prop · G3032 · 1979-12-31 00:00:00 — Gällanderätt: i fråga om handlingssekreless 31-33 §§ SekrL, 35 § lagen (1934:437) förSveriges riksbank och 5 § 1 CSK samt i fråga om tystnadsplikt 36 § sistnämndalag och 25 § reglementet (1959:293) angående allmänna pensionsfondernasförvaltning Promemorieförslaget:9 kap. 6 § Densekretess lill skydd för kunder i dennas bankrörelse som föreskrivsi första stycket torde i sak stå nära gällande rätt. Det kan erinras om allregler om sekretess i bosältningslåneärenden finns i 9 kap. 5 §. Bestämmelsernai första stycket ger också sekretesskydd åt uppgifter om innehav avstatsobligationer i den hos riksgäldskonloret förda statsskuldboken. Dessauppgifter hemlighåller riksgäldskonloret f n. med stöd av 33 § SekrL.Departementsförslagel innebäratt inskrivningar! statsskuldboken får ettsekretesskydd som i stort sett överensstämmer med vanlig banksekretess. Av14 kap. 3 § andra slyckel departementsförslagel följer alt den s. k.generalklausulen inte är tillämplig i fråga om uppgifter som är hemliga enligtförsta stycket. Andraslyckel innehåller en regel som angår annan av myndighet bedriven affärsmässigutlånings- och upplåningsverksamhei än den som avses i första styckel. Såvittgäller ullåning tar bestämmelsen sikte på medel i allmänna pensionsfonden och iriksförsäkringsverkels fonder och andra medel som myndighei har all placera iförräniningssyfte. Del kan påpekas alt uppgifter om enskildas förhållanden isamband med icke-affärsmässig utlåningsverksamhet bereds sekretesskydd genomreglerna i departementsförslagels 7 kap. 4 §(s. k. frivillig socialhjälp), 8kap. 6 och 7 §§ (statlig och utlåning Prop.1979/80:2 Del A 8 kap. 9 § 238 lillstöd för näringslivet) och 9 kap. 5 § andra stycket (studiestöd) och iredjeslyckel (ullåning som inte faller in under någon av de nämndakategorierna). Sekretess till skydd för del allmännas intresse i samband medaffärsmässig ullåning föreskrivs genom reglerna i 6 kap. 1 §. Vadgäller upplåning får beslämmelsen i förevarande stycke betydelse bl. a. för denkommunala verksamheten. Del allmännas inlresse på ifrågavarande område skyddasgenom bestämmelserna i 6 kap. 3 § deparlemenisförslaget. Deregler till skydd för del allmännas ekonomiska inlresse som har föreslagits ifråga om sådan utlånings- och upplåningsverksamhet som avses i förevarandestycke innehåller alla något slag av skaderekvisit. Bakgrunden härtill är atldet i samtliga fall är fråga om förvaltning av allmänna medel och all deldärför i och för sig föreligger ell inte obetydligt insynsiniresse på deaktuella verksamhetsområdena. Del är viktigt att en regel till skydd för denenskilde låntagarens eller långivarens ekonomiska iniressen inte blir såvidsträckt att den de facto omöjliggör den insyn i del allmännas verksamhet somman har velat främja genom all ställa upp skaderekvisit. Av denna anledning ärenligt den här föreslagna regeln en förutsättning för sekretess att ett röjandeav uppgiften kan antas medföra skada för den som uppgiften rör. Liksom6 kap. 1 § departementsförslagel innehåller iredje stycket bestämmelser omsekundär sekretess. Beträffande skälen härför kan hänvisas lill motiven tillnämnda paragraf Iparagrafen upptas sekretessbestämmelser som rör uppdragsverksamhet för enskildsräkning. Gällanderätt: i fråga om handlingssekreless 27 § SekrL och 4 § CSK saml ifrågaomiysinadspliktdeföreskriftersomangessomnr45,151,162,163,180, 186, 188 och192 i bilaga 5 Promemorieförslaget:9 kap. 7 § Detverksamhetsområde som avses med paragrafen överensstämmer i stort sett med detområde som omfattas av regeln i 27 § SekrL. I uppdragsverksamheten behöver intei och för sig ligga alt del har lämnais ett formellt uppdrag all utföra vissundersökning e. d. Också uppgifter som har samband med sådana konsultationer,som kan ses som ett förberedande av etl uppdrag av angivet slag, faller underdenna paragraf Sådan rådgivning som hänför sig lill en myndighetstillsynsverksamhet är däremot atl betrakta som etl led i denna verksamhet Ofrmotiven lill 