prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — och som ävenförutsätts enligt redovisade programnivåer, anvisas som ordinariebyggandeanslag, eventuellt bundet till någon form av ^arbelsmarknadspolitiskfördelning. Vägbyggandels ^effekler på totalsysselsättningen skulle ävenfortsättningsvis vara myckel goda, framför allt för den inhemskasysselsättningen. 2.4Bidrag till drift ^uv kommunala vägar och gator ^Anslagei är ^ellkalenderårsanslag, där bidragsdelen avser del löpande ^kalenderårel. /81 begärs således bidragsmedel för ^ka^lenderårel 1980 medan^adminisiralionsdelen avser är 1981. ^Vägverkel ^hemsläller alt bidragsdelen avanslaget - liksom för övriga anslag -anvisas för framförliggande kalenderår.För bidrag avseende kräver dettaen ^budgetleknisk ^engångsuppräkning med ca 381 milj. kr. i 1980 ^årskostnadsnivå. Under anslaget begärsbidrag ^lill ^drifl av allmänna vägar och gator som är nödvändiga för denallmänna samfärdseln inom de kommuner som är väghållare. Bidrag utgår i mån avtillgång på medel av det belopp, vartill kostnaderna för ^drifl av de^bidragsberättigade vägarna och galorna beräknas ^skäligen böra uppgå.Driftkostnaderna fastställs för en tvåårsperiod av statens vägverk medu^tgångspunkt från av ^kommunema lämnade ^upp^gifler. kommerförfattningsenligt en vart ^f^iärde ^år återkommande fullständig^driflkostnadsberäkning att utföras. Vid omprövning av^driftkosinaderna kommer i första hand ^prisul^vecklingen från och med år 1978all påverka beräkningen. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 52 utökningen av kommunernas^slalsbidragsberättigade väg- och gatunät genom fyra ^ärs byggande enligt^fördelningsplan. Då tekniska och ekonomiska uppgifter om ^driftverksamhelenerhålls från kommunerna först är budgetförslag enberäkning av erforderliga bidragsmedel. För verksamhetsåret1980 redovisar en ^programnivä motsvarande bidragskungörelsen. Gällande ^anslagsleknik innebär att sammanominella bidragsbelopp ^fasl-^siälls för en lid av . Enligt 1978 års^driflkostnadsberäkning uppgår den beräknade ^åriiga driftkostnaden ^lill 328,6 milj. kr., ^vilkel ^moisvararett ^slalsbidrag av 312,2 milj. kr. beräknar ^atl detta ^driflbidragbehöver räknas upp 54 milj. kr. motsvarande prisomräkning mellan och år1980. Den ökade omfattningen av väghållningen beräknas till 6,8 milj. kr. Förombyggnad av trafiksignaler tas 7 milj. kr. ^Della ger ^ell ^sammanlagibidragsbehov av 380 milj. kr., vartill kommer 1,3 milj. kr. ^adminislralioneller totalt 381,3 milj. kr. Nivån medger att ^kommunema får bidrag^molsvarande oförändrad ^verksamhel jämfört med samt för ändringarna idel ^bidragsberättigade nätet. Programnivån utgör ^etlbesparingsalternativ och innebär ^atl kostnadsökningar på grund av beräknadtrafikökning på förutsätts täckas av rationaliseringar. 2.5Bidrag till byggande ^a^\^'^ kommunala vägar och gator ^Della anslag är ettkalenderårsanslag och avser ^framföriiggande kalenderår. Anslag begärs såledesför . Från anslaget lämnasbidrag av kostnad för ^bidragsberättigade byggnadsföretag, dels tillbyggande av väg, dels ^lill byggande av gala ^mol vilken enligt gällandestadsplan ulfart eller annan utgång från tomt eller annan fastighet inte fåranordnas. Dessutom utgår bidrag till utförande av större broarbetenetc. eller trafikanordning som ingår i gala. Till annat ^bidragsberätligat^gatubyggnadsarbete utgår bidrag . Bidrag av kostnaderna förtunnelbanors underbyggnad kan under vissa ^fömlsäiiningar ocks^å^ ^ulgå frånanslaget. Bidrag utgår i mån av tillgång pä medel. För fördelningen avbidragen fastställer ^vägverkel en ^fördelningsplan , som förnyasvart femte år. har ny^fördelningsplan upprättats för perioden 1979- 1988. Fördelningsplanen baseraspå en årlig medelstilldelning av 350 milj. kr. kostnadsnivå i^enlighel med den förordning om bl. ^fördelningsplan som regeringenmeddelade . 