prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Ersättningen ^lill SJför drift av icke lönsamma järnvägslinjerföreslås öka med 70 milj. kr. till 790 milj. kr. Ökningen beror ihuvudsak på de ökade ^kostnadema på det ^ersätiningsberätligade ^bannätet.Detta nät utgör av ^SJ:s hela ^bannät men svarar för endast av det^lotala trafikarbetet. SJ redovisar för ^budgetårel 1978/79 ^ell underskoll om113 milj. kr., vilket innebär en resultatförbättring med 163 milj. kr. jämförtmed föregående ^budgelår. Det är av yttersta betydelse ^aU den nuvaranderesultatbris- Index (1966 ^=^ 100) 160 Index (1966 ^=^ 100) 160 196b ^l^-^J^VO 1974 1978 ^Fig.^.?. Trafikutvecklingen vid SJ under perioden1966-1978 (före lågprissatsningen). 1979/80:100 Bilaga9 9 ten nedbringas genom fortsalla ^ralionaliseringar, en^akliv marknadsföring, fortsalla ^aliraktiviietshöjande investeringar ochtaxehöjningar i gods- och persontrafiken. Taxehöjningar i den senare skallligga i linje med lågprissatsningens principer. Ett väl utbyggt ochfungerande vägnät är av ^väsenllig ^belydelse i strävandena ^atl skapagynnsammare betingelser för befolkningen och ^nä-^ringslivsutvecklingen. Utvecklingen inom^personlrafikseklorn har som ^framgålt framför ^alll kännetecknats av bilens^successivi ökade betydelse i trafikförsörjningen. uppgick antaletpersonbilar till 1,2 milj., vilketmotsvarade en ^billäthet av 6,3 invånare per personbil eller 150 bilar per I000 invånare. Vid utgången av uppgick det sammanlagda ^personbilsanlalettill knappt 2,9 milj. fordon. ^Billälheten uttryckt i antalet invånare per bilår 1978 var 2,9, vilket motsvarar ca 350 bilar per 1 000 invånare. ^Personiransportarbelet på väg som ^f^ ^n. uppgår till drygt 78 miljarder^personkm beräknas öka ^lill ^drygl81 miljarder ^personkm . En ^successivi långsammare ökning av^personiransportarbelet pä väg ^för^ulses 1990 jämförtmed ^ulvecklingen . Prognosen bygger bl. a. påantagandet ^atl ^anlalel personbilar ökar till 3,5-3,7 milj. . Lastbilarnas transportarbeteberäknas ^lill omkring 22 miljarder ^lonkm , ^vilkel jämfört med är1977 innebären mindre ökning. 1 jämförelse med den relativt kraftiga expansionsom ägde rum 1974 ^fömtses för lastbilstransporterna enlägre ökningstakt . ^Transportarbetel beräknas uppgå^lill ca 35 miljarder ^lonkm omkring . ^Förbudgeiårei 1980/8 1föreslås samtliga anslag till drift av vägar öka. Dessa anslag höjs ^sammanlagimed 285,5 milj. kr., varav den statliga driften tillförs 202,7 milj. kr.Bidragen ^lill ^drifl av kommunala och enskilda väg^ar föreslås öka med 59,3resp. 23,5 milj. kr. ^lill ,3 milj. kr. Anslagen ^lill byggande av statligaoch enskilda vägar föreslås uppförda med oförändrade belopp. Anslaget ^lillbyggande av kommunala vägar höjs med 20 milj. kr. för bidrag till vissa^kollektivlrafikanläggningar och cykelvägar. Totalt uppgår ^väganslagen ^lillca 4458 milj. kr. ^atl jämföras med 4 162 milj. kr. innevarande budgetår.