prop · G30340 · 1979-12-31 00:00:00 — i anför all enligt länsstyrelsenserfarenhet har de regler som tillämpades vid allmänna fastighetstaxeringi fräga om värdering av ekonomibyggnader visal sig vara lällillämpade,som man har erhållit etl förhållandevis bra resullal. All värdera demindre värdefulla ekonomibyggnaderna beståndsvis såsom föreslagils är en klarfördel. har ingel atl erinra mol de föreslagna reglerna. Lantbrukarnasskattedelegatlon har inte något att erinra mot förslagel ulom i vad avsernormbyggnad och värdeserie. Man anför all lagen ger uirymme för elt tämligenfrill förfarande. Någon slörre förändring i förhällande till 1975 är dock inteall vänta. Förmoderna ekonomibyggnader kan de värderingsprinciper, som användes vid 1975 ärsallmänna fastighetstaxering, anses ge godtagbart resultat. Äldre omodernaekonomibyggnader kan ha slora variationer i värdel främsl beroende pä skick. Påfasligheter som inte ulgör självständiga brukningsenheter (åkermarkenutarrenderad) kommer ekonomibyggnaderna i många fall ej till användning.Oavsett om underhållet är eftersalt eller inle lorde omoderna ekonomibyggnaderpä sädana fasligheter ha lågl eller i mänga fall ingel värde. Länsstyrelseni anser atl en friare tillämpning av produktionskostnadsmetodenbör tillvaratas för all fl bältre marknadsanpassade värden på"enbart" moderna djurstallar, LBStar upp värdenivän för ekonomibyggnaderna och anför: Säsomredovisais i belänkandet har en bearbelning av köpeskil-lingsstatistikgivit en koefficient för ekonomibyggnader om ca 1,2. Det påpekas att resultatetär myckel osäkert beroende bl. a. på att det genomsnittliga taxeradeekonomibyggnadsvärdel för de försålda fastigheterna är mycket lågl - knappthälften av genomsnittsvärdet för samlliga fasligheter som vid taxeringåsatts ekonomibyggnadsvärde. Detla lorde enligt lanlbruksslyrelsens bedömningbero på dels alt fiertalet försålda fastigheter är små ur jordbrukssynpunki,dels atl byggnadsbeståndet pä dessa fastigheter är sämre än normall. Ägare sominle räknar med atl överlåta fastighelen inom släkten gör nämligen sällanbyggnadsinvesteringar mol slutet av sin yrkesverksamma tid. Ävenför moderna byggnader var emellertid den använda värdenivän så läg atlbetydande investeringar gav obetydligt utslag i taxeringsvärdet. Enligllanlbmksstyrelsens erfarenhel bl. a. i samband med statligt finan- 1979/80:40 308 sieringsstöd,medför slörre byggnadsinvesteringar normall en höjning av fastighetens värdesom motiverar alt taxeringsvärdet höjs med ca 60 proceni avanläggningskostnaden. Erfarenheterav 1975 ärs fastighetstaxering tyder på atl ekonomibyggnader alllför oflavärderats enligt enklare meloder. Lanlbraksstyrelsen föreslår därför alltillärripningsföreskrifterna ges en utformning som molverkar delta och altsamtliga slörre byggnader (förslagsvis över 300 m) av respektive kategorioberoende av älder och moderniteter värderas enligt mera detaljerade meloder.Sådana slörre byggnader som används har normall ell så betydande värde all mandärigenom kan fl en riktigare värdesätlning. Förslagenom en värdeserie med utgångspunkt i ell normalfall las upp särskill avlantbruksuniversitetet, i , lantbruksnämnden och Lantbrukarnas skattedelegation. Länsstyrelsenundrar varför man som normbyggnad har vall jusl djurstall för mjölkkor och vadsom är normal slandard och beskaffenhet för en sådan byggnad. Vid 1975 ärstaxering användes samma tabeller över hela landel, vilkel inte lorde ha vållatnägra slörre problem bl. a. med anledning av att värdet av ekonomibyggnadernavisal sig ha en begränsad genomslagskraft på en jordbruksfastighetsmarknadsvärde. Det torde, som kommittén även förmodar, inte heller vid 1981 ärstaxering behöva bli aktuellt med olika tabeller för olika delar av landel.Länsstyrelsen anser atl del inte heller för framtiden föreligger något behov aven föreskrift om värdeserie. anför att del lorde vara svårtatl avgöra vad som är "normal storiek". Man synes närmasl avse enviss beslämd rula i labellen. För att klara ut