1 förordningen föreskrivs de ^rikllinjer som skallföljas och de ^ålgärder som ^särskili skall ^beaklas i^fördelningsplanearbelel. Dessa ^överensslämmer väl med vad som framförs iriksdagens trafikpolitiska beslut. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 53 För att ^upprällhållaen planeringsberedskap på ^slalskommunvägarna för ^evenluella ^AMS-insalsereller ^molsvarande har ^bedömi del lämpligt att på motsvarande ^sällsom på ^statsvägnälel ^upprälla kompletterande förteckningar över ^objekl som,^uiöver de i fördelningsplanen upptagna objekten, kan vara lämpliga somberedskapsarbeten. har därför i samband med remissbehandlingen avfördelningsplanen hemställt att länsstyrelserna anmodar kommunerna att upprättasådana förteckningar. Sådana förteckningar föreligger nu för ett flertalkommuner. Valet av objekt ^atlingå i fördelningsplanen har i enlighet med regeringens förordning igörligaste mån skett utifrån en samhällsekonomisk ^angelä^genhetsgraderingefter en av ^vägverkel ^ularbelad metodik. Den innebär bl. a. för ^vaije objekten redovisning av de ^e^tTekler som kommuner och länsstyrelser bedömt mestväsentliga. En utvärdering visar^atl effekter som berör trafiksäkerhet, kollektivtrafik samt gång- och^cykellrafik har bedömts vara mest väsentliga. Även miljöeffekterna ochframkomligheten anses väsentliga. Del föreligger emellertid skillnad ibedömningen mellan olika kommuner. 1 de ^slörre kommunerna har sålundamiljöeffekterna betraktats som mycket väsentliga medan i mindre kommuner, därtrafiken är av mindre ^omfallning och inte ger upphov till några nämnvärdamiljöstörningar, i ^slället framkomligheten ansetts mer väsentlig. Enligt vad kommunernaframfört medger inte fördelningsplanen, all ^irafikledsplanerna genomförs i den^lakl man anser ^erforderiigl för all komma ^lill rätta med den lågatrafiksäkerheten, den dåliga framkomligheten och miljösituationen ikommunerna. hårt ansträngda kommunala ekonomin begränsar ^ocksämöjligheterna för kommunerna att i samma utsträckning som tidigare med egnamedel ulföra angelägna utbyggnader. För ^atl i någon ^väsenllig ^ulslräckningkunna ^lillmölesgå kommunernas önskemål borde bidraget ^lill byggande av^stalskommunvägar uppgå ^lill åtminstone ca 540 milj. kr. i 1981 årskostnadsnivå. Det har emellertidvisat sig ^atl ^kommunema i ^slor ^omfallning är alltför optimistiska vadgäller de reella möjligheterna all fullborda planerings- och^projekieringsarbele inom beräknad tid.Hänsynen till miljöfrågorna, önskemålet ^atl samråda med alla berördaintressenter samt den ^alll mer utdragna processen för all erhålla fastställdastadsplaner och därmed arbetsplaner lar ^väsenlligl längre lid . Bidragsbeloppet för kommer ^atlmedföra en eftersläpning i byggandet av ^stalskommunvägar i jämförelse medfördelningsplanen. Denna eftersläpning blir ytterligare markerad när bidragtill byggande av cykelvägar, 20 milj. kr., enligt ^beslul skall lasfrån anslaget. Beslutet innebär att ^elt mycket litet utrymme finns för denystarter som ^förulsälts i fördelningsplanen. Dessa måste^senareläggas ^etl är till 1981, vilket innebär alt en stor del av 1981 årsnystarter enligt fördelningsplanen i sin tur måste ^senareläggas. 