prop · G30333 · 1979-12-31 00:00:00 — Enligt min mening bör ocksä den fortsatta uppbyggnaden av SvenskaPetroleums lagerhandel kunna ske i långsammare tempo än vad som framgår av deprognoser som har redovisats i valtenfallsverkets framställning. Jag villerinra om vad föredraganden i prop. 1978/ 79:115 (bil. I s. 141) anförde ominriktningen av verksamhet i marknadsledet. Bolagels egenförsäljning bör liksom inriktas på storförbrukare främst inom denoffentliga sektorn och andra kundkategorier som i stor utsträckning har grundatsin försörjning på spotmarknaden. I övrigt bör i första handsöka samverkan med andra branschföretag för att säkra avsättningen av den oljasom bolaget tillför landet. Genom en sådan inriktning av verksamheten kan behovetav kapital för bolagets handelsrörelse begränsas. Motbakgrund av dessa överväganden beräknar jag det sammanlagda behovet avkapitaltillskott till till 300 milj. kr. Detta beloppinnefattar de medel som behövs för att bolaget skall kunna fullfölja depreliminära avtalen med såväl OK och som Svenska BP. Jag förordar attbeloppet ställs till vattenfallsverkets och Statsförelags förfogande på detsätt somjag närmare anger i det följande. Någol ställningstagande frånstatsmakternas sida till de av träffade avtalen är i övrigtinte påkallat. Avbeloppet 300 milj. kr. bör 180 milj. kr. tillskjutas av aktieägarna genomaktieteckning till en överkurs av . Därmed kommer aktiekapitalet i bolagetatt höjas från f n. 40 till 190 milj. kr. och reservfonden från 10 till 40milj. Återstoden 120 milj. kr. bör tillskjutas i form av ett särskiltaktieägartillskott, att inom bolaget avsättas till en beskattad fri reserv. har framhållit utgör nuvarande svagakonsolidering motiv för att en betydande del av tillskottet omvandlas tillobundet eget kapital. Ienlighet med rådande ägarförhållanden bör tillskottet till Svenska Petroleumlämnas genom och Statsföretag med 150 milj. kr. Aktieägarnahar gett uttryck åt uppfattningen att utveckling ärkommersiellt motiverad. De har dock pekat på de risker som ärförenade med att bolagets verksamhet av försörjningsskäl har ökat så stiäbbt.Statsföretag har för sin del hemställt att de nödvändiga medlen ställs tillförfogande i form av ett ovillkorat ägartillskott från staten. Enligtmin mening bör den del av statens tillskott till Statsföretag som svarar motdetta företags aktieteckning i betraktas som en investeringsom i princip bör kunna väntas ge normal avkastning. Prop.1979/80:33 12 Däremot bör ett sådant krav inte ställas på den del avtillskottet som hos skall redovisas som en fri reserv. Avsällningav en sådan reserv får beiraktas som en konsekvens av alt bolaget av försörjningsskälhar rhåst expandera myckel snabbare än vad som från förelags-synpunkt hadevarit naturligt. I enlighet med detla synsätt bör statens tillskoll lillStatsföretag lämnas i form av dels etl lån på 90 milj. kr. dels eltägartillskott på 60 milj. kr. För lånet bör i princip förräntningsplikt gällaså snart utdelning lämnas på aktierna i . I likhet medaktieägarna räknar jag med all de överskott som kan vänlas uppslå i SvenskaPetroleums rörelse kommer att användas förkonsolidering. Jag återkommer lill frågan om detta lån vid min anmälan i detföljande av medelsanvisning för aktieteckningen (jfr s. 22). Ägartillskottet till Statsföretag bör anvisas över eltsärskilt anslag på driftbudgeten benämnt Kapitaltillskott till Svenska PetroleumAB. Något krav på avkastning bör i enlighet med vad jag har anfört inte knytastill detta tillskoU. För vattenfallsverkets del bör medel ställas tillförfogande från invesleringsanslaget Kraftstationer m. m. lag avser att vidmin anmälan av detta anslag förorda en höjning av vattenfallsverketsinvesteringsram för /80 med 150 milj. kr. för angivna ändamål.1 överensstämmelse med de villkor som gäller för lån och tillskott tillStatsföretag bör av medlen 90 milj. kr. i princip vara förräntningspliktiga,även om krav på omedelbar förräntning inte ställs. Äterstoden 60 milj. kr. börses som ett rent ägartillskott. Jag vill slutligen erinra om att statsföretagsulredningeni betänkandet (1978: 85) Statligt företagande i samhällets tjänst har lagt framvissa förslag som berör bl.a. organisationen av de statliga företagen påenergiområdet. Förslagen berör bl. Jag avser att la uppdenna fråga i annat sammanhang. Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag attregeringen föreslår att till Kapitaltillskott lill Svenska påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /80 anvisa ettreservationsanslag av . [3] 1. Kraftstationer m.m. I statsbudgeten för /80 har under denna anslagsrubrik anvisats ett investeringsanslag av 1 830milj. Prop.1979/80:33 13 1978/79: 115 bil. 1 s. 326, NU 1978/79: 60, rskr1978/79: 429). Statens valtenfallsverks investeringsram för innevarandebudgetår uppgår lill 2 054,4 milj. kr. inkl. 200 milj. kr. som verket har medgettsatt överföra från investeringsramen för /79, 16,2 milj. kr. somvid budgetårets ingång inle förbrukats av medel som har anvisals ur konjunklurreser-venoch 2,2 milj. kr. som verket av sysselsättningsskäl har medgetts ta i anspråkur konjunkturreserven under innevarande budgetår. har bemyndigat regeringen alt teckna borgen förlån till bolag i vilka förvaltar statens aktier intillsammanlagt 5 813 milj. kr., varav 160 milj. kr. för lån tilleldistributionsföretag (prop. 1978/79: 115 bil. 1 s. 325, NU 1978/79:60, rskr1978/79:429). 1 skrivelse har anmält sinabeslut med anledning av bl.a. propositionen 1978/79: 115 (bil. 1) omriktlinjer för energipolitiken. Besluten innebär bl. a. att anslutitsig till vad näringsutskottet anfört om den fortsatta utbyggnaden av block 3 iForsmarks kärnkraftverk (NU 1978/79: 60 s. 76-77). I skrivelse har statensvattenfallsverk hemställt att regeringen skall godkänna en mellan verket ochMellansvensk träffad principöverenskommelse om ulbyggnaden /80 av block 3 i Forsmarks kraftstation och ställa erforderligamedel till förfogande för de åtaganden som den medför. 1 skrivelse har hemställt att bli tillerkänt ersättning förförseningskostnader för block 3 i . I skrivelse den 13 .september 1979 har riksgäldskontorettagit upp vissa frågor om formerna för statens borgensteckning för lån som tasupp utomlands av . I skrivelse har statens vattenfallsverkhemställt om regeringens medgivande att bl.a. ingå konsortialavtal med Bodenskommun om bildande av ett akiiebolag för energiförsörjning inom kommunen. I anslagsframställningen för /81 har vattenfallsverkelbl.a. hemställt om medgivande att bygga en ny tilloppstunnel vid Vietaskraftstation och om aU högst 165 milj. kr. av utgiften härför skall tillförasdet förräntningspliktiga statskapitalet. Med hänvisning till den förestående folkomröstningen omkärnkraftens roll i den framtida energiförsörjningen anförde näringsutskottet ibetänkandel 1978/79:60 att investeringarna i fortsatt utbyggnad av kärnkraftanläggningarborde begränsas. kunde inskränkningen enligtutskottet avse enbart block 3 i Forsmarks kraftstation. Det var dock viktigtatt bevara full handlingsfrihet i avvaktan på resultatet av folkomröstningen.Begränsningen av utbyggnaden borde, enligt utskottet, därför inte ske på ettsådant sätt alt den kan 1979/80:33 14 äventyraett genomförande av Forsmark 3-projektet. Blocket borde byggasvidare i en sådan reducerad takt och omfattning som garanterar sysselsättningåt de vid Forsmarksbygget redan anställda. Extern rekrytering avanläggningsarbetare under /80 borde enligt utskottet i principundvikas. Utskottetkonstaterade vidare att en reducerad byggnadstakt förutsatte en överenskommelsedärom mellan delägarna i och utgick från attförhandlingar om en sådan överenskommelse skulle komma till stånd. Utskottetförordade också att regeringen, inom ramen för under invesleringsanslaget Kraftstationerm. m. beräknade medel för , skulle bemyndigas all medge vattenfallsverkelatl temporärt lämna delägartillskolt till projektet i större utsträckning änsom svarar mot verkets andel av aktiekapitalet om det