prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — för beräknade pris- ochlönehöjningar till medelprisläget för ^»Inkl. anslaget VII 1. 1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet Anmälan till statsbudgeten för /81såvitt avser försvarsdepartementets verksamhetsområde. Budgetreformen ^(prop. 1976/77:130, ^FiU 1977/78:1, ^rskr1977/78:19) och införandet av ett nytt huvudprogram för operativ ledning ^m.^m. medför ändringar i fjärde huvudtitelns utformning. Jag vill erinra om vadchefen för budgetdepartementet har anfört under punkt 10 i För flerahuvudtitlar gemensamma frågor. Förslaget om överföring av hundskolan till femtehuvudtiteln ^(s. 83) innebär att anslaget ^F^ 14. Statens hundskola utgår ochatt de anslag som ligger efter detta anslag under ^lill. ^F^ numreras om.Anslaget Reglering av prisstegringar för civilförsvaret har förts över till^Iitt. G som också i övrigt har omdisponerats. Följande sammanställning visarhur de ändrade anslagen för /81 har byggts upp. Anslag och anslagstyp fr. o. ^m. Bl.^Arméforband: Ledning och ^för-^bandsverksamhet, förslagsanslag ^Arméforband: Anskaffning av^an-^liiggningar, förslagsanslag ^Marinförband:Ledning och ^för-^bandsverksamhel,förslagsanslag Marinförband: Anskaffning avanläggningar, förslagsanslag ^Elygvapenförband:Ledning och ^förbandsverksamhel,förslagsanslag B I^.^ Arméförband: Ledning och förbandsverksamhet ^E^ 2. Arméförband: ^Islåndsältningav befästningar och kaserner ^IIII. Arméförband: Anskaffning av anläggningar C I. Marinförband: Ledning och^för^bandsverksamhel ^E^ 3. Marinförband:^Iståndsättning av befästningar ochkaserner III 2. Marinförband: Anskaffningav anläggningar 1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet Anslagoch anslagstyp fr. o. ^m. budget- Nuvarande anslag /81 ^Elygvapenförband: Anskaffning av anläggningar,förslagsanslag ^E^ 1^.^ ^Of^Ärativ ledning ^m.m. : Ledning och ^förbandsverksamhel,förslagsanslag Operativ ledning ^m. :^Materiel-^anskaffning, förslagsanslag Operativ ledning ^m. : Anskaffning avanläggningar, förslagsanslag ^F^ 1^.^ Försvarets civilförvaltning, förslagsanslag Frivilliga försvarsorganisationer ^m, ^m.,förslagsanslag Försvarets datacentral, förslagsanslag Anskaffning av anläggningar för försvaretsforskningsanstalt, förslagsanslag Civilförsvar: Anskaffning av anläggningar,förslagsanslag Civilförsvar: Skyddsrum, förslagsanslag G 4, Reglering av prisstegringar för civilförsvaret,förslagsanslag ^H3, Anläggningar ^m. för vissa militära ändamål,reservationsanslag ^D3.Flygvapenförband: ^Iståndsättning av befästningar och kaserner 111 3.^Elygvapenförband: Anskaffning av anläggningar Försvarsstaben ^E^ 5. för vissa staber ^m. : Ledning och förbandsverksamhet Anskaffning av ^fortifikatorisk materiel ^m. (del) ^F^ 20. Viss gemensam verksamhet (del) för vissa staber ^m. :^Materielanskaffning ^m. Anskaffning av ^fortifikatorisk materiel^m. (del) ^F21. Viss gemensam verksamhet (del) Central och högre regional ledning:^Iståndsättning av befästningar och kaserner Gemensamma myndigheter ^m. : ^Iståndsättningav befästningar och kaserner Central och högre regional ledning:Anska^ffning av anläggningar 111 5. Gemensamma myndigheter ^m. :Anska^ffning av anläggningar Försvarels civilförvaltning ^F22. Frivilliga försvarsorganisationer ^m. Gemensamma myndigheter ^m. : Anskaffning avanläggningar för II 6.Civilförsvar: Anskaffning anlägg ningar G 2.Civilförsvar: Skyddsrum Reglering av prisstegringar