prop · G30324 · 1979-12-31 00:00:00 — I-länderna ställde sig iallmänhet positiva till en sådan klausul men insisterade på atl erkännande iså fall skulle ges i en sådan klausul åt det faktum att olikau-länder befinner sig på olika utvecklingsnivå och att särbehandling endast börges så länge den kan anses motiverad av u-landets utvecklingsbehov. Enighet kundeslutligen nås om en särbehandlingsklausul vars tillämpning har begränsats till följandeåtgärder; a) tullpreferenser somi-Iänder beviljar inom ramen för GSP; b) särskild och merförmånlig behandling när det gäller bestämmelser i rörande deicke-tariffära åtgärder som regleras av överenskommelser vilkamultilateralt har framförhandlats inom ramen för ; c) regionala ellerglobala arrangemang mellan på tullområdet och, i enlighet medkriterier och villkor som kan föreskrivas av avtalsslutande parter, även på deticke-tariffära området; d) särskildbehandling av de minst utvecklade bland u-Iänderna i sam band med varje allmän eller specifik åtgärd till förmån för . Enligt klausulenskall särbehandlingen kunna anpassas till förändringar i behov. Härmed öppnas möjlighet till en differentieradbehandling av alltefter utvecklingsnivå. Procedurer förkonsultationer om de nya reglernastillämpning fastställs också i klausulen. andra del av klausulen behandlas reciprocitetsprincipens tillämp- Prop.1979/80:24 Del A 218 ning pä , dvs. deras möjlighet att ihandelsförhandlingar lämna motprestationer lill erbjudna medgivanden. Där preciseras tillämpligabestämmelser i rörandereciprocilet och sägs bl.a. attu-Iän-derna med stigande utvecklingsnivå förväntas kunna lämna successivt allt större bidrag i form av egna medgivanden samt iökad utsträckning delta i system av rättigheter ochförpliktelser. Skyddsåtgärderför betalningskursen och för ekonomisk utveckling Enligt bestämmelser harregeringar rätl all under särskildaomständigheter använda kvantitativa restriktioner till skydd för betalningsbalansen.Länder som tillämpar dylika restriktioner har skyldighet att slälla sig till förfogande för konsultationer, och sådana ordnas regelbundet i betalningsbalanskommilté i enlighetmed vissa överenskomna procedurer. Åtskilliga länder har emellertid funnit detmera ändamålsenligt att, när de befinner sig i betalningsbalanssvårigheler,tillgripa andra åtgärder än kvantitativa restriktioner, exempelvisimportavgifter och importdepositioner. Sådana åtgärder är inte på samma sättlegaliserade i och därmed inteheller underkastade granskning i betalningsbalanskommittén. Enligt den text somhar överenskommits i förhandlingarna på detta område skall de procedurer i somgäller för granskning av betalningsbalansåtgärder tillämpas på allaformer av åtgärder, dock utan att detta prejudicerar frågan om åtgärdernasGATT-förenlighet. Den överenskomnatexten innehåller vidare vissa förenklingar av proceduren föru-ländernas betalningsbalanskonsultationer liksom utfästelser av i-länderna attsåvitt möjligt undvika att vidta handelsbegränsande åtgärder av betalningsbalansskäl. Utfästelser görsockså av samtliga länder att för de fallåtgärder likväl blir nödvändiga ge företräde åt sådana ålgärder som innebärminst avbräck för handeln. harhittills i enlighet med artikel XVIII i haft möjlighet att vidtaskyddsåtgärder även för att främja sin ekonomiska utveckling. Denna möjlighet hardock begränsats till att gälla i de fall då en industri upprättas. I den nu föreslagna textenutvidgas rätlen till att gälla mer allmänna utvecklingsmål. Vidare tillåts göra avsteg från vissa allmäntgällande procedurbestämmelser i de fall då ingångna förpliktelser bryts.Notifikation, konsultation, biläggande av tvister samt övervakning I finnsen lång rad bestämmelser om notifikation, konsultation och biläggande av tvister. Deåterfinns dels i anslutning till enskilda bestämmelser, dels i mer allmän form i artiklarna XXil och XXIII. De procedurer som följts enligl artikel XXII och XXIII har utvecklats genom praxis, och den nu överenskomna textenutgör i huvudsak en kodifiering av dennapraxis. 