begreppel bör därför ianvisningarna anges vilken storieksklass som avses. Lämpligen bör då väljasklassen 201-300 m eller 301-400 m''. Lantbruksuniversitetetifrågasätter om förslaget är praktiskt genomförbart. Lantbrukarnasskattedelegatlon anser att det är hell verklighetsfrämmande atl ange ellnormslall och att del inle finns nägra skäl atl faslslälla en värdeserie förekonomibyggnader. Lantbruksnämndeni anför i fråga om den föreslagna värdefaktorn standard: Vidfastställande av byggnadernas beskaffenhet bör ökad hänsyn tas till isoleringenav väggarna. Väggisoleringen är nämligen en myckel väsenllig faklor bl.a. därför, all försl genom bra isolerade väggar kan man fl ventilationssystemetall fungera. Dessutom bör flytgödsel inte ge högre poängtal än mekaniseradutgödslingsanordning. 1979/80:40 309 mekaniseradulgödsling med urinavskiljare i gödselrännorna vara en bältre gödselhanleringän flylgödselsyslemet. Omständighetersom kan ulgöra säregna förhållanden vid värdering av ekonomibyggnad behandlasav 1 . Förall moderna ekonomibyggnader skall kunna utnyttjas helt krävs alt lillräckligåkerareal finns att tillgå. För fasligheter som är beroende av sidoarrenden förall utnyttja ekonomibyggnadernas kapacitet kan värdet pä ekonomibyggnaderna ide fall sidoarrenden inle med säkerhet kan erhållas anses vara lägre än förfastighet med tillräcklig ägd areal. Säregna förhållanden kan då ansesföreligga. LantbruksnämndenI anför all bland "säregna förhållanden" bör man kansketa in en anvisning om specialbyggnaders ändamålsenlighet vid pågåendeanvändning och möjlighelerna all anpassa byggnaden lill annan driflsinriklningeller helt annal ändamål. 4.4.4Riktvärden för ägostag utom skogsmark och skogsimpediment Någotriktvärde har inle föreslagits för övrig mark som enligt förslaget inte skallåsättas någol värde. 4.4.4.1Tomtmark (16.2.3 och 16.2.4) Deföreslagna reglerna om riktvärden för tomtmark lill småhus, hyreshus ochindustribyggnader tillstyrks eller lämnas i princip utan erinran avremissinstanserna. /SR anför: Melodernaför värdering av tomtmark i anslulning till allmän fastighetstaxering harsedan ständigt förbällrats, främsl pä grund avvärderingsteknikens allmänna utveckling. föreliggande förslag skiljer sigobetydligt från de allmänna anvisningar som följdes vid 1975 ärs allmännafastighetstaxering. Allriktvärdet för tomtmark för småhus regelmässigt bör anges per tomt är helt isin ordning. Likasä all byggnadsrätlen blir beslämmande för hyreshus. Ochsådana industrier, där byggnaderna till sin utformning företer slörre likhetermed hyreshus (för bosläder, kontor, butiker etc). För industrier, ofla större,där tomtmarken i regel används för verksamhelen på elt annoriunda sätl (föruppslag, för verksamhel som utföres i det fria elc.) synes del nalurligare attbeslämma värdel per m: tomtmark. /SRanför också atl de föreslagna värdeserierna förefaller väl avvägda.Länsstyrelserna i och anser alt inter- 1979/80:40 310 vallernai värdeserierna borde vara nägot mindre än som föreslagits. Länsslyrelsen iÖstergötlands län anser atl skillnaderna mellan värdena i serien bör vara 5 000kr. frän 15 000 lill lOGOOOkr.och 10000 från lOOOOOkr. Ensådan värdeserie ger en mer förfinad och rättvis värdering av enskilda objektän den serie som har föreslagils. I anför att settefter förhållandena i del länet vore det önskvärl om skillnaden mellan värdenai serien angavs till . Deföreslagna värdefaktorernas storlek fastighelsrätlsliga förhållanden, lyp avbebyggelse och speciell belägenhet avseende tomtmark för småhus har behandlatsav /SR, som biträder förslagen. /SR biträder ocksä förslagen omvärdefaktorer avseende tomtmarker, hyreshus och industribyggnader. Länsstyrelseni anser all värdefaktorn fastighetsrättsliga förhållandeninte bör ha den innebörd som föreslagits. Istället bör med fastighelsrätlsliga förhållanden avses tomtmark som utgörsjälvständig respektive inle självsländig faslighet. Anledningen härtill är allgränsdragningen mellan avstyckningsbar respektive