av regeringen befannsvara ändamålsenligt att träffa en överenskommelse om neddragen utbyggnadstakt /80. Jagavser att i det följande redovisa resultatet av de förhandlingar som har sketti syfte att begränsa arbetstakten i Forsmark 3-projektet på av näringsutskottetangivet sätt. Förhandlingama, som har skett under medverkan av en särskiltutsedd statlig förhandlare, har lett till en överenskommelse mellan statensvattenfallsverk och . Överenskommelsen, som förvattenfallsverkets del blir bindande först genom regeringens godkännande, börfogas till protokollet i detta ärende som bilaga. Överenskommelsen innebär ihuvudsak följande. Utbyggnadenav block 3 skall under /80 bedrivas enligl de riktlinjer somanges i näringsutskottets betänkande (NU 1978/79:60 s. 76, tredje stycket).Detta innebär, enligt överenskommelsen, för verksamheten i Forsmark allarbetena skall fortgå på ett sådant sätt att sysselsättning kan beredas demsom var anställda hos vattenfallsverket vid Forsmarksbygget m<'ij/juni1979. Extern rekrytering bör i princip undvikas. Eventuella avgångar frånbefattningar som bör vara besatta för att upprätthålla en rationell verksamhetoch för att undvika uppsägningar får dock ersättas. Underentreprenörer skallenligt överenskommelsen inte anlitas annat än för att fullgöra begränsadeinsatser som krävs för en rationell verksamhet eller för att undvika uppsägningav vattenfallsverkets anställda. Erforderiiga resurser fär disponeras för den planeringinom projektet som krävs för att bibehålla handlingsfriheten efter utgången /80. Vattenfallsverketåtar sig enligt överenskommelsen att ersätta för merkoslnaderföranledda av dels den neddragning av utbyggnadstakten i Forsmark 3-projektetsom redan har sketl genom tidigare beslut av regeringen, dels den nu aktuellaneddragningen. Ersättning skall utgå för ökade anläggningskostnader och förökade kostnader för att producera elektricitet på annat sätt och/eller för attanskaffa ersättningskraft. Vidare innebär överenskommelsen bl.a. att Mellan- 1979/80:33 15 svenskKraftgrupp AB under /80 befrias från skyldigheten atl ge delägarlåntill i proportion till sitt aktieinnehav. I och medatt denna befrielse upphör skall dock inträda medsin andel av de delägarlån som under /80 har lämnats avvattenfallsverket. Somframgår redan av näringsutskottets betänkande i den del det avser Forsmark 3-projektetkunde en sådan omläggning av arbetena som utskottet förordade ske endast efteratt en överenskommelse därom träffats mellan delägarna i projektet. För att nåden åsyftade neddragningen av arbetena under /80 var det därförnödvändigt att efter beslut ta uppförhandlingar och skyndsamt träffa en överenskommelse härom. Det fanns i dennasituation ingen möjlighet att i detalj beräkna de merkostnader somomläggningen medför i form av ökade anläggningskostnader och högre kostnaderför kraftanskaffning som blockets färdigställande försenas ochföljaktligen inte heller att beloppsmässigt fastställa den ersättning tillForsmarks som den icke-statliga kontrahenten i projektet. , krävt för att acceptera den reducerade arbetstakten. Dennu träffade överenskommelsen innebär således att arbetena i Forsmark kommeratt dras ned under innevarande budgetår enligt vad näringsutskottet harförordat men att så sker endast under fömtsättning av att staten ikläder sig enersättningsskyldighet gentemot för de merkostnader somorsakas av den neddragna arbetstakten. Fortsattaförhandlingar sker nu i syfte att närmare klarlägga konsekvenserna av deneddragningar av arbetena som har skett efter politiska beslut. Innan det gåratt fastställa hur höga anläggningsmerkostnaderna blir är det bl.a. nödvändigtatt träffa nya avtal med huvudleverantörerna. Merkostnaderna förkraftanskaffning blocket försenas beror bl. a. på hur elefterfrågan,oljepriser, uranpriser och tillgången till andra kraftslag utvecklas. Det finnssåledes flera skäl till att det nu inte är möjligt att beloppsmässigt ange denersättning som enligt överenskommelsen är