för civilförsvaret ^H^ 3: Viss anskaffning för militära ändamål ^m. Anskaffning av vissa militära an läggningar 1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet Anslag och ^ansl^agslyp fr. o. ^m.budget- Nuvarande anslag året1980/81 Vissaskyddsrumsanl^äggningar, ^H^ 7. ^'^ Vill. ^2^ IX 1. ^'^ Verksamhet som^f. budgeteras under anslaget VII 1. Vissa projekteringskostnader skallfr. /81 budgeteras under anslagen B 3. Arméförband: Anskaffning av anläggningar, C 3.Marinförband: Ansk^affning av anläggningar, ^D^ 3. Flygvapenförband; Anskaffning avanläggningar, ^E^ 3. Operativ ledning ^m. : Anskaffning av anläggningar,^F^ 18. Anskaffning av anl^äggning^ar för , G 2.Civilförsvar; Anskaffning av anläggningar och ^H^ 3. för vissa militära ändamål. ^^^ Verksamhet som ^f. ^n.budgeteras under anslaget IX 1. Statens ^dalamaskinfond: Försvarets delfond; Anskaffning avdatamaskiner skall fr. o. ^m. ^budgeiårei 1980/81 budgeteras under anslagen B 2.Arméförband; ^Materielanskaffning, C 2. ^Marinför^band; ^Materielanskaffning, ^D^2. Flygvapenförband; ^Materielanskaffning, ^E^ 2. Operaliv ledning ^m. ;^Materielanskaffning samt över berörda myndighetsanslag under ^Iilt. Propositionen har i huvudsakdisponerats på samma ^säll som ^prop. 1978/79:100 (bil. ^Efler ^etl avsnittom säkerhetspolitik, som är gemensamt för totalförsvaret, har propositionendelals in i tre avsnitt, del militära ^försvarei, civilförsvaret och övrigttotalförsvar ^m. Under avsnitten om det militära försvaret resp.civilförsvarets fortsalla utveckling har lagils in korta översikter avförsvarels planerings- och ekonomisystem. När del gäller del militära försvaretfinns hänvisningar till de delar ipropositionen, där olika komponenter i ^sysiemel behandlas. bör detvara möjligt all under vissa ^budgelår lämna en ^någol mindre ^ulföriiginformation i bil. Sålunda bör t. ex. avsnitten om planerings- ochekonomisystemet kunna tas in endast en eller två gånger under varjeförsvarsbeslutsperiod. Vidare bör vissa avsnitt som innebär dubblaredovisningar helt kunna utgå. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 10 ^Eörhällandet mellan de bådasupermakterna och ^niilitärblocken präglas fortfarande av den kombination avrivalitet och begränsad samverkan som har kommit ^att bli avspänningspolitikensspeciella kännemärke under senare hälften av ^197(l-talel.Supermakterna framstår som oförändrat beslutna ^atl undvika en direkt militär konfrontation, vilken skulle kunnaleda ^lill ett kärnvapenkrig med förödande konsekvenser. leder denbeslående rivaliteten och misstänksamheten mellan dem till svårigheter föravspänningen och till att kampen om inflytande mellan blocken fortgår i globalskala. Båda parter fortsätter att på olika sätt engagera sig i konflikter påolika håll i världen. Jämsides med beslutsamhetenalt undvika en direkt militärkonfrontation märks hos supermakterna en till synes växande oro för ^atl den nurådande militära balansen mellan dem på ett avgörande sätt skulle kunna rubbas^lill motpartens fördel genom den snabba ^vapenleknologiska utvecklingen ochfortsatta rustningar. Sålunda har de senaste årens uppbyggnad och moderniseringav de militära styrkorna i öster skapat farhågor inom NATO för alt alliansenskall hamna i ^ell allvarligt underläge. Denna bedömning har lett tillpolitiska beslut om ^atl höja försvarsanslagen i fasta priser och att förberedamodernisering såväl av Förenia staternas landbaserade ^inlerkonlinenlala^robotsyslem