^Hämtöver föreslås ^atl tilldelningen av ^drifimedel till kommunala ochenskilda väghållare för beslutas redan nu så alt^planeringsfömtsättningama ^forbätlras. Sammantaget innebärdenna ^medelsförslärkning ^atl kan upprätthålla servicenivån ochvägnätels ^slandard. a. kan från ^regionalpoli-^tisk synpunkt viktigalänsvägar förbättras. Standarden kan höjas genom ^beläggningsarbelen. Härtillkommer de vägarbeten som finansieras med 1979/80:100 Bilaga9 10 Dessa beräknas för innevarandebudgetår till ca 400 milj. kr. Regeringen har^beslulat om åtgärder som syftar ^lill alt minska ^trafikbul-^lerpioblemen. Nyabilar skall sålunda ^fr.o.m. uppfylla skärpta krav i fråga om buller.Vidare har en arbetsgrupp tillsatts med ^uppgifl all bl. a. överväga vi^lkaambitioner samhället bör ha när det gäller skydd mot trafikbuller i bosläder^m. 1 syfte all sparaenergi infördes - en särskildhastighetsbegränsning /timpå de vägar som var upplåtna för /lim. Tillsammans med olikainformationskampanjer bidrog hastighetsbegränsningen till all minskabränsleförbrukningen med 2-3%^'. Regeringen har öppnat^möjlighel för länsstyrelserna att i samband med ^l.ex. svårare snöväderförbjuda fordonstrafik inom särskilt utsatta områden. Den svenska^handeLsflottan omfattade totalt 511 fartyg om ^sammanlagi 4,5milj. har antalet enheter minskat med 52.^Brullolonnaget har minskal med 2,8 milj. lon. De ^senasle årens svaga^frakimarknad har inneburit ^slora påfrestningar för huvuddelen av den svenskarederinäringen och då särskilt för företag som ^arbelar inom ^masslaslfartenmed stora tank- och ^torrlastfartyg. har emellertidläget förbättrats. låg ^endasl 6 fartyg, varav ett ^slort,upplagda ^p. g. a. De ekonomiska problemen försjöfartsnäringen har medfört ökade krav pä ^slalliga åtgärder för alt trygga^verksamhelen vid sådana rederier som bedömts livskraftiga och ^väsenlliga fördel svenska samhället. ^Slalliga kreditgarantier har ^gelis ^lill ett ^slori^anlal rederier. två ^slörsia rederier, och Saléns, hardärutöver, på förslag av regeringen, fåll omfattande ^ekonomiskl stöd.^Sjöfarlspolitiska ^ulredningen har under ^höslen 1979 lagt fram förslag ^lill^elt ^sjöfartspolitiski program. ^Godsomsällningen medlastfartyg i utrikes sjöfart över de svenska hamnarna minskademellan från 70,7 milj. ton ^lill 69,4 milj. lon. Importen avmineraloljor minskade med 1,7 milj. ton ^lill 28,4 milj. ton. ^Färjegodselökade från 12,3 milj. ton till 13,2 milj. ton. ^Godslransporimängden i inrikes sjöfartminskade ^underår 1978 till 15,2 milj. lon, ^vilkel ^moisvarar ^elltransportarbete på ca 9 miljarder ^lonkm. Fram ^lill ^vänlastransportarbetet öka ^lill ca 12 miljarder ^lonkm. Den inrikes sjöfartenär genom borttagandet av de särskilda ^passageav-^giflerna i och^Trollhätte kanal ^hell inordnad i det allmänna ^sjöfartsavgifissyslemet. För ^budgeiårei1980/81 beräknas för sjöfartsändamålpå statsbud- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 ^Konununikationsdepartementet 11 1977 1978 1977 1978 1977 1978 1977 1978 Med lastfartyg i utrikes fart skeppat gods påsvenska hamnar och . geten 466,1 milj. kr. Statens kostnaderför isbrytningsverksamheten ökar nästa budgetår med 16 milj. kr. Förinvesteringar i ^sjöfartsmateriel föreslås en ram om närmare 55 milj. kr. I ^lakl med ^ulvecklingeninom transportsekto^r^n^ har flygets betydelse i det totala transportsystemetoch för samhällsutvecklingen i ^slort successivt ökat. Det ^lotala antaletpassagerare på de svenska statliga flygplatserna ökade ^kalenderårel 1978 med13% ^f^ill 7,5 milj. Antalet passagerare i utrikes linjefart uppgick ^lill ca2,7 milj. och i utrikes chartertrafik till ca 2,5 milj.. 1979/80:100 Bilaga9 12 ^vilkel innebär en ökning resp. . Den inrikeslinjefarten ökade på grund av ^lågprissalsningen under delar av ^årel med 19%^iill ^drygl 2,3 milj. avresande passagerare. Del totala ^anlalellandningar på de ^slatliga flygplatserna minskade ^kalen^derårel 1978 till ca280000 eller jämfört