berättigattill. Genombeslut har regeringen godkänt den nu träffadeöverenskommelsen i de delar medgivande inte krävs. Jag förordar nuatt regeringen inhämtar bemyndigande att godkänna överenskommelseni de delar den medför ekonomiska förpliktelser för staten. Jag avser attåterkomma i fråga om det belopp varmed bör ersättas förfördyrade anläggningskostnader i sådan tid att ersättning kan utgå /81. I samband därmed avser jag också att närmare redogöra förhur merkostnadema för kraftanskaffning skall beräknas och ersättas. Medhänvisning till den nu träffade överenskommelsen om harOskarshamnsverkets () i en skrivelse till regering- Prop.1979/80:33 16 en hemställt att ersättning skall utgå för förseningskostnaderför del tredje blocket i kraftverk på samma grunder som regeringenhar godkänt för . Förseningskostnaderna har enligl skrivelsenåsamkats OKG till följd av osäkerheten om kärnkraftens roll i den framlidaenergiförsörjningen. Kostnaderna är enligt OKG av samma art som dem som drabbarForsmarks för . OKG framhåller vidare attförseningskostnaderna uppstått i samband med att man sökt följa andemeningen ilagen (1977: 140) om särskilt tillstånd att tillföra kärnreaktor kärnbränsle, m.m.(villkorslagen) rörande ersättning för ätgärder före resp. efter lagensikraftträdande genom att driva projektet sä att kostnaderna vid ett eventuelltavbrytande skall bli så låga som möjligt. Med anledning av OKG:s framställning vill jag anföraföljande. Statsmakternas befattning med den överenskommelse som har trätfatsmellan delägarna i är hell betingad av atl staten viavattenfallsverket är delägare i Forsmarksbolaget och som sådan bunden av det konsortialavtali vilket bl.a. utbyggnaden av regleras. Som framgår avnäringsutskottets belänkande 1978/79:60 (s. 76-77) kunde den neddragning avutbyggnadstakten i Forsmark 3-projektet som utskottet förordade inte ske ominte konsotlieparterna var överens därom. Den nu träffade överenskommelsen fårdärför enligt min mening ses som en affärsmässig uppgörelse mellan ägarna tillForsmarks . Att statens förhandlare och valtenfallsverket såsomföreträdare för del statliga ägariniressel har handlat på uppdragändrar inte detla förhållande. Jag vill, för alt undvika missförstånd,understryka atl överenskommelsen inte har något samband med de ersättningar somreaktorinnehavare i vissa andra situationer är berättigade till enligtvillkorslagen eller lagen (1979:335) om förbud mot alt tillföra kärnreaktorkärnbränsle, m. m. (rådrumslagen). Vid villkorslagens tillkomst överlämnades åtreaktorinnehavarna att ta ställning om utbyggnaden av nya kärnkraftblockskulle fortsätta eller avbrytas. Detta har inneburit bl. a. alt ävenavvägningar i fråga om utbyggnadstakt har fått göras av dem. Men därav följerinte atl någon rätt till ersällning föreligger för de reaktorinnehavare som eflerlagens Ullkomst beslutade atl fortsätta påbörjade utbyggnader i stället för attutnyttja den möjlighel som lagens ersättningsregler gav att avbryta utbyggnadenoch kompenseras främst för de före lagens lillkomsl nedlagda kostnaderna. Någonrättslig grund för ekonomiska åtaganden från statens sida gentemot OKGföreligger således inle. Jag avser att föreslå regeringen att lämna OKG:sframställning utan ålgärd. Jag föreslår att regeringen bereder tillfälleatt ta del av vad jag har anfört med anledning av OKG:s framställning. Jag vill i detta sammanhang också ta upp frågan omformerna för statens borgensteckning för lån som Forsmarks Kraflgrupp Prop.1979/80:33 17 AB kan komma att ta upp på den internationella kapitalmarknaden. Av den av beviljade ramen för borgensteckningför lån till bolag i vilka förvaltar statens aktier om5 813 milj. kr. har 5 230 milj. kr. beräknats för Forsmarks Kraftgrupp AB:supplåning. Bolaget har tagit upp lån på kapitalmarknaden om sammanlagtca 4010 milj. kr. Vid sex tillfällen har lån om sammanlagt ca 1071 milj. kr.placerats hos utländska låneinstitulioner. Jag räknar härvid lån i utländsk valulaefler den för garantiåtagandena gällande