inte avstyckningsbar tomt ärsynnerligen svår atl göra. Ingående kunskaper om fastighetsbildning och annanlagstiftning krävs för atl göra en sådan bedömning riklig. Ofla krävs förfastighetsbildning samräd med en rad olika myndigheter. All göra motsvarandebedömning i en faslighetstaxeringsnämnd ställer sig mycket svårt. Dessutom ärfråga om etl slorl antal tomter som inle är rällsligl bildade och för vilka ensådan bedömning mäsle göras. Del kan även antas all berörda faslighelsägarekommer atl siräva efler alt tomtmarken uteslutande klassificeras som ejavstyckningsbar. /SRanser att det är angelägel att möjligheten all göra korrektion för säregnaförhållanden utnyujas i relativt hög grad i fråga om tomtmarken. Det förekommerofla även inom relativt begränsade områden anledning atl på grund av speciellaförhållanden sälla högre resp. lägre markvärden än vad markvärdeskarlananvisar. Delta gäller i synnerhet äldre bebyggelseomrä-den. 4.4.4.2Exploateringsmark (17.2) Förslagenom riktvärden för exploateringsmark biträds eller lämnas utan erinran av delhelt övervägande antalet remissinsianser. Bland dessa är /SR ochLantbrukarnas skattedelegation. Delviskritiska synpunkler på förslagel om värdering av exploateringsmark 1979/80:40 311 framförsav länsstyrelserna i Slockholms. Länsslyrelserna iStockholms och län anför alt det föreslagna tillvägagångssället vidåsättande av värde på exploaleringsmark överensstämmer i huvudsak med vad somhar tillämpats inom länel för detaljplanelagda områden och tillstyrks iprincip. i anser all värdering avexploaleringsmark bör ske efter riktvärden per kvadratmeter. Vidare anser de trelänsstyrelserna alt de regler om exploateringsvärde som fanns vid 1975 årsfastighetstaxering bör behällas. 4.4.4.3Täktmark (18.2) Förslagenom riktvärde för täktmark tillstyrks eller lämnas i princip utan erinran avsamtliga remissinstanser. Bland dem som särskilt har utlalal sig i frågan ärlänsstyrelserna I . Göieborgs och samtKopparbergs län. /SR och Lantbrukarnas skattedelegatlon. Detbör ankomma pä RSV atl ulforma tillämpningsanvisningar i della avseende. Del ärväsenlligl all brylningsfaktorn utformas sä atl den inle påverkas avbrytningstakten. Två likvärdiga takter som exploateras i olika takt skulle iannal fall fä olika värden. Markvärdet ligger helt i denlotala mängden grus inom ramen för täkltillsländet. Länsstyrelseni anser att - utöver kommilléns förslag - bör mark, som ingär igodkänd täktplan men där tillstånd ej har utfärdats och där läktverksamhetsäledes inte pågår, vid laxeringslidpunkten även åsättas värden av fyndigheten. Lantbrukarnasskattedelegatlon understryker viklen a v alt man beaklar den osäkerhet som kanfinnas beträffande förekomsten av ofyndigt material (lerkörllar, berg etc). Därosäkerhei råder om markens beskaffenhet mäste därför vid beräkningen av delmarknadsmässiga prisei gardering i lillräcklig omfallning ske för ofyndiglmaterial. 4.4.4.4Åkermark (19.2) Delhelt övervägande anlalel remissinsianser biträder eller lämnar förslaget omriktvärden pä i huvudsak utan erinringar. Detla gäller t. ex. i . Lantbrukarnas skattedelegatlon uppfattarförslaget som en finslipning av tidigare värderingsförfarande. /SRanför att betänkandets värderingsmodell uppbyggs liksom vid 1975 ärs taxering ihög grad pä avkastningsvärdering genom värdefaktorerna godhet,brukningsförhållanden och dränering. Risk föreligger därvid att man specielltvid jordbrukstaxering fjärmar sig alltför mycket från marknadsvar- 1979/80:40 312 debildenvid fastslående av tabeller för värdespridningen baserade på dessa faklorer.Beträffande lorde marknadsvärdena inte vara normaiför-delade pä sättförutsatts i betänkandet, utan ha en större spridning under än över del genomsnillligamarknadsvärdet. Detla förhällande kan medföra risk för felinställning avtabeller, vilkel speciellt måsle beaklas vid provvärdering. Exempelvis kanborttagande av särskild klass för torvjordar medföra svårigheier alt inordnadessa i en normalfördelad tabell dä dess värde