8 kap. 6 §). Bestämmelsernatar i första hand sikte på att skydda uppdragsgivarens ekonomiska förhållandenmen de har avfattats så att de ger skydd också för tredje man både när detgäller personliga och ekonomiska förhållanden. Somanförs i promemorian är det i de fall som avses i denna paragraf ofta en Prop.1979/80:2 Del A 8 kap. 9 ii 239 förutsättningför att enskilda skall anlita en myndighet alt de kan vara säkra på atl fåsamma sekretesskydd som de skulle få hos ell privat företag. Allmänhelenslegitima intresse av insyn i de enskilda ärendena hos en s. k.uppdragsmyndighel är å andra sidan obetydligt. Av denna anledning föreslås ipromemorian alt den enskilda kundens begäran om sekretess alllid skallrespekteras, oavsett om ell utlämnande av en viss uppgift kan medföra skadaeller ej. Sekretess anses emellertid inte kunna uppkomma redan på den grundenall uppdragsgivaren med säkerhet måste ha avsett hemlighållande -något som OSKhade föreslagit - eftersom en regel av denna innebörd skulle leda tilllillämpningssvårigheler. Den uppdragsgivare som vill ha sekretess måste alltsåenligt promemorieförslaget framställa en uttrycklig begäran härom t. ex. i detavtal som träffas mellan honom och myndigheten. Fleraremissinstanser har gjort invändningar på denna punkt. En del av dem förordaren lösning i enlighel med vad föreslog, medan andra för fram andraalternativ. Enligt min mening gerpromemorieförslaget upphov till en del problem. A andra sidan skulle en regelsom den föreslog, såsom anförs i promemorian, leda till andra svårigheter.En lämplig lösning synes vara att villkoret för att sekretess skall gälla iuppdragsverksamhet formuleras så att sekretess gäller för uppgift avförevarande slag, om del måste antas att uppdraget har lämnats underförutsättning att uppgiften inte röjs. Genom den valda avfattningen understryksatt det här är fråga om en sekretess av närmast förtroendekaraktär. Del krävsemellertid för all sekretess skall gälla atl en uppgift är av sådan art atlbristen på sekretesskydd för uppgiften måste anses framstå som så väsentlig föruppdragsgivaren alt han utan sekretesskyddet skulle ha avstått från atl anlitamyndigheten. Medhänsyn till atl del här är fråga om situationer av förtroendekaraktär föreskrivsi 14 kap. 3 § andra stycket att den s. k. generalklausulen inte är tillämpligpå uppgifter som är sekretessbelagda enligt förevarande paragraf Någraremissinstanser har fört fram tanken på att myndighet skönsmässigt skulle föavgöra sekretessfrågan. Som framhålls i promemorian slår en sådan ordning idålig överensslämmelse med 2 kap. 2 § andra stycket TF. 1 promemorian föreslåsi stället efler det mönster som har följts i andra sammanhang där attregeringen fåren möjlighet all besluta om undantag från sekretessen. Förslagel,som överensstämmer med gällande rätt Ofr 37 § SekrL), har upptagits också idepartementsförslaget. De nuvarandesekreiessiiderna enligt 4 § CSK varierar starkt. En enhetlig sekrelesstid på 20år har i promemorian ansetts vara lämplig i de allra flesta fall. 1 enlighelmed önskemål från statens skeppsprovningsanslall har emellertid nuvarandesekrelesstid för anstaltens handlingar, , behållits i promemorieförslaget.Deparlemenisförslaget överensstämmer i sak med detta förslag. Prop.1979/80:2 Del A 8 kap. 10 if 240 Bestämmelsernai paragrafen avser sekretess lill skydd för enskildas affärsförbindelser meddet allmänna. Gällanderätt: i fråga om handlingssekretess 34 § SekrL saml i fråga om tystnadsplikt 22§ upphandlingskungörelsen (1973:600) och 16 § instruktionen (1973:567) Promemorieförslaget:9 kap. 8 § Uppgifter av del slag somavses i förevarande paragraf omfattas av 34 § SekrL. I OSK:s förslag återfannsdäremot endasl ell indirekt skydd för enskildas afförs- och driftförhållanden idessas aflarsrelalioner med det allmänna. Den enskilde skulle skyddas bara iden mån ell röjande av en uppgift rörande ett affärsmellanhavande mellan honomoch en myndighet skadar det aUmänna på visst angivet sätt. Denna konslmktionkritiserades av flera remissinstanser under remissbehandlingen av förslaget.Del hävdades alt del allmännas och den enskildes intressen inte sammanfaller iså hög grad alt den enskildes iniressen tillgodoses i tillräcklig omfattninggenom OSK:s förslag. I promemorian anförs att denna kritik förefallervälgrundad. Det sägs inte vara svårt att tänka sig situationer där röjandet aven uppgift som hänför sig till en affärstransaktion mellan en myndighei och enprivat företagare inte är i någol hänseende menligt för del allmänna mendäremot allvariigt skadar den enskilde. 