säljkursen för valutan. För borgensteckning för lån som Forsmarks Kraftgrupp ABtar upp på kapitalmarknaden gäller inte den begränsning till vattenfallsverketsandel av aktiekapitalet som normalt gäller (prop. 1976/77:25 s. 116, NU 1976/77: 13, rskr 1976/77: 55) förutsatt att övriga delägare ställer garanlier försin andel av säkerheten genom efterborgen. Statens borgen för har ,efter medgivande av regeringen i varje enskilt fall, utställts avvattenfallsverket såväl för lån som tagils upp i som för lån som tagitsupp utomlands. Denna ordning ter sig naturlig med hänsyn tillvattenfallsverkets aktiva medverkan i bolaget i egenskap av bådemajoritetsdelägare och huvudentreprenör för Forsmarksstationens uppförande. Ifråga om upplåning på kapitalmarknaden bör vattenfallsverket från affärsmässigautgångspunkter kunna påverka bl. a. upplåningens förläggning i tiden, dessstorlek, löptid och amorteringsvillkor. När det gäller statlig borgen för upplåning utomlandsfinns emellertid också, såsom framhålls i skrivelsen från riksgäldskonloret,ett intresse av ett enhetligt och inbördes samordnat uppträdande från densvenska staten gentemot den internationella kapitalmarknaden. Med undantag förde borgensförbindelser som vattenfallsverkel har utfärdat för Forsmarks KraftgruppAB har statens borgen regelmässigt tecknats av . Från dennautgångspunkt avviker de tillämpade formerna för statensborgensåtaganden för mot etl i övrigt enhetligtförfarande. Även om den tillämpade ordningen har vissa fördelar fränaffärsmässig synpunkt finns det enligt min mening skäl som talar för att denstatliga borgen för lån som detta bolag tar upp i utlandet får samma formellautformning som annan, av utfärdad, statlig borgen i sambandmed utlandsupplåning. Enligl vad jag har erfarit under hand frånriksgäldskontoret och vattenfallsverket bör en sådan ordning kunna införas utanatt vattenfallsverkels relationer till kreditmarknaden försvåras i nämnvärdutsträckning. Jag förordar med hänvisning härtill att regeringen föreslårriksdagen alt bemyndiga fullmäktige i riksgäldskonloret att efter hemställanav regeringen i varje enskilt fall teckna borgen för lån som tar upp ulomlands inom den av fastställda ramen förborgensåtaganden för lån till bolag i Prop.1979/80:33 18 vilka förvaltar statens aktier.För län som tas upp på den svenska kapitalmarknaden bör den tillämpadeordningen alltjämt gälla. Jag går över lill frågan om bildande av ett aktiebolagför energiförsörjning inom Bodens, kommun. Eldistributionen inom Bodens kommun är f n. uppdeladmellan , kraftverk, ochBodens . Kraftverket svarar huvudsakligen för distributionen inomlandsbygdsområdet, medan svarar för distributionen inom tätorten.Abonnentantalet är ca 5()00 resp. 10200. Den totala elenergiom-sällningen inomkommunen uppgår till 220 GWh', varav kraftverk såsom distributörsvarar för . Fjärrvärmeförsörjningen inom kommunens tätort handhas avEnergiverket. Verksamheten är under uppbyggnad och energiomsättningen inomdenna rörelse är f n. ca 130 GWh. har förhandlingar om en samordningav energiförsörjningen inom kommunen föils mellan valtenfallsverket och Bodenskommun i syfte att åstadkomma en rationell energiförsörjning med lika villkorför konsumenlerna inom hela kommunområdel. Förhandlingarna har resulterat i ettkonsortialavtal mellan verket och kommunen. Överenskommelsen, som förvattenfallsverkets del har träffats med förbehåll för regeringens godkännande,innebär atl verkel och kommunen går samman i ett bolag för såväl distributionav elektrisk energi som försörjning med andra energiformer inom områdel. Ettsamgående innebär enligt vattenfallsverkel dels alt en konslruktiv strukturrationaliseringav elförsörjningen uppnås genom frivillig överenskommelse mellan statliga ochkommunala intressen, dels att ett organ skapas för en rationell samordning avbl. a. värmeförsörjningen inom kommunen, där vattenfallsverket ges möjlighet lillönskvärd fördjupning och breddning av engagemanget inom energiförsörjningsområdet. aktiekapital