prop · G3032 · 1979-12-31 00:00:00 — I denya bestämmelsema föreslås en utvidgad sekretess för den personalsociala ochpersonaladministraliva verksamheten. Dessa funktioner har lätt en allt störtebetydelse inom inte minsl kommunala myndigheter, framhåller skolstyrelsen. Somen följd härav har i allt större omfattning uppgifter angående de anställdasenskilda pereonliga förhållanden noterats och registrerats i olika handlingar,även inom skolförvaltningen. Förslaget läcker enligt skolstyrelsen det behovav sekreiess som är nödvändigl för att skydda den enskildes integritet.Skolstyrelsen finner det även väl avvägt och tillstyrker således denna del avlagförslaget. kommunstyrelseliksom sociala centralnämnden i kommunen anser att beslämmelsen har blivitonödigt komplicerad. Därtill vill kommunstyrelsen anföra atl det sannolikt ipraktisk verksamhet är omöjligt att göra åtskillnad mellan de olikapersonalärendena. En enhetlig sekretessgrad bör därför gälla. Fråganom sekretess för uppgift hos personalkonsulent behandlas av teteverket, statenspersonalnämnd och sociala centralnämnden i . Teteverketanför all verket har en omfattande personalsocial verksamhet med flerapersonalkonsulenter, anställda såväl centralt som på de olika teleområdena.Ofta har dessa konsulenter en kurators molsvarande uppgifter. Del förefalletdärför ologiskt att skaderekvisii erfordras i vad gäller personalkonsulenterssekreiess, medan bl. a. kuratorer haren sekreiess ulan sådanl rekvisit (1 och 11 §§). föreslår därför att samma Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 345 sekretesskyddutformas fören personalkonsulents uppgifter enligt 11 § andra jiyckei som föruppgifter hos en kurator enligt I § första stycket 1, Statens personalnämndhemställer att en särskild regel las in i nya sekrelesslagen om uppgifter hosen personalkonsulent eller annan sådan befattningshavare som särskill har lilluppgift atl bistå med råd och hjälp i personliga angelägenheter.Sekretessregeln bör inte förses med någol skaderekvisit när uppgifterna ärlämnade i förtroende. Skälen härför utvecklar nämnden på följande sätt, 18 kap,1 § sägs bl, a, att i verksamhet för hälsovård ska sekretess gälla för uppgiftsom lämnats i förtroende lill en kurator. Inom förelagshälsovården, såväl densom bedrivs inom de statliga hälsoråden som den verksamhet som bedrivs inomandra myndigheter, finns ofta en personalkonsulent som delvis har motsvarandeuppgifter som en kurator. 1 förelaget 8 kap. 11 § första styckel behandlassekretessen vad gäller uppgifter hos personalkonsulent inom myndighelspersonalsociala verksamhet. Sekretessen enligt denna paragraf är dock intelika sträng som i 1 § eftersom ett skaderekvisii finns. Delta torde innebäraatl uppgifter som en patient lämnar lill en personalkonsulent pä enhälsocentral har sämre sekretesskydd än om de lämnas till t. ex. sjuksköterskapå centralen. Ett sådanl förhållande måste anses otillfredsställande. Av denanledningen bör därför uppgifter lämnade i förtroende hos en personalkonsulenti verksamhet för hälsovård fä samma sekretesskydd som de i 8 kap. 1 §uppräknade befattningshavarna. Även på en myndighei är del av stor vikt attuppgifterna hos en personalkonsulent eller annan tjänsteman med molsvarandearbetsuppgifter hanteras på ett vareaml sätt för all personalen skall haförtroende för denne. är väl medveten om att chefer föralt kunna följa verksamheten och besluta i personalärenden måsle ha en vissinsyn men del fär inte innebära atl personalchefen har rätl all lä allauppgifter han eller hon önskar. En sådan fullständig öppenhet gagnar knappaslden enskilde eller personalkonsulentverksamheten. När del gäller enomplaceringsfråga som behandlas i en anpassningsgrupp eller i en förhandlingenligt 11 § försia styckel andra punklen medbestämmandelagen kan också problemuppstå hur myckel personalkonsulenten bör lämna ul. Enligt nämndens uppfattningbör en personalkonsulent inte lämna ut mer uppgifter som lämnats i förtroendeeller annars berör den personliga integriteten än vad som är absolut nödvändigaför