prop · G303143 · 1979-12-31 00:00:00 — En del av förslagensynes dock enligt min mening vara alltför försiktiga om man som mäl skall haatt nedbringa antalet fall, där aktiebolagsformen utnyttjas för alt döljabrottsliga Iransaklioner. Prop.1979/80:143 321 Länsåklagaren i : Den framlagda promemorianfår främst ses som ell resultat av pågående översyn av lagstiftning motorganiserad och ekonomisk brottslighet. Att de föreslagna åtgärderna också kaninnebära etl skydd för borgenärer och aklieägare blir etl mera sekundärtförhållande. Helt allmänt kan väl sägas all promemorians förslag utmärker sigför en stränghet, som kanske är mindre vanlig i ekonomiska sammanhang.Emellertid vill jag av egen erfarenhet som åklagare bekräfta att gällandeaktiebolagslagsliflning ger elt orimligl stort utrymme för illojalaoch kriminella förfaranden riklade mot annans egendom. Det markant ökadeantalet aktiebolagskonkurser med stora förlusler för det allmänna och förenskilda fordrar snabba och resoluta ålgärder. Vad som är mycket aktuellt är jude s. k. fattigkonkurserna (70 procenl av samtliga företagskonkurser 1973), därborgenärerna ofta med bitterhet kan konstalera att gäldenären efter ettsummariskt rältsförfarande stiger som fågel Fenix ur askan, färdig atlfortsätta sin verksamhet inte minst med hjälp av statliga och kommunalasubventioner. Man undrarom inte tiden vore mogen att låta aktiekapitalet bli nägot mer än en dubiösbokföringspost. Det förefaller mig inte orimligt all varje ny bolagsbildarefinge avsälla ell renl kontant belopp, motsvarande kanske en Iredjedel av detavsedda totala aktiekapitalet, vilkel belopp sedan skulle innestå och förräntaspå särskild räkning hos statsverket så länge bolaget ägde bestånd. Vid bolagelsupplösning genom konkurs skulle beloppet tas i anspråk i första hand föranordnande av en effektiv konkursförvaltning. Bolaget skulle med andra ordsjälvt sörja för att det finge en anständig begravning. Om bolagel upplöslesulan förlusler för borgenärer skulle beloppel tillfalla aktieägarna. Deltaborde också bli ett incitament för innehavare av vilande bolag att låta demförsvinna ur aktiebolagsregistret. Under alla förhållanden är del av vikt att de redanexislerande bolagens verksamhet regleras på ett mera betryggande sätl. De nuföreslagna åtgärderna och lagändringarna kan alla anses välmotiverade urbrottsbekämpningssynpunkl och i flertalet fall lorde elt genomförande av förslageninle medföra någon påtaglig olägenhel för de "sunda" förelagen. Länsåklagaren för speciella mål: Del har länge framståttsom en pålaglig brisl att den jämförelsevis noggranna såväl formella sommaleriella kontroll som sker vid bolagsbildning inle effektivt följs upp underbolagets fortsatta verksamhet. Särskilt den alllför långa reaklionstiden hosregistreringsmyndigheten i egenskap av kontrollorgan ger möjlighet till obehörigaulnyltjanden av bolagssitualionen under lång lid utan ålgärd frän samhället.Det nu framlagda förslaget syftar bl. a. till att förbättra kontrollen. Hurpass övergripande, effektivt och snabbt denna kontroll kan göras är emellertidtill stor del beroende på kontrollfunktionen hos patenlverkets bolagsbyrå.Enligt förslaget pågår f, n. en översyn av bolagsbyrän. Del kan ifrågasättas ominte det nu framlagda förslaget i berörda delar bör samordnas med dennaöversyn för en fördjupad genomlysning av förslagel innan det blir föremål förlagstiftning. Härvid kan exempelvis även undersökas möjligheterna alt få enbättre kontroll över bolagets räkenskaper såsom uppgiftsskyldighet om var denormalt förvaras. Hovrätten äver och : Enligt hovrättensmening är arbetsgruppens förslag mycket försiktiga och del kan ifrågasättas omde föreslagna ändringarna är tillräckligt långtgående för all mera märkbartstävja missbruk av aktiebolagsformen. Hovrätten tillstyrker emellerlidförslaget och erinrar om att ändringar i aktiebolagslagen bör göras medbeaktande av del nordiska lagstiflningssamarbetet. 