med föregående år ^(fig. 5). Flygtrafikensutveckling i ansluter nära till den ^inlernationella^flygtrafikulvecklingen. ^Personiransportarbelet i inrikes luftfart uppgick år1978 till ca I 100 milj. ^passagerarkm, dvs. av del ^toiala inrikes^personiransportarbelet^. Fram till år 1990räknar luftfartsverket med all ^anlalet passagerare kommer att öka med i^genomsnitl och antalet landningar i linjefart och ^chartertrafikmed i ^genomsnitl . Ökningen av passagerarantalet ^saml utvecklingen av^flygmaterielen under de ^senasle åren har medfört behov av ^slora statligainvesteringar i flygplatser och ^f^lygsäkerhelsanläggningar. Således har under1970-talet ^Sturup och ^Göleborg-Landveiter flygplatser ^saml en ny^utrikesierminal på färdigställts. Vidare har de mindreflygplatserna ^succes- 1^OOO-tal landningar 350^" 1 ^000-t^3l landningar 350 1969 1970 1971 1972 1973 197^4^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ 1975 1976 1977 1978 ^Anlal landningar på luftfartsverkets flygplatser(inkl. ^mililära flygplatser med reguljär civil trafik) under perioden1969-1978. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 13 ^sivt upprustats i syfte ^atl möjliggöraför att övergå till ^jellra-^fik. Investeringarna kommerframför allt att vara inriktade på utbyte av föråldrade anläggningar och omodem^ulmstning. Anskaffning av utrustning för ^aulomatisering av^flygtrafikledningssyslemel pågår. På ^sikl kommer ett ^ytläckande^flygkontrollsystem ^atl införas. beslöt i^enlighel med regeringens förslag ^(prop. 1977/78:29 om flygplatsfrågan iStockholmsregionen, ^m.m.) ^atl ^sla^ien skall la upp överläggningar medStockholms kommun och ^landsiingskommun för ^atl i ^delaljklarlägga ^förulsällningarna för ^forl^sall ^linjelrafik på . Inom ramen för dessa överläggningaransökte luftfartsverket hos om tillstånd tilldrift av för huvudsakligen inrikes linjefart och förallmänflyg, varvid ^föml^satles all ^flygbullemivån kring successivtskulle sänkas genom förändringar i flygplansflottans sammansättning ochanvändning. lämnade luftfartsverkettillstånd enligt miljöskyddslagen att i enlighet med vissa särskilda villkordriva för huvudsakligen inrikes linjefan och allmänflyg. Som villkor förtillståndet gäller bl. a. att trafik med ^Fokker ^F-28 skall upphöra ^senaslvid utgången av samt all från denna ^lidpunkl skall ljudemissionenfrån de flygplan som trafikerar flygplatsen vara ^minsl 9 ^dBA lägre än den somavges från ^Fokker ^F-28 4000. har hos regeringen anfört besväröver koncessionsnämndens beslut. ^pilolutbildningsulredningenavlämnade sill betänkande ^(DsK 1979:5) Rekrytering ochutbildning av flygförare till den civila luftfarten. I betänkandet föreslås allstaten och SAS går samman i ^etl aktiebolag som skall driva en ^pilotulbildningsskolaoch all skolan skall lokaliseras till . Frågan bereds ^f. Regeringen hartillkallat en kommitté (K 1978:07) - ^lufttransportulred-^ningen - med uppdrag^atl se över vissa frågor ^beiräffande luftfartens roll i en samordnadtrafikpolitik. Huvuduppgiften för kommittén är ^atl med utgångspunkt i enöversiktlig analys av del inrikes ^flyglinjenälel föreslå en lämpligflygplatsstruktur som i första hand tillgodoser kraven på ^lillfreds^ställande^interregionala ^flyglransporter. ^Förbudgeiårei 1980/81beräknas luftfartsverkels ^invesleringar ^lill 147,8 milj. kr., varav 125 milj.kr. faller på staten, medan resten, 22,8 milj. kr. utgörs av kommunala bidrag.Av de ^slalliga ^investeringsutgiflerna avser ca 57 milj. kr. ^invesleringar i^f^lygplatser och ca 62 milj. kr. den fortsatta upprustningen av^flygtrafikledningssyslemel. Ett ^omfallande ochvittförgrenat arbete pågår för att främja trafiksäkerheten. Trots en fortsatt^krafiig tillväxt av ^motorfordonslrafiken har en 1979/80:100 Bilaga 9 14 ökning av ^anlalel trafikolyckor under senare år^kunnal förhindras. Under de ^senasle åren har ^anlalel ^irafikdödade uppgåtttill drygt 1 000 personer . ^Anlalet skadade personer har enligt olikaundersökningar varit 40000 - 50000 . Enligt ^gjorda beräkningar uppgår^samhällels välfärdsförluster ^lill följd av trafikolyckor ^lill . ^Körkortsutredningenhar med betänkandet ^(SOU 1978:27) Fortsatt ^kör-^korlsreform slutfört sitt^arbele. Betänkandet har mottagits i huvudsak positivt vid remissbehandlingenoch är ^f.n. I sammanhanget övervägs även några frågor somkörkortsutredningen inte har haft ^atl behandla. Flera av dem syftar ^lill förenklingar för såväl de enskildasom för de ^myndigheler som tillämpar ^beslämmelsema. Genomförandel av detdifferentierade körkortssystemet - med anpassning av behörigheten efter dekunskaper och den färdighet som krävs för framförande av olika fordonstyper -sker etappvis. pågår den etapp som inleddes den och sominnebär krav på högre behörighet för ^rält all föra buss ellerfordonskombination i vilken tung släpvagn ingår. Frågan om del fortsatta genomförandetav reformen med differentierade körkort ^uireds ^f.n. av en av regeringentillkallad särskild utredare (1978:06). ^Ulredningen beräknas bli klar^underår 1980. En särskild utredare () har tillkallats för ^atl se över ^formema ^förden medicinska^ulredningen i körkortsärenden. Utredaren skall studera värdet av den nuvarandeobligatoriska läkarundersökningen av dem som söker körkort. En ny vägmärkesförordning(1978:1001) har i sina huvuddelar trätt i kraft den . 1 den nya författningen,som ersätter bl. a. kungörelsen (1966:270) om vägmärken ^m.m., har samlatsföreskrifter om alla de vägmärken, vägmarkeringar och andra ^Irafikanvisningarsom trafikanterna möter. ^Trafiksäkerhelsverket har fått i uppdrag alt planeragenomförandet av den nya förordningen ^vilkel bl. a. innebär alt ^verkelmeddelar de övergångsbestämmelser som behövs. Flera ändringar har^beslulals i ^vägtrafikförfatlningama som innebär förenklingar för såvälenskilda som ^myndigheler. a. kan nämnas att möjligheter har öppnats för^elt enklare förfarande vid ^kopplingsbesiklning i vi^ssa fall. Vidare harbestämmelserna om fordons högsta tillåtna bruttovikt ändrats som ^ell led i enöversyn som siktar ^lill ^atl minska problemen främst för gränsöverskridande trafik. Den 1 september 1978infördes obligatorisk användning av skyddshjälm vid färd med moped. Delta harmedfört att ^mopedistema använder hjälm i stor ^Ulslräckning. Mätningar visaratt ^%% använder hjälm, vilket ^vänlas medföra en betydandebegränsning av skadornas omfattning och ^anlal. Redan ^lidigare har motsvarandeskyldighet införts för ^moiorcyk-^lisier. För all ökaframkomligheten och säkerheten på europavägarna och andra större riksvägar harunder förbud 1979/80:100 Bilaga9 15 gällt mot trafik med tyngre lastbilar och^laslbilskombinalioner under vissa och mer ^irafikbelaslade veckoslut. Försök med allmändifferentierad hastighetsbegränsning har pågått i olika etapper ^1%8.Begränsninga^r^na har ^hafl en ^klarl positiv effekt på trafiksäkerheten.Riksdagen har ^(prop. 