all avgöra ärendet. Enligt förslagets 8 kap. 11 § försia stycket skasekreiess gälla i myndighels personalsociala verksamhet bl. a. för uppgift omenskilds personliga förhållanden hos personalkonsulent eller annan sådan befattningshavaresom särskilt har till uppgift atl bistå med råd och hjälp i personliga angelägenheter.Den omvända typen av skaderekvisii föreslås gälla här. Nämnden anser dock alldel i likhet med uppgifterna hos en personalkonsulent inom hälsovården även börgälla sekretess ulan skaderekvisit för uppgifter lämnade i förtroende hos enpersonalkonsulent på en myndighei. anser detta avföljande skäl. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 346 Uppgiftersom en anställd lämnar lill en personalkonsulent kan göras i enförtroendesilualion pä samma sätt som t. ex. hos en läkare. Den anställde måstedå kunna känna sig övertygad om atl inte uppgifterna han eller hon lämnar försvidare. All redogöra för ett skaderekvisit kan i den situationen vara svårt atlgöra för personalkonsulenten och ev. lägga hinder i vägen för ell förtroendefulltsamarbete med den anställde. Enligt statens personainämnds mening är då ensekretessregel ulan skaderekvisit men med vissa undanlag alt föredra.Undantagen kan då vara de exempel nämnden nämnt förut dvs. all personalchefbehöver vissa uppgifter eller all vissa uppgifter måsle lämnas ut i samband meden förhandling eller då ett ärende tas upp i anpassnings-gmpp. Uppgifterna bördock bara kunna lämnas ut då det är absolut nödvändigl för handläggningen avett ärende. Enligt nämndens mening bör i den situationen pereonal konsulentenha skyldighel alt noggrant redogöra .för den anställde vilka uppgifter som kanlämnas vidare. Skulle uppgifterna hos en pereonalkonsulenl på en myndighelsläkarmottagning ha strängare sekreiess än uppgifterna hos en personalkonsulentpå t. ex. en administrativ enhet kan delta leda till att uppgifterna hos tvåpersonalkonsulenter på samma myndighei har olika grader av sekreiess. Skulle enpersonalkonsulent omplaceras från läkarmottagningen till administrativa enhetenskulle detta innebära atl sekreiessen för dennes uppgifter inte blir likasträng längre. organisalionsbeslut skulle således påverka omfattningen avsekretessen. Enligt nämndens mening börsamma typ av sekreiess gälla förpereonalkon-sulenten eller annan sädan befattningshavare som särskill har lilluppgift alt bestå med råd och hjälp i personliga angelägenheter oberoende vardessa är placerade. - I 8 kap. 11 § iredje stycket förelaget, reglerassekreiess för bl. a. omplaceringärenden. I specialmotiveringen poängterar manatl det gäller alla lyper av omplaceringar (s. 437). Det lorde innebära attsekretess i fortsättningen även ska gälla för omplaceringsärenden som rörarbetshandikappade. Den raka typen av skaderekvisii föreslås gälla här. Innanett ärende om en arbetshandikappad blir ett omplaceringsärende kan dockåtskilliga uppgifter ha tillförts ärendet. kan se lorde dåsekretess föreligga enligt försia stycket nämnda paragraf Det skulle innebäraatt den omvända typen av sekreiess ska gälla så länge ärendet inte kanbetraktas som ell omplaceringsärende. Enligt nämndens mening kan deltainnebära problem för tillämparen, t. ex. en personalkonsulent. Dels gäller detför denne att avgöra när ell ärende ska anses som ett omplaceringsärende, delsgäller del all kunna dra gränser mellan del omvända och del rakaskaderekvisilet. Del lorde inte bara bli problem vid en ev. begäran omutlämning av handlingarna utan även vid en personalkonsulents kontakt med sinklient. Klienten vill ofta ha klarhet i huruvida sekretess gäller för deuppgifter han tänker lämna lill konsulenten. Innan den saken är uppklarad kandet vara svårt atl fä i gång ett bra samarbete mellan konsulenten och klienten.Att i denna situation ha två olika typer av skaderekvisit att redovisa beroendepå vad ärendet leder till kan Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 .: 347 inte,framhåller statens personalnämnd, främja samarbetet mellan konsulent ochklient. Nämnden anser därför atl