prop · G303110 · 1979-12-31 00:00:00 — STFI vill starkt understryka alla dessa punkters validitet.För att branschen som helhet skall kunna upprätthålla eller helst öka sysselsätlningenmed bibehållen konkurrenskraft erfordras en omställning mot vidareförädling avprodukterna. Denna utveckling lorde starkt kunna underlättas ochpåskyndas genom en väsentlig ökning av FoU-insatsen. Med den volym som svensk kollektiv träteknisk forskningidag har är det ur effektivitetssynpunkt det enda rikliga alt ha den samlad på eltställe. Det gäller även om den nuvarande forskningsvolymen skulle flerdubblas.Det erfordras kompetens inom många olika områden och Ivärkontakten mellan demär av allra största belydelse. Om inle lokaliseringspolitiska hänsyn skulle varaövergripande vore det alltså enligt STFIs mening klart fördelaktigare atlkoncentrera all kollektiv Iräleknisk FoU till STFI och Möbelinstilutet,särskilt som en professur i träteknik torde komma atlinrättas vid KTH. I syfle alt bereda ökad sysselsättning i Västerbottenplaneras olika insalser för att främja utvecklingen inom bl. a. träindustrin.Man har därvid avsett att närheten till en FoU-enhel skulle vara av stort värdeoch att en sådan enhet dessutom nära nog är en förutsättning för denträtekniska högskoleutbildning som planeras i Norriand. Vi har därför i vårtfortsatta svar utgått från att de regionala värderingarna blir övergripandeöver de rikspolitiska. För att uppväga nackdelarna av att ha en liten fristående FoU-enhelär det betydelsefullt alt en kreativ miljö skapas genom samverkan med denplanerade trätekniska högskoleutbildningen, YTHs Irätekniska linje saml lUC. En föruisättning för att STFI skall kunna siödjatillskapandet av denna utvecklingsenhet är att de medel som anvisas för verksamhetennu och innebär en ulökning av de totala FoU-resurserna på delträtekniska områdel. En finansiering genom någon form av omfördelning avanslag som varit avsedda för andra FoU-organ inom branschen skulle innebära enmycket olycklig splittring av de redan nu knappa FoU-resurserna, som icke kanaccepteras. I utredningen har en finansiering av den Irätekniskautvecklingsenhetens 3 första år föreslagits ske med medel vid "Utredningom lokalisering av ny verksamhel till ". Fr.o.m. detfjärde verksamhetsåret väntas den irätekniska enhelen kunna finansieras lill på kollektiv statlig/industriell bas. Denna höga andel avlalsbundenfinansiering är önsk- 1979/80: 110 22 Vid STFI har den Irätekniska verksamheten inte merän avlalsbunden finansiering, vilket har visat sig vara till stornackdel för verksamheten. Den i förslagel skisserade verksamhelen med fastfinansiering utgör av STFls programbundna Irätekniska forskningeller av innevarande års budget för . Eftersom erfarenheten visar att det är synnerligen svårt alt få tillstånd en ökning av indusirins FoU-insatser vill vi med skärpa framhållanödvändigheten av atl den långsiktiga finansieringen är löst genom konkreiaavtal innan beslut fattas om verksamhetens igångsättande. En sådan lösning fårdock inte innebära en minskning eller diskriminering av verksamhelen vid STFL STFI vill bestämt avråda från en regional industrisatsningeflersom detta skulle kunna verka splittrande på befintligabranschorganisationer. STFI vill kraftigt betona vad utredningen säger om all enverksamhetsplan för den Irätekniska utvecklingsenheten måsle utarbetas isamråd med befintliga FoU-insatser. I samband med tillskapandet av enträteknisk enhet i måste en fungerande forskningssamverkan med andrainstitutioner inom områdel upprättas. Denna fråga bör vidareutvecklas, men STFIär av den uppfattningen alt en avgränsning av olika institutioners kompetens-och arbetsområden är elt försia väsentligt steg i denna riktning. STFI villsamtidigt varna för atl splittra de knappa resurserna på ell alltför brettfält. En forskningsgrupp måste ha en viss storiek för atl kunna behålla ochutveckla sin kompetens inom elt visst område. Såväl den organisatoriska uppbyggnaden som den fortvarigasamordningen och finansieringen måste infogas i det arbele som på STUs initiativpågår rörande den trätekniska forskningens framlida organisation och finansiering. Skellefleåenhelen kan icke få ligga fristående från dennaorganisation. STU-ulredningens resultat måste således avvaktas. Sammanfattningsvis anser STFI att om en trätekniskutbildning på högskolenivå kommer lill slånd i och om man därtillavser bedriva regional ulvecklingsfrämjande verksamhet inriktad motträindustrin så kan det vara motiverat atl med de restriktioner som nämnts en FoU-enhelmed Iräleknisk inrikining tillskapas i ." "Del presenierade förslaget till irälekniskutvecklingsenhet i innehåller flera positiva moment som är välmotiverade. Förbundet vill emellertid erinra om alt övergripande uiredningarbeträffande den trätekniska forskningens framtida målsällning, organisationoch finansiering pågår. Innan resultatet av dessa föreligger bör enligt deberörda branschorganisationernas bestämda uppfallning inga nya enheter lillskapas.Det är nödvändigt all få en överblick om och i så fall hur den skisseradeutvecklingsenheten i kan inordnas i det förslag till utformning avden trätekniska forskningen som kan komma att framläggas." "Inledningsvis vill förbundet starki betona behovetoch betydelsen av ökade forsknings- och utvecklingsresurser på del trätekniskaområdet. Grundinställningen till betänkandets förslag är därför positiv. Förbundet är även medvetet om den stora regionalabetydelse iräindu- 1979/80: 110 23 strin har i bl.a. saml om möjligheternatill en lönsam vidareförädling av den lokala råvaran. Även möjligheterna altkombinera en träteknisk högskoleutbildning i med den föreslagnautvecklingsenheten bedöms värda att beakta. Inom STU pågår en ulredning omträforskningens framtida organisation och finansiering, där även frågor omforskningens inriktning och dimensionering samt kraven på institutionellaresurser behandlas. Träinduslriförbundel är av den uppfattningen atl etlställningstagande till projektet i bör anstå i avvaktan påresultaten av STUs ulredning." "tillstyrker att en etableringav ell träforsknings-institul sker i . Behov av ulökade forsknings-och utvecklingsresurser inom trätekniska området är mycket angeläget.Träteknisk utbildning är också av stor belydelse och bör enligt lidigareplaner även förläggas lill . anser alt del föreslagnaträforskningsinstitutet och iräleknisk utbildning kompletterar varandra och alliräleknisk utbildning i skulle skapa en slagkraflig forsknings- ochutbildningsresurs i . Utbildningen i såväl denyrkestekniska träindustrilinjen som den planerade trätekniska utbildningen fårdärigenom den forskningsanknyining som ett träforskningsinslitut medför. Samverkansmöjligheler och samutnytljande av kvalificeradelärare, utrustning och lokaler skulle vara möjlig om bådeträforskningsinstitutet och Iräleknisk utbildning lokaliseras till . IUC:spersonella expertis, lokaler och teknisk utrustning bör också uigöra en mycketvärdefull resurs för det planerade iräforskningsinslilulet och Irälekniskutbildning. Mol denna bakgrund vill förvaltningsutskottet starki undersirykaatt Iräleknisk utbildning förläggs till och alt både institutet och Irälekniskutbildning byggs upp samlidigt." "Utvecklingsfonden initierade sedantillkomsten av ""Träindustriulredningen i Västerbolten". Genom arbeletlillsammans med i denna utredning och efterföljande arbelei olika arbetsgrupper med länets träindustriföretag samt ,, , , branschorganisalioner m.fl.,har man i fått fram en mycket god bild över träindustrin. Här harpå olika sätt kunnal belysas den framtida begränsade råvarutillgången, utvecklings-och utbildningsbehovet, miljöfrågor, företagens samverkans-och konkurrenssida,marknadsföringsanpassning etc. Alll samlat visar att del måste lill kraftfullainsatser inom iräindustriområdet om länel och landel skall kunna följa med iden induslriella utvecklingen/anpassningen. En jämförelse med den mekaniska industrin visar klart attträindustrin ligger långt efter i utveckling och förädling. Del finns såvälinom träets forskning, som anpassningen från stubbe till slutlig produkt storaområden med betydande möjligheter lill fortsatt produktulveckling, produklionoch marknadsföring. Träet är forlfarande till största del en bulkvara där det istället borde finnas teknologiskt ulvecklade och anpassade produkler i liden. 1979/80:110 24 Utvecklingsfonden i kan bland annat medhänvisning till genomförda utredningar inom träsektorn anföra atl enträteknisk utvecklingsenhet i kommer att belyda myckel förnäringslivets utveckling i norra . Ulvecklingsfondenkan, ulan all gå närmare in på olika funklioner och uppgifter, understrykabehovet av forsknings- och utvecklingsresurser inom det irätekniska området.Utvecklingsfonden och "Träindustriulredningen i " harsåväl muntligt som skriftligt framfört synpunkter på den trätekniskautvecklingen i olika sammanhang. Vad som därvid anförts överensstämmer hell medvad som föreslås i delbelänkan-dets avsnitt 7. Stiftelsen Utvecklingsfond lillstyrkersåledes atl beslul fallas om att inrätta en iräleknisk utvecklingsenhet iSkellefteå och all en arbelsgrupp bildas för att planeraverksamheten."' 1979/80: 110 25 Förslag av organisationskommittén (1 1979:12) för enträteknisk utvecklingsenhet i Genom beslul bemyndigade regeringenchefen för industridepartementet atl tillkalla en organisationskommitté med högslsju ledamöter med uppdrag atl utreda vissa frågor angående en föreslagen Irälekniskutvecklingsenhet i . Med stöd av delta bemyndigande förordnades den10 som ledamöter tf överingenjör , 2:eförbundsordförande , fabrikör , forskningsingenjörLilian Ringsand och direktör . utsågs alt som ordförandeleda kommitténs arbele. All som experler bilräda kommiitén förordnades samlidigt direkiörPer , direktör , departementssekreterare ,departementssekreterare och departementssekreterare 12 seplember 1979 förordnades byrådirektör lill sekreterarei kommiitén. I och med överlämnandet av föreliggande förslag anser sigkommittén ha fullgjort sitt uppdrag. 1979/80:110 26 1 Sammanfattning av organisationskommitténs förslag Kommittén anser, attden föreslagna regionala trätekniska utvecklingsenheten i bör komma lillslånd med sammanfattningsvis följande inrikining, organisalion, resurser ochfinansiering. Enheten föreslås arbela med inriktning på fem huvudprogram: - viss Iräleknisk högskoleutbildning Den föreslagna inriktningen kännetecknas av närasamverkan med regionens industrier inom de olika programområdena. Enhelen ges en kontaktskapande och kompetensförmedlande roll, som kan bidra lill alt föra ul FoU-verksamheten till företagen och företagensbehov till FoU-organen. Enheten föreslås ge service åtförelagen i form av informalion ommarknader, produkter och FoU-resultal, företagsanpassadutbildning och medverkan i företagensproduktutveckling. 1 linje härmed liggerprovningsverksamheten, som föreslås inriktad pålöpande provning av produkter men imöjlig utsträckning ävenpå utvecklingsprovning. Enheten föreslås vidarebedriva FoU-verksamhel inom områden som medhänsyn till resurserna avgränsas i samrådmed övriga FoU-organ. Inom utbildningsområdet föreslås viss utbildning för elever vid Tekniska högskolan iLuleå och den yrkestekniska högskoleulbildningen i . Den Irätekniskautvecklingsenheten föreslås utgöra en "resurs" ochorganisatorisk enhet under den nu beslutade nya trätekniska FoU-stiftel-sens programslyrelse. För den regionala enheten utses enplatschef direkt underställd programstyrelsens verkställande chef. För regional förankring av enhetens verksamhet tillsätts ett programrådmed övervägande antal representanter frånregionens industri. Programrådel får rådgivande uppgifleri förhållande lill programstyrelsen, som dock kan delegera ansvar ochbeslutsrätt lill programrådet i frågaom genomförande av beslutatverksamhetsprogram m. m. Utvecklingsenheten förläggs i anslulning till lUC, som till självkostnad svarar för projektering, byggande och drifl av erforderliga nya lokaler samt för i övriglerforderlig administrativ service. Lokaliseringen av utvecklingsenheten lill lUC förväntas utöver administrativ förenkling medföra fördelar bl. a. i fråga omutnyttjande av lekniska resurser och kunskapsövert'öring. Om möjligt kan en ulbyggnad av YTH i i anslutning till lUCs lokaler ge vissa fördelar. Avtal om samverkan i frågaom iräleknisk högskoleulbildning bör träffas mellan och lekniska högskola. Ansvaret för genomförandet av organisationskommitténs förslag bör åligga dennya . 1979/80: 110 27 Under förutsättning av att driften i huvudsak finansierasmed kollektiva FoU-medel föreslås en successiv utökning av personalen till niopersoner. 1 personalstyrkan förutsätts nuvarande fyra anställda vid lUCsträtekniska avdelning ingå. Investeringsbehovet bedöms utgöra i dagenspenningvärde, varav för ulrusining och för nya lokaler. Investeringarna på föreslås helt finansierade med slalligamedel och med möjligheter till fondering. För finansiering av den årliga driflen beräknas industrinkunna bidra med 0,5-0,av kollekliva medel och kommun med 0,5 Mkr.STU kan därmed bidra med 1,0-1,i form av kollekliva FoU-medel. Denfinansiella grunden för de första årens drift utgör sålunda 2,0-2,per år.Härtill kommer möjlighel lill medel från uppdragsforskning, avgiftsbelagdservice till företagen m. m. Regeringen beslöt att tillsätta enorganisationskommitté med uppdrag atl utreda vissa frågor om irälekniskutvecklingsenhet i . Regeringen gav följande direkliv för kommitténs arbete. (Dir 1979: 73). "Departementschefen, statsrådet anför. Träindustrin har stor belydelse för den svenskasamhällsekonomin. Branschen svarar för inemot en tiondel av den samladeindustriproduktionen och för lika slor del av sysselsättningen. Genom sinstruktur, med många små företag utspridda på en mängd orter, har träindustrinen slor regionalpolilisk belydelse. Huvuddelen av produktionen avsäits påexportmarknaden. Detla gäller i stor utsträckning oförädlade produkter somsedan i belydande omfattning bearbetas och vidareförädlas i mottagarländerna. Om värdet av exporten skall kunna öka och samtidigtsysselsättningen bibehållas på nuvarande nivå krävs bl.a att den inhemskaproduktionen inriktas mot mer bearbetade och förädlade produkter, som är välanpassade till de slulliga förbrukarnas behov. Den svenska träindustrinbehöver därför utveckla nya produkter och produktionsmetoder. Jämfört med andrabranscher satsas emellerlid inom träindustrin f. n. relativt litet på forskningoch utveckling. Kollektiv träforskning bedrivs f.n. med stöd från slyrelsenför teknisk utveckling (STU) inom skilda organ, i allmänhet organiserade som stiftelsermed branschorganisationer som huvudmän. En arbetsgrupp med representanter för STUoch sådana forskningsorgan arbetar f.n. med atl söka organisatoriskaförändringar i syfle all kunna samordna verksamhelen bättre och därmedutnyttja de kollektiva forskningsresurserna inom träindustrin på bästa möjliga säll. Den särskilde uiredaren (riksdagsledamot )med uppdrag alt uireda frågan om lokalisering av ny verksamhet lillVästerbottens län har i ett delbetänkande (Ds B 1978: 14) föreslagil att en irälekniskulveck- 1979/80:110 28 lingsenhet inrätlas i och organisatoriskt knytslill Sliftelsen Induslriellt utvecklingscentrum i övre (lUC). Uiredarenräknar med invesleringar i lokaler m.m. saml andra kosinader under en föreslagentreårig iippbyggnadslid på sammanlagt ca , vilka föreslås finansierashelt med slatliga medel. Den fortsatta finansieringen av verksamhetenförutsätts kunna ske till största delen genom kollektiva forskningsbidrag fråndels träindustrin, dels siaten genom STU. Vidare föreslår utredaren att en arbetsgruppbildas för atl planera den föreslagna verksamheten. Beiänkandei har remissbehandlais. Träindustrins bransch och fackliga organisaiioner har i enskrivelse lill regeringen understrukit vikten av attintensifierade forsknings-, utvecklings- och marknadsföringsinsatser med slalligmedverkan kommer lill stånd på träindustrins område. En träteknisk utvecklingsenhet av föreslagen lyp skulleenligt min mening kunna bidra till en posiliv utveckling av särskilt dennorrländska träindustrin, och därigenom långsiktigt stärka företagensmöjligheter till ökad export och sysselsättning. Den av utredaren föreslagnaanknytningen lill lUC kan erbjuda praktiska fördelar. Jag vill erinra om att siatsmakterna har beslulal (prop.1978/ 79: 100 bil. 12 UbU 1978/79: 32 rskr 1978/79: 272) alt en utökad irälekniskutbildning får anordnas vid högskolan i . Högskolan har därivd möjlighelalt förlägga delar av utbildningen till . En kombination avutbildning och forskning/utveckling skulle kunna medföra en väsentlig slimulansför träindustrin i områdel. Innan beslul i ärendet kan fattas måste dock vissa frågorutredas ytterligare. Det gäller bl. a. frågan hur organisalion och verksamhelskall förhålla sig till den övriga framtida kollektiva träforskningen. den långsikliga finansieringen klarläggas. Detla kan ske genomavtal mellan STU och Iräbranschens organisationer eller på annat lämpligt sätl.Kosinaderna bör preciseras. Effekterna på lUCsverksamhet av den föreslagna träutvecklingsenheten och dess finansiering börockså klarläggas. Mot bakgrund av vad jag nu anfört bör en organisationskomiltétillkallas, med uppgift att närmare uireda vissa frågor angående denföreslagna trätekniska utvecklingsenheten i . Kommiitén bör inriklasitt arbete på att analysera nyssnämnda och näraliggande frågor. Kommittén bör samråda med bl.a. STU, träindustrinsföretags- och fackliga organisationer, högskolan i , lUC, Skellefteåkommun saml sädana organ som bedriver kollektivt finansierad iräforskning. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen bemyndigar chefen för induslrideparlemenlet alt - tillkalla enkommitté med högst sju ledamöter med uppdrag att utreda vissa frågor angåendeen föreslagen iräleknisk ulvecklingsenhel i - utse en avledamöterna atl vara ordförande - besluta omsakkunniga, experter, sekrelerare och annat bilräde åt kommittén. Vidare hemställer jag alt regeringen föreskriver atl kostnadernaskall belasta fjortonde huvudtitelns kommilléanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan." 1979/80: 110 29 3.1.1 Industriellt iilvecklingsccniriim (lUC) Stiftelsen Industriellt utvecklingscentrum i övre (lUC) grundades . Huvudmän och grundare av sliftelsen var dåvarandestatens inslitui för företagsutveckling (SIFU) statens pruvningsanstall, slyrelsenför teknisk utveckling (STU), Norrbollens läns landsling, länslandsting saml Norrlandsfonden. Eftersom SIFU numera är organisaloriskl inordnali slatens industriverk, står verket sum en av huvudmännen. 1 stadgarna anges som lUCs huvudsakliga uppgift atterbjuda tjänster inom produklutvecklingsområdet, i försia hand till debefintliga mindre uch medelstora företagen i och län.I detta syfte stadgas atl lUC skall tillhandahålla lekniska och personellaresurser för marknadsanalys, kunstruktiuns- och beräkningsarbete, provning, kvalitetskontrolloch utbildning. lUC skall även bevaka det forsknings- och utvecklingsarbete somär av inlresse för verksamhelen. Styrelsen för lUC beslår f. n. av 13 ledamöier medpersonliga suppleanter. De represenlerar de sex organ som grundade lUC samlindustridepartementet, , industrin i genom , högskulan i , dåvarande företagareföreningarna och lUCspersonal. F. n. är ca 40 personer anställda vid lUC, varav 10personer på deltid. Verksamhelen är organiserad i fem operativa avdelningar Imaskinkonstruktion, reglerteknik, provning, träleknik och kvalitetsstyrning)samt en stabsfunktion. lUCs lokaler och administration är anpassade för ennågot mer omfattande verksamhet än den som bedrivs f. n. Efterfrågan på lUCs olika tjänster varierar i hög grad. Maskinkonslruk-tionsavdelningenhar den högsta beläggningen, för . Den regleriekniska avdelningenhar en beläggning som varierar mellan och på årsbasis. Avdelningarnaför provning och kvalitetsstyrning utnyttjas betydligt mindre, vilkel hängersamman med atl lUC har hafl stora svårigheter atl sälja dessa