1 texten påtar sig också parterna en utvidgad notifika-tionspliktnär det gäller åtgärder på handelsområdel med relevans för verksamhet. Prop.1979/80: 24 Del A 219 Ett område som har variti särskill behov av precisering rör upprättandet av paneler för att studerafrågor varom tvisl uppstått och föreslå lösningar i fall där sådana inte harkunnat nås mellan parterna. 1 den överenskomna texten har mer detaljeraderegler fastställts för sådana panelers upprättande, sammansättning och arbele. innehålleren rad bestämmelser om användning av exportrestriktioner och exportavgifter.Exportrestriktioner har emellertid traditionellt inte uppmärksammats i sammautsträckning som importrestriktioner. Bl.a. i och med oljekrisen kom problemetrörande försörjning med råvaror och färdigvaror i blickpunkten. Framförallt USAhar visat ett ökat intresse för frågan och önskade i de multilateralahandelsförhandlingarna förhandla om preciserade och utbyggda GATT-regler pådetta område. Andra länder, främstråvaruproducerande samt och , vände sig mot dettaförslag, då de ansåg atl marknadstillträdet i andra länder fortfarande var detdominerande problemet i världshandeln. Det visade sig hellerinte vara möjligt att nå enighet om en uppslramning av rörandeolika former av exportkontrollåtgärder. I en överenskommen text har dockparterna enats om alt åter granska dessa GATT-regler ochanmodar i detta syfte avtalsslutande parter att ta sig an uppgiften somen fråga av hög prioritet. De förhandlingar som nuhar avslutats har varit de mest omfattande i historia.Tullförhandlingama har i jämförelse med tidigare förhandlingsomgångar relativtsett mindre betydelse för men medför ändå avsevärda tullsänkningar påde för svensk export viktiga marknaderna utanför det västeuropeiskafrihandelsområdet. Av större betydelse blir enligt min mening de olikamultilaterala överenskommelserna vid sidan av tullprotokollet. I och med dessaregleras olika former av icke-tariffära åtgärder som kan ha inverkan påhandeln. I vissa fall, exempelvis i fråga om subventioner, rör det sig omtolkningar av gällande GATT-be-stämmelser. I andra fall regleras vissahandelshinder i GATT-sammanhang. Så är fallet beträffandetekniska handelshinder och statlig upphandling. För ett exportberoende land somSverige är det av stor betydelse att steg på detla sätt tas mot ett fastareregelsystem till försvar för en fortsatt frihandel. De nya icke-tariffäraöverenskommelserna har mänga gemensamma element. De kan sägas innebära atl dedeltagande länderna på en rad områden binder sig lill en ökad internationell disciplin och mer omfattande multilateralkontroll av nationella åtgärder som kan påverka handeln. En följd blir atl GATThärmed tillförs ett väsentligt utökat förhandlingsmaskineri för Prop.1979/80:24 Del A 220 bevakning av väridshandeln. Genom dennautvidgade roll för är det min förhoppning att den dämpande ochkontrollerande effekt som de multilaterala handelsförhandlingarna onekligenhar haft på de senaste årens protektionistiska tendenser skall bestå även iframliden. Som även kommerskollegium påpekar i sitt remissyttrande medföremellertid de utvidgade arbetsuppgifterna inom att dessövervakande och beslutsfattande funktioner sprids ul i olika kommittéer,paneler och andra organ. Därför är det viktigt att noga följer samtaktivt stöder och deltar i arbelel all effektivt tillämpa de olikaöverenskommelserna. Detta kommer att kräva ett samordnat handelspolitiskthandlande från officiell svensk sida liksom ett fortsatt arbete frånmyndigheters och organisationers sida för att förbereda svenskaslåndpunktstaganden. De olika överenskommelsernas tillämpning kommer att försvenskt vidkommande medföra nya arbelsuppgifter vars omfattning inte kanbedömas . Särskilda ansträngningar bör göras för att informeraberörda företag och organisationer om innehållet i de olika överenskommelserna. Om således minuppfattning är att förhandlingsresultatet utgör en betydande framgång