samma typ av sekretess bör gälla för allaslags ärenden om arbetshandikappade. Av skäl som redovisats ovan börsekretessregeln vara utformad utan någol skaderekvisit i de fall det rör sig omen förtroendesilualion. anför ytterligare alt i 2 kap. 9 § föreslås atl sekretessbelagduppgift inte fär röjas inom en myndighet utanför den särskilda verksamhet variuppgiften har inhämtats och i frågaom utnyttjande av uppgiften utanför dennaverksamhet. Personalkonsulentens verksamhet bör därför vara en särskildverksamhet för alt sekreiessen skall gälla mot andra befattningshavare som iviss mån handlägger pereonalsociala frågor, t. ex. en personalchef I anslutninglill ullalandet i motiven till 11 § att del finns pereonalkonsulenler atltillgå vid nämndens regionkontor påpekar nämnden alt det enligt nämndens personalförteckninginte finns några sådana personalkonsulenter. En del personalintendenler hardock arbetsuppgifter som är liknande personalkonsulentens. i har i princip inte något att erinra motparagrafens uiformning i stort, även om, som har redovisats i det föregående,den enligt nämnden kanske framstår som onödigtvis komplicerad. Av i huvudsaksamma skäl som när del gäller sekreiessen inom arbetsvärden (se under 10 §)anser nämnden emellertid att utrymme bör finnas för någon form avförlroendesekretess även på det personalsociala området. Den börda i förstahand gälla de befattningshavare som omnämns i paragrafens företa slycke. Hovrättenför finner del inte godtagbart all sekretess i myndighetspersonaladministraliva verksamhet skall omfatta även uppgift om hälsotillståndi ijänsieli I Isätt ningsärende eller i samband med läkarundersökningenligt13kap.lagen(1976:600) om offentlig anställning. Här finns typiskt sett ettstarkt intresse av insyn; detta gäller särskill tiänstetillsäiiningsärenden.Beslämmelsen öppnar enligt hovrätten en möjlighel alt hemlighålla intyg om atlen person som har fått en viss Ijänst har en sjukdom som borde hadiskvalificerat honom. Statenspersonalnåmnd redovisar i denna fråga en annan uppfattning. 1 6 §anställningsförordningen sägs bl. a. att endast den som har företett läkarintygom sitt hälsotillstånd må utses till innehavare av tiänst. Sökande till entjänsl skall sålunda enligt nämnda paragraf lämna ett intyg innan beslul omijänstelillsättning fattas. Av förevarande paragrafs lydelse synes framgå attvid ett tiänstetillsättningsärende endasl den som får tjänsten fär sittläkarintyg sekretessbelagt och då ev. först när beslutet har vunnit laga kraft.Innan beslutet tas torde samtliga sökandens läkarintyg vara offentliga. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 348 Nämndenfinner detta förhållande otillfredsställande och hemställer att uppgifter omsamtliga sökandens hälsotillstånd fär sekretesskydd. Lanlbruksslyrelsen vill ianslutning lill bestämmelsema i tredje stycket påpeka all känsliga uppgifterkan framkomma i samband med anslällningsärenden. Sådana uppgifter skulle inteomfattas av sekreiess annal än när de avser hälsotillstånd. I anledning häravifrågasätter styrelsen om inte även uppgifter som hänför sig lill ärende omanslällni n g borde kunna bli föremål för sekreiess. I och för sig föreliggeretl intresse av offentiighel i ärenden av detta slag. Sekreiessen tordeemellertid inte bli tillämplig i andra fall än när en formellt mer kvalificeradsökande blir förbigången på grund av speciella omständigheter, t. ex. därförall han är tidigare straffad. Omständigheter av detta slag bör kunna bliföremål för sekreiess, även om denna sekreiess inte gäller mol den förbigångne.Del bör enligt lanlbruksslyrelsen framhållas all sekreiessen i sådana fall kanefterges av den berörde(2 kap. 10 §). Härigenom kan han själv välja omuppgiften skall vara offentlig eller ej. Vid besvär över ijänslelillsäilningenlär för övrigt uppgiften lämnas till den överprövande myndigheten (2 kap. 4 §).Ulan hinder av sekretess kan uppgiften även lämnas lill arbetstagarorganisation(2 kap. 13 §). Genom de nu angivna reglerna motverkas de nackdelar som ensekreiess i och för