1 promemorian föreslås därför regler omsekretess lill skydd för enskilds ekonomiska förhållanden. Deaffärsförbindelser som avses i promemorieförslagets motsvarigheter till 8 och9 §§ i detta kapilel undantas dock från tillämpningsområdet. Promemorieförslagethar godtagits eller lämnats ulan erinran av remissinstanserna. Också jagansluter mig i del stora hela till förslagel. Del är uppenbart alt en enskild,som har trätt i affärsförbindelse med en myndighei, kan ha etl behov avsekretess för uppgifter om sina affärs- och driftförhållanden också i andrafall än de som avses i de två närmast föregående paragraferna. Somanförs i promemorian måsle emellertid mot sekrelessbehovel ställas allmänhelensinlresse av insyn i myndigheternas ekonomiska verksamhet. Uppgifter om enmyndighets och dess enskilde motparts affärs- och driftförhållanden är ofta såsammanvävda med varandra - etl överenskommet pris på en viss vara hänför sigt. ex. uppenbariigen lill båda sidors affärsförhållanden - att del inte ärmöjligt all skilja dem ål. Som har nämnis i fråga om 8 § andra stycket iförevarande kapilel kommer en långtgående sekretess lill skydd för enskildainiressen därför alt hindra önskvärd insyn i myndigheternas verksamhet. Manmåsle av denna anledning också i delta sammanhang beakta den intresseavvägningsom ligger bakom de särskilda reglerna lill skydd för uppgifter ommyndigheternas affärs- och driftförhållanden (6 kap. 1 och 2 §§). Denlösning som har valts i promemorian för alt få till stånd en lämplig Prop.1979/80:2 Del A 8 kap. 10 ii 241 samordningmellan reglerna till skydd för det allmännas affärsintressen och reglerna lillskydd för molsvarande iniressen hos enskilda, som har trätt i affärsförbindelsemed det allmänna, innebär följande. Beslämmelserna lill skydd för enskilda görsför sin tillämplighet beroende av etl uttryckligt krav på sekretess från denenskildes sida. De innefattar dessutom ell skaderekvisit. Det ytteriigarebehov av insyn som kan föreligga tillgodoses genom en dispensmöjlighet förregeringen av samma slag som i fråga om uppdrags-sekretessen i närmastföregående paragraf Offenllighetsintresset beaktas enligt promemorianytterligare genom en regel som innebär att den normala sekretessliden i frågaom ekonomiska förhållanden, , inte skall lillämpas i fråga om handlingarsom anger villkoren i avlal. Efler mönster av förslagets 7 kap. 2 § andrastyckel i fråga om skyddet för det allmänna föreslås i promemorian ensekrelesstid efter del all avtalet fullgjordes. Remissinstansernahar gjort invändningar mot promemorieförslaget såvitt gäller kravel på all densom uppgiften rör skall ha begärt sekretess. Förmin del anserjag i likhet med en del remissinstanser att den nu berördaförutsättningen för sekretess kan ge upphov lill problem. Om möjligt bör därförliksom i fråga om föregående paragrafen annan lösning väljas. I första handuppkommer då frågan hur skaderekvisilet bör utformas för att ge uttryck för enlämplig avvägning mellan sekretess- och insynsiniressena. Del kan därvid finnasanledning all undersöka nuvarande rättsläge i fråga om främst 34 § andrastycket SekrL. Någon närmare vägledningför tillämpningen av bestämmelsen ges inte i förarbetena lill SekrL. Hur 34 §andra stycket SekrL bör tolkas diskuterades emellertid av militieombudsmannen iämbetsberätlelsen 1946 (s. 313 fO, Hans uppfattning kan sammanfallas påföljande sätt (a,a, s, 330), Anledning att hemlighålla anbudshandlingar somavses i