prop · G30311 · 1979-12-31 00:00:00 — Skr,1979/80:11 medöverlämnande av årsredovisning för ; Regeringenöverlämnar till , enligt bifogade utdrag av regeringsprotokoll,årsredovisning för för . I saml Nr 11 Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsrådenFriggebo, , , , , , Skrivelse med överlämnande av årsredovisning för Med anledning av propositionen 1976/77: 139 om vissavarvsfrågor gav sin mening till känna beträffande redogörelse tillriksdagen för den statliga varvskoncernen innebärande att samma regler börgälla för sådan redogörelse som för (NU 1976/77:53, rskr 1976/77: 343). 1 enlighet härmed bör årsredovisningen för varje åröverlämnas till . Redovisningen för tiden t. o. m. den 31 december1978 fogas till protokollet i detta ärende som bilaga. Med hänvisning till vad jag sålunda anfört hemställer jagatt regeringen överlämnar redovisningen för för tillriksdagen. Regeringen beslutar i enlighet med föredragandenshemställan. Koncernens verksamhet i sammandrag Rörelseresultat före finansiella poster Resultat före ägartillskott, boksluts- - varav produkter i arbete Antal anställda på balansdagen ' Investeringama är exkl. företagsförvärv. Inklusiveföretagsförvärv uppgick investeringarna till 1978. började sin verksamhet sommoderbolag för de tre varvsföretagen AB , ochKarlskronavarvet . Hela verksamhet ingår emellertid i koncernenssiffror. Siffrorna och lidigare år är tagna ur årsredovisningarna förrespektive bolag utan beaktande av koncemredovjsningsaspekter. Calor-Celsiusförvärvades av AB och ingår från detta datum ikoncernens siffror. Staten anvisade till dåvarande Götaverkenkoncemen 1 023 Mkrinklusive ränteeffekt för täckande av kostnader vid avveckling av . Eftersom förlusttäckningsmedlen i boksluten redovisas somextraordinär intäkt är koncemens resultat före ägartillskott bokslutsdisposjtionerochskatt opåverkat av resultat 1974- 1976. belastarEriksberg koncernens resultat med totalt avseende kundfordringsreserveringaroch kursförluster samt med i reservering för merkostnader vid Eriksbergsom ej täcktes av statliga förlusttäckningsmedel. Några frågor till koncernchefen Svenska Varv visar för andra året i följd rekordförlust -hur är det möjligt och kan Ni fortsätta på det sättet? Föriusterna 1977 och 1978 var mycket stora. Man måste dockha klart för sig att föriusten 1977 till hela sin omfattning och 1978 tillstora delar inte var hänförbar till respektive års verksamhet. Av en totalförlust för båda åren på är mer än 3 miljarderhänförliga till "historiska" åtaganden. Totalföriusten blir därförett mycket dåligt mått på årets verksamhet. Jag vill härmed inte ha sagt att vi inte genererar stora,på lång sikt påverkbara, förluster i vår verksamhet. Vi måste ta krafttag föratt reducera dessa, främst genom att förändra verksamhetens inriktning ochomfattning, reducera fartygsberoendet samt effektivisera verksamheten totalt.För 1979 förutser jag avsevärt reducerade förluster. Är strukturen för koncernen klar nu efter riksdagensbeslut ? fattade inget strukturbeslut utanendast ett temporärt kapacitetsbeslut. Vi kommer att utarbetaSvenska Varvs strukturplan för 1980-talet. Denna plan utgör vårt förslag till verksamhe- Skr.1979/80:11 4 tens framtida inriktning och omfuttning. Planen avsesockså komma att vara underlag för en varvsproposilion . Vi kommer attanstränga oss att fä uppslutning runt planen i våra dotterbolag klart medvetnaom att detta kan bli mycket svårt. Hur snabbt vi sedan skall genomföranödvändiga strukturförändringar blir en fråga för politikema att ta ställningtill eftersom det på kort sikt kan bli fräga om att väga ökade kostnader mot föriustav sysselsättningstillfällen. Koncernen är fortfarande starkt beroende avfartygsmarknaden hur ser den ut ? Marknaden är foitfarande mycket pressad för flertaletfartygstyper främst till följd av situationen inom sjöfarten och varvensöverkapacitet. Vi och flertalet experter tror dock att vi nu har det värstabakom oss. Nybyggnadspriserna har från en urusel nivå trots allt stigit underden senaste niomånadersperioden. är emellertid priserna mycket lågaoch täcker långt ifrån svensk självkostnad. Vår tidigare bedömning, att vi intekan fortsätta att vara så beroende av tank- och bulkmarknaden som vi hittillsvarit, kvarstår. Därför har vi påbörjat en snabb omorientering motandra fartygstyper och offshoreprodukter. Vi har inom koncernen fåttorder pä bl. a. en självförsörjande flytdocka, två bostadsplattformar, fyraservice/underhållsfartyg för offshore-industrin samt sist men inte minst ettpreliminärt kontrakt på en stor prefabricerad ammoniak/urea-fabrik. På dettasätt har vi relativt sett minskat våra förluster jämfört med om vi fortsattmed den produktion som tidigare planerats. Den snabba omorienteringen har dock inte gåttproblemfritt. Varven har underskattat förändringsproblematiken och i en delfall drabbats av avsevärt ökade kostnader. Är begreppet "alternativ produktion" bara ettslagord? blev i den allmänna debatten "alternativproduktion" en symbol för en verksamhet som inte fanns och inte kundepreciseras och på vilken man ställde orealistiskt höga förväntningar. Jag troratt debattnivån och förväntningarna har blivit mer realistiska . Allaparter inser nu att utveckling av nya verksamheter kräver tid och storaresurser i form av kunnande och kapital. bör dessa nyaprodukter/verksamheter inte osunt konkurrera med redan befintlig svenskindustri. Dessa förutsättningar gör - och det harjag sagt många gångertidigare - att vi aldrig får ha en förväntan att nya verksamheter i volym heltskall kunna ersätta nödvändig minskning av fartygsproduktion. Men är inte den preliminära ordern på den prefabriceradefabriken ett väldigt framsteg? Den känns som ett rejält genombrott för en idé vi på korttid tagit fram, utvecklat och lyckats marknadsföra. Vi har i konkurrens med bl.a.japanska, koreanska och europeiska företag sålt denna anläggning till ett prissom väl täcker kostnaderna. Att vi lyckats beror främst på vårt samarbete med HaldorTopsoe, som har ett välkänt processkunnande och ett utomordentligt gott ryktei branschen, samt en kombination av befintligt kunnande inom koncernen. Genom ordern samt den efterfrågan på liknande produktersom finns har vi beslutat att koncentrera Utvecklingsbolagets resurser på attenbart syssla med projektering och försäljning av prefabricerade anläggningar.Detta är den enda av våra alternativa produkter som vi på kort sikt 1979/80:11 5 bedömer kunna ge lönsam sysselsättning av belydandeomfattning. Om vi lyckas bra i marknadsföringen av denna affärsidé kan den geen volym motsvarande ungefär produktionskapaciteten hos ett av våra storvarv. Vårt sökande efter ytterligare nya verksamhetsområden färgivetvis inte avstanna med detta. Jag tror att vi genom vår order på denprefabricerade fabriken fått ökad stimulans att arbeta vidare ute på våra olikadotterbolag. Vi kommer att från moderbolaget ange utvecklingsriktningen och sävälekonomiskt som på annat sätt stödja verksamheten. Innebär inte byggandet av fabriken stora ekonomiska riskeroch stora omställningsproblem på varven? För det första måsle vi komma ihåg att det inte bara ärvarven som skall bygga fabriken. Det skall ske i samarbete med fiera avkoncernens industriföretag. När det gäller de ekonomiska riskerna vill jagframhålla att den svårbedömbara delen av tillverkningskalkylen -arbetskostnaden - är relativt liten i förhållande till totalafaktureringsvärdet. Materialkostnadsandelen är hög och vi har genom vårpartner förhållandevis god kunskap om den. Dessutom baseraskostnaden för flertalet komponenter i anläggningen på offerter från våraunderleverantörer. Det är självklart att vi för att vara långsiktigtframgångsrika i att bygga fabriker internationellt måste vara organiserade somett effektivt industribyggnadsföretag och inte som ett varv. Denna omställningkommer givetvis att ställa stora krav på såväl administration som produktion.Jämfört med fartygsproduk-tion kommer dessutom behovet av olika yrkeskategorieratt vara annoriunda. Vi kommer därför att i likhet med andra industribyggarefå utnyttja olika entreprenadföretag för att erhålla tillräckliga resurser föratt genomföra projekten inom utsatt tid. Det är därför viktigt att viförändrar vår syn på entreprenader. Vi får ta bort den dåliga klangen i ordetoch låta entreprenaden bli en naturiig resurs. Uppstår inte med de stora kapitaltillskotten från ägarenen risk att Ni konkurrerar ut andra företag, exempelvis mindre svenskaprivatägda varv och verkstadsföretag? En av våra angelägnaste uppgifter är att se till att våradotterbolag inte illojalt konkurrerar med de pengar vi får från vår ägare.Merparten av pengarna är som de flesta vet avsedda att täcka redan gjordaförluster i storvarven och dessa konkurrerar ju inte med annan svensk industri.Att i en besväriig marknadssituation sälja till låga priser får dock intebetraktas som illojal konkurrens. Även våra konkurrenter redovisarförhållandevis dåliga resultat detta år. När det gäller konkurrensen med verkstadsföretag villjagframhålla att denna verksamhet inom bedrivs på sammavillkor som gäller för övrig svensk industri. Våra industriföretag har intebehövt fä förluster täckta av statliga stöd och vi är mycket noga med att derasagerande är sådant att vi inte blir beskyllda för "illojalkonkurrens". Ett aktuellt exempel utgör debatten i samband med Ångtek-niksköp av Svenska Maskinverkens rörelse. Ångteknik har inte erhållitnågot kapaitaltillskott från moderbolaget utan haft högre lönsamhet än fleraav konkurrenterna. Det är ju ingen självklarhet att statliga företag har lägreeffektivitet än privatägda, vilket ibland tycks förutsättas i debatten. 1979/80:11 6 Skall Svenska Varv ha rena industriföretag? Är det inte enrisk att dessa kommer så mycket i skuggan av varvsproblemen att styrningen blirdålig? Somjag sagt är målsättningen med våraindustribolag att de skall ha lika god lönsamhet som jämförbara företag i sinabranscher. De målsättningar vi ställer upp för industriföretagen harnaturligtvis inget samband med varvens dåliga lönsamhet utan formuleras utifrånrespektive bolags förutsättningar. Vi har som de fiesta andra företag föravsikt att söka expandera de veiksamheter där vi är relativt framgångsrika. Vitror också att våra industriföretag kan stödja oss i och kanske till och med ären förutsättning för en framgångsrik förändring av Svenska Varvkoncernensstruktur. Vilka är konsekvenserna av den unika anställningsgarantisom gav till de anställda vid storvarven? Anställningsgarantin är inte unik för Svenska Varv utantillämpas redan inom Svenskt Stål. Den största svårigheten medanställningsgarantin som sådan är att dess innebörd missuppfattas i debattenoch kanske också i en del fall av våra anställda. Innebörden är attstatsmakterna har valt att inte avskeda folk i en besvärligarbetsmarknadssituation. I stället har man valt att behålla övertalig personalinom företaget och där ge den utbildning som skall kunna leda till anställningi ett annat företag så snart alternativ finns. Vi har alltså inte öppnat en med AMS konkurrerandeverksamhet. Tvärtom, utbildningen i "poolerna" kommer att ske imycket nära samarbete med AMS och andra arbetsmarknadsorgan. Vi förväntardessutom att vi med anställningsgarantin som "skyddsnät" skall kunnabemanna den kvarvarande organisationen på ett sådant sätt att den blir effektivoch kan ge företaget och de kvarvarande anställda en bra chans att utveckla ochförändra företaget för långsiktig överlevnad. För våra dotterbolag i är situationen något merakomplicerad än för övriga företag i koncernen eftersom man i , i samband med att de tidigare resultatenheterna i AB ombildadestill aktiebolag, fick ett avtal om gemensam personalturordning. Detta skulleexempelvis kunna innebära att en senare anställd vid Ångteknikskulle få sluta för att låta en anställd med flera anställningsår videxempelvis Cityvarvet överta hans arbete, trots att dessaverksamheter inte har med varandra att göra och trots att kraven påbefattningarna kan vara mycket olika. För att personalreduktionen skall kunnagenomföras så att företagen efter denna för alla inblandade besvärliga processtrots allt skall ha överievandekraft måste stora avvikelser från gemensamturordning tillåtas. Hur är det med ordningen i ledet - har det inte funnitsstarka inslag av bypolitik i debatten? Massmedia har förstorat den ganska naturiiga internadebatten. I en situation där nedläggningar eller drastiska personalreduktionerdiskuteras är det inte onaturligt att de berörda har starka invändningar. Sålänge man i en strukturomvandlingsprocess har möjlighet att hjälpa denövertaliga personalen till nya arbetstillfällen kan omvandlingen trots allt blisocialt acceptabel. Ett exempel på detta från utgörnedläggningen av . till och med harnärmare 5 000 eriksbergsanställda lämnat den tidigare arbetsplatsen. Huvuddelenhar övergått till våra övriga verksamheter i eller skaffat sig andraarbeten. Jag tror att vi nu efteråt kan konstatera att denna Skr.1979/80:11 :. företagsnedläggning har kunnat genomföras på ettacceptabelt sätt även om jag är medveten om att en del anställda har upplevtförändringarna som mycket påfrestande. Däremot blir protesterna mer högljudda när problemuppkommer vart de drabbade skall ta vägen i en strukturomvandlingsprocess ochalternativet är arbetslöshet eller flyttning från orten. Det är naivt att troatt vi som genomför en av största företagsomvandlingar skall kunnaklara detta utan problem och utan att inblandade människor känner sig"orättvist" behandlade. Denna svåra situation för de anställda har massmedia varitklart mottagliga för men i flera fall vinklat som motsättningar mellananställda, dotter-bolagsledningar och koncernledning. Vi i koncernledningen harförståelse för situationen och det agerande den medför även om det kan varapåfrestande, eftersom den ibland framställs som dålig ordning i ledet. beslutade att Svenska Varv skulle avveckla sittfartygsinnehav - hur kommer det att ske? Det är olyckligt att avvecklingsformerna inte uttrycks påså sätt att ekonomiska mål uppställs. Om man alltför strikt skulle avvecklafartygsengagemanget finns stor risk att ett väsentligtsämre ekonomiskt resultat erhålles jämfört med en kontrollerad avveckling mednormala ekonomiska hänsyn. Förklaringen till detta är att vi bedömer attfartygspriserna för stora delar av det tonnage vi har intresse i kommer att sigabortom treårsperioden. Vi följer givetvis marknadsutvecklingen noga för attkontrollera våra bedömningar och hoppas fä utrymme för ett affärsmässigtagerande. Ni ville lägga ned harkoncernledningen mindre intrese för företag utanför ? En nedläggning av diskuterades redan1976. Man beslöt då att ge varvet en kortare respittid och försöka en omorienteringmot enbart reparationsverksamhet. Det har dock visat sig att förlustnivåernavid är oacceptabelt höga och inte kan motiveraen fortsatt verksamhet. Den lokala marknaden i kan för en oinitieradsynas stor nog att motivera ett varv. Tyvärr är det så att efterfrågantidsmässigt är ojämnt fördelad över året och att kunderna i regionen inte villbetala sådana priser som täcker vår kostnad att driva verksamheten under dessaförhållanden. Vi har stor förståelse för att lokala intressenter urmiljöskydds- och försvarsskäl vill behålla verksamheten vid Finnbodamen vi kan dock inte utan ersättning stå för sådan service. Förutom dessa skälmåste man även beakta den förestående omstruktureringen av mindre ochmedelstora varv i . Vi anser, vilket även framgick av den utredning somgjordes av Industridepartementet , att är ett avde mindre konkurrenskraftiga varven i denna grupp. har beslutattillsätta en ny kommission för att utreda de mindre och medelstora varvensförutsättningar och i avvaktan på kommissionens utlåtande fortsätter givetvisdriften vid företaget. skall in i koncernen hur kommer det att gå? varv har tyvärr samma svåra läge som övriganybyggnadsvarv inom . 