sig kan innebära. Liknande synpunkter anförSveriges veierinärförbund. Enligt gällande regler är en myndighet inte skyldigall vid beslut om tjänstetillsättning motivera beslutet. Förbundet anser all ikonsekvens härmed även uppgifter av betydelse för en anställds personligaförhållanden och ev, annal som ligger lill gmnd för beslul om anställning resp,nekad anställning bör sekretessbeläggas. Dock bör sekretessen inte gälla hosmyndighei som har all uppta ev, besvär över anslällningsbeslulet. Som förut nämnts ärstadsjuristen i positiv lill förelaget, Särskilllillfredsslällande är det enligt stadsjuristen all området för sekreiess harutsträckts lill alla ärenden om omplacering. Likväl bör del övervägas om intesekressen inom personal-administrationen bör utvidgas ytterligare. Skyddet inomden del av den pereonaladmini-slraliva verksamheten som ligger utanför denpersonalsociala verksamhelen är enligt förslaget begränsad till uppgifter omhälsotillstånd och uppgifter i ärenden om omplacering och pensionering, Intelhindrar dock all en myndighei, ulan alt någol samband med personalsocialverksamhet föreligger, i personakler, personkort o, d, intar andra uppgifterav ömtålig natur för den enskilde. Även beträffande dessa uppgifter förefallerett sekretesskydd välmotiverat. Det föresläs alt skyddet utvidgas lill all avsesådana uppgifter, Detla kan l, ex, ske genom att innehållet i paragrafensiredje slycke utgår, utom vad som sägs om beslut i ärende om omplacering ochpensionering, och genom all andra stycket i stället omformuleras lill atl gälla"myndighets personaladministraliva verksamhet i övrigt". Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 .,,, 349 stadsjuristenockså de betydande svårigheter som kan uppkomma när del gäller gränsdragningenmellan personalsocial verksamhet i förslagets andra stycke ochpersonaladministrativ verksamhet i övrigt. Riksförsäkringsverkethar intet all erinra mot del sekretesskydd som genom 11 § skulle tillerkännasden enskilde i fråga om myndigheternas interna personaladministration. Verketvill emellertid med skärpa framhålla att man i promemorian fortfarande - liksomi OSK:s betänkande - ger uttryck för en radikal felsyn så till vida att manbaserar sina tankegångar på begreppet arbeisgi vari nlräde i den allmännaförsäkringen (dvs. den speciella anordning som enligt träffat kollektivavtalger myndigheten rätt atl överta tjänstemannens ekonomiska fordran påförsäkringen under vissa omständigheter - en rätt som för övrigt inte allsgäller alla hos myndigheten anställda). Verket hänvisar i denna del till sittyttrande över LAH och vill bestämt varna för alt denna anknytning redovisas ipropositionstexten på etl sätt som innebär all statsmakterna fär anses hagodtagit resonemanget. anföralt del i promemorian förutsätts att full offentiighel skall råda idisciplinärenden. lämnas en förhållandevis omfattande redovisning avde skäl, som anses motivera sekreiess belräffande huvudsakligenhälsoförhällanden och enskilda personliga förhållanden i ärenden om omplaceringoch pensionering saml i ärenden som ingår i myndighets personalsocialaverksamhet. Den åtskillnad som i förslagel gjorts mellan disciplinärenden å enasidan och övriga berörda personaladministraliva ärenden å andra sidan ärsvårförståelig. Uppgifter om en persons alkoholproblem, hälsoförhållanden iövrigi och andra personliga förhållanden, som framkommit exempelvis sedanvederbörande uppträtt bemsad i tjänsten blir således från sekrelessynpunkl allbetrakta på helt-skilda sätt beroende på om ärendet föranlederdisciplinförfarande resp. omplacering eller personalsocial åtgärd i annalhänseende. Sekrelessbehovel måsle i dessa fall rimligen bestämmas medutgångspunkt från uppgiftens menlighel för den enskilde och inte från arten avdet ärende, vari uppgiften framkommit. De i förslagels 8 kap. 11 § iredjestycket angivna sekretessgrunderna bör alltså förutom ärenden om omplaceringeller pensionering omfatta även disciplin-och avskedandeärenden. Besluten iärendena skall självfallel inte omfattas av