lagmmmet kan sägas föreligga, när del finns anledning alt befara atlett offentliggörande av handlingarna skulle kunna medföra en inte alllförobetydlig skada för vederbörande verk eller anbudsgivare. Det bör emellertidför lagrummets lillämpning krävas all del skall föreligga någon speciellomständighet eller särskilda förhållanden som kan åberopas som skäl härför,Någol krav på en mera ingående utredning härom bör emellertid inte ställas upp.Om vederbörande myndighet med hänsyn till omständigheterna finner sannolikt althandlingarnas offentliggörande skulle medföra skada för verket i fråga ellermyndigheten finner sig böra sälla tilltro lill vad anbudsgivare har uppgetl omatt handlingarnas offentliggörande kan befaras medföra skada för honom, börnågot hinder för anbudshandlingarnas hemlighållande i regel inte ansesföreligga. En viss avvägning bör alltid företas med hänsyn lillofrenilighelsintressel. En begäran om konfidentiell behandling, som framställsav en anbudsgivare men som inte närmare motiveras och inte heller harkaraktären av ell anbudsvillkor, bör i regel inte föranleda beslul omhandlingarnas hemlighållande. Om del på grund av omständigheter, som är kändaför myndigheten, kan befaras att underiåtenhet atl efterkomma en sådan begäranskulle kunna Prop.1979/80:2 Del A 8 kap. II if 242 medföraskada eller olägenhet för vederbörande verk eller för anbudsgivaren, bör dockhandlingarna kunna hemlighållas. Enligtmin mening innebär vad militieombudsmannen sålunda anförde en rimlig avvägningmellan de motstående intressena i föreliggande fall. Avvägningen kan lämpligenuttryckas så alt sekretess bör gälla för en uppgift, om det av särskildanledning kan antas alt den som uppgiften rör lider skada om uppgiften röjs. Påsamma sätt som i fråga om 7 kap, 1 § promemorieförslaget föreslås i promemorianall sekretess skall gälla också för sådan uppgift hos myndighet som hänför siglill enskilds förhållande lill ell av del allmänna dominerat privaträltsliglsubjekt, t, ex, ell bolag, som under myndigheten driver affärsverksamhet, Ifråga om sådana uppgifter kan enligt promemorian av naturiiga skäl inte ställasupp något krav på atl den enskilde skall ha begärt sekretess, I övrigt föreslåsemellertid samma regler som i fråga om uppgifter som myndigheten har fött viddirekt kontakt med den enskilde. Medanledning av all en remissinstans har uttalat tvekan om hur ordelaffärsförbindelse bör tolkas kan tilläggas att uttrycket avser sådana transaktionerav ekonomisk natur som avses i 6 kap, 1 och 2 §§, Liksom6 kap, 1 § departementsförslagel har förevarande paragraf fåll en någol annanuiformning än i promemorian, Belräffande skälen härför kan hänvisas till vadsom har anförts under nämnda paragraf Regelnom den särskilda lidsgränsen i fjärde slyckel i fråga om handling som angervillkoren i slutet avlal har ulformals i överensslämmelse med motsvarandebestämmelse i 6 kap, 2 §, Iparagrafen regleras sekreiessen för vissa uppgifter som rör internationelltutvecklingsbistånd. Gällanderätl: i fråga om handlingssekreless 2 § 18 och 65 CSK saml i fråga omtystnadsplikt 19 § instruktionen (1974:781) för imporlkontoret föru-landsprodukier Promemorieförslaget:9 kap, 9 § Departementsförslagelbygger på promemorieförslaget som har lämnais utan erinran underremissbehandlingen. Detär inte möjligt att inom ramen för 6 § i detta kapitel bereda skydd föruppgifter om enskildas affärs- och driftförhållanden hos SIDA ochimport-kontoret för u-landsprodukler. Del är emellertid uppenbart alt del härföreligger ett sekretessbehov av ungefär samma slag som vid vanligaaffärsförbindelser mellan myndigheter och enskilda. Medhänsyn till den stora likheten mellan de situationer som avses här och dem somavhandlas i närmast föregående paragraf har skyddet i båda fallen utformats påsamma sätt. Förutsättningar för sekretess är således all det av särskildanledning kan antas att röjande kan medföra skada för den enskilde. Prop.1979/80:2 Del A 8 kap. 13 ii 243 Vidarefinner man också här en möjlighel för