna skyldighel kunde slopas i samband med socialtjänslreformen, skulle delge ökade möjligheler i del förebyggande nyklerhelsvårdsarbetel. Socialljänslenskulle kanske därmed också komma att tjäna irafiksäkerhelsintressena bällre änvad socialvården gör . 1979/80:1 Körkortsärenden 431 Som ell avgörande skäl mot allslopa rapporteringsskyldigheten inom socialljänslen har del anförts atl del fn. inle finns någol annat sätl atl bevaka och ålerrapporiera de anmälningar omomhänderlagande på grund av berusning som kommer in lillnyklerhetsnämnderna. Möjligheterna atl lägga över en regisireringsskyldighel pånågon annan myndighel har diskuterats under remissbehandlingen av kamniarrälleni Göleborg och brotlsförebyggande rådel och av JO i beslutet den 14 februari1979. En arbetsgrupp kommer all tillsällas inom regeringskansliel föralt närmare pröva regislreringsfrågan. Arbetet skall vara inriktat på all fåfram förslag som kan genomföras senasl , då sociahjänslreformenavses Iräda i krafl. Del bör således vara möjligi allersälla socialnämndernas rapporleringsskyldighel med ell annal syslem för allgöra de nödvändiga regislre-ringarna av framför alli LOB-omhänderlaganden avpersoner som inle finns uppiagna i körkorlsregisirel. Ävenrapporteringsskyldigheten enligt 86 S körkorlsförordningen bör upphöra. Del böri så fall också vara möjligt alt avstå från del rutinmässiga uppgiftsinhämlandefrån nyklerhelsnämn-den/sociala centralnämnden som äger rum i samband medperson-uiredningen. Mol denna bakgrund har jag ocksåövervägt om myndighelerna inom socialljänslen över huvud taget bör medverka ikörkorlsärendena. Som har framgåll av min redogörelse gäller emellertidkritiken mol del nuvarande systemet främst nämndernas rutinmässiga rapport- ochuppgiftslämnande. När del gäller all bedöma lämplighelen och värdel av deulredningar och yllranden som nämnderna gör på särskild begäran avkörkortsmyndighe-lerna är lägel något annorlunda. Här måste en uigångspunklvara tidigare nämnda beslul 1976 och 1977 med anledning av den nyakörkorislagsliftningen, nämligen att nyklerhelsförhållandena måsle särskilluppmärksammas när del gäller prövningen av förare och all prövningen skallgöras mera individualiserad och nyanserad än lidigare. Del måste således varamöjligt för körkortsmyndigheierna atl få en tillförlitlig ulredning om enkörkorlssökandes eller körkorishavares nyklerhelsförhållanden. Denna utredningkan man i vissa fall få bara från nyklerhetsnämnden. Slopas möjlighelen allhöra nämnden, kommer prövningen i körkortsären-det all beslå i endast ellkonslalerande av om det finns några LOB-anmälningar, trafiknykterhelsbroll m.m. eller inle. Den helhetsbedömning som skall göras enligtkörkortslagstiftningen blir således inte möjlig i de fall då del föreliggernyklerhelsanmälningar. Jag anser därför atlkörkortsmyndigheterna - länsslyrelserna och de allmänna förvallningsdomstolarna- även i fortsättningen bör ha kvar en möjlighel all begära utredning ochyttranden från socialljänslen. Jag länker då på de körkorisärenden i vilka delfinns särskild anledning all komplellera underlaget för prövningen. Enbegången förseelse eller någon annan anmärkning kan ha aktualiserat frågan allinle meddela ett sökt körkorts- 1979/80:1 Personregister och personakter 432 tillstånd eller atl ålerkalla etl körkort. Dessa fall kanmånga gånger anses jämföriiga med de yttranden i påföljdsfrågan i brollmål sommyndighelerna inom är skyldiga all avge. Jag föreslår all det ikörkortslagen skall las in en beslämmelse som innebär etl undanlag frånsekrelessen i förhållande lill körkortsmyndigheierna i de nu nämnda fallen. Jag vill anmärka all del i dessafall ofla kan anlas all sökanden/körkorls-havaren inle har något emol att desociala myndighelerna yllrar sig. Del får överlämnas ål den lidigare nämndaarbetsgruppen all undersöka vilka närmare föreskrifter som behövs för det nyaförfarandel med medverkan i körkortsärenden. F. n. verkställskvalificerade sociala ulredningar i körkorisärenden avnyklerhelsvårdskonsulenterna. Efler socialijänstreformens genomförande kommerkonsulenterna att ingå i den nya sociala enheten vid länsslyrelsen.