sekreiessen. Polisstyrelsen iStockholms poUsdistrikt företräder samma uppfattning. iGöteborgs kommun har inte någol alt erinra mol en fullständig offentiighel itiänstetillsäiiningsärenden (med undanlag dock för uppgifter om anställdashälsotillstånd). Beträffande disciplinärenden är dock nämnden av denuppfattningen att behovet av sekreiess väger över intresset av offentiighel ochinsyn. I sådana ärenden kan förekomma utpräglat ömtåliga uppgifter om denanställde, som inte utan vidare bör tillåtas komma till allmän kännedom.Rättssäkerhetsintresset fär anses vara tillgodosett genom all den anställde harrätt att anlita biträde och genom alt den anställdes fackliga organisalion-enligt en särskild regel i förslagels 2 kap. - äger rätt till full insyn iärenden av detta slag utan hinder av sekreiess. 1979/80:2 DelB Bilaga 2 350 Värnpliktsverketfinner del rent allmänt vara av betydelse all förslagel innehåller såomfattande bestämmelser lill skydd för enskilds integritet och alt sekreiessenvid handläggningen av inskrivnings- och värnplikisärenden genom förslagetblivit entydigt reglerad i författning. Lagrummet är dock inte heltäckande föralt i erforderiig utsträckning ge stöd för sekreiess inom värnpliktsverketsområde. Enligt bestämmelserna i 3 § värnpliklslagen skall värnpl i kl igsomavmedicinska skäl är oduglig lill krigstiänstfrikallas från värnpliktensfullgörande. Till grund för beslut om frikallelse skall således ligga ell avläkare konstaterat och styrkt medicinskt förhållande av somatisk eller psykiskart, som beslående ulgör hinder för tiänstgöring vid förvars-makten. Bedöms denvärnpliktige av medicinska skäl vara oduglig till krigstjänst under begränsadlid eller bedömer läkare all den värnpliktiges användbarhet säkrare kan bedömasvid senare tidpunkt skall den värnpliktige enligt beslämmelserna i 4§värnpliklslagen undantas från tjänstgöringsskyldighet under erforderiig tid.Båda dessa ärendetyper, som klart måsle avskiljas från befrielse jämlikt 5 §värnpliklslagen, bör sålunda ingå i den i lagrummet gjorda uppräkningen och börutformas "om frikallelse från vämpliktens fullgörande, om undantagandefrån tiänstgö-ringsskyldighet ". Detta tillägg börinföras i paragrafens första slycke före "om befrielse fråneller anstånd med vämplikts-ijänslgöring". - Uppgifter som berör denenskildes personliga förhållanden förekommer även i ärenden om ändrad ullagningoch/eller tillhörighet, dvs. bland annat ärenden där värnpliktig av olika skälbegär atl fä fullgöra sin tiänstgöring på annan ort eller vid annat förband änsom fömt har beslutats. I den övervägande delen av ansökningar om ändradullagning och/eller tillhörighet åberopar den värnpliktige personliga skäl avsådan art all de, om de hade åberopats i någon av i förslaget till 12 § försiastycket uppräknade ärendelyperna, skulle ha sekretessbelagts. Lagmmmet bördärför kompletteras med "om ändrad ullagning och tillhörighet". Tilläggetbör införas efter "anstånd med värnpliktstjänstgöring". - Värnpliktsverkelframhåller vidare att vissa aspiranler lill fast anställning vid försvaret föreantagning genomgår särskilda aspiranlprövningar, som omfattar såvälpsykologiska prov som medicinska och andra undersökningar. Sekretess bör enligtverkets uppfattning gälla i dessa ärenden i samma utsträckning som gäller förinskrivning av värnpliktiga. Paragrafens första slycke bör därför få etttillägg av lydelse "om antagning av aspiranler till fasl anställning vidförsvarsmakten". Detla tillägg bör inplaceras efter "ärende ominskrivning av värnpliktig". ÖB stöder värnpliktsverkels synpunkter omkomplettering av paragrafens försia stycke. förordar en komplettering av paragrafens första stycke i dehänseenden som värnpliktsverkel har angivit. Nämnden tillslyrkeratt nuvarandetystnadsplikt enligt 12 § instruktionen (1966:434) för Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 i. värnpliktsnämndenbyggs ut med föreslagen sekreiess enligt 12 § försia slyckel. Som förslaget ärutformat kommer sekretessen även ätt gälla för värnpliktsverkel, vilket nämndenbedömer