1979/80:100 Bilaga9 54 En sådan anslagsutvecklingkommer således ^atl framtvinga ^krafiiga inskränkningar i ^bidragsgivningenåren 1980-1981 och antalet nystarter ^måsle bli ^begränsai. ^Della kommer, medhänsyn ^lill de låsningar som i många fall finns ^beiräffande ^objeklensutförandelider, alt medföra alt kommunerna kan tvingas förskotterautbyggnaderna med egna medel. har ^anvisals^ell bidragsbelopp av 342 milj. kr., ^exkl. administrationskostnader på 8milj. Av bidragsbeloppet skall enligt be^slut 20 milj. kr. ^uigörabidrag ^lill byggande av cykelvägar. För är 1981 har vägverket^redovisal ^ivå programnivåer, A och B, varav nivå A ingår i verkels^verksamhelsaliernaiiv I och nivå B ^ulgör besparings-alternativ enligtregeringens anvisningar för myndigheternas anslagsframställningar. Vidbestämningen av ^programnivåema har förutsatts att statsbidrag ^lill byggandeav cykelvägar fr. o. ^m. och framåt kommer ^atl anvisas i särskildordning. Programnivå A på totalt 460milj. medför ett bidragsbelopp av 451 milj. kr. och 9 milj. kr. ^Nivän medger nystarter för ca 150 milj. kr. Om^irafikledsplanerna skall genomföras i en av kommunerna önskad takt måstedessa svara för en ^slor del av utbyggnaderna med egna medel. Programnivå A medger all denutbyggnadslakt som fördelningsplanen ^förutsätier kan följas ^l.o.m. år 1981.Eftersläpningen kan återhämtas. ^Programniv^ä^ B utgår från^etl anslag på 350 milj. kr. prisnivå, dvs. ^fördelningsplanenivån.^Della ^moisvarar 409 milj. kr. Byggandet av^siatskommunvägar sker ^lill ^slor del på ^enireprenad. g. a.konsekvenserna inom ^enlreprenadsekiorn med anledning av del ^successiviminskande vägbyggandel i ^landel, bedömer ^vägverkel all möjligheterna ^lillstörre rationaliseringar är små. ^Etl lägre ansla^g^ skulle enligt ^verkel leda^lill ^senareläggning av objekt eller motsvarande bidragsminskningar som ledertill en ^övervällring av ^kos^tnadema på kommunerna. Programnivå B ^ulgör^däiför ^besparingsaltemativ. Programnivån medger alt bidrag kan lämnas tillbyggande av ^siatskommunvägar enligt ^fördelningsplan för perioden1979-1988. Nya objekt kan påbörjas för ca 100 milj. kr. Eftersläpningen p^å^grund av anslaget är 1980 kommer alt kvarstå. 2.6Bidrag till drift av enskilda ^vägur ^m. Anslaget är ettkalenderårsanslag, där bidragsdelen avser del löpande ^kalender^årel.^Anslagsframslällningen avser således beträffande bidragsdelen och^beiräffande ^adminisiralionsdelen . Från anslaget utgår statsbidrag^lill del enskilda vägnätets ^driftkosinader. ^Bidragsgivningenbaserar sig på återkommande ^drifikosi^nadsberäkningar somutförs av ^vägförvallningarna. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 55 sker med utgångspunkt från av vägverket^framräknade standardvärden och av ^väghållarna lämnade uppgifter. Denberäknade ^toiala ^diiflkoslna-^den ^omfallar såväl ^barmarksunderhåll som^vinlerväghållning och jämkas med hänsyn ^lill förändringar i delallmänna kostnadslägel. Från anslaget utgår^åven bidrag ^lill särskildadriftarbeten som anses nödvändiga från framkomlighets-och^trafiksäkerhelssynpunkt. Bidrag lämnas i mån av tillgång på medel i normalfallet och om synnerliga skälföreligger av beräknad bidragsgrundande ^koslnad. Bidrag kan även utgå^lill anskaffning av redskap för vägunderhållet. Uppföljningen av att^slalsbidragsvägarna hålls i ^elt ^lillfredsställande skick sker genom årligbesiktning av vägarna. I samband med denna besiktning ^föiekonimer även i stor^omfallning konsultationer. ^Väghållarna önskar bl. a. råd och anvisningar omväghållningen. Denna rådgivning, som ^ulgör en del av administrationen, harstor ^belydelse för ^ell ^ralionellt vägunderhåll och bidrar till attunderhållskostnaderna kan hållas på en rimlig nivå. är 1980 tillämpasen ny förordning (1978:788) om ^slalsbidrag till enskild väghållning.Riktlinjerna för den nya förordningen beskrevs i ^prop. 1978/79:100 bil. Det årliga tillskottet av^bidragsberättigade enskilda vägar är ca I . Dessa kräver i genomsnitt ett årligt ^driflbidrag på 2,5 milj. kr. ^saml särskilt^driflbidrag på ^näia 6 milj. kr. 1 ^likhei med ^lidigare år hemställervägverket all bidragsdelen av ^driftan^slagel läggs om ^lill all avseframförliggande kalenderår. För bidrag avseende kräver ^de^Ua en^engångsuppräkning (238 milj. kr. kostnadsnivå) i ^likhei med vadsom ^vägverkel hemställt i fråga om anslaget Bidrag ^lill drift av kommunalavägar och galor. 1 fråga om ^ulfallet för budgetåret1979/80 - som avser ^bidragsårel 1979 ^-^ anger ^atl ^driftanslageltäcker av l^änen begärda ^driflbidrag ^lill nuvarande vägnät. Anslaget beräknasockså räcka ^lill driftbidrag ^lill ^nyin-^lagning av de vägar som år 1978^inle erhöll bidrag ^p.g.a. brist på medel ^saml till driftbidrag till^nyinlagning av ett ^anlal vägar ^molsvarande av anmält behov för år1979. Till nuvarande vägnät kan ^islåndsällningsbidrag ^ulgå med50% av anmält behov. ^Della innebär all ^vidmaklhållandenivån ^inle kan hållasutan att standardförsämring sker. Redskapsbidrag kan anvisas ^lill avanmält behov. Liksom för övriga^driflprogram redovisar två programnivåer, A och B, i sina äskanden.Kostnadsökningarna på grund av den ökande förslitningen bl. a. genom tyngretrafik förutsätts av rationaliseringar. 1 programnivå A ärbidragsbeloppet beräknat till 238,1 milj. kr. och ^kosinaderna föradministration till 12.9 milj. kr., dvs. ^sammanlagi 251 milj. kr. 1979/80:100 Bilaga9 56 1 ^OOO-tal kr. Administration 12 900 Ärligt driftbidrag ^lill barmarks- ochvinter väghållning till vägar som uppbär bidrag 180 100 Särskilt ^driflbidragtill^fömyelse av beläggningar 8000 Årligt driftbidrag och^iståndsättningsbidrag avseende ansökningar som vilar av brist på medel i 800 Årligt driftbidrag avseende nya ansökningar 2500 ^Iståndsättningsbidrag avseendenya ansökningar 5 900 Bidrag ^lill särskilda ^drifiarbelen ^lillvägar som uppbär årligt driftbidrag 33000 Bidrag till ^redskapsanskaf^fning 2400 Programnivån ger möjlighetalt vidmakthålla del ^befiniliga ^slalsbidrags-^vägnätet så ^atlkapi^talförstöring inte sker och så alt framkomlighet tryggas. Därtill ges^möjlighel ^atl utföra mindre förbättringsarbeten. Nivån ger ock^så möjlighetatt lämna ^islåndsällningsbidrag och årligt driftbidrag ^lill ^nyin^lagning avvägar. Programnivå B ^ulgör^besparingsaltemativ. Bidragsbeloppet är beräknat till ^lolalt 209,1 milj. kr.och kostnaderna för ^adminislralion ^lill 12,9 milj. kr. med följande fördelning. I ^OOO-tal kr. Administra^tion 12900 Årligt ^driflbidrag ^lill bannarks- och^vinler ^väghållning som uppbär bidrag 180 100 Särskilt driftbidrag^lill^fömyelse av beläggningar 8000 Årligt ^driflbidrag samt^iståndsättningsbidrag ^avseende ^nyinlagning av vägar 4600 Bidrag till särskilda driftarbeten tillvägar som uppbär årligt driftbidrag 14000 Bidrag ^lill redskapsanskaffning 2400 Av totalbeloppet utgör ca 17,8 milj. kr. Programnivån germöjlighet till ^molsvarande driftverksamhet, relativt trafiken, som är 1979.Delta innebär all ^iståndsättningsbidrag ^lill nuvarande vägar begränsas såall ^vidmaklhållandenivån ^inle kan hållas och angelägna förbättringsåtgärder,liksom vissa ^beläggningsarbelen, ^inle kan utföras. Nivån medger endast^molsvarande intagning av nya vägar som . 