på deninternalionella handelspolitikens område hindrar detta inte att förhandlingarnahar lämnat flera frågor olösta som måste angripas på nytt. Dit hör framförallt de resultatlösa förhandlingarna om en tolkning och utvidgning av reglernaför skyddsåtgärder vid marknadsstörning i artikel XIX. Det är avstörsta vikt, i synnerhet för länder som där den egna marknaden ärliten och exportberoendet stort, att klara regler läggs fast på detta område.Annars finns risken att de handelspolitiska stormakterna tillskansar sigövertag inte minst genom att, som redan sker i flera fall, låta reglera delarav sitt handelsutbyte med andra länder eller sinsemellan genom olika former avs. k. frivilliga exportbegränsningar eller andra marknadsreglerandearrangemang. Även om u-ländema harriktat kritik mot förhandlingsresultatet, inte minst vid iManila , måste ändå konstaleras att dessa förhandlingar mer än någontidigare förhandlingsomgång i har ägnat uppmärksamhet åt u-Iändernassärskilda handelsproblem. Det är min övertygelse att dessa länder har storafördelar att vinna av de överenskomna tullsänkningarna liksom av den förstärktamultilaterala disciplin på handelns område som bör bli resultatet av de nyaöverenskommelserna. Dessutom har , i överensstämmelse med Tokyodeklarationensmålsättningar, på de områden i förhandlingarna där det befunnits möjligt ochlämpligt erhållit särskild och mer förmånlig behandling. Jag vill slutligentillägga att utöver de redovisade lagförslagen ytterligare åtgärder krävs föratt säkerställa att förpliktelser till följd av åtagandena iförhandlingarna fullgörs. gäller detta i fråga om berörda myndighetersadministrativa förfaranden. Det ankommer på regeringen att vidta dessaåtgärder. Vidare bör det ankomma på regeringen att godkänna de ändringar av denu träffade överenskommelserna som kan behöva vid- 1979/80:24 Del A 221 tas och som inte är av sådan beskaffenhet attfrågan bör underställas . 2.2 TuUpreferenser för m.m. Det allmänna tullpreferenssystemet(GSP), som för svensk del trädde i kraft , innebär tullfnhetvid import frän u-ländema av flertalet industriella hel- och halvfabrikat samtvissa livsmedels- och jordbruksvaror. Liksom i andra preferensgivande i-länderhar undantag gjorts för varor som är särskilt utsatta för lågpriskonkurrens, t.ex. kläder, handskar och skor. De svenska preferensema avser i stort seU allasjälvständiga utomeuropeiska samt , och Turkiet.Preferensberättigade är vidare vissa icke självständiga utomeuropeiskaområden, bl.a. och . Dessutom medges i särskild ordning tullpreferenserför och . Bestämmelsema i ämnet finns i förordningen(1971:963) om tullfrihet för varor från utvecklingsländerna (omtryckt 1975:579,ändrad senast 1979:219) samt i kungörelsen (1974:919) om tullfrihet för varorfrån och (ändrad senast 1977:1136). Som berörts harFolkrepubliken gjort en framställning om att få åtnjuta tullpreferenservid import till . Som därvid anfördes har frågan remissbehandlats.Flertalet remissinstanser har inte haft något att invända mot attpreferenssystemet utvidgas till att omfatta även är dock av uppfattningen att GSP-behandling bör medgesFolkrepubliken endast under fömtsättning att EG medger sådan förmån. Beträffandevaraomfattningen har följande synpunkter redovisats. finnerdet angeläget att varaomfattningen blir så stor som möjligt. Om begränsningarmåste ifrågakomma bör vid prövningen av detta hänsyn även tas till attåtskilliga andra som har kommit ganska långt på vägen tillindustriell utveckling åtnjuter sedvanliga GSP-förmåner. anseratt någon inskränkning av vamomfattningen inom dess intresseområde knappast ärnödvändig. Dock utgår förbundet ifrån att samtliga varor som vid import frånFolkrepubliken är licensbelagda kommer att undantas. samt Pälsbranschens centralkommittéanser det inte behövligt att undanta ytterligare varor utöver dem som gällerenligt den s. k. u-landsförordningen. Några krav på undantag uppställs inteheller av . Kemikontoret är avuppfattningen att de varor för