skall från början utgöra 1 milj. kr.Valtenfallsverket och Bodens kommun överlåter mot revers sina dislributionsanläggningarinom distributionsområdet till bolaget. De distributionsanläggningar som verketavser att överlåta har värderats till 17,2 milj. kr., varav . avserfast egendom, och de som kommunen avser att överlåta har värderats till 29,3milj. På grundval av denna värdering har överenskommits attaktiefördelningen skall vara ; för valtenfallsverket och för Bodenskommun. Bodens kommun överiäter också sina fiärrvärmeanläggningarinom distributionsområdet till bolagel för 48 milj. kr. Bolagels finansiering skall ske genom eget kapilal ochupplåning. ' I GWh (gigawattimme) = . Prop.1979/80:33 I9 upprätthålla nyssnämnda ägarandelar även förfjärrvärmeverksamheten skall vattenfallsverket lämna ett delägarlån på 19,2milj. kr., som av bolaget skall användas som dellikvid till kommunen för de tiilbolagel överlåtna fjärrvärmeanläggningarna. Parterna skall vara skyldiga attikläda sig borgensansvar i proportion till sina aktieandelar för sådana avbolaget på allmänna kapitalmarknaden upptagna lån som krävs för verksamhetensfortsatta finansiering. Om sådana lån inte kan erhållas, skall parterna lämnabolaget lån i proportion till sina aktieinnehav. skall bestå av åtta ordinarie ledamöterjämte personliga suppleanter för var och en av dem saml personalrepresenlanterenligt lag. Tre ledamöter jämte suppleanter utses på förslag av valtenfallsverket.Fem ledamöter jämte suppleanter utses på förslag av kommunen. Ordförande utsesbland de ledamöter som kommunen har föreslagit och vice ordförande bland dem vattenfallsverkelhar föreslagit. Om produktion av elenergi i samband med värmeverk eller annalengagemang i utveckling och exploatering av nya energikällor - t. ex. lorveller flis - aktualiseras och är av ekonomiskl betydande omfattning jämfört medbolagets övriga verksamhet, skall parterna bilda ett särskilt bolag för dennaverksamhet. Vardera avtalsparten skall vara hälftendelägare i etl sådantproduktionsbolag. har yttrat sig över förslaget attbilda elt aktiebolag för energiförsörjningen inom Bodens kommun. Industriverkethar därvid, efter att ha granskal konsortialavtal, bolagsordning ochöverlåtelseavtal, funnit att bildandet av bolaget ligger i linje med deallmänna riktlinjer för strukturomvandling på eldistribulionsområdet som har angettsi prop. 1975/76: 100 bil. 15 och tillstyrker därför att det föreslagna bolagetbildas. Jag har för egen del inget att erinra mot att valtenfallsverketingår i ett energibolag med de uppgifler och på de villkor som har redovisats.Jag förordar därför att regeringen inhämlar bemyndigande att godkännakonsortialavlalet mellan vattenfallsverket och Bodens kommun i vad staten genomavtalet åtager sig att bilda bolag, leckna aktier och i övrigt ikläder sigekonomiska förpliktelser. Det ankommer på regeringen att besluta i övrigafrågor som aklualiseras av den tilltänkta bolagsbildningen. Jag vill vidare ta upp frågan om byggande av ylterligareen lilloppslunnel vid Vietas kraftstation i . framhöll med anledning av regeringensproposition : 30 om energihushållningen m.m. att den i princip ställde sig positivtill en tillbyggnad av Vietas kraftstation och anläggande av en kraftstation i Jaurekaskai Lule älv saml att ylterligare undersökningar av förutsättningarna härförborde göras (NU 1975:30, rskr 1975:202). Med anledning av uttalandeuppdrog regeringen åt att utredaförutsättningarna för och konsekvenserna av de aktuella utbyggnaderna i Luleälv. Efter att ha genomfört en utredning, för vilken enredogörelse har Prop.1979/80:33 20 lämnats i prop. 1978/79: 115 (bil. I s. 226-227), föreslogvattenfallsverket bl. a. atl utförandet av en ny lilloppslunnel lill Vietaskraftstation skulle övervägas yUeriigare. I sistnämnda proposition redogjorde föredraganden för sinsyn på behovet av att genomföra vissa vattenkraftutbyggnader som f.n. inle kangenomföras på strikt kraftekonomiska grunder (bil. 1 s. 229).