21 1979/80. Prop.1979/80: 143 322 Rikspolisslyrelsen: BRÄs arbetsgrupp har liksom ellflertal myndigheler och uiredare konstaterat, alt den ekonomiska brottsligheteninom aktiebolagssfären är belydande och all kraftfulla ålgärder måsle vidlas ifråga om lagstiftningen på områdel för alt stoppa den ökande kriminellaaktiviteten med utnyttjande av aktiebolagsformen. Rikspolisslyrelsen delar helldenna uppfattning. Det är därför beklagligt atl framlagda förslag ärförhållandevis begränsade och för allmänl hållna. Förslagen kommer enligtstyrelsens mening inle att få någon större genomslagskraft särskilt beiräffandefåmansaktiebola-gen, där funktionerna som bolagsstämma, styrelse ochverkslällande direktör innehas av en och samma person. En sådan personsmöjlighet atl begå ekonomiska brott torde inte förhindras i någon nämnvärdomfattning till följd av BRÅs förslag. Slyrelsen förutsätter därför au BRAfortsätter lagstiftningsöversynen inom aktiebolagsomrädet, särskilt vad gällerfåmansbolagen. Bankinspektionen: I promemorian ges en bakgrund tillförslagen genom en redogörelse för ökningen av antalet akliebolag och missbrukav aktiebolagsformen. När det gäller exemplen på missbruk av aktiebolagsformenstämmer dessa väl med erfarenheter inspektionen har gjort inom sill tillsynsområde.Inspektionen kan därför bekräfta behovet av ålgärder i den riktning somföreslås i promemorian. : Styrelsen ser det som angelägel atlmöjligheterna lill missbruk av aktiebolagsformen begränsas. Det är emellerlidsamtidigt angeläget att åtgärderna inte insattes så att seriösa förelag ochenskilda medborgare oförskyllt drabbas av olägenheter. Del finns risk att deföreslagna åtgärderna i viss utsträckning kan få sådan konsekvens. Det bör vidare framhållas all de påtalademissförhållandena inte gäller för börsföretag och atl de flesla av förslageninle är tillämpbara på dem. Genom de inregistreringskonlrakl som finnsupprättade mellan Fondbörsen och de inregistrerade förelagen är flertalel av defrågor rörande information om företagen m. m. som behandlas i promemorianreglerade. Redan nu gäller i en rad avseenden slrängare regler för börsföretagän för andra företag. Börsföretagen driver sin verksamhet under förhållandensom medger långl gående insyn. Del förefaller ytterst osannolikt all de ipromemorian berörda missbruken skulle kunna förekomma. Förelag som ansöker omregistrering på börsen granskas av därtill utsedda revisorer och annan expertismed avseende på förelagens ekonomiska ställning, utvecklingsmöjligheter ochstatus i övrigl innan de beviljas inträde. I den mån regler av del föreslagna innehållel ansesnödvändiga för företag i allmänhel bör man överväga att ulforma dem medundantagsmöjligheter så att i varje fall börsföretag undantas. : Ar 1973 beslöls att lägsta tillåtnaakliekapilal skulle höjas från 5 till 50 kkr. Kravet på höjningen avaktiekapitalet föranleddes bl.a, av att bolagsformen inle skulle användas för allunderlätta skatle-flyklsåtgärder. De förslag som lagts fram syftar lill altförhindra all aktiebolagsformen används i brottslig verksamhel. De ulgår i vissmån från konstaterandet att de bolag som oftast används i sådan verksamhel ärfåmansbolag med lågl aktiekapital. Riksrevisionsverkei (RRV) anser det angeläget att åtgärdervidtas för att förhindra etl orättmätigl ulnylljande av aktiebolagsformen.Bolag som bildats enligt äldre lag har fått anstånd lill ulgången av år 1981att höja sill aktiekapital. RRV, som ulgår frän alt nämnda tidpunkt skall ståfast. finner det föga Iroligl alt föreslagna åtgärder hinner genomföras eller ivarje fall få Prop.1979/80: 143 323 effekt lill nämnda tidpunkt. Delta innebär att del inle ärfämans- eller skrivbordsbolagen med lågl aktiekapital som kommer i blickpunkienför föreslagna ålgärder. Om ett bolag skulle bildas i broUsliga syflen lordeman för övrigl kunna ifrågasälla om bolaget över huvud tagel skulle reagera påförefintliga kontrollsystem. Det blir sålunda närmast fråga om vilken effeklföreslagna åtgärder får på övriga företag. RRV vill undersiryka all denövervägande