varierar mer änfaslmarksjordarnas. Möjligheten all tillämpa säregna förhållanden föreliggermen är en "extra ordinär" åtgärd som är svårhanteriig vidnämndarbelel för all fä enhetlig taxering. Utläggande av anvisningsomräden kansvåriigen ske med hänsyn till dess begränsade sloriek. Ifråga om värdeserien vid värdering av vilken föresläs ha beslämdavärdesleg mellan inlilliggande klasser anför lantbruksnämnden i länalt J-iabellerna bör ulformas så all de kan anpassas lill den 10-gradigariksskalan för landels åkerjord. /SRanför atl ett värdeomrädes areella omfattning inle lorde vara en avgörandesvårighet vid bestämmande av värdeserien utan mera variationer inom vädeomrädemed heterogena jordar. Dessa avvikelser bör i princip inle med säregnaförhållanden ulan medelst ökad spännvidd i labell utan krav pä symmetriskuppbyggnad till för områdel normal godhet. Förberedelsearbetet kommer allkräva ingående studie av och anvisningar för undvikande av omotiveradevärdesteg säväl mellan som inom värdeomrädena, speciellt om värdeområdeomspänner fiera nämnders verksamhetsområden. Någraremissinslaner framför synpunkler på värdefaktorn godhet. iKristianstads län anför: Dellorde inte stöta på svårigheter all beakla de organogena jordarnas särprägelinom ramen för kvarvarande klasser. Med de fem klasser som synes bli falletoch de föreslagna klasskillnaderna kan emellertid befaras att tabellensspännvidd ej blir tillräcklig för att Unga upp och rätt värdera all i eltvärdeområde förekommande åker. Med ytteriigare en godhelsklass hadeförhållandel blivit bätlre. Alternativt kan juslering ske för säregna förhållandenmen så bör dock endast ske i rena undantagsfallen. Denföreslagna värdeskillnaden mellan två intilliggande klasser vad avservärdefaktorerna godhet och brukningsförhållanden behandlas bl. a. avlänsslyrelsen i . anser all det är tillräckligtatt regeln endast omfattar en viss procentsats, varvid angivna högst 20 96synes lämplig. Med hänsyn till prisutvecklingen kan beloppsgränser lätt bli 1979/80:40 313 inaktuella.Samma uppfattning framförs av i . LänsstyrelsenI län anför all beträffande värdefaktorerna godhet ochbrukningsförhållanden har angelts all det skall finnas minsl tre klasser därmiltklassen svarar mot genomsnittlig godhet/normala bmkningsförhällanden.Länsslyrelsen anför vidare: Dessaär de enda slällen där man i lagtexten föreslär alt ett genomsnitt skall liggapä etl besläml ställe. Detla medfbr all om man, för all fl elt tabellverk sommolsvarar behovet inom ett område, behöver lägga till en klass i början ellerslutet måsle det bli en klass i både början och slutet. kan intese någol skäl till alt pä detla sätl särbehandla dessa värdefaktorer ochföreslär därför atl meningarna avslutas efler "tre klasser". Del kanupplysningsvis framhållas att bundenheten till alt miltklassen skall svara molgenomsnittlig godhet inom värdeomrädet resp. att avgräsningen av värdeskillnadenmellan tvä klasser i förhållande lill värdet vid genomsnittlig godhet resp.normala bruksningsförhållanden fär uppgå lill högst 20 96 dock lägst /haoch /ha, gör att för län, på grund av den produklions- ochdriflsinriklning som präglar länel, bl. a. behövs 7 godhetsklasser för allsämsla åkerjorden skall fä ett realistiskt värde jämförl med de värden som blirrepresenlaliva för betesmarken. Förslagetall det pä riksvärdekartan för varje värdeomräde utarbetas en anvisning somanger var de.olika godhetsklasserna dominerar och alt en sädan anvisning börläcka hela området tillstyrks av lantbruksnämnden 1 underförutsättning all underiag finns för lillräckligl noggranna bedömningar. Frägaär enligt nämnden om inle molsvarande bör kunna gälla för dräneringsklass ochbrukningsklass i de fall vissa delar av värdeomrädet avviker frän det som ärnormall inom värdeomrädet. Delta bör gå i . Lantbruksnämndeni anför atl genom det föreslagna systemet fårfastighelstaxeringsnämnderna mycket snäva gränser för egna bedömningar. I eltsä hårt styrt system finns det risk för all värdena antingen sättes