vilka importlicens-tvång fortfarande gäller intebör omfattas av förmånen. Kemikontoret liksom anser att de varorsom har undantagits gentemot och även bör undantas frånGSP-behandling när det gäller . anser detnödvändigl att undanta Prop.1979/80:24 Del A 222 hela tekosektorn från GSP-behandling gentemotFolkrepubliken . Enligt Indusiriförbundei måste man noga överväga vilkavaror som bör undantas från systemet. Sådana varor som är föremål förimportbegränsning vid import från bör ej åtnjutatullpreferens. I motsats till vissa branschföreningar anser man däremot inteatt någon vara skall undanlas enbart därför att den har undanlagits gentemot Rumänienoch . anseratt, vid elt svenskt beviljande av GSP för , devegetabiliska oljorna och fetlema bör undantas. KommerskoUegiumförutsätter att, om skulle beviljas GSP, undantag görs förde varor som är undantagna i det svenska preferenssystemet enligtu-landsförordningen samt för varor som är föremål för kvantitativabegränsningar gentemot , dvs. en rad textilprodukter ochporslin. Vidare anser kollegiet att, liksom genlemot och ,samtliga licensbelagda tullbelagda industrivaror vid import frånstatshandelsländema i och bör undantas. Kollegiet förordar i övrigt för tillämpar samma undantag som för Rumänienoch med motiveringen att en ökad användning av särskildaundantagslistor gentemot enskilda mottagarländer ytterligare skulle urgröpaGSP:s ursprungliga generella och ickediskriminerande karaklär. Kollegietfinner del i sådanl fall angelägel med en översyn av mot och Bulganengällande undantagslista. I denna lista upptas f.n. motorfordon. Licenskravetför motorfordon upphävdes för import frän alla länder utomRhodesia. Det ursprungliga motivet för undantag för dessa varor kvarstår därförinte. Listan upptar även varor som har inkluderats iGSP-systemet för övriga mottagarländer, bl. a. som ett resultat av de erbjudandenpå tullområdet som har lämnat i samband med de multilateralahandelsförhandlingarna i . Dessa varor, bl. a. lökar, vissa fruktträd,matbröd, bakverk, vissa beredda köksväxter, saft av ananas, icke alkoholhaltigaberedningar för framställning av drycker, glass, glasspulver m. m. samtstärkelseprodukter, bör enligt kommerskollegium kunna omfattas av GSP även vidimport från , och . När det gäller andra ilistan upptagna - inte licensbelagda varor - anser kollegiet att behovet avfortsatta undantag bör bedömas utifrån skyddsintresset, branschemas synpunkteroch importutvecklingen. Med denna utgångspunkt förestår kollegiet att följandeindustrivaror avförs från undantagslistan: kalciumkarbid,ortoftalsyraanhydrid, cellulosaregenerat, varor av plast, planglas, damejeanneretc. av glas, stång och tråd av koppar, kranar elc. av gjutjärn, kullager,vissa elmotorer, batterier, isolerad elektrisk tråd, cyklar, delar till cyklarsamt möbler av annat material än trä. F.n. ger , , ochSchweiz lullpreferenser Prop.1979/80:24 Del A 223 EG avser att beviljaFolkrepubliken preferenser . uppvisar i ekonomisktavseende stora likheter med de länder som för svensk del f.n. kommer ifråga beträffande tullpreferenserför . Med hänsyn härtill föreslår jag att fårtullpreferenser i . I likhet med kommerskollegium anser jag dock attbeträffande bör göras motsvarande undantag frånpreferensbehandling i allmänhet som tillämpas i fråga om ochBulgarien. Preferenserna börutformas så att - på sätl som redan gäller för nu medgivna preferenser- har rätt att vid behov vidta åtgärder för att hindra eller motverkamarknadsstöming. I fråga om villkoren i övrigtför import av preferensberättigade varor från bör deallmänna bestämmelserna i gällande preferenssystem tillämpas. Vissa jordbruksvaror harunder senare år inkluderats i GSP-systemet och vissa andra varor avses, såsomjag tidigare anfört, inkluderas som elt resultat av de erbjudanden påtullområdet har lämnat i samband med de multilateralahandelsförhandlingama. Dessa varor bör kunna omfattas av preferenser även vidimport från , och . Detta kräverriksdagens godkännande. Liksom kommerskollegiumanser jag vidare att ett antal industrivaror bör avföras från gällandeundantagslista för och . Denna fråga faller underregeringens kompetens. I nu förevarande sammanhang föreslär jag att nämndavaror även bör beviljas preferensbehandling vid import från FolkrepublikenKina. Svenska skyddsintressenär endast i liten utsträckning berörda av de föreslagna ätgärdema. Dessaberäknas leda till etl bortfall av tullintäkter på ca perår, varav bortfallet gentemot uppskattas till 0,5 miljonerkronor. Formellt bemyndigande för regeringen all medgetullpreferenser för varor från utvecklingsländer finns i 4§ tullförordningen(1973: 979, ändrad : 977). Av prop 1971: 93 framgår attbemyndigandet får utnyttjas för vissa särskilt angivna länder och gäller medvissa begränsningar beträffande varuområdet. Förslaget om tullpreferenser förFolkrepubliken bör därför underställas . Förteckning överpreferensberättigade varor på jordbmkets område och över industrivaror som börundantas från preferensbehandling vid import från bör. somhar nämnts, fogas till regeringsprotokollet i detta ärende som bilaga 6 och 7.1den mån konkurrensförhållandena ger anledning härtill bör regeringen i likhetmed vad som gäller i fråga om redan preferensberättigade länder ha rätt attslopa undantag i bilaga 7. Av proposition 1974: 176framgår också att regeringens bemyndigande att medge och Bulgarientullpreferenser gäller med vissa be- Prop.1979/80:24 Del A 224 gränsningar belräffande varuområdet. Frågan om utökningav anlalel preferensberättigadevaror på jordbrakets område för dessa länder bör därför underställas riksdagen.Förteckning över dessa varor bör, som har nämnts,fogas till regeringsprotokollet idetta ärende som bilaga 8. Preferensbehandlingenav liksom utökningen av antalet preferensberättigade varor för ochBulgarien bör gälla från . I enlighet med vadjag nu har anfört har inom upprättats förslag till 1. lag om ändring i lagen (1977: 975) medtulltaxa, 2. lagom ändring i lagen (1979; 514) om ändring i lagen (1977; 975) med tulltaxa, 3. lag om ändring i lullförordningen (1973: 979). Med hänvisning lillvad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslår att 1. godkännaföljande till protokollet i dettaärende såsom bilaga 2 fogade överenskommelser: a) 1979års Genéve-protokoll till det allmänna tull- och handelsavtalet, b) överenskommelse om tekniskahandelshinder, c) överenskommelse omstatlig upphandling, d) överenskommelseom tolkning och tillämpning av artiklarna VI, XVIoch XXIIl i det allmänna tull- och handelsavtalet (den s. k. subventionskoden), e) internationelltnötköttsavtal, g)överenskommelse om tillämpning av artikel VII i det allmänna tull- ochhandelsavtalet (den s. k. tullvärdekoden), h) överenskommelse omprocedurer vid importlicensiering, i)överenskommelse om handel inom den civila flyginduslrisektorn, j)överenskommelse om tillämpning av artikel VI idet allmänna tull-och handelsavtalet (den s.k.antidumpingkoden), 2. bemyndigaregeringen att säga upp konventionen den 15 decem ber 1950 angående varors tullvärde(den s.k. Brysselkonventio nen), dels antaga förslagen till 3. lag om ändring i lagen (1977: 975) med tulltaxa. Prop.1979/80:24 Del A 225 4. lagom ändring i lagen (1979: 514) om ändring i lagen (1977: 975) med tulltaxa, 5. lag om ändring i tullförordningen (1973: 979), dels 6. godkännaatt ges tullpreferenser i enlighet med vad jag har anfört i det föregående, 7. godkännaden utvidgning av tullpreferenseraa för och samt dentullfrihet för ytterligare varor från utvecklingsländerna somjag har förordat i det föregående. Regeringen anslutersig till föredragandens överväganden och beslutar atl genomproposition föreslå att anlaga de förslag som föredraganden har lagt fram. Prop.1979/80:24 Del A 227 Allmän redogörelse för demultilaterala handelsförhandlingarna Underbilaga: Tokyodeklarationen (engelsk version) De multilateralahandelsförhandlingama inom ramen för inleddes formelit iseptember 1973. Förberedelserna för denna