som av ^NATO:s regionala kärnvapen i . Den snabba ^mililärlekniska^ulvecklingen leder på del konventionella ^vapenområdel ^lill ^atl nya typer avvapen med väsentligt bättre prestanda tillförs både ^NATO:s och^Warszawapaklens förband. Den fortsatia upprustning som sålunda sker inomblocken och de risker detta innebär ger anledning ^lill betydande oro. På försvars- och^utrikesminislermötel i har ^NATO-stalerna, trotsbetänkligheter från vissa paktmedlemmars sida, beslutat anskaffa nya^medeldislansrobolar för ^stalionering i . Beslutet avser delslandbaserade ^kryssningsrobolar. dels den ^ballisliska ^s. Del har förenats med förslag till ^Warszawapaklen om snaraförhandlingar om ^medeldislansrobolar och med erbjudanden om vissa^slyrkereduklioner i . Införandet av nya ^medeldislansrobolar harav NATO motiverats med all har vapen medmotsvarande eller längre räckvidd, avsedda för insats i , nämligen SS^20-roboten och ^Backfire-flygplanet. Uppfattningen om vad som är rådandebalans och vad som är ny upprustning går ^emellerlid starkt isär mellan NATOoch . Inför ^Brysselmölet har med skärpa varnat förföljderna av alt införa de nya ^NATO-roboiarna, som man har beskrivit som ^ellförsök all ändra den militära balansen i i västlig fördel. Frånsovjetisk sida tillkännagavs i ^oklober vissa ensidiga tillbakadraganden avmilitära styrkor, som man förklarade sig beredd till förhandlingar om^medeldislansrobolar, om NATO avstod från alt ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 11 fatta ^silt beslut. Del är ännu ^inle ^klarl vilka^förhandlingsmöjlighcter som föreligger sedan beslutet nu är fattat. Från svensk sida har vi^etl ^siarkt intresse av att förh^andlingar verkligen kommer till stånd medsyfte att reducera kärnvapensystemen i . Detta ^måsle ske pä ^ell ^sådanl^säll all den ^miliiärpoliiiska ^b^tilanscn bevaras och därmed avspänningeninte sätts i fara. ^Efler sju ^ärsförhandlingar kunde och underteckna^ell andra avtal om begränsning av sina strategiska vapen (SALT II). Avtalethar ännu inte ^ratificer^tils av denamerikanska senalen, och del är ^f. osäkert när ^della kommer alt ske. SALTII kommer inte all leda till någon nämnvärd minskning avsupermakternas kärnvapenarsenaler eller ^lill all ^ruslningskapplöpningenmellan dem hejdas. Däremot stängs vissa områden där en fortsatt tävlan ^h^tidekunnat ske. Överenskommelsens betydelse bör främst ses i politiska termer-somett viktigt bidrag ^lill ^avspånningsprocessen och som en bas för fortsattaförhandlingar om mera långtgående ^nedrustningsålgärder på ^kärnvapenområdel. När SALT II harratificerats avser supermakterna uppenbarligen ^atl fortsätta förhandlingarna i^ell försök all uppnå mera långtgående begränsningar av de strategiska vapneni ^ell SALT ^Ill-avtal. Dessaförhandlingar ^vänlas också komma alt beröra ^medeldislansrobolar och andraviktiga kärnvapenkategorier som hittillshar hållits utanför ^SALT-processen, ehuru det är oklart i vilken omfattningdelta kommer all ske. Trepartsförhandlingarnamellan , och om ett avtal omfullständigt förbud ^mol kärnvapenprov har ^inle heller under det år som gåttlett ^lill någon enighet om ^ellfördragsutkast ^atl föreläggas nedrustningskommittén i . ^Etlfullständigt provstopp skulle innebära ett första steg på vägen ^mol^kärnvapennedruslning. Del skulle utgöra ett viktigt led iansträngningarna att förhindra spridning av kärnvapen till nya stater. Del ärdärför särskilt ägnat att beklaga att ingen överenskommelse