regeringen all förordna om undanlag frånsekreiessen i del särskilda fallel. Också i fråga om sekreiessiiderna föruppgifter i allmänna handlingar gäller samma regler som i närmast föregåendeparagraf Iparagrafen regleras sekreiessen vid vissa informationscentraler. Gällanderätt: regler om handlingssekreless i 20 b § SekrL Promemorieförslag:9 kap. 10 § Igällande rätt föreskrivs sekretess för handlingar hos giftinformationscentralenvid . I promemorian finns motsvarande bestämmelse. Dennahar getts en mer allmän utformning, vilket får till följd dels all uppgiftervid liknande framlida informationscentraler kommer all omfattas av skyddet,dels att del blir helt klart all uppgifter av här avsett slag är skyddade ocksåt. ex. hos de sjukvårdsinrättningar där de utnyttjas i särskildabehandlingssilualioner. En förutsättning för sekretess enligt promemorian äremellertid all uppgiften har överiämnats till myndigheten just för atl användassom underiag för behandling eller annan liknande ålgärd i hälso-eller sjukvård. Promemorieförslagethar allmänt godtagits under remissbehandlingen. I departementsförslagel harpromemorians bestämmelse godtagits med en redaktionell jämkning. Paragrafeninnehåller bestämmelser om sekretess i pateniansöknings- ochmönsterregislreringsärenden. I paragrafen finns vidare regler om sekretess försådana uppgifter om uppfinningar som har lämnais lill myndighei enligtlagstiftning om arbetsgivares rätl lill arbetstagares uppfinningar. 23§ första stycket SekrL (palentsekretess; genombryts av reglerna i 22 § 1-3 st.patentlagen /22 § ändrad senast 1978:149/ om utläggning av pateniansökan, omoffentliggörande av ansökan 18 månader efler ansökningsdagen och omoffentliggörande på begäran av sökanden) 22 §5 st. patentlagen (sekretess för företagshemlighel i palenlansöknings- ärende) 27§ SekrL och 4 § 14 CSK (handlingar hos statens ) 23 §andra stycket SekrL (mönslersekretess; genombryts av regeln i 19 § mönsterskyddslagen om offentliggörande av ansökan efter ansökningsdagen) Prop.1979/80:2 Del A 8 kap. 13 § 244 8§ lagen (1949:345) om rällen till arbetstagares uppfinningarPromemorieförslaget: 9 kap. 11 §. Promemoriansförslag om sekretess för uppgifter om uppfinningar i palentansökningsärendenansluler sig myckel nära lill den nuvarande regeln i SekrL. Lagtexten ipromemorian har förenklats i förhållande lill gällande lydelse så till vida attdet inte i förslagel anges all handlingar i ärenden där patent har beviljatssom huvudregel skall vara offentliga. All del förhåller sig på detta sättföljer av gällande patentlag och behöver därför enligt promemorian intesärskill slås fasl också i sekrelesslagen. SekrLinnehåller inte någon särskild beslämmelse om sekretess för ipalentansökningsärenden lämnade uppgifter om andra förhållanden än sådana somdirekt gäller uppfinning. Däremot föreskrivs i 22 § femte stycket patentlagenatt patenimyndigheten på begäran av sökanden kan förklara all handling sominnehåller företagshemlighel inte för utlämnas, om särskilda skäl föreliggerför ell sådanl beslul. Del i promemorian framlagda förslagel innebär all dennaregel bibehålls i patentlagen men att sekrelesslagen i överensslämmelse med 2kap. 2 § andra styckel första meningen TF kompletteras med en hänvisning tillpatenllagsregeln. Promemorieförslagethar i denna del inte mött några invändningar under remissbehandlingen.Departementsförslagel har på denna punkt utformats i enlighet medpromemorieförslaget. Enligtlagen om rätten till arbetstagares uppfinningar är en arbetstagare i allmäneller enskild Oänst, som gör en patenterbar uppfinning vars utnyttjande fallerinom arbetsgivarens verksamhetsområde, skyldig atl utan dröjsmål lämnaarbetsgivaren underrättelse därom. Arbetsgivaren kan sedan enligt vad somnärmare föreskrivs i lagen förvärva viss rätt lill uppfinningen. Bådearbetsgivaren och arbetslagaren har rätl atl inhämta utlåtande i fråga omlillämpning av lagen från ett särskill organ, statens . Om tvist om uppfinningen har anhängiggjorts vid domslol, kanockså