2.7Bidrag till byggande av enskilda vägar ^Detla anslag är ^ellkalenderårsanslag och avser framförliggande kalenderår. Anslag begärs såledesför . Under anslagetredovisas ^bidragsgivningen till byggande av enskilda vägar. Bidrag lämnas^lill byggande av enskild väg av väsentlig betydelse för ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 57 en bygds befolkning. Bidrag kan ävenlämnas ^lill byggande av enskild väg som utgör tillfartsväg till naturområdeför rekreation och friluftsliv eller av ^annal skäl är av ^belydelse förfritidsändamål. Bidrag ^ulgår i mån av tillgång på medel i normalfallet med 70%av den beräknade bidragsgrundande kostnaden. har ^ell anslagav 23,2 milj. kr., ^exkl. administrationskostnader, om 6.8 milj. kr.^anvisals. ^Anslagei beräknas fördelas med 16 milj. kr. till fortsättnings- ochslutbidrag för tidigare påbörjade byggnadsobjekt och med 7.2 milj. kr. till^objekl som avses påbörjas . För har medelsbehovet angivits i två programnivåer. A och B.Nivå A ingår i vägverkels ^verksamhelsalier^naiiv I medan nivå B ^ulgör^besparingsaliernaliv. ^Vägverkel begär enligt programnivå A ett bidragsbelopppä 57 milj. kr. Med denna programnivå kan det nuvarande ^vägnätel med dålig standard förbättras till ^genomsniulig ^slandard beträffandebredd, ^linjeföring och bärighet . Satsningen påtätortsvägar och fritidsvägar begränsas till enstaka ^objekl. ^Endasl enmindre del av de ^bidragsberättigade vägarna med dålig standard kan inläs i^siatsbidragsvägnätet ^pga. att de ^inle kan erhålla byggnadsbidrag för attförbättras. De ^mesl angelägna broarna som ^inle tillåter 10 lons ^axellryckoch där tung trafik bör kunna framföras kan åtgärdas. Programnivå B innebär^etl bidragsbelopp på 28.2 milj. kr. bedömer möjligheterna till^ralionaliseringar som små vid denna programnivå. Möjliga ^ralionaliseringar^beaklas i planeringen varför ^elt lägre anslag än nivå B skulle leda ^lill^senareläggningar av objekt. Nivån utgör därför enligt verket ^etl^besparingsaltemativ. Programnivån medger ^endasl punkt-förbättringar ^lill enförenklad genomsnittlig ^vägslandard bland de allra ^sämsla ^vägobjekten på delbefintliga vägnätet. Bidrag ^lill tätorts- och fritidsvägar kan ^ulgå ^endasl inågra ^enslaka fall. Vidare kan ^endasl ^ell mindre antal av de mest angelägnabroarna som ^inle tillåter 10 lons ^axel^lryck och där tung trafik bör kunnaframföras kan åtgärdas. Administrationskostnadernalas i båda programnivåerna upp med 7,4 milj. kr. Detta anslag är ^eltkalenderårsanslag och avser framförliggande kalenderår. ^Anslagsframslällningenavser således är 1981. Programmet föranslaget, som för innevarande budgetår uppgår ^lill 19,2 milj. kr., inrymmertjänster till ^uiomslående och kostnader i samband med beredskapsarbeten. Denförstnämnda posten avser den ^taxe- och ^avgifts^belagda verksamheten,huvudsakligen byggande och drift på ^enireprenad av vägar ål kommuner ochenskilda väghållare. Den principiellamålsättningen för vägverkels ^taxe- och ^avgiflssältning är fullkostnadstäckning. Verksamheten beräknas av ^vägverkel varasjälvbärande med en omslutning av ca 140 milj. kr. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 58 Postenberedskapsarbeten avser ^kosinader för centrala och regionala^planeringsuppgifler ^elc. som sammanhänger med beredskapsarbe^ten. Kostnadensom beror på omfattningen av ^AMS-arbeten har av ^verkel ^beräknals ^lill 20,8milj. Remissyttrande över , ochaffärsverkens an slagsframställningar AMS har, liksom i sina yttrandenöver tidigare års anslagsframställningar, framhållit betydelsen av altplaneringen inom resp. verk fortlöpande bedrivs på sådant sätt altinvesteringarna snabbi kan anpassas ^efler konjunktur- och arbetsmarknadsläge.Del är angelägel ^atl del inom verken finns en snabbt ^akiualiserbar^projeklreserv. 1 övrigt har anslagsframställningarna inte föranlett några^synpunkier från AMS^'^ sida. Väg- och gatunätetutgör vår ^slörsia ^iransportanläggning. Så gott som all bebyggelse kan nås medvägtrafik. Över 90%^.^ av persontransporterna och ca hälften av^godslransportema sker på väg. ^Etl väl fungerande vägnät är viktigt förlandets näringsliv liksom för det ^slora ^anlal människor som färdaspå ^vägama. Dagens vägplanering ärbaserad pä samhällsekonomiska överväganden. behandlade den framlidavägplaneringen ^m.m. ^höslen 1977 ^(prop. 1977/78: 10, /78: 10, ^rskr1977/78:95). ^Förulsältningar skapades genom ställningstaganden fören god samordning mellan vägplaneringen och övrig samhällsplanering. Riksdagenförklarade sig emellertid inte beredd la ställning till den i ^proposilionen föreslagna inriktningen av de framtidaväginvesteringarna. Enligt var del nödvändigt att ^etl långsiktigt^vägpoliliskt program först lades fram. Hur ^ell sådant program skulle utformasangav ^inle närmare. 1978/79:99 om en nytrafikpolitik formulerades ^etl ^vägpoliliskt program i form av inriktningarför den framlida väghållningen. Därvid konstaterades all del ^inle längre finnsbehov av någon mer detaljerad central styrning från statsmakternas sida av^vägbyggnadsverksamheien, eftersom planeringen av denna numera i ^slor^ulslräckning är decentraliserad och baserad på samhällsekonomiska överväganden.I ^proposilionen konstaterades även att den inriktning av byggandeverksamhetensom föredraganden angav stämmer väl överens med ^innehållel i de ^flerårs- ochfördelningsplaner som antagits . Den i propositionenframlagda ^vägpolitiken krävde således inte någon revidering av de nya^flerårs- och fördelningsplanerna. Vid behandlingen av dentrafikpolitiska ^proposilionen ansåg att en ytterligarekonkretisering och precisering av de långsikliga målen för ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 59 vägbyggandet är angelägen. Regeringenborde därför möjligt redovisa en mer preciserad målsättning för denframtida ^vägpolitiken. En sådan målsättning bör inte anges i form av en fysisk^vägplan som specificeras när vissa vägar skall byggas i en fastställd^slandard. I stället bör ^vägpolitiken om möjligt uttryckas i termer som angersamhällskrav ^beiräffande miljö, tillgänglighet, trafiksäkerhet,transportkostnader ^elc. ansåg del också ^väsentligl alt en^molsvarande långsiktsplanering kommer till stånd när del gäller underhållet avvägar. Underhållet måste hållas på en sådan nivå att någon ^kapiialförsiöring^inle sker och ^måsle vidare ges en inriktning ^mol en ökad trafiksäkerhet.Den fortsalla planeringen borde ^ulgå från en högre ambitionsnivå när detgäller vägbyggandel. I sinanslagsframställning redovisar ^vägverkel en översyn - med utgångspunkt i deuttalanden som gjort vid behandlingen av den trafikpolitiska propositionenvåren 1979 ^-^ av de konkreta mål för driftverksamheten respektivebyggnadsverksamheten som använts vid upprättandet av senaste femårsplan ^driflrespektive ^flerårs- och ^fördelningsplan. ^Resulialel av denna översyn visarall i det närmas^te full överenss^tämmelse låder mellan de tidigare uppställdamålen och den inriktning som ^angetts av . I konsekvens härmed räknarvägverket med alt bedriva verksamheten med i huvudsak oförändrad ^inrikining. För väghållningen,såväl drift- som by ^ggn ad ^s^ v^e^ ^rk sam ^he-^t^ ^e^ ^n, gäller därför följande målsättning: - antaletolyckor skall minskas på mest effektiva sätt, ^-^ deti vägarna investerade kapitalet får ^inle förstöras, - restiden för människor som har lågtillgänglighet till arbete och service skall minskas, - ^reshastigheten mellan olikaregioner i ^landel skall utjämnas, - ^reshastigheten på vägar medsärskilt låg hastighet skall ökas, - ^Iransporikoslnaderna skall minskas främst i områdendär de hämmar näringslivels utveckling, - vägtrafikens miljöstörningar, iförsta hand avgaser och buller, skall minskas, - den kollekliva trafikstandardenskall förbättras. För ^driftverksamhelengäller i ^enlighel härmed följande operativa ^målsällning: - ^serviceålgärder skall utföras ierforderlig omfattning för ^atl upprätthålla ^säkerhel och framkomlighe^t, - ^underhållsålgärder skall ulföras ien omfattning som svarar ^mol det periodiska behovet, - förbättringsarbeten inom^driftanslagel skall utföras i en ^ulslräckning som medger en ^årsbalanserad^sysselsällning för ^drifipersonalen, ökad satsning på ^trafiksäkerhetsålgärder^saml ^krafiig ökning av andelen belagd väg. Jag vill först konstatera all jag delar den grundsyn ifråga om den 1979/80:100 Bilaga9 60 samordnade trafikplaneringen i allmänhet och^vägpolitikens inriktning i synnerhet som fördes fram i den trafikpolitiska^proposilionen. Vägplaneringen måste således, i enlighet med riksdagens^beslul, vara baserad på samhällsekonomiska överväganden. En sådan ordningmedger ^ocksä en långtg^ående decentralisering och ^elt från ^regionalpoliliskautgångspunkter ^moiiveral hänsynstagande. De mera preciserade samhällskrav som^vägpo^litiken bör ge ^utiryck för^beiräffande miljö, tillgänglighet, ^Irafiksäkerhel, ^iransporlkoslnader ^elc.synes enligt min mening väl tillgodosedda genom den ^inrikining av drift ochbyggnadsverksamheten som redovisar och som är avvägda ^mol de målför ^vägpolitiken och den allmänna inriktningen av väghållningen som riksdagenangav i det ^irafikpoliiiska beslutet . ^Inle minst ^en^crgipolitiska^moliv talar för förbättrade beläggningar ^saml en höjning av bärigheten därdenna är låg. Härigenom uppnås också sänkta transportkostnader. En härifrånavvikande ^vägpolilik ^måsle enligt min mening leda till dels en merlångtgående styrning från statsmakternas sida och centralisering avplaneringen, dels en starkare bindning av ^samhällels resurser. I den senaredelen anser jag - utifrån del ^slalsfinansiella lägel - att en ökadambitionsnivå för vägbyggandet som begärt ^f. ^inle är möjlig.För de närmaste åren bör inte en ökad bindning av samhällsresurserna ske.Snarare bör statsmakterna i princip vara beredda ^atl ompröva de bindningar somredan finns. Innan jag behandlar anslagentill ^vägväsendet för ^näsla ^budgelår vill jag la upp vissa frågor om^kosinader för förrättning vid indragning av allmänna vägar.