1978/79:36, /79: 10, ^rskr 1978/79: 127) beslutatatt försöksverksamheten skall anses avslutad och att det nuvarande systemet iprincip skall bli permanent. ^Trafiksäkerhelsverkethar på regeringens uppdrag föreslagit vissa ^ålgär^der som kan vidtas för ^atlminska ^anlalet viltolyckor i trafiken. Remissbehandlingen av förslagen haravslutats och frågan bereds ^f.n. gemensamt inom kommunikations- ochjordbruksdepartementen. ^Trafiksäkerhelsverkethar fortsall sin föreskri^f^ts- och ^anvisningsverk-^samhet i ^anslulning till^vägtrafikförfaltningama. Vidare är informationsverksamheten ^belydande.Huvudaktiviteten benämns "Människan i trafiken^"^och syftar till ^atl ^förbällraefterlevnaden av olika grundläggande regler i trafiken genom att angripa ^l.ex.^trafikonyklerhel, ^köming ^mol rött ljus och ^haslighelsöverlrädelser. Ikampanjen las också upp sådana trafikregler ^m. som trafikanterna hardåliga kunskaper om. Den framlidainformationsverksamheten kommer ^atl inriktas ^mol ^fler-^årsakliviteter medåtföljande ^ulvärdering och utveckling. ^Transportforskningsdelegalionenhar startat flera nya forskningsprojekt inom ^irafiksäkerhelsområdel.Exempelvis undersöks de oskyddade trafikanternas osäkerhet i olika typer avtätortsområden samt ^möjlighelen att ^lillämpa nya och effektivare^trafikövervakningsmeloder. har^trafiksäkerhetsulredningen (K 1973:07) avgivit tre ^bet^ånkanden, nämligen (DsK 1979:3) Säkrare mopedtrafik, (Ds K 1979:6) Barns trafiksäkerhet och (Ds K1979:11) Trafikant- och ^föraruibildning. I ^betänkandena framläggs förslag^lill förbättrad ^Irafikanlulbildning i förskola, grundskola ochgymnasieskola. Förslagen inriktas ^mol de trafikant-roller som barn ochungdomar har i olika åldrar. Införande av ^s. k. mopedkort föreslås liksomregistrering av mopeder och strängare krav på mopedmotorer. Ett nyttutbildnings- och prövningssystem för bil- och ^molorcy-^kelförare framläggsockså. Därvid ^beaklas dels de speciella ^svårigheler som sammanhänger medförandet av tung motorcykel, dels de brister som den ^s. ^Ulredningens arbeteväntas bli slutfört . Därvid kommer förslag ^lill huvudlinjeri ett samlat ^trafiksäkerhetsprogram all läggas fram. ^Typbesiktningsulredningen(K 1977:02) fortsätter sill ^arbele. Utredningen har ^avgetl betänkandet (Ds K1979:7) Fordon i föreskrivet skick i ^vilkel förslag ^lill ^förbällringarframläggs rörande ^lypbesiktning och ^efierkonlroll, avgaskrav, skyldighet allåtgärda bristfälliga fordon, påföljdssystem och återförsäljares ansvar.^Beiänkandei ^remissbehandlas ^f^ ^n. 1 den trafikpolitiska propositionen ^(prop. 1978/79:99)lades fram bl. 1979/80:100 Bilaga9 16 vissa ^rikllinjer för statsbidrag ^lill cykelvägar ienlighet med ^cykeltrafik-^uiredningens belänkande (Ds K 1978:7). Riksdagengodtog förslaget och beslöt (/79: 18. ^rskr 1978/79:419) att^lidigarelägga ikraftträdandet. Det nordiska samarbetetpä ^irafiksäkerhelsområdel drivs inom ramen för Nordiska ^irafiksäkerheisrådet^(NTR) och dess olika samarbetsorgan. ^Rådel har överlämnatrapporten synbarhet - traktorer, ^moiorredskap, mopeder, långa fordon.Rapporten ^ulgör en fortsättning på det arbete kring ^synbarhetsfrågor somtidigare resulterat i Varselljus för motorcyklar och Varselljus - bilbelysningunder daglid. pågår ^arbele med frågan om all öka ^synbarhelen hos cyklaroch förare av ^ivåhjuliga fordon. Första fasen av ^etlprojekt om metoder för insamling och redovisning av ^olycksdata,^MIRO-projekiel, är