delen bolag självfallel är av seriös karaklär. Man kan emellertidinle bortse från att från början seriösa företag eller funklionärer i sådana ien pressad ekonomisk siluaiion kan frestas "glida" in i en verksamhetsom till slut blir brottslig. I det följande behandlar RRV således förslagen med hänsynlill konsekvenserna för de förelag som finns kvar efter småbolagensavveckling. : () anser delangelägel all de missbruk av akliebolagel som associationsform som förnärvarande förekommer i möjligaste mån förhindras eller försvåras genom ändradlagstiftning. Även om promemorian inle närmare berör vilka effekler delilllänkla lagändringarna kan förväntas få i praktiken, anser RSV att ändringari gällande lagsliftning bör göras i föreslagen riktning. Kommerskollegium:Kollegiet är positiv till flera av de framlagda förslagen vilka alla syflartill all genom ändringar i akliebolagslagen och vissa närliggande författningarförsvära missbruk av aktiebolagsformen. Kollegiel är självfallel medvetet omatl ett genomförande av förslagen också innebär nackdelar i form av elt visstmerarbete för förelagen. Vissa sådana olägenheter måste dock accepteras av demsom använder sig av aktiebolagsformen om man genom associalionsrättsliglagstiftning skall kunna förebygga missbruk av aktiebolagsformen. Skåneshandelskammare: Handelskammaren vill inledningsvis framhålla sin positivainställning lill åtgärder som motverkar ekonomisk brottslighet i skydd avaktiebolagsformen. Beträffande föreliggande utredning måsle dock konstateras,att även om vissa av förslagen till ändringar i akliebolagslagen kan ansesvälmoliverade från andra synpunkier lär de knappasl få någon effekt avbrottsförebyggande art. Dessulom kan vissa av ändringsförslagen få ickeeftersträvade negativa effekler för lojala och seriösa näringsidkare. Handelskammareni och : Även om det förhåller sig så, all aktiebolag iviss utsträckning bildas eller förvärvas uteslutande i syfte alt tjäna såsomtäckmantel för ekonomisk brottslighet, har Kammaren en beslämd känsla av allmissförhållandena inte är av så utbredd eller allvarlig art, som arbelsgruppenvelal göra gällande. Föreslagna genomgripande principiella ändringar igällande aktiebolagslag kommer utan tvekan all hårt drabba även lojalaförelag. Anledning saknas enligt Kammarens mening all redan elt par år eflerden nya akliebolagslagens ikraftträdande den riva uppvälmoliverade och sakligt grundade lagregler. Härtillkommer, all en avsevärd del av nu regisirerade aktiebolag med etl mindreaktiekapital än kommer att av olika anledningar avföras uraktiebolagsregistrel senasl med utgången av är 1981 saml all deras ägare vidövergång lill annan företagsform kommer all bli personligen ansvariga fördessa företags ekonomiska förpliktelser. Härigenom kommer riskerna för altaktiebolag användes för ekonomisk brottslighet alt elimineras i storutsträckning. Slutligen vill Kammaren erinra om det avkonkurslagskommittén framlagda beiänkandei SOU 1979: 13 medförslag till s. k. konkurs- Prop.1979/80: 143 324 Enligt Kammarens mening kommer en lagsliflning ienlighel med delta förslag att skapa goda möjligheter att råda bot påmissförhållanden av i detta sammanhang aktuellt slag. Redan lagstiftningensexistens torde få en starki återhållande verkan vid planering av ekonomiskbroilslighei. : har inget alt erinramol de förslag lill förstärkt skydd för aktiebolagets bundna kapital somarbetsgruppen har ularbelal. i : har i sitlarbele med den årliga laxeringen och vid utförandet av taxerings-, skalle- ochavgifisrevi-sioner saml vid uppbörd av skaller och avgifter etl stort inlresseav all flera av de föreslagna lagsliflningsålgärderna genomförs. i : Länsstyrelsendelar arbetsgruppens uppfattning atl aktiebolagsformen alltför läll kanmissbrukas. Det gäller framför allt bolag med en eller ett fätal aktieägare.Missbruk inom större bolag med många ägare och en omfattande verksamhel lordevara mer sällsynl. Även om del övervägande anlalel akliebolag arbelar seriöstoch följer