domstolen inhämta utlåtande från nämnden. Uppgifter om en avarbetstagare gjord uppfinning är f n. skyddade i vissa hänseenden.Beskrivningar, ritningar och andra handlingar som finns hos nämnden förarbetstagares uppfinningar för sålunda inte utlämnas tidigare än eflerhandlingens datum ulan samtycke av vederbörande arbetsgivare ellerarbetstagare. Däremot finns inte någon handlingssekreless beträffandehandlingar med uppgifter om uppfinningar som kan finnas hos en stadig myndigheii dennas egenskap av arbetsgivare lill en uppfinnare. Den tystnadspliklsregelsom finns i 8 § lagen om rällen lill arbetstagares Prop.1979/80:2 Del A 8 kap. 14 245 uppfinningartorde emellertid gälla både för sådana myndigheter och för nämnden omarbetstagares uppfinningar. promemorian framlagda förslagel i denna del innebär all den nyasekretesslagens regel på områdel får samma omfattning som den i 8 § lagen omrätlen lill arbetstagares uppfinningar intagna lystnadspliktsregeln f n. har.Huvudregeln modifieras emellertid genom en beslämmelse som innebär att sådanauppgifter om en patentsökt uppfinning som finns både hos patenimyndigheten ochhos en annan myndighei på båda ställena för det skydd som gäller ipalentansökningsärenden. Tvåremissinstanser menar atl sekreiessområdei blivit snävare jämfört med denhandlingssekretess som föreskrivs i 4 § 14 CSK. Den nuvarandehandlingssekretessen omfattar alla handlingar som ges in lill nämnden ellerupprättas där och detta även om handlingarna inte direkt rör uppfinning. Enligtde båda remissinstanserna är det viktigt att alla handlingar som ges in tillnämnden och alla uppgifter som lämnas muntligen inför nämnden omfattas avsekretess. Enligtmin mening bör sekretesskyddet omfatta alla de uppgifter som lämnas tillmyndighei enligt lagstiftningen om arbetsgivares rätt lill arbetstagaresuppfinningar. Detta bör klargöras genom en mindre redaktionell jämkning ipromemorieförslaget. I övrigt bör förslagel i denna del godias. Ipromemorian har tagits in en beslämmelse om mönstersekretess. Bestämmelseninnebär atl sekretess gäller i ärende om registrering av mönster för uppgift ommönstret, om annal inte följer av gällande lagstiftning om mönsterskydd.Förslaget, som inte syftar lill ändring i gällande regler omhandlingssekretess, förutsätter följdändringar i mönsterskyddslagstiftningen, Idepartementsförslagel har bestämmelsen tekniskt utformats i närmareöverensslämmelse med gällande ordning, Förslagel kräver sålunda ingenföljdändring i mönsterskyddslagsliftningen. Den sakliga innebörden är oförändrad. Fjärdestycket I detta stycke regleras sekretessliden, Iparagrafen finns bestämmelser om sekretess i ärenden om registrering ellerinskrivning i skeppsbyggnadsregislrel. Gällande rätt: regler omhandlingssekreless i 22 a § SekrL Promemorieförslaget: 9 kap, 12 § Prop.1979/80:2 Del A 8 kap. 16 if 246 Paragrafen,som i huvudsak överensstämmer med molsvarande paragraf i promemorian, har inteföranlett några erinringar vid remissbehandlingen, Beslämmelsen innebär bl. a.den ändringen i sak jämfört med gällande ordning all handlingssekretessenkompletteras med en molsvarande tystnadsplikt och atl den särskUda regeln omkrav på avtalsparternas godkännande för utiämnande före sekretesstidens utgångersätts med den allmänna regeln om rätt för enskild all efterge sekretess (14kap. 4 §). Iparagrafen föreskrivs sekretess bl. a. för uppgift som part i arbelstvistlämnar till föriikningsman. Gällanderäu: regler om handlingssekreless i 24 § SekrL Promemorieförslaget:9 kap. 13 § Frånsettvissa smärre ändringar av formell natur överensstämmer departementsförslagelmed motsvarande beslämmelse i promemorian. Vid remissbehandlingen harbeslämmelsen lämnais utan erinran. Paragrafeninnehåller inte någon anknytning till en särskild namngiven lagsliftningsprodukl.Den omfattar genom sin generella avfattning både uppgifter som har lämnais medstöd av 7 § lagen (1920:245) om medling i arbetslvister och uppgifter som harlämnais vid medling enligt bestämmelsema i MBL.