ännu har nåtts, isynnerhet som de tekniska problemen i samband med avtalet numera förefallerlösta. Inga egentliga framsteg har under det årsom ^gåll kunnat noteras i Wiensamtalen om militära ^slyrkereduklioner iEuropa. Även om vissa nya initiativ för att föra utvecklingen framåt harställts i utsikt ^~^ bl. a. i samband med debatten om begränsning av deregionala ^kärnvapensyslemen i - framstår ännu vägen till en förstaförhandlingsuppgörelse som lång. Förberedelsearbetet pågårinför del andra uppföljningsmöte till den europeiska säkerhetskonferensen^(ESK), som skall hållas i ^höslen 1980. Från svensk synpunkt är detangelägel alt de förslag som framställs blir så genomarbetade och realistiskaatt uppföljningsmötet har utsikt ^atl bli framgångsrikt ^saml ^atl åtagandena ifråga om ^s. ^förtroendeskapande åtgärder kan utvidgas. Genom altsupermakternas intressen och prestige så ofta är involverade i de många lokalaoch regionala konflikter som förekommer på olika håll i ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 12 ^v^iirlden, kan även geografiskt begr^änsade kriser fåstora internationella följder. Båda supermakterna har numera resurser altingripa med militära medel i ^lok^tilakonflikter var dessa än äger rum. leder den industrialiseradevärldens beroende av tillförsel av framför allt olja men också av andra råvaror^lill en ökad känslighet för ^polilisk instabilitet i ^råvarurikautvecklingsländer. Omvälvningarna i del senaste ^årel och de ^svårighelerför västvärldens oljeförsörjning som har uppstått som en följd härav är ettpåtagligt exempel pä ^detla. De mest akutakonflikthärdarna finns alltjämt i , och södraAfrika. Även om den fredsöverenskommelse som har slutits mellan och ar ^ell steg ipositiv riktning, ter sig en lösning av den arabisk-israeliska konflikten idess helhet ännu avlägsen. Konflikten mellan på den ena sidan ochSovjetunionen och på den andra ledde ^lill en väpnadkinesisk aktion ^mol efter det att invaderat ^Kampuchea. Devietnamesiska ^båtflykiingarnas öde och den ^kalastrofala humanitärasituationen i ^Kampu^chea har engagerat världsopinionen och föranlettstora hjälpinsatser. Framsteg har gjorts mot en politisk helhetslösning iZimbabwe, men den fortsatia sydafrikanska raspolitiken och ockupationen av^Namibia gör all situationen i del ^råvarurika södra förblirspänningsfylld. Vad värt eget närområdebeträffar beror den ökade uppmärksamhet som ägnas och ^Bnrents havmed kringliggande landområden väsentligen på supermakternas strategiskaintressen. Utvecklingen i området har givelvis ^slor betydelse för de nordiskaländernas säkerhetspolitiska situation. Åtgärder vidtas bl. a. för alt stärkadel norska ^försvarei och för all underlätta en snabb tillförsel av^NATO-styrkor till och i en krissituation. Våra grannländersintresse av en fortsatt fast svensk ^ulrikes-^och försvarspolitik, inriktad påatt vidmakthålla stabiliteten i det nordiska området, framstår som oförändrat^högl. Den storpolitiskautvecklingen ställer ökade krav på densvenska säkerhetspolitiken. Tendensen inom såväl NATO som ^Warszawapaklen går^mol ^forlsall kvalitativ upprustning, särskilt ^beiräffande ^kärnvapensyslemeni . framhålls från båda maktblockens sida all ^ulvecklingen iNordeuropa inte kan ses isolerat från utvecklingen i i ^övrigl. Våragrannländer vidtar åtg^ärder för ^alt ^slarka sill försvar. Frän flera hålluttrycks bekymmer för alt de ^fortsatla ^stormakismotsältningarna kan komma^atl påverka det politiska klimatet även i . I denna situationmåste vi från svensk sida med fasthet uppfylla våra säkerhetspolitiskaförpliktelser i . Vi gör det genom en konsekvent ^neulralilelspolitik ochgenom det bidrag som vårt försvar ger ^lill freden och stabiliteten i delnordiska området. 