gällande lagbestämmelser är dock antalet fall, där missbruk sketleller kan misslänkas, så slort atl det är befogat med särskildalagstiftningsåtgärder i syfle atl försvåra missbruk och därigenom skyddaborgenärernas intressen. i : Det är länsstyrelsensuppfattning all även om flertalel akliebolag är seriösl arbetande företag somlojall och efter bästa förmåga följer gällande lagbestämmelser, ärdet inteovanligt att aktiebolag användes för ekonomisk brottslighet. Del är då somregel fråga om bolag vars akiier äges av enstaka personer. Mest effektivametoden atl förhindra missbruk av aktiebolagsformen skulle därför vara attinföra bestämmelser om alt anlalet aklieägare i ell bolag inte får understigaett visst anlal personer (exempelvis fem eller lio). Aktieägarna skulle i såfall inle få lillhöra samma krets av personer som anges i 12 kap 7 § och enaklieägare skulle inte få inneha mer än högsl en viss del av sammanlagdaanlalet aklier/rösler. Aktiebolagsformen skulle då endast komma att användasav slora företag som vänder sig till en större personkrets för atl anskaffariskvilligt kapital. Enligt aktiebolagslag var ell bolag skyldigi attträda i likvidation om aktieägarnas antal kom att understiga fem personer.Arbetsgruppen synes inle ha övervägl att införa någon liknande bestämmelse i1975 års aktiebolagslag för atl förhindra missbruk av aktiebolagsformen. LO: LO har sedan en läng tid lillbaka krävl alt hela denassocialionsrältsliga lagstiftningen i grunden bör omarbetas. Etl sådantarbele kommer all kräva en avsevärd tid. I väntan på ett sådant arbele anser LOdet angelägel att aktiebolagslagen ges en sädan utformning atl problem av delslag promemorian redovisar snarasl stävjas. LO tillslyrker därför arbelsgruppensförslag. TCO: Aktiebolagsformen har i alll ökad ulslräckning kommiiatt användas för ekonomisk brottslighet genom alt ägaren kunnat undandra sigpersonligt betalningsansvar. I syfte alt förebygga missbruk av aktiebolagsformenhar brollsförebyggande rådet lagt fram förslag som säkrar aktiebolagens egnakapital och därigenom garanterar läckning för bolagels skulder. De regler som föreslås kommer enligt TCOs mening all i höggrad förhindra alt aktiebolaget forisällningsvis kan komma atl användas sombrottsligt instrument. Ändå menar TCO all det i vissa avseenden funnits skälatt överväga ännu mer långtgående regleringar. Prop.1979/80: 143 325 : Bankerna är bl. a. såsomkrediigivare intresserade av all möjligheterna lill missbruk avaktiebolagsformen säviu möjligi begränsas. Bankerna är därför i huvudsakposiliva iill arbelsgruppens förslag. Bankerna har ell intresse avatl seriös företagsverksamhet inte försvåras eller omöjliggörs av alltförstränga lagbeslämmelser. Svenska handdskummai-Jörbundel: Svenskahandelskammarförbundel vill inledningsvis framhålla sin positiva inställninglill åtgärder som mol-verkar ekonomisk brottslighet i skydd avaktiebolagsformen. Beträffande föreliggande utredning mäste dock konstateras,alt även om vissa av förslagen till ändringar i akliebolagslagen kan ansesvälmoliverade frän andra synpunkter lär de knappasl få någon effekl avbrollsförebyggande arl. Dessutom kan vissa av ändringsförsiagen få icke eftersträvadenegaliva effekter för lojala och seriösa näringsidkare. : 1 anledning av remissen fårförbundels styrelse meddela atl styrelsen med ulgångspunkl från de iniressenslyrelsen har alt företräda inte har någon anledning till erinran molinnehållel i promemorian. (= föredragande borgarrådet): Kommunensre missinstanser har bekräftat atl aktiebolagsformen ofta utnyttjas för olika typer av ekonomisk brottslighet och atl omedelbara och effektiva älgärder därför är synnerligen angelägna. 