heltmekaniskt eller atl i etl mycket stort antal fall möjligheterna utnyttjas tilljusleringar för säregna förhållanden även om del i realiteten inte skullebehövas. I de delar av landel där jordarter och andra betingelser varierarmyckel i ell ofla mosaikbelonat jordbrukslandskap föreligger ocksä storasvårigheier all kartmässigt "täcka" resp. värdeområde i olikagodhets-klasser med någon större nogrannhet. anser del fullltillräckligl all ge en verbal beskrivning av lypområden för all underiälla förfastighelstaxeringsnämnden atl välja rält godhetsklass och brukningsklass ilikhet med vad som tillämpades vid ATF 75. Vilken metod som bör användas börkunna fä beslämmas av skattechefen i resp. län. 1fräga om värdefaktorn brukningsklass anför 5/4CO/S7? att brakningsför-hållandenär etl relalivi begrepp som är mångfasetterat och svårbedömt. Speciellterfordras förtydligande beträffande faktorns förändring vid ändradfastighetssloriek. Utmönstring av yttre arrondering och extern avvattning bedömsinte medföra förbällrad taxering ulan torde i stället mera nyanseral 1979/80:40 314 kunnaingå i brukningsförhållandena. Lantbrukarnasskattedelegatlon ifrågasäller om del är möjligt att utpeka vissa sammanhängandeområden där bmkningsförhållandena entydigt avviker frän de normala. Enligldelegationens bedömning mäsle sädana fall vara sällsynta, varför bestämmelsenom angivande av bmkningsklass på karta lorde kunna undvaras. Länsslyrelseni län biträder inle förslagel att vid beslämmande avbrukningsklass hänsyn inte skall tas till den yttre arronderingen dvs.egendomens avslånd till brukningscentmm. Taxeringsvärdet skall anknyla tillmarknadsvärdet och detta torde i hög grad påverkas av sädana faklorer somavstånd och antal utskiften. Kommittén anser visseriigen att dessa faklorerskall beaklas genom juslering för säregna förhållanden under förutsältning attde avviker från vad som är normalt inom värdeomrädet i så hög grad altmarknadsvärdet påverkas väsentligl. bör dock vidsin bedömning ges möjlighel väga in alla de bmkningsförhällanden som kanpåverka värdet av brukningsenheten. Förslagetatt värdefaktorn dränering skall indelas i tre klasser tas upp särskill avätskilliga remissinstanser. LBS lillslyrker förslagel om tre klasser men anserdock all en klarare indelning erhålls om klass 2 anges avse normalförhållanden.Dessa kan aniingen innebära atl marken är självdräne-rande eller atltillfredsställande täckdikning finns men har relalivi begränsad återståendevaraklighel. Klass 3 bör då avse mark med läckdik-ningsbehov ochklass 1 mark som är planläckdikad under t. ex. de senasle 25 åren. /SRanför att införandel av en tredje dräneringsklass bör följas upp av en klarinplacering i skalan. Risk föreligger att klass 2 tillämpas som ell medelvärde,vilkel måhända är prakliskl tillämpbart men därvid krävs att den definieras säall den marknadsvärdepåverkade ligger mitt emellan klass 1 och 3. Länsstyrelsernai , och saml lantbruksnämnden iKristianstads län anser alt två dräneringsklasser bör räcka. iUppsala län anser inte att de skäl kommittén har redovisat för aU införaytteriigare en dräneringsklass är tillräckliga. Om täckdikningen visserligenför dagen fungerar någorlunda tillfredsställande men bedöms behöva förnyas inomen tioårsperiod, anser att man i stället för att infdraylterligare en dräneringsklass bör göra en justering för säregna förhållanden. 4.4.4.5Betesmark (19.2) Förslagetom riktvärden för betesmark biträds eller lämnas i princip utan erituan avremissinslanserna. 1979/80:40 315 LänsstyrelsenI län anför alt vid värdering av betesmark skall markensproduktionsförmåga samt bruknings- och lorriäggningsförhållanden beaktas. Brukningsförhållandenaskall då främst avse betesmarkernas läge i förhållande till brukningscentrum.Länsslyrelsen bilräder förslaget, men efteriyser logiken vid en jämförelse medvad som föreslagits om yttre arrondering för . /SRanför all marknadsbilden för är svår alt fastslå med hänsyn lill detfåtal rena eller rensade köp som föreligger. Än svårare är fastslåendet avmarknadsbilden för betesmark. Med hänsyn till della synes etl klarare fastslåendeav de relativa ramarna böra ske. Sämsla belesklass bör förslagsvis knytas lillkalmarksvärde för skogsmark/impedimentsmark vad gäller värdenivå. 