1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 13 Med hänvisning ^lill vad jag ^mi har anfört hemställerja^g^ att regeringen bereder tillfälle alt yttra sig över vad jag har anfört omsäkerhets- och försvarspolitiken. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 14 Liksommin ^företriidarc vill j^ag till alt börja med lämna en kort redogörelse förförsv^aret^s^ planerings- och ekonomisystem vad gäller det militära ^försvarei.Vid redogörelsen anger jag också var i ^proposilionen som systemets olika delartas upp. beslöt vid1977/^(prop. 1977/78:63, ^FöU 1977/78:9, ^rskr 1977/78:174)^;itt försvarets planerings- och ekonomisystem skall vara del övergripande^ledningssyslemel för alt styra verksamhe^ten i fred inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde. En grundtanke i försvarelsplanerings- och ekonomisystem ar att särskild vikt skall läggas vid alt ange delångsiktiga målen för försvaret, så alt de kan tjäna som vägledning närverksamheten inom försvarsmakten planeras och genomförs. Verksamheten inom det militära försvaret är inriktad ^mol attunderhålla och utveckla ^ell visst ^anlal förband i krigsorganisationen. Närden planerade verksamheten genomförs eftersträvas all decentralisera befogenheternaall falla beslut. I försvarels planerings- ochekonomisystem indelas verksamheten vid myndigheterna i tre huvudfunktioner,nämligen en operativ funktion, en ^programfunklion och en ^produklionsfunklion.De ^n^ ^oper^titiva funktionen svarar för det operativakrigsförberedelsearbetet. Funktionen utövas av överbefälhavaren ochmilitärbefälhavarna. ^Programfunk^lion^e^ ^n^ svarar för ^atl formulera mål för verksamheten, fördela resurser ochkontrollera att målen uppfylls. Under regeringen utövas denna funktion främstav överbefälhavaren och försvarsgrenscheferna. Produktionsfunktionenförfogar över de ekonomiska resurserna och svarar för all de mål som anges av^programfunklionen uppfylls i ^slörsia möjliga utsträckning och på del sätt somar ^mesl rationellt. Produktionsansvariga ^myndigheler är huvudsakligenförsvarsgrenscheferna när det gäller utbildning, ifråga om utveckling och anskaffning av materiel, försvarels forskningsanstalt ifråga om forskning och ^fortifikalionsförvallningen när del gäller anskaffningav mark och anläggningar. Utöver de ^niimndahuvudfunktionerna finns specialist-eller ^f^ a c k ^f^ ^u^ ^n^ k t i o ^n^ ^e^ ^r^ för verksamhet som berör fleraprogram eller produktionsområden och som kräver särskild kompelens. För^f^tickfunktionerna svarar särskilda fackmyndigheter. Sålunda svarar för förrådsverksamhet och ^fortifikalionsförvallningenför ^faslighelsför^vallning. I planerings- ochekonomisystemet utgör krigsförbanden grunden. Dessa förs samman i delprogram. Pansarbrigad ^m.m.,^Ubålsförband och 1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet Jaktförband år exempel på såd^ana.Delprogrammen läggs samman ^lill program efter två modeller. Den en^a^ ger a vv ^ä^ g ^n^ i ^n^ g ^s^ ^p^ ^r^ o g ^r^ ^;i ^m^ och den andra ^organisalorisk^ti ^huvudprc)gram. Avvägningsprogrammen äravsedda att utnyttjas främst i denlångsiktiga planeringen. Jag vill understryka ^atl indelningen i och^beniimningen