1 samband med övertagande avKockums kommer vi att få ett betydande kapitaltillskott baserat på industrideparte- Skr.1979/80:11 8 mentets beräkningar av förluster och förlustrisker.Härutöver kan finnas ytterligare förlustrisker som i så fall kommer att belastaSvenska Varvkoncernen. Liksom för de övriga varven finns behov av bl. a.nedskrivning av anläggningstillgångarna och dessutom osäkerhet om tidpunktenför försäljning av LNG-fartygen. Vi ser i övrigt positivt på inlemmandet av iSvenska Varvkoncernen. Eftersom de anställda i Kockumsföretagen är vana attarbeta i en koncern-gemenskap tror vi, och detta har vi redan sett bevis på,att integreringen kommer att gå smidigt. Rätt hanterad kommer dessutom denbreda kompetensen hos Kockumspersonalen att utgöra ett värdefullt tillskotttill Svenska Varvs totala resurser. Vilka är koncernens viktigaste uppgifter och beslut under1979? Bland de många uppgifter och beslut vi har framför oss1979 skulle jag vilja framhålla följande att ta fram ochfå stöd för en strukturplan som kan visa rätt riktning för framtiden att lyckligtföra i hamn den första preliminära ordern på ammoniak/ urea-fabriken och attmed denna som bas lägga oss i läge för att ta hem flera liknande order att vidtagaåtgärder som kraftigt minskar våra föriuster, dock beaktande det faktum att vii flera fall på grund av den svåra personalsituationen genom riksdagsbeslut arförhindrade att anpassa kapaciteten till efterfrågan att på ett föralla parter vettigt sätt hantera den anställningsgaranti som givitoss i upprag att tillämpa så att resultatet blir att vi i berörda dotterbolagfår en för framtiden effektiv organisation som ger goda överlevandemöjligheteroch också så att de anställda som överförs till "poolerna" får enbra chans till en meningsfull framtid inom andra verksamhetsområden. Svenska Varvkoncemen bildades i samband rnedatt staten övertog Saléninvests aktier i som tillsammans med deredan tidigare helstatliga varven och Uddevallavarvet ABkom att ingå i den nybildade koncernen. förbereddes enomstrukturering av koncernorganisationen i syfte att ombilda de tidigareresultatenheterna i Götaverkenkoncemen till självständiga aktiebolag. Fr.o.m.1 januari 1978 består därför koncernen av fjorton större dotterbolag. Dessabedriver sin verksamhet självständigt inom de ramar som givits av moderbolagetsstyrelse och koncernledningen. Styrning av koncernen sker främst genom att mål,långsiktsplaner och budgetar för dotterbolagen fastställ.s och kontrolleras.Som en konsekvens av detta har fattats beslut att fr. o. m. 1979överföra försäljningsansvaret till samtliga varv. Dotterbolagens ansvar förprodukt- och affärsutveckling har även förstärkts. Sjöfartskonjunkturen har varit fortsatt svagoch någon nykon-traktering av fartyg på den intemationella marknaden har ejvarit möjlig att 1979/80:11 9 göra utan mycket stora föriuster för varven. Flertalet avde svenska varvens fartygsförsäljningar har därför skett till svenskabeställare, vilka utnyttjat det statliga beställarstödet. Härigenom har åretsresultat förbättrats. Om order tagits till nettopriser - dvs. priser medavdrag för givna avskrivningslån - skulle årets resultat ha försämrats med ca480 Mkr. Merparten av tidigare beslutade och producerade lagerfartyg har underåret försålts och omorienteringen av koncernens fartygsproduktion från serieproduktonav konventionella tank- och bulkfartyg till enstyckspro-duktion avspecialtonnage har fortsatt. Genom dessa åtgärder har förlus-tema ifartygsproduktionen kunnat begränsas även om de problem som följt av den snabbaförändringen av produktinriktningen i vissa fall underskattats.Omstruktureringen har medfört stora omställningskostnader och kalkylavvikelser. En viktig uppgift för koncernen är att minska beroendet avden framtida fartygsmarknaden. Detta sker såväl genom minskning avproduktionsvolymen på nybyggnadsvarven som genom att varven styrs mot nyaprodukter och marknader - det som vanligtvis brukar kallas altemativproduktion. Allt större resurser har avsatts för utvecklingsarbete isyfte att finna produkter med långsiktig lönsamhet som kan ersätta nuvarande förlustbringandeproduktion