1 likhet med remissinstanserna vill jag dock ifrågasätta om en utbyggnad av nuvarande regelsyslem är ändamåls enligl för att förbättra situalionen. Myckel talar för all förbällrade kon trollmöjligheter inom ramen för nuvarande bestämmelser skulle vara ell effeklivare säll alt komma tillrätta med problemen. Avslutningsvis villjag understryka del angelägna i atleffektiva ålgärder vidtas mot den ekonomiska brottsligheten. Kommunen lämnarredan sitl bidrag i denna del genom det nära samarbete med lokalaskatlemyndighelen som pågår sedan drygl . Detla arbete ärinriklal på atl motverka olika former av skalle- och bidragsfusk, undanhållandeav arbetsgivaravgifter m. m. Inom ramen för projektet behandlas missbruket avaktiebolagsformen som ell delproblem. (= kammarkonloret): Stockholmskommunslyrelse har pä förslag av finansborgarrådet beslutatom en uiökad samverkan med lokala skatlemyndighelen i fögderi (LSMS)för all bidra till bälire uppbörds- och avgiftsförhållanden inom Stockholmskommun. Enligt direktiven skall syftet med kommunens medverkan bl.a. vara altmotverka grava och uppenbara fall av skattefusk, underlåtenhet alt erläggaarbetsgivaravgift eller alt orätlmäliga fördelar uppnås i bidragsavseende genomuppgivande av felaktiga eller vilseledande uppgifler. Den förkortadeprojektbenämningen ÅSKLOK (åtgärder för ökal samarbele mellan kommunen ochlokala skatlemyndighelerna i fögderi) har antagils för samarbelel. Samstämda och väldokumenterade uppgifter om allakiiebolagsformen ulnylljas för ekonomisk brottslighet föreligger från flerahäll. Atl stävja dylika manipulalioner framstår därtör som en myckel angelägenuppgifl. Inom ramen för ÅSKLOK:s arbele har också dessa frågor ägnats särskilduppmärksamhet. Utredningsarbelel har dock ej enbari begränsals lill alt omfallaakliebolag. Avgörande har i slällei varil verksamhetens ekonomiska omfattningoberoende av organisalionsform. Orsakerna lill atl den ekonomiska brollslighelen genombl.a. ulnytljande av akiiebolagsformen blivil omfauande synes ulifrån deerfarenheter som vunnits av samarbetet mellan kommunen och LSMS främsl beror pånedanstående förhållanden: Prop.1979/80: 143 326 - ofullständig och brislfälligregislerföring av företag, - straffsanktionmol underlåtna registreringar saknas, - samverkanmellan olika myndigheler har ej tillfullo ulnytljals, - befintligarestriktioner för utnyttjande av datakonlroll och samköming av regisler, - belydandeskatteskulder - preliminärskalter, arbetsgivaravgifter och mervärdeskatl - harberoende bl.a. på all arbetsgivarkonirollen getts läg prioritet, lillålilsackumuleras före konkurs varvid slatens fordran måsl avskrivas, - olillräckligkontroll av i vilken ulslräckning förelag efterlever gällande bestämmelser t.ex. beiräffande akliebolagslagen, - tröghet iskaiteprocessen. För all komma lillräila med ovannämnda förhållanden krävsen kombinalion av ålgärder. Sä långt möjligt bör enligt kammarkontorets meningeflerslrävas lösningar som ej automatiskt leder lill en ökad byråkratiseringeller belastning och ökade kostnader för seriösa företag. En skärpl lagsliflningvars efterlevnad ej kan garanteras bör vidare undvikas. Arbelsgruppen har med föreliggande förslag i första handaktualiserat förändringar i akliebolagslagstiftningen syftande till främsl skydd för del bundna kapitalet. Även om dessa var för sig framslår som välmoliverade kan dock befaras att de endasl kommer få marginell belydelse när del gäller atl stävja den ekonomiska brottsligheten så länge de brisier kontoret ovan pekal på kvarslår.-- Det är oomstrilt alt aktiebolagsformen ofta utnyttjas förekonomisk brottslighet, icke minst uppbörds- och skattebrott. Omedelbara ocheffektiva ålgärder för all förhindra och försvåra de möjligheter lillekonomiska manipulationer aktiebolagsformen erbjuder är därför synnerligenangelägna. Enligt kammarkontorets uppfallning framslår en effeklivregislerföring och inrättandet av ett basregister för juridiska personer, medregislre-ringsskyldighei molsvarande den som i dagslägel finns för fysiskapersoner, som det ur många synpunkier bästa sättet atl stävja missbruk avaktiebolagsformen. Myndighelernas kontrollmöjligheter skulle därmed förbällrasmarkant. Kammarkontoret förordar därför att eli sådant arbete påbörjas. De förslag arbetsgruppen direkl förordal är främst enutbyggnad