förhandlingsomgäng hade emellertidinletts , strax efter den s. k. Kennedyronden, vilken hadeomfattat förhandlingar om tullar och i viss utsträckning icke-tariffärahandelshinder. Förberedelsearbetet tog formen av ett s. k. koordineratarbetsprogram med tre huvuddelar, nämligen industrivaror, jordbruk samt handel och utveckling. Den bakgrundsinformationman därvid tog fram var belydligl meromfaltande än vad som hade förekommit vid lidigare GATT-förhandlingar. Påtullområdet utarbetades en s. k. tullstudie som redovisade tullarnas struktur i alla mer betydande industriländer samtimportstatistik. Detta material, som möjliggjorde en analys av tullarnas inverkanpå handeln och därmed val av tullsänkningsmelod, hölls aktuellt under förhandlingarnas lopp. På deticke-tariffära området sammanställdesen Omfattande katalog med sammanlagt ca. 800 åtgärder som en.skilda GATT-länder hade notifierat som handelshindrande.Denna katalog hölls också aktuellunder förhandlingarna och utgjorde granden för dessa. Åren närmast efter Kennedyronden präglades av ökandeekonomiska svårigheter liksom av tilltagande inflation och stigande arbetslöshet.Det varunder sädana omständigheter svårt, framför allt i , atl få gehör för en ytterligareliberalisering av världshandeln. Medlemskapsförhandlingarna mellan deursprungliga sex medlemsländema i EG och , ochIriand samt övriga EFTA-länders förhandlingar om frihandelsavtal med EG bidrogockså till återhållsamhet närdet gällde nya förhandlingsinitiativ i . skedde dock ettgenombrott i och med atl gemensamma handelspolitiska deklarationer gjordes av ochJapan samt och EG. I dessa deklarationer förklarade man sig vilja förhandla inomramen för om alla intemationella handelsproblem och därvid tasärskild hänsyn till . Vid ett möte med ställde sig flertalet övrigaGATT-länder, däribland de nordiska, positiva till deklarationerna och uttalade sitt fulla stöd förde föreslagna förhandlingarna. Ettantal u-landsrepresentanler välkomnade också initiativet till en nyförhandlingsomgång. Även som inte var GATT-anslutna inbjöds att delta i det förberedelsearbete som vidtog. Vid årssession i november 1972upprättades en förberedande kommitté med uppdrag att analysera och tolka detmaterial som hade fram- Prop.1979/80: 24 Del A 228 kommit i förberedelsearbetet. Man beslutadesamtidigt att inkalla ett ministermöte för att ta ställningtill den förberedande kommitténs rapport och ge vidare riktlinjer förförhandlingarna. Ministermölel hölls iTokyo den 12-14 seplember 1973. Del avslutades med att den s.k.Tokyodeklarationen antogs enhälligt av sammanlagt 102 länder. I deklarationenangavs riktlinjer och mål för de s.k. multilaterala handelsförhandlingarna(Multilateral Trade Negotiations, MTN). Förhandlingama skulle syfta till attgenomföra tullsänkningar men också till att minska eller avskaffaicke-tariffära hinder för handeln samt underkasta dessa en mer effektivinternationell kontroll. Vidare skulle man få en ändamålsenlig tolkning avreglerna för skyddsåtgärder vid marknadsstöming (artikel XIX i ).Förhandlingarna skulle även omfatta jordbrukssektorn samt tropiska produkter.U-ländema gavs en framträdande plats i dokumentet. Detta medförde att u-Iändemaallmänt kunde ansluta sig till målsättningarna för förhandlingarna. Enligt Tokyodeklarationenskulle förhandlingarna vara avslutade . De slutfördes dock förslsommaren 1979. Det fanns flera skäl för denna tidsförskjutning. efterministermötet i inträffade oljekrisen efler kriget iMellersta Östern. De ekonomiska omvälvningar som följde i dess spår fick enomedelbar inverkan på förhandlingstakten. Oljekrisen och också frånvaron avett amerikanskt förhandlingsmandat ledde till att endastmycket blygsamma framsteg kunde göras i förhandlingarna. som följde efter ministermötet i rådde dock allmän enighetom att förhandlingarna skulle drivas vidare vilket i sig tjänade syftet att motverkaprotektionistiska strömningar. De politiska åtagandena i Tokyodeklarationenifrågasattes således aldrig.