vid varvsenheterna. Denna satsning har lett till att ettantal större order erhållits inom nya verksamhetsområden exempelvis - trebostadsplattformar, varav en levererades - ensjälvförsörjande flytdocka med bostäder - enprefabricerad petrokemianläggning (preliminär order) - ett landbaseratdieselkraftverk. Den totala ordersumman för dessa objekt uppgår till ca2600 Mkr. Av speciell betydelse är den preliminära ordem på denprefabricerade petrokemianläggningen. Denna order innebär tillverkning ochleverans av en komplett industrianläggning för produktion av urea. Helaanläggningen byggs driftsklar i och bogseras på pråmar till ,där den vallas in vid strand. Svenska Varv är det första företag i världen somfått order på en stor pråmbaserad prefabricerad petrokemianläggning. Utvecklingsverksamhet bedrivs inom hela Svenska Varvkoncernen.Koncernledningen fastlägger mål och inriktning för verksamheten samt beslutarom prioriteringar och resurstilldelning för olika projekt. Inom moderbolagetsorganisation finns en koncernstab för koncemutveckling, varsuppgift är att identifiera och utveckla nya affärsidéer samt att planera koncemensframtida struktur. Staben skall även samordna insatsema i större projekt därflera dotterbolag deltar samt fördela utvecklingsbidrag på dotterbolagen. Dotterbolagen driver ett stort antal projekt inom sinabefintliga eller närliggande kompetensområden. Exempel på sådana projekt är - sjötransportsystemför arktiska förhållanden - offshoreprojekt,exempelvis bostadsplattformar och arbetsplattformar - pråmbaserademassa- och pappersfabriker. Skr.1979/80:11 10 Utvecklingsbolaget skall koncentrera sinaresurser på att utveckla, projektera och marknadsföra större prefabriceradeanläggningar. Kostnaderna för utvecklingsverksamheten är betydande ochkoncernen saknar egna medel för ändamålet. Staten har därför anvisat särskildamedel för verksamheten, för 1977-78 samt för 1979-80. Av dessa belopphar koncernledningen fördelat ca till pågående projekt inomkoncernen. Statlig varvsutredning och riksdagsbeslut 1 slutet av 1977 tillsatte regeringen en utredning för attkartlägga den svenska varvsindustrins situation och framtid. Av olika skäl komutredningen att dra ut . Eftersom koncemens egna kapital vid utgångenav var förbrukat, måste besluta om ett kapitaltillskott undervåren 1978 i avvaktan på det strukturbeslut som skulle fattas under hösten.Sålunda tillfördes koncernen totalt genom beslut under vårriksdagen.Härav utgjordes av värdegarantier för kundfordringsrisker ochlagerproduktion. En av ovisshet och intensiv pressdebatt iavvaktan på beslut angående framtida varvsstruktur ochneddragning/nedläggning av vissa varvsenheter påverkade negativt effektiviteteni berörda dotterbolag. Genom regeringsombildningen och behandlingen i riksdagenkom det ursprungliga strukturförslag som regeringen presenterade i juni 1978att förändras samt bli mer kortsiktigt. beslutade sedan riksdagenatt verksamheten vid koncernens storvarv, förutom beslutad nedläggning avverksamheten vid , skulle minska med ytterligare t. o. m.utgången av 1980, utöver av tidigare beslutad neddragning. De anställda vid storvarven gavs genomriksdagsbeslutet en form av anställningsgaranti, vilken innebar att avskedandenej skulle ske . För de mindre och medelstora varven tillsattes en-speciellvarvskommis-sion för att utreda framtida struktur inom denna gmpp av såvälstatliga som privata varv. För att täcka prognostiserade förluster ochåterställa det egna kapitalet till ursprunglig nivå beslutade geSvenska ett tillskott uppgående till . En ny proposition rörande svensk varvsindustris framtidastruktur planeras . Koncernens omsättning uppgick till 3 871 (4660) Mkroch resultatet före ägartillskoU, bokslutsdispositioner och skatt till -2149(-2242) Mkr. Rörelseresultatet efter avskrivningar men förereserveringar uppgår till -494 (-1-242) Mkr. Den fortsatt svaga fraktmarknaden samt fluktuerandevalutakurser har nödvändiggjort stora reserveringar för kund- och valutarisker.