4.4.5Riktvärden för skogsmark och växande skog samt skogsimpediment (20.2) Någraremissinstanser behandlar köpeskillingsstatistik och andra förhållanden somhar avseende pä ulvecklingen av skogens värde. anför altriktvärden för skog även i fortsättningen skall bestämmas med ledning av enavkaslningsvärdeberäkning med därpå följande marknadsrelalering.Skogsstyrelsen anför: Isammanhanget är marknadsvärdenas förväntade utveckling bl. a. med hänsyn lillreglerna i den nya jordförvärvslagen angående prövning av köpeskillingenssloriek saml de nya skogsbeskaltningsreglerna av särskilt intresse. Enligt vadskogsstyrelsen erfarit kommer knappasi tillämpningen av reglerna i den nyajordförvärvslagen i sig atl pressa ned den nuvarande prisnivån päskogsfasligheter men kan däremot komma alt dämpa tendenser till alllför slarkaprisstegringar i framliden. Även tendenser till prishöjningar på grund avskogsskalleomläggningen lorde kunna bromsas. kan detla komma attinnebära atl sambandet mellan avkasiningsvärdel och marknadsvärdet stärks,vilkel i sä fall kommer all underiätta marknadsvärdeanpassningen. LBShar en liknande uppfattning. LBS anför atl priserna på skogsfasligheter harsligil myckel kraftigt . Därefter har enligl slyrelsenserfarenheler en viss dämpning inlräffal, och i en del områden har en mindresänkning av prisnivån skelt . Den nya jordförvärvslagen och de nyaskogsbeskattningsreglerna kan medföra att prisstegringen i fortsättningen blirlägre än vad som motsvarar den allmänna prisutvecklingen. Någon sänkning av1979 års prisnivå anser styrelsen dock inle vara att vänta. 1979/80:40 316 Ettbätlre sätt att marknadsanpassa skogsbruksvärdena än genomköpe-skillingsslalistik vore kanske atl utföra nuvärdesberäkningen med hjälp avmarknadsanpassade leveransvirkespriser, varvid även rolpostprisnivån givelvismåste lillmälas infiytande i proportion till den omfallning dennaförsäljningsform har inom orten/regionen. Förvissokommer totalnivän för skogsbraksvärdena knappast alt sänkas genom ett sådantförfaringssätt, men man torde få säkrare och bällre relationer mellan olikafasligheler med avvikande äldersklassammansällning och därmed tillgäng päavverkningsbar skog. Lantbrukarnasskattedelegation barden uppfallningen att det allt överskuggande problemet vidskogsvärderingen är bestämmandet av marknadsvärdenivån. Det gäller redan vid1975 ärs fastighetstaxering men svårigheterna och osäkerheten är inte mindreinför förestående fastighetstaxering. Som framgått logs är 1975 speciellahänsyn lill de osäkra förhållandena och delegationen menar att del är likanödvändigt att vid kommande taxering beakta dessa. Skogsvårdsstyrelseni län anför bl. a. att en lyftning av laxerings-värdena inom skogsbrukettill nivån 75 96 av marknadsvärdena dock innebär myckel kraftiga höjningar från1975 års taxeringsvärden. Skogsvärdsstyrelsen förutsätter dock alt sådanahöjningar inte företas utan all de procenttal, som skall lillämpas pätaxeringsvärdena vid deklaration och för beräkning av skatt jusleras,sä att inte väldsarnma skattehöjningar blir följden. Det är dock angelägel attfastighetslaxeringsvärdena har konlakt med marknadsvärdena. Ålskilligaremissinstanser understryker betydelsen av att ett utökat förberedelsearbetekan genomföras för skogslaxeringen. Delta gäller bl. a. LBS, ,länsstyrelserna i och saml iKalmar län. Delär angelägel alt fortlöpande söka förbättra uppskattningen av devärdebestämmande faktorer som ligger till grund för laxeringen. Delta kan skedels genom atl förbättra underiaget genom ökat förberedelsearbete och delsgenom att öka kunskaperna om beskaffenhelen hos de enskilda fastigheterna. Skogsstyrelsenbiträder därför kommitténs förslag till kraftigt ökade insatser i fråga omförberedelsearbete.