på avvägningsprogrammen är föränderlig och måste anpassas tillbehoven i studie- och planeringsverksamheten. Indelningen i organisatoriskahuvudprogram återspeglar ansvarsförhållandena i fredsorganisationen. Överbefälhavarenbeskriver i sin ^programplan för del militära försvaret försvarsmaktens^krigsorganisaloriska utveckling inom avvägningsprogrammen och inom de^försvarsgrensinriktade organisatoriska huvudprogrammen. Följande figur visar ^ell exempel på hur delprogrammen^f. förs samman ^lill avvägningsprogram och organisatoriska huvudprogram. ^(s. 33) ^(s. 33) ^(s.33) ^(S.33) ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 16 Verksamheten inom det militära ^försvarei indelas efter sinkaraktär i ^d^ ^e^ 1 ^p^ ^r^ o ^d^ ^u^ k t i o ^n^ ^s^ o ^m^ ^r^ ^å^ ^d^ ^e^^n^ ^.^ Dessa förs samman ^lill ^h^ ^u^ v ^u^ ^d^ ^p^ ^r^ o -^d^ ^u^ k t i o^n^ so ^m^ ^r^ ^å^ ^d^ ^e^ ^n^ och ^a^ v v ^a^ g ^n^ i ^n^ g ^s^ o ^m^ ^r^ ^å^^d^ ^e^ ^n^ ^enligi vad som framgår av följande figur. Allmän ledning och förbandsverksamhet Operativ och ^krigsorga-^nisatorisk verksamhet Utbildning till och av fast anställd personal ^m.m. Centralt vidtaget ^ma-^terielunderhäll ^m.m. Centralt vidtagen ^ma^terielanskaffning ^m. Anskaffning av befästninga^r^ ^m. Anskaffning av kaserner ^m.m. ^Iståndsättning av befästningar och kaserner ^m. Indelningen iavvägningsområden används i den långsiktiga planeringen och indelningen i^huvudprodukti^i^msomr^åden i den löpande verksamheten. Anslagen ^lill de tre ^försvarsgrensinriktade huvudprogrammenoch huvudprogrammet Operativ ledning ^m. avgränsas efter indelningen i 1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet huvudprogram och huvudproduktionsområden. Anslagen inomhuvudprogrammet Gemensamma myndigheter ^m. knyter i stort sett an ^lillindelningen i delprogram och huvudproduktionsområden. Anslagsindelningenframgår av följande figur. Anslag B 1 ^(S. 95) Anslag B 2 ^(s.102) Anslag B 3 ^(s.102) Anslag B 4 ^(s. 118) AnslagC 1 ^(s. 119) AnslagC 2 ^(s. 124) AnslagC 3 ^(s. 124) AnslagC 4 ^(s. 132) Anslag^D^ I ^(s. 133) Anslag^D^ 2 ^(s. 139) Anslag^D^ 3 ^(s. 139) Anslag^D^ 4 ^(s. 152) Anslag^E^ 1 ^(s. 153) Anslag^E^ 2 ^(s. 159) Anslag^E^ 3 ^(s. 162) Gemensamma myndigheter ^m. Anslag Fl ^-4 ^(s. 169-207) ^F6- 17 ^(s. 214-255) ^F3(s. ^F6(s. ^E^ ^18(s. 255) ^F5(s. ^F^ 10 ^(s Den indelning i fack som formellt gäller i planerings-och ekonomisystemet framgår av följande sammanställning där också de olikafackmyndigheterna anges. Nr 100 B^d. 1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet Behandlas på ^s. Förrådsverksamhet beträffande^sjukvårdsmateriel och läkemedel Försvarets rationaliserings- 24, 220 ^'^ Ansvaret för den centrala förrådsledningen av^sjukvårdsmateriel har förts över till genom beslut ijuni 1975. ^2^ Ansvarsförhållandena ses ^f. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 19 3.2Verksamheten under det senast förflutna ^budgetårel (1978/79) ^Produktionsmyndighelernahar enligt utfärdade anvisningar lämnat in årsredovisningar avseendeproduktionen under /79. Årsredovisningarna behandlar deprimäruppdrag ^m. som har ^angetts i regleringsbrevet för ^budgelåret. Detas därför upp och presenteras under resp. anslag. Jag finner del emellertidangeläget att också lämna en sammanfallande redogörelse för hur uppgifterna hargenomförts och hur tilldelade resurser har använts ^saml i förekommande fallorsakerna till störningar i verksamheten. Redogörelsen grundas i