prop · G3032 · 1979-12-31 00:00:00 — Frågan om vilkamyndighetersom omfattas av samfärdsel-sekretessen i tredje styckel tas upp avluftfartsverket. Verket framhåller all det liksom övriga kommunikationsverk harhandlingar som berör samfärdsel. Bland dessa kan nämnas färdplan (särskildaupplysningar för flygirafikledningsorgan rörande flygplanels färd, dessbefälhavare och antalet passagerare) och passagerariisla. haräven hand om talregislrering vid verkels flygirafikledningsorgan,dvs,talkommunikationen mellan luftfartygets befälhavare och tiänsteman imarkorganisationen eller mellan sådana tiänsteman. anser attnyssnämnda material bör vara sekretessbelagt, Belräffande paragrafens iredjestycke uttalas i specialmoliveringen att uttrycket "annan myndighei somhandhar allmän samfärdsel" avser i första hand statensjärnvägar men ävent, ex, myndighet som tillhandahåller färdtiänsl för handikappade ellerupprätthåller trafik i övrigi. utgår ifrån alt ävenverkel räknas in under delta uttryck. Färdplan och passagerariisla faller i såfall ulan ivekan in under stadgandet, Verkel anser alt stadgandet även ärtillämpligt pä talregislrering, varmed avses såväl tal pä rekorderband som ev,utskrift av rekorderbandet. Skulle emellertid tveksamhet föreligga omstadgandets tillämpning på talregisireringen hemställer verket atl i klartextuttalas, som skell belräffande i andra styckel, att talregislreringkan vara underkastad sekreiess. Vad som gäller belräffande sekreiess inomteleverket för uppgift, som angår särskill telefonsamtal eller annattelemeddelande, är även tillämpligt inom luftfartsverket beträffandetalregislrering. Härtill kommer behovel av att sekretessbelägga uppgift pårekorderband för att säkerställa utredning eller för atlhindra atl dess arbete försvåras eller omöjliggörs. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 443 Ianknytning till vad luftfartsverket uttalat om sekreiess enligt iredje slyckelför talregisirerade uppgifter framhåller verkel belräffande s, k, cockpit voicerecorder följande. För moderna luftfartyg av iransporikaiegori är delföreskrivet att det skall finnas ett system för automatisk upptagning av ljud iföramirymmei s, k, cockpii voice recorder (CVR), Denna bandspelare innehålleren kontinueriig bandslinga som registrerar allt i ljud i föramirymmei under desenasie . Denna bandspelare är i och för sig flygplansägarensprivata egendom, men las om hand av i samband medhaveriutredningar. Inspelningen kan innehålla värdefulla uppgifter som manannars inte skulle fä tillgång lill då besättningsmedlemmarna kan haförolyckats. Under haveriutredningen finns inspelningen hos haverikommissioneneller luftfartsverket och äleriämnas till ägaren då den inte längre behövs. Delär väsentligt för utredningen men även med hänsyn lill efterievande m, fl, attkommissionen eller luftfartsverket ej tvingas utlämna bandet detförvaras hos kommissionen eller verket. Detsamma bör gälla bandutskrift somförvaras hos statlig myndighei, även efler avslutad utredning. framhåller atl i den mån berörda meddelanden, somupptagits på cockpit voice recorder eller lalregisirerats på annal sätt, ävensänts ul över radio kan meddelandet ha uppfångats av ell stort anlal andrapereoner som lyssnat på aktuell radiofrekvens. Del kan därför ifrågasättas omsådana meddelanden rent principiellt kan sekretessbeläggas. Även om så ärfallet bör alllid vederbörande pilot som så begär kunna fä tillgång lilldylika band resp.utskrifler därav. Detta kan ha avgörande betydelse för enenskild pilots möjligheter atl tillvarata sina rättsliga angelägenheter. Likasåbör pilotorganisalioner efter medgivande av vederbörande pilot kunna fä ta delav dylika inspelningar eller utskrifter om delta av organisationen bedömserforderiigl för flygsäkerhets-arbetet eller för all tillvarata en medlemsrättsliga angelägenