prop · G3031 · 1979-12-31 00:00:00 — Om socialhjälpstagarnaanvänder en slörre andel av inkomsten på livsmedel och livsmedelsprisernastiger kraftigare än andra varor, tenderar de för socialhjälpen angivnabeloppen i fasl penningvärde atl bli för höga. harlivsmedelsposten i indexet stigit medan totalindexels ökning stannatvid . Det socialpolitiska reformarbetethar inte bara begränsat socialhjälpens omfattning i hjälptider och belopp utanäven i fråga om ändamål. Ett exempel är den allmänna sjukförsäkringen somkraftigt har bringat ned behovet av socialhjälp för sjukhusvård. Året innan denallmänna sjukförsäkringen trädde i kraft - 1954 - fick t.ex. 42800 personerfattigvård lill vård i sjukvårdsinrättning (under vissa år på 1930- och40-talen var antalet av storleksordningen 80000). Siffran sjönk då försäkringenträdde 1955 till 17400. som detta socialhjälpsändamålsärredovisades i den officiella statistiken, 1966, var antalet nere i 4 900. Fastän socialhjälpen har blivil merkompletterande än tidigare är rena försörjningsbehov på gmnd av höga hyror elc.framträdande, som hjälp med förebyggande och rehabiliterandeinriktning torde svara för en inte obetydlig del av socialhjälpskostnaderna. Tidigt påvisade olikaundersökningar att flertalel vuxna personer som fick socialhjälp var sjuka ocharbetsoförmögna. Förbättringarna av sjukförsäkringen har minskat behovet avsocialhjälp i samband med sjukdom. En annan traditionellt viktigsocialhjälpsorsak är arbetslöshet. Den arbetslöse kan komma i fråga förfrivillig socialhjälp men har enligt gällande regler inte rätt tiU obligatorisksocialhjälp, vilket familjen dock kan ha. Vid ökad arbetslöshet bmkar ocksåsocialhjälpen tillta. Som har framgått har ungdomar och ensamma mänkraftigt ökat sina andelar av samtliga med socialhjälp. Här torde det gällaarbetslösa, sjukskrivna och utslagna. 1979/80:1 Socialbidrag 195 har även andraorsaker kommit in i bilden, nämligen att löneinkomsterna av heltidsarbete inteförslår, särskilt inle om familjen är stor och hyran hög trols utgåendebostadsbidrag. lorde del dock vara så alt många av dem som behöversocialhjälp inte bara har mindre pengar i förhållande till utgifterna än andra.De är sämre ställda också i andra avseenden, såsom i fråga om arbele, bostad,hälsa och utbildning. Ålderspensionärerna behöver som harnämnls inle socialhjälp i tillnärmelsevis samma ulslräckning som . Detstår klarl alt pensionsrefor-mema har haft avgörande belydelse för dennauiveckling. Del finns alliså myckel som lalarför all socialhjälpsberoendet besläms av olika samhällsförhållanden, däriblanddel socialpolitiska reformarbetet i övrigt. har det emellertidkonstaterats alt andelen hjälptagare inom befolkningen har varil relalivikonstant ända sedan 1800-lalet. Man kan lycka alt socialförsäkringarna skulleredan ha så gotl som ulrotal behovet av socialhjälp. En viktig förklaring tillatl så inle redan har skett har nämnts. Här avses det förhållandet attsocialhjälpsnivåerna har följt med i standardutvecklingen. Fattigdom är etlrelalivi begrepp. En annan viktig förklaring är att nya behov tillkommer elleratl vissa behov ökar, behov som socialhjälpen måste tillgodose innan de täckspå annat säll i del fortlöpande reformarbetet. Del är här delvis fråga om ondaföljder av samhällsutvecklingen i form av utslagning. Den ökande stora andelenensamstående män i produktiv ålder bland hjälptagarna, särskilt inomstorsladsområdena, har säkerl samband med denna utveckling. 2.6.2 Förutsättningar för rätt till socialbidrag Det ekonomiska biståndet kan oftabehöva kombineras med andra sociala tjänster. Dessa skall utgöra erbjudanden,varför del i princip bör vara möjligt för den enskilde alt efterfråga en visssocial tjänst, t. ex. ekonomisk hjälp, och samlidigl avslå från erbjudanden omandra insalser, som avser behandling. innebär emellertid inle all socialtjänstenär förhindrad alt stäUa vissa villkor. Tvärtom fömtsätter rätlen till bislåndalt det föreligger ett faktiskt behov och alt behovel inle kan tillgodoses påannat sätl. Socialslyrelsen och andraremissinsianser har å andra sidan underslrukii att villkoren för bistånd intefår bli för restriktiva. Även jag vill belöna detta. En långl gående lolkningav de föreslagna bestämmelserna om rätl lill bistånd skulle kunna leda till atlden som har kunnat försörja sig men inle gjort det och därför saknar medel lillförsörjning under den närmasle liden inte i något fall skulle ha rätl tillekonomiskt bislånd. En sådan lolkning skulle innebära en skärpning iförhållande lill vad som tillämpas inom den nuvarande socialhjälpen. ShjL medger också till skillnadfrån dess föregångare fatligvärdslagen rätt lill hjälp i vissa fall, dåarbetsförmågan inte utnyttjas. Enligt 12 § kan således en person varaberättigad till socialhjälp om han av hälsoskäl bör 1979/80:1 Socialbidrag 196 helt eller delvis avhålla sig från arbele, Beslämmelsensyftar på hjälpbehövande som visseriigen kan utföra arbete och därmed helleller delvis försörja sig, men som med hänsyn till hälsolillslånd och framlidaarbetsförmåga bör avstå från arbele. Del kan i.ex. gälla en konvalescenl elleren person i elt tidigt skede av en sjukdom. Tillståndet i dessa fall behöverinle innebära arbetsoförmåga, men arbele kan innebära en fara för den fortsatiaarbetsförmågan. Enligt min mening bör i förebyggande syfte samma begränsningari arbets- och självförsörjningskravel som i nuvarande lagstiftning gälla förräll till socialbidrag. Jag vill ocksä påminna om altsocialbidragel liksom nu socialhjälpen kommer alt fungera som "en sislaresurs" för bl.a. människor som har sociala och personliga svårigheier avolika slag, men som inle alllid är i siånd all dokumentera arbetsoförmåga förden närmast föregående liden. De kan nu få lillfällig hjälp för all inle endirekt nödsilualion skall uppslå och för alt få möjlighet att reda upp denakuta situationen. Inom ramen för socialbidraget bör i motsvarande fall finnasen rält lill lillfällig hjälp. I fråga om målharjag understrukit all verksamheten inte skall ta över ansvarel för enskildamänniskors handlingar och livsföring och därmed riskera alt de passiveras ochblir beroende. Del slår samlidigl klart all de sämsl ställda i samhällel oflalever under slora svårigheier och med hån beskurna valmöjligheler. Socialljänslen måsle så långlmöjligi i samråd med den enskilde klara ul om och hur ett forlsall hjälpbehovskall kunna förebyggas. Del kan gälla krav på den enskilde alt undergåläkarundersökning av hälsotillstånd och arbetsförmåga, godta lämpligarehabiliteringsåtgärder som syftar till all han ålervinner eller förbältrar sinarbetsförmåga, alt han anmäler sig som arbetssökande vid arbetsförmedlingenosv. Socialljänslens arbetsuppgifter belräffande de människor del här är frågaom innebär ofta svåra bedömningar, som föruisäller en ingående kännedom omderas individuella förulsällningar och om den miljö de lever i. Den helhetssynsom skall prägla gäller givetvis även här. 2.6.3 Socialbidragets ändamål Försörjningsstöd I det följande kommer jag atlbehandla socialbidragels huvudsakliga uppgifter all vid behov iryggaförsörjning och vård saml lämna bidrag i förebyggande och rehabiliterandesyfte. Del bör genast sägas alt en klar gränsdragning mellan dessabidragsformer inte är möjlig. Socialbidrag som tryggar t.ex. försörjningen hari viss mening inte sällan en förebyggande och rehabiliterande effekt. Dellablir särskill lydligl i vissa rehabiliterings-situationer där socialljänslenkan behöva kompleltera andra former av ersältningar med visst bidrag tilluppehällel. Jag vill framhålla atl liksomhittills har det största betydelse att försörjningsstödet i lillräckligulslräckning kombineras med andra insatser av 1979/80:1 Socialbidrag 197 förebyggandeoch rehabiliterande karaktär. I annat fall kan ett fortlöpande bidrag lillförsörjningen verka passiverande och direkl molverka den enskildes möjlighelall få och behålla ett arbele och försörja sig själv. Den risken kan gällat.ex. ungdom som ännu inle har fått någol arbete och personer som lidigare harvarit yrkesverksamma, men som har förlorat fotfästet på arbetsmarknaden. Tillden senare gruppen har tillströmningen av ensamstående män varit belydande.Till gruppen hör också många ensamslående föräldrar som är såbundna till vårduppgifter alt de inte skulle kunna la ett arbele. 1 de nunämnda fallen kan insatser exempelvis gå ut på atl förmedlakonlakl med arbetsmarknadsmyndigheterna eller andra samhällsorgan. Jag har framhållil tidigare all det för all skapalillräckligl anlal arbetstillfällen så atl rätten lill arbete skall kunnaförverkligas krävs fortlöpande kraftfulla närings- och arbetsmarknadspolitiskainsatser som inte socialljänslen råder över. Försörjningsstöd i form avsocialbidrag under längre eller kan vara del enda som återstår föratt människor inte skall fara iUa eller lida nöd. Genom utbyggnaden av de allmänna socialpolitiskaanordningama har socialhjälpen kommil alt få en alltmer kompletlerandefunktion. Del står emellertid klart alt socialbidragel även kommeralt få betydelse som försörjningsstöd i vissa situationer och för vissa gmpperav människor. En orsak till detta är att trygghetssystemet inte ärtillräckligt utvecklat för alt läcka alla de situationer då ett ekonomisklslöd kan behövas. Också efter en fortsatt ulbyggnad av den ekonomiska tryggheteni generella former kan det behövas en behovsprövad hjälpform för särskilda,kanske ovanliga behovssituationer. Socialbidrag till kostnader för vård m. m. Enligl 12 § ShjL har den som själv saknartillräckliga medel rätt att få socialhjälp till bl.a. den vård som han behöver,om behovet inte kan tillgodoses på annat sätt. För sedansvarade den kommunala behovsprövade hjälpen i etl mycket stort antal fall förkostnader för sjukhusvård, läkarvård, tandvård och annan vård eller behandlingvid sjukdom och för sjukresor elc. Den enskildes ekonomiska skydd i fråga omkostnader i olika vårdsituationer har därefter byggts ut kraftigt. Reformarbetethar omfattat prisnedsättning eller kostnadsbefrielse i fråga om läkemedel,läkarvårdsersätlning, ersättning för sjuk vårdande behandling, resekostnader,sjukhusvård, hjälpmedel till handikappade, tandvård, nedsättning avpatientavgifter i öppen sjukvård m. m. Del är här fråga om ersältningar enligllagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) och därtiU knutna författningar.Hämtöver har sjukvårdshuvudmännen i vissa avseenden infört avgifismaximeringaroch nedsällningar av kosinadema för personer med omfaltande vårdbehov. Dettaskydd är inte enhelligl utformat ulan varierar mellan sjukvårdshuvudmännen.Socialpolitiska sam- Prop.1979/80:1 Socialbidrag 198 ordningsutredningen (S 1975:02) har lagt fram ettförslag om ell enhelligl skydd mol höga vård- och läkemedelskostnader (SOU1979: 1). Genom det omfaltande reformarbetesom jag har antytt nu har del blivit mycket mindre vanligt än tidigare altmänniskor behöver söka socialhjälp till olika slag av sjukvårdskostnader. Äveninom socialljänslen kan det emellertid uppslå behov av ekonomiskl stöd i formav socialbidrag lill särskilda kostnader i samband med sjukdom. Detta kan blifallet i huvudsakligen ivå olika silualioner. Den ena gäller personer som inte ärinskrivna i och därför inte omfattas av den allmännaförsäkringen. Det är här fråga om icke svenska medborgare som vistas i landetmen inte har blivit bosatta. I vissa fall måste de själva svara för envårdavgift eller en del av denna med krav på sig att betala i förskott ellerlämna godtagbar ansvarsförbindelse. Det kan i dessa fall bli nödvändigt atlsocialtjänsten medverkar I.ex. genom alt intyga all patienten inte kan belalaavgifterna i syfte alt få dessa avskrivna eller genom alt bevilja socialbidraglill kostnaderna. Att stå utanför den allmänna försäkringen innebär atl denenskilde saknar ekonomiskt skydd också i flera andra situationer som harsamband med sjukdom e.d. Det betyderaU kan behöva träda till ochutge socialbidrag i sådana situationer, om del ekonomiska behovel intetillgodoses på annat sätl. Den andra situationen gäUer detförhåUandel atl den enskilde inte själv kan betala den kostnad som återstårefter ersättningen från socialförsäkringen eUer kostnadsnedsättningen. Underlidigare år var det vanligt att socialnämnderna i mer eller mindre generellaformer svarade för klienternas medicinkostnader, en förmån som ocksåfolkpensionärer med kommunalt bostadstillägg kunde få del av. Fleraförhållanden har bidragit till all begränsa denna hjälpverksamhet. Denläkemedelsrabattering som äger mm enligl den allmänna sjukförsäkringen har minskatkosinadema för många och därmed behovet av socialhjälp till medicin. De reellaförbättringarna av folkpensionerna har verkat i samma riktning. Vidare har degenereUa bmllonormer som alltmer har börjat användas inom socialhjälpentenderat atl inkludera medicinkostnadema i för uppehälle så att endasiovanligt höga läkemedelskostnader föranleder extra hjälp. Även kostnader förbehövlig tandvård som inte täcks av tandvårdsförsäkringen kan föranledasocialhjälp. Del blir samma sak med socialbidraget. Även begravningskostnaderskall vid behov täckas av socialbidrag. Jag viU erinra om aU det i främstsamhällets regi finns flera former av vård och service - inom barn- ochäldreomsorgen - som är avgiftsbelagda. Villkor om ersättning ochkostnadsnedsättningar etc. regleras genom kommunala beslul. Avgifterna äroftast gmndade på betalningsförmågan, varför socialbidrag i princip inte skallbehöva utgå till sådana kostnader. Vid betalningssvårigheter bör huvudmannenför verksamheten enligt min mening i stället kunna reglera avgiften på sådantsätt alt den enskilde inte skall behöva söka socialbidrag till kostnader. 1979/80:1 Socialbidrag 199 Förebyggande och rehabiUlerande inriklning Som socialutredningen harfråinhållil kommer den kommunala behovsprövade hjälpen alt ha kvar uppgiftermed förebyggande och rehabiliterande inriktning. Del kan här vara fråga omkompletterande slöd till insatser från andra delar av socialljänslen ellerandra verksamheter på , landstingskommunal eller statlig nivå. 1 dennuvarande socialhjälpsverksamheten tillgodoses rehabiliieringsbehov inom ramenför den frivilliga socialhjälpen enligl 13 § ShjL. Jag delar socialulredningensuppfattning att det är angelägel atl bidrag till rehabiliteringsändamål liksomi dag i viss utsträckning och i vissa former skall kunna ulgå under defömtsättningar som anges för rätlen till bislånd. Dessa insalser inomsocialbidragels ram bör utgöra en grund för en mer långsiktig uppbyggnad av denbidragsberältigades möjligheter att helt eller delvis försörja sig och till enaktiv livsföring. Biståndet skall med andra ord ges en förebyggande inriktning. När del gäller t.ex. skolungdom kanutöver ekonomiskl stöd till del direkla livsuppehället andra ekonomiskastödinsatser behöva sättas in i samarbete med den skolsociala verksamheten.Socialbidraget bör liksom socialhjälpen enligl 12 S ShjL under vissafömtsättningar svara för kostnader som avser minderårigs uppfostran. En avflera orsaker till att en elev har svårigheter i skolan kan vara all han ellerhon har del sämre ställt än skolkainratema och inle har samma ekonomiskamöjligheler som de. Det kan här gälla bl. a. vissa slag av utmstning som interyms inom ramen för bistånd till uppehället. Ett särskilt ekonomiskt stöd börhär kunna få betydelse för all förebygga att eleven t. ex. avbryter skolgången.Detla är elt exempel på hur socialbidragel liksom kan fylla en uppgiftinom den förebyggande barn- och ungdomsverksamheten. Socialbidraget bör också tillgodosesådana ändamål som avses med hjälpåtgärder enligt 26 S BvL och täckakostnader för rådfrågning, undervisning, behandling, utbildning, resor,utrustning m.m. Prövningen av behovet blir emeUertid inle längre bunden tillenbart vissa förhållanden, t.ex. sådana som anges i 25 S BvL, utan kommerall göras enligl de allmänna gmnderna för rätt till bistånd. För vissa familjer med socialaproblem kan olika former av stödinsatser i hemmet förebygga att ett barn måstetas om hand för vård utanför sitt hem. Ekonomiskl slöd i form av socialbidraghar ibland visal sig vara en nödvändig hjälpålgärd vid sidan av andrainsalser. Rätten lill arbete hör till degrundläggande sociala värden som skall medverka till attförverkliga. Ekonomisk hjälp i enskilda fall för att främja della mål lär oflabli av mer kompletterande karaktär. Arbelsmarknadspolitiska insatser utanförsocialtjänsten för bl.a. arbetshandikappade, somjag återkommer till (avsnitt2.11) har mer grundläggande betydelse. Även socialbidragel blir emellertid iolika silualioner av värde. I fråga om personer med svårigheter påarbetsmarknaden är det Prop.1979/80:1 Socialbidrag 200 nödvändigt atl och arbelsmarknadsorganensamarbetar. Här spelar socialhjälpsverksamheten en inte oväsentligroll genom att vid behov främst komplellera olika slalliga siödinsalser, I. ex. genom näringshjälp tillarbetsredskap m. m., bidrag lill fortskaffningsmedel för all personer medrörelsehinder skall kunna ta sig till och från arbetet osv. Molsvarandemöjligheler bör finnas inom . Alla människor bör ha rätt lill engod boslad. Socialljänslen bör även fortsällningsvis i samarbele med främslbosladsförmedlingen genom ekonomiskl slöd kunna bidra lill all hjälpa familjeroch enskilda med sociala problem all få goda bosläder i samma bosladsområdensom andra bostadssökande. Denna bidragsverksamhel är för övrigl etl av mångaexempel på det lidigare nämnda förhållandel atl man inte alltid kan dra entydlig gräns mellan å ena sidan stöd lill försörjning (inkl. boslad) och åandra sidan bidrag med rehabiliterande och förebyggande inriklning. Personer med socialbidrag kommerliksom nu är fallel med socialhjälpstagarna, atl vara försäkrade enligt AFLoch med den kommunala behovsprövade hjälpen uppbärasocialförsäkringsförmåner av olika slag. Jag räknar med atl behovel av ettkvalificerat samarbete mellan och försäkringskassorna kommer allöka. Etl vikligl organ för della samarbele i fråga om rehabilileringsärenden börde lokala rehabiliteringsgrupperna bli. Här kan socialbidrag behövas somkomplemenl till socialförsäkringsförmåner, utbildningsbidrag m.m. under ellrehabilile-ringsskede. får också bredakontaklylor med hälso- och sjukvården. Del kommer ofta att bli fråga om socialarehabiliteringsinsatser efter avslutad medicinsk behandling i samband medsjukdom, missbmk av beroendeframkallande medel etc. Inle sällan kommer del vidsidan av andra åtgärder alt behövas ekonomiskt slöd för såväl försörjning somrehabililering. Som framgår av vad jag har sagllidigare om rätten till bistånd kommer socialbidrag atl kunna utgå också tillarbetsföra personer med heltidsarbete, fömlsatl all de har otillräckligainkomsler i förhållande lill försörjningsbördan. Det gäller hjälpbehövandepersoner vilkas hjälpbehov tillgodoses inom ramen för den s. k.frivilliga socialhjälpen (13 § ShjL). En betydande del av socialhjälpenlämnas till personer som är arbetslösa. Med hänsyn till de kvalificeringsvillkorsom gäller och också i fortsättningen kan antas komma atl gälla inomarbetslöshetsförsäkringen måste vi räkna med att socialbidrag i viss omfattningkommer att behövas vid arbetslöshet bäde till försörjning och lill förebyggandeändamål. Icke svenska medborgare som ärarbetsföra men som saknar arbetstillstånd har enligl gällande lag inte rätttill socialhjälp. Inte sällan ger man dem i stället frivillig socialhjälp. nya konstruktionen kommer de atl omfattas av rätten till bistånd. 1979/80:1 Socialbidrag 201 Socialulredningen har haft isärskill uppdrag alt överväga reglerna för socialhjälp ål personer som är iarbetskonflikl. För en närmare redovisning av bakgrunden lill utredningensförslag får jag hänvisa lill slutbelänkandel (SOU 1977:40) Socialtjänst ochsocialförsäkringstillägg, s. 364-368. Utredningen föreslär nu attsocialbidrag lill konfliktberörda skall ulgå efter samma gmnder somsocialbidraget i övrigt. Sålunda skall hjälp lämnas efler samma prövning,normberäkning och rikllinjer i övrigl som för andra hjälpsökande. Någrasärbestämmelser för behovsprövning i konfliktfallen bör således inte finnas. anser all del medhänsyn till neutralitetskravel är motiverat atl föreskriva ålerbelalningsskyldighetför socialbidrag som har betalats ut i samband med arbetskonflikt. En sådanbestämmelse kommer att utgöra elt undanlag från den huvudregel som utredningenföreslår, enligt vilken socialbidrag inte skall vara återbelalningspliktigl. Iövrigl anser utredningen del sålunda inte nödvändigt att i lagen ta in någrasärbestämmelser i fråga om socialbidrag till personer i arbetskonflikt.Utredningen vill endasi understryka betydelsen av all konfliklberörda som sökersocialbidrag omgående informeras om ålerbelalningsskyldighelen. Jag tillstyrker för min del ilikhel med bl. Föreningen och LO utredningens förslagom möjlighel lill socialbidrag vid arbetskonflikt. Som ulredningen harframhållit bör aterhelalning inle utkrävas, om den ersältningsberälligadegenom all återbetala socialbidragel eller någon del av della skulle komma allsakna medel lill försörjningen eller om i det enskilda fallet andra synnerligaskäl talar emot återkrav. Av hänsyn till neutralitetsprincipen bör å andra sidankommunerna inle ulan en närmare prövning enligt dessa kriterier efterge kravetpå återbetalning. Jag återkommer senare lill frågorna omålerbelalningsskyldighet (avsnitt 2.15 Avgifter m. När det gäller de studerande anserjag i likhet med socialutredningen att del rent principielll inte bör vara enuppgift för att svara för vuxnas koslnader i samband medsludier. Grundregeln bör därför vara all socialbidrag inle skall ges tillstuderande som i övrigt är arbetsföra. Från denna regel måsle emellertidundanlag kunna göras när det är fråga om vissa ukutu situationer. I anslutningtill den praxis som redan gäller torde således socialljänslen komma all behövaträda in med kompletterande socialbidrag också i särskilda fall påeftergymnasial nivå. Del kan exempelvis gälla personer med partiellastudiehinder på grund av sjukdom eller handikapp, rehabiliterande åtgärder iförebyggande syfte, studerande med minderåriga bam etc. 2.6.4 Socialbidragets InnehåU och nivå Vad socialbidragelskaU täcka Jag vill påminna om att enligtförslaget till rätt till bislånd skall den enskilde under tidigare nämndavillkor ha rätl till bistånd till sin försörjning Prop.1979/80:1 Socialbidrag 202 och sin livsföring i övrigl. När ShjL infördes framhölldåvarande departementschef bl. a. att hjälpen skulle omfatta inte bara vad somåtgår till mal, husrum och kläder utan även vad som behövs förinventarieutrustning och annat dylikt, bildar en nalurlig utgångspunktockså för mina överväganden om vad socialbidragel kan täcka. Socialbidniget bör således svaraför grundläggande behov i fråga om mal och dryck, beklädnad och bostad inkl.elström. I överensstämmelse med den praxis som redan tillämpas av kommunernabör bidragel även läcka andra hushållsulgifier för Iväll och rengöring, olikaförbmkningsartiklar liksom försäkringar samt lillgodose behov av förströelse,rekreation och kommunikation genom all innefalta löpande kostnader för telefon,TV-licenser, dagstidning, smärre resor etc. Vidare bmkar hjälpen läcka andrapersonliga utgifter för hygien, fritidssysselsättningar och sociala kontakter. Del är nu vanligt all den kommunalasocialvården täcker dessa behov inom ramen för socialhjälpens grundbelopp ellers.k. Genom sådana normer tillförsäkras den som behöver bislånd enviss levnadsstandard utan alt varje behov prövas för sig särskilt. Denenskilde får därigenom lättare atl hålla reda på om han i en viss silualion kanfå detta gmndläggande bistånd eller inle. Han får också en viss frihet atl inomden ram för hushållsbudgelen som normerna sätter disponera socialbidraget pådet sätl som passar honom bäst. Huvudregeln för beräkning av bidragtill bostadskostnader bör vara all sökandens faktiska nettokostnader förbostaden och dess uppvärmning beaktas hell, om bosladsstandarden ochbostadskostnaderna inte överstiger vad som är skäligl. Behövlig hemulmslning hör till denstandard som socialbidraget bör garantera.