huvudsak påproduktionsmyndigheternas och överbefälhavarens årsredovisningar. Jag lämnar också ensammanfattning av lägel beträffande krigsförbanden inom huvudprogrammenArméförband, Marinförband och Flygvapenförband, Vissa fackmyndigheter harvidare lämnat årsredovisningar avseende sina fack. Jag redovisar ensammanfattning av verksamheten inom facken ^Hälso-^och sjukvård,^Förrådsverksamhei, ^Förplägnad, ^Malerielunderhåll ^saml^Ralionaliseringsverksamhet. Jag redovisar slutligen denrevisionsverksamhet som har bedrivits inom det militära ^försvarei under^budgeiårei 1978/79. Resultatet av 1978/79 års^produklion bekräftar alt försvarsbeslut i vissa avseenden inte kangenomföras som planerat. Verksamheten inomhuvudproduktionsområdet Ledning ochförbandsverksamhet har i huvudsakföljt fastställda planer. Planläggningen ochgenomförandel av tidigare beslutade åtgärder vad avser avveckling,sammanslagning och flyttning av förband inom armén, ^marinen och flygvapnet harfortsatt under budgetåret. Under ^budgetårel haröverbefälhavaren lämnat in förslag om de centrala stabernas ^m. myndigheters^organisalion samt förslag ^lill framtida fredsorganisation på . Försöken med en gemensam^organisalion för försvarels tunga och marinens lätta helikoptrar har fortsatt.Inom flygvapnet har uppföljningen av den nya organisationen av flottiljer och^skolförband pågått. Den operativa Och ^krigsorganisaloriska verksamheten harkunnat genomföras med gott resultat. Tillfredsställande mobiliserings- ochkuppberedskap har kunnat upprätthållas. Vissa förband har dock ^lidigare änplanerat fått en sänkt mobiliseringsberedskap. Antalet kränkningar av vårtterritorium har varit förhållandevis ^slort. Antalet anställda inomförsvarsmakten var 47 055, vilket motsvarar 44 685^helårsanställda. Personalstyrkan har 1979minskals med ca 4 115 anställda. Detta innebär alt ^personal-^minskningsmålelom 3 900 anställda netto ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 20 till har nätts tidigare änvad som från början avsågs. ^Fri^in har ^anlalel^helårsanställda minskat med ca 55(1. Utbildningen ^lill och vidareutbildningenav ^anstiilldpersonal har i stort settgenomförts ^planenligl. Dock har den icke obligatoriska utbildningen av marinensbefäl minskats med hansyn till det ekonomiska läget. Rekryteringen ^lill^befälsyrkel uppvisar ^inle några större förändringar i förhållande tillföregående budgetår. Inom armén är rekryteringen tillregementsofficersutbildningen fortfarande för låg. Rekryteringen ^lill reservofficersutbildningenfortsätter ^atl ^förbältras genom den ändrade utbildningsgången och högreutbildningspremier. Inom marinen är rekryteringen ^liilfredsslällande ^ulom ifråga om plutonsofficerare. ^Eör flygvapnets del är rekryteringen ocksåtillfredsställande ^ulom när del gäller viss teknisk personal. Avgången avflygförare till civilflyget årfortfarande ett allvarligt problem. Grundutbildning av värnpliktigahar under budgetåret genomförts i följande omfattning. Antalet har avrundats^lill ^lOO-lal man. Armén Marinen Flygvapnet Summa värnpliktiga 37 800 7 000 5 100 49 900 grundutbildning 34 800 5 900 4 700 45 400 ^inskrivningsljänsl 4 000 800 600 5 400 som har utbildats för krigsorganisationen 30 800 5 100 4 100 40 000 ^Arbelel med au minskaavgångarna förefaller att ha gett resultat. Avgångarna är lika låga som underföregående ^budgelår. Inom armén harhuvuddelen av de utbildade förbanden nått godkänt ^resullal. Brister finns dockbl.