som lämpligl. För den enskilde känsliga uppgifter rörande sjukdomförekommer framför allt i ärenden rörande frikallelse från värnpliktensfullgörande enligt 3 § värnpliklslagen och undanlagande fråntjänstgöringsskyldighet enligt 4 § samma lag. I ärendeuppräkningen i 12 §försia slyckel har dessa ärendelyper inte medtagits. Eftersom befrielse ochfrikallelse resp. anstånd och undanlagande inte är synonyma begrepp bör, förundvikande av missförstånd, lagtexten kompletteras med ärenden om frikallelseoch undantagande. Även i ärenden rörande ändring av ullagning för utbildningenligt 6 § värnpliklslagen och/eller tillhörighet enligt 7 § nämnda lag kankänsliga uppgifter förekomma. Lagtexten bör därför kompletteras även med dessaärendelyper. Vapenfrinämndenanser alt förslagel i allt väsentligt tillgodoser de önskemål om sekretess förvapen fr iuiredningar som nämnden uttalat i tidigare remissvar. Den föreslagnalagtexten lorde vidare ge täckning för de tystnadsplikter som f n. gäller lillföljd av bestämmelserna i instmklionen för nämnden och de föreskrifter i sådanlhänseende som nämnden själv har meddelat. Nämnden tillstyrker förslaget iprincip. Nämnden vill emellertid framhålla att den i viss utsträckning görandra utredningar än sådana som föranlelts av ansökningar om vapenfri tjänsl.Nämnden åsyftar här främst utredningar rörande s.k. Jehovas vittnen. Dessavägrar som bekant all fullgöra någon form av tjänsteplikt, således vare sigvärnplikt eller vapenfri tjänst. De behandlas i värnpliktshänseende så altregeringen, enligt bemyndigande, förklarar atl de tills vidare inteskall inkallas till värnpliktsljänslgöring. I anledning av anmälan omförhållande som kan föranleda sådan förklaring av regeringen (jfr 27 § kung.1966:414), gör vapenfrinämnden, efter remiss från försvarsdepartementet,utredning i ärendet. Denna går i princip till på säinma sätt som en utredning ianledning av ansökan om vapenfri tjänst, lät vara att den är mera begränsadlill både syfle och innehåll. Även rapporten rörande delta slag av utredninginnehåller i slor utsträckning uppgifter om den värnpliktiges personligaförhållanden, särskill hans religiösa inställning, som rimligen inte bör varatillgänglig för envar. Utredningen åsyftar i första hand inte fräga om vapenfriijänsl utan i stället fråga humvida den värnpliktige skall kallas in lilltjänstgöring eller ej. Ärendet torde därför kunna rymmas under beteckningen"anstånd med värnpliktstjänstgöring" och till följd därav kanutredningen bli sekretessbelagd. Del må vidare framhållas all alla utredningarsom vapenfrinämnden gör på del sättet kan anses tillhöra "ärende omvapenfri Ijänst" och all nämnden, om innehållet i en utredning ansesföranleda det, är berättigad atl besluta atl värnpliktig skall fullgöravapenfri tjänst även om han inte gjort någon ansökan därom; se härom 13 § andrastycket vapenfrilagen (1966:413). Denföreslagna lagens konstruktion, innebärande alt sekretessen för en Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 352 handlingi allmänhet inte följer med när handlingen överföres till ell annat ärende ändel, vari sekreiessen är föreskriven ger vapenfrinämnden anledning all närmareredovisa vad som händer med en utredningsrapport sedan ärendet har avgjortshos nämnden. Om en ansökan om vapenfri tjänst bifalles, överiämnas handlingamai ärendet til! (se 7 § kungörelsen 1966:414), vilkenmyndighet enligt vapenfrilagen är huvudman för de vapenfria Ijänsteplikligastjänstgöring. Syftet med lagförelaget fär antas vara, allutredningensrapporten skall vara i lika mån sekretessbelagd hosarbetsmarknadsstyrelsen som hos vapenfrinämnden. Även om lagtextens uttryck"ärende om vapenfri tjänst" måhända i första hand för tankarna tillett ärende hos vapenfrinämnden, torde uttrycket dock kunna företas såsomavseende även den verksamhet, som gäller de vapenfrias tjänstgöring. Därmedskulle sekretess föreligga för utredningsrapporten ej blott när den förvarashos utan även när den kan ha överiämnats lill annanmyndighei, hos vilken vapenfria fullgör tjänstgöring.