slutförd och rapport har överlämnats av ^rådel. Den andrafasen som bl. ^innefaltar vissa pilotstudier har delvis avslutats och ensamlad redovisning kommer all presenteras. ^Rådel ^arbelar vidare medprojekten "Metoder och behov av ^informalion för bedömning av^Irafiksäkerhelsålgärders effekter" ^saml "Kartläggning av^FoU-underiag för ^bamlrafiksäkerhetsarbetet i ". ^Underår 1980avses studier påbörjas vad gäller bl.a. åldringars beteende i kritiska trafiksituationer. I ^Irafiknykierheisfråganundersöks skillnaderna mellan de nordiska ländemas lagstiftning med sikte på^ell ställningstagande ^lill möjligheterna all ^yllerligare harmoniserareglerna. En ^sammanslällning skall göras av kunskaperna vad gäller ^körningunder p^åverkan av alkohol och droger och speciellt skall studeras alkoholens^eftereffekler på förare i kritiska trafiksituationer. En kartläggning av^skillnadema i utbildnings- och ^körkorlsreglerna mellan de nordiska ^ländemahar slutförts. ^Förbudgeiårei 1980/81föreslås anslag till ^Irafiksäkerhetsverkels förvaltnings- ochuppdragsverksamhet om tillsammans ca 76 milj. kr. För verkels ^kosinader isamband med bil- och^körkortsregislren ^saml för framställning av körkort och ^dislribulion avolika handlingar föreslås ett anslag om ca 104 milj. kr. Vidare föreslås ökade^slalsbidrag för all förbättra trafiksäkerheten vid järnvägskorsningar och^lill ^(NTF). ^Beiräffande frågan om ^faslaförbindelser över har de ^betånkan^den om Öresundsförbindelserna, somi överlämnades ^lill trafik-ministrarna i och Sverige^remissbehandlais i de båda ^ländema. Utredningsmaterialet övervägs ^f. Inom ^(CEMT) deltar aktivt i arbetet för ökadliberalisering av den internationella lastbils- och 1979/80:100 Bilaga9 17 busstrafiken, höjd trafiksäkerhet ^samlökad medvetenhet om energifrågans betydelse för transportsektorn. Förhandlingarna om ett^busslrafikavial mellan Europeiska gemenskapen (EG) och de ^CEMT-länder som^inle är anslutna till EG ^fortsäller. undertecknades ^landsvägslrafikavtal medMarocko och . ^Landlransporlkommitlén inom^FN:s ekonomiska kommission för ^(ECE) fortsätter sill ^arbele medfrågor om trafik- och ^bilsäkerhei och med ^harmonisering av de nationellareglerna för landtransporter. Kommittén har tillsall en tillfällig arbetsgruppmed uppgift alt behandla bl. ^ell svenskt förslag som syftar ^lill ^atlunderlätta den transiterande ^laslbilslrafi^ken. En rapport från arbetsgruppenöverlämnades till kommittén . Vid ^inlernalionellaarbetsorganisationens ^() ^sextiofemie möte i antogsen konvention och en rekommendation om arbetstider och ^viloperioder inom^väglransportområdet. Frågan om svensk anslutning till konventionen kommer attbehandlas . Inom Centralbyrån för^inlemalionella järnvägs^transporter ^(OCTI) ^fort^sälter bl. a. översynen avreglerna om Iransport av farligt gods. Översynen sker delvis i samarbete med^ECE. Arbete pågår också för ^atl ändra strukturen för de ^inlemalionellajärnvägsfördragen ^CIM och . Konjunkturläget för sjöfartenförbättrades men var fortfarande besvärande för vissa delar avsvensk sjöfart. Även ^prolekuonisliska och andra ^konkurrenshämmande åtgärderdrabbade näringen. har därför fortsall ^silt aktiva agerande och utveckling ^COECD) för att få tillstånd en gemensam sjöfartspolitik baserad på största möjliga frihet för den^inlernationella sjöfarten. Även arbetet i den ^s. ^Consultative ^ShippingGroup ^(CSG) har ^hafl den fria sjöfarten som mål. har ^fortsatlasamtal förts mellan ^CSG och om möjligheterna att uppnå lättnader i denamerikanska regleringen av linjetrafiken. Vid ^UNCTAD:s femtekonferens i diskuterades även sjöfartsfrågor. förklarade sigöverväga svensk anslutning till ^FN:s kod för linjekonferenser under vissa^fömtsättningar. Från ^u-landshäll restes krav på en långtgående reglering av^bulktransporter inklusive ^kylfrakter, vilket avvisades av och övrigavästländer. Informella överläggningarhar ^ägl rum med företrädare för ^EG-kommis-^sioiien rörande sjöfart ochluftfart. ^Mellanslatligarådgivande sjöfartsorganisationen ^(IMCO) fortsätter sill ^arbele för ^atlförbättra sjösäkerheten och skyddet av havsmiljön mot föroreningar från fartyg.Sverige deltar aktivt i detta arbete. Vid en diplomatkonferens i april 1979som anordnats av ^IMCO antogs en ^intemalionell konvention om sjöräddning^(). Avsikten med konventionen är ^främsl ^atl underlättainternationellt samarbete i fråga om ^sjö- 1979/80:100 Bilaga9 18 räddning och all precisera minimikrav på ^organisalionoch ^drifl av nationella ^sjöräddningsljänsler. Frågan om tillträdetill konventionen är under beredning. har under år1979 ratificerat internationella ^skeppsmät-^ningskonvenlion och 1978års protokoll ^lill ^inlernalionella konvention om säkerheten förmänniskoliv ^iill sjöss ^(SOLAS-protokollet). Vidare har under ^årelundertecknat, med förbehåll för ^ralificering, protokoll till 1973 årsinte^r^nationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg^(MARPOL-protokollet) och internationella konvention angående normerför utbildning, ^certifiering och vakthållning för sjöfolk^(). Frågan om tillträde till ^MARPOL-protokollet,som är avsett att ersätta ^MARPOL-kon-^veniion, och ^lill^STCW-konventionen, liksom frågan om svenskt tillträde ^lill den^inlemalionella konventionen om säkra containrar är under beredning, bl. a. pågrundval av departementspromemorian ^CDs K 1979: 8) ^"Ål^gärder motvattenförorening från fartygConiainerfrågor". har under år1979 ratificerat konventionen om upprättande av en internationell organisationför ^telesaielliler för sjöfarten (). Konventionen trädde i kraft den16 . På ^lMCÖ:s elfteförsamlingsmöte, som hölls , antogs ett stort ^anlalresolutioner som avser sjösäkerhet och havsmiljöskydd, bl. a. en rekommendationom användning av lots i och en rekommendation om ^rappportering avhändelser som har orsakat eller kan befaras komma att orsaka havsföroreninggenom olja eller andra skadliga ämnen. Dessutom antogs på ^församlingsmöleiändringar i ^IMCÖ-konvenlionen som innebär all ^anlalel platser iorganisationens råd ökas frän 24 till 32. Samarbetet mellan ^Östersjöstaternai fråga om skyddet av den miljön från föroreningar från fartyg och ifråga om bekämpning av havsföroreningar har fortsall . Enöverenskommelse har träffats mellan ^lotsmyndigheler angåendekvalifikationskrav och ^certifiering av ^långlolsar i . ^Elt för^Ösiersjöslalema gemensamt fältförsök inom i fråga ompartikelmärkning av ^lastresier i oljetankfartyg har utförts den I ^juIi-31december 1979. Försöket kommer all utvärderas av en förexperimentet tillsatt styrkommitté. undertecknades nya^luflfartsavial med ^Slorbrilannien och ^saml ^paraferades nya^luflfartsavial med och . Samtliga fyra avtal ersätter ^lidigareavtal. Överenskommelser om utvidgade trafik-rättigheter har träffats med^Argeniina, och . Förhandlingar om att ersätta gällandeluftfartsavtal med nytt avtal har förts med .