avdelningarstjänster till de norrländska företagen. Vidare varierar eflerträgan på lUCstjänster med konjunkturerna. Ar 1978 var beläggningsgraden, dvs. förhällandetmellan det lolala antalet sålda konsultlimmar och totalt antal närvarotimmarför lUCs personal 47 7c. Av den grundfond på som avsattes vid stiftandetbidrog Norrlandsfonden med , med 520000kronor och med . Avsikten med grundfondenvar alt garantera finansieringen under en uppbyggnads- och igång-sältningsfasnär full kostnadstäckning för utförda uppdrag inte krävdes. Vidare skulle denunder möjliggöra en viss kostnadsfri allmän service till förelageni form av kortare konsultationer, mätuppdrag, bibliotekstjänster elc. Till följd av den varierande beläggningen på lUCs ijänsteroch av att vissa tjänster är av ren företagsservicekaraktär och därför inte avgiftsbelagda.har lUC visat årliga driftsunderskott. Dessa har pendlat mellan1,5 och i löpande priser. lUCs ursprungliga fundkapital på har använts för atltäcka de årliga driftsunderskouen och var så gott som förbrukat. 1979/80:110 30 tog siatsmakterna (prop 1977/78: 111 NU1977/78:75, rskr 1977/78: 361) ställning till vissa principer för lUCs verksamheloch finansiering. Det konstaterades all delar av lUCs verksamhet har karaklärenav företagsservice som inte kan avgiftsbeläggas. 1 syfte att i högre gradsamordna statens stöd lill företagsserviceinsatser beslöts alt del åriiga bidrageltill lUC skulle anvisas via utvecklingsfonderna i och Västerbottenslän. Vidare underströks all de operativa avdelningarnamaskinkonstruktion, reglerteknik, provning och kvalitetsstyrning i principborde göras självbärande, inkl. dessa avdelningars andel av kapital- ochadministrationskostnader, och alt priserna på dessa avdelningars Ijänslerborde sältas därefler. härför tiden den Ijuli 1978 - den 31december 1980 beslutat om bidrag till lUC via de två utvecklingsfonderna påsammanlagt . Vidare har verket beviljat bidrag på sammanlagt 300000 kronorlill fonderna i de fyra nordligaste länen för atl dessa fonder skall stimuleranorrländska förelag atl utnyttja lUCs tjänster. Den Irätekniska enheten, som startade ,omfattar f. n. fyra personer. Gruppen har arbetat inom följandeområden: Provning av fönster och ytterdörrar Bestämning av k-värden för fönsler och dörrar Täihetsprovning av byggnader samt medverkan vid utvecklingav prov-metoder Utredningsarbete avseende fönsler och dörrar för sliftelsenför irämanufakturteknisk forskning Standardiseringsfrågor i fråga om fönster, dörrar ochkomponenter lill dessa Snickerikomponenler, utveckling av beslag, täining, glasningm. m. för fönster och dörrar saml typgodkännande av fönster och ytterdörrar Granskning och ulvärdering av vissa Iräprodukter Energibesparande åtgärder i bostäder Enheten har en egen leknisk utrustning för fönster- ochdörrprovning samt provning av irämaterial under olika klimatbetingelser. 3.1.2 Kollektiv träteknisk FoU Kollekliv träteknisk FoU bedrivs f. n. inom Stiftelsen träforskning genom Svenska Träforskningsinstitu- tels avdelningar Träleknik och Fiberskivor i Siockholm Siflelsen för irämanufakturtekniskforskning med Träförädlingsbyrån i Siockholm och Träcentrum i StiftelsenSvenskt Träskydd med Svenska Träskyddsinstitulet i med Möbelinstilutet iStockholm Beslut har träffats av intressenterna i den kollektiva träforskningen om ökad integrering och samordning av verksamheten ihuvudsak enligt ett av STU preciserat alternativ med följande innebörd. FoU-verksamheten samordnas i en gemensam stiftelse ochprogramstyrelse, med en förändring av nuvarande organisatoriska uppbyggnad somföljd. (Sliftelsen för möbelforskning med Möbelinstilutet ulgöräven fortsättningsvis en särskild stiftelse.) I programslyrelsen skall ingå representanter utsedda av sågverksindu- 1979/80: 110 31 strin, skivinduslrin, Irämanufakluren (trähus, snickeri-och möbelindustrierna). En sådan samordning av FoU-verksamhelen i en gemensamstiftelse bedömer STU vara ett effektivt sätl alt bedriva gemensamma FoU-pru-jekt.Della gäller bl.