av dagens regelsystem. Kammarkontoret anser dock att redan inom ramenför nuvarande beslämmelser skulle en bättre ordning kunna erhållas om bara efterlevnadenav lagsiiftningen kontrollerades. Kontoret konstaterar vidare att arbetsgruppen inom fleraområden föreslagit en utvidgad och skärpt lagstiftning utan atl närmareutveckla hur en sädan skall få avsedd effekt, hur den utvidgade myndighetstillsyneni anslutning till delta skall anordnas och vilka resurser detta kräver. Vissförsiktighet måste därför tillrådas vid en uividgning av lagstiftningen omfördelarna ej är hell uppenbara. Stockholm.s kommun (= revisionskoniorel): Att aktiebolagmånga gånger bildas och förvärvas i syfte atl tjäna som täckmantel förbrottslig verksamhet av skilda slag torde vara ovedersägligt. Allmänt känt äratt bolagsbildning ofta sker för att genom otillåtna transaktioner och andramanipulationer undkomma skaller och allmänna avgifter, dvs. för all genomföraskattebedrägerier. Mol bakgrund härav samt kommunens uttalade målsättning atlinom ramen för sina resurser bidraga till bekämpningen av den ekonomiskabrottsligheten finns det allmänl setl anledning att hälsa en skärpning avlagstiftningen pä förevarande omräde med tillfredsställelse. Prop.1979/80:143 327 Revisionskontorels egen erfarenhei av denna typ avbrottslighet är dock begränsad och hänför sig i alll väsentligl till denverksamhet som bedrivs inom konlorels avdelning för bl. a. taxeringsrevision.Avdelningen är dock i denna del av sin verksamhet huvudsakligen inriktad på deslörre skat-leobjekten dvs. på börsnolerade och därmed jämställda förelag, därde skattetekniska problemen är av helt annat slag, 1 någon mån har avdelningenunder årens lopp kommii i beröring med verksamhel, där inslag av brotlsliglförfarande av del slag varom här är fråga, kunnal misslänkas. De erfarenheler,som därvid gjorls, saml den allmänna kunskap om skallebedrägerier och deras utbredning,som avdelningen besitter, lalar för angelägenheten all med lämpliga, effektivaålgärder komma tillrätta med förekommande avarter pä bolagsbildningens område. : ser detsom angelägel att möjlighelema till missbruk av aktiebolagsformen begränsas.Del är emellertid samlidigt angelägel all åtgärderna inle insätts så, atlseriösa förelag och enskilda medborgare oförskyllt drabbas av olägenheter. Detfinns risk all de föreslagna ålgärderna i viss utsträckning kan fä sådankonsekvens. Åtgärder, som syflar lill att stävja skatteflykt och skattefusk,bör vidare i första hand lösas genom skattelagstiftning och inle genomändringar i aktiebolagslagen. ackordscentral: Såsom gruppen framhåller visar erfarenhelernafrån att akliebolag i ökande utsträckning används förekonomisk brottslighet. Självfallel är del en angelägen uppgift för samhälletatl så långt del är möjligt inom ramen för vår rättsordning vidta de ålgärdersom är ägnade att förebygga brottslighet av detta slag. Mol denna bakgrund ärdet naturligt att undersöka vilken ändringar som bör göras iakliebolagslagstiftningen för att detla syfte skall uppnås. Etl problem i dettasammanhang är atl finna en lösning varigenom den ekonomiska brottsligheteneffektivt kan bekämpas som de laglydiga aktiebolagens berättigadekrav på att få arbela utan för långt gående administrativa hinder blirtillgodosett. En annan svårighet är uppenbarligen att kunna skapa regler somverkligen avhåller ägare lill fåmansbolag, där styrelsen och aklieägarkretsenär identisk, atl göra sig skyldig till ekonomisk brottslighet. Enligtackordscentralens mening innefattar gmppens förslag i storl sett en skäligavvägning mellan de intressen som anmäler sig här. Vid utformningen av sina förslag synes gruppen ha beaktathuvudsakligen del allmännas intresse av att motverka den ekonomiskabrottsligheten för att bortfallet av skatter och allmänna avgifter skall bli sålitel som möjligt, men del är uppenbart atl ett genomförande av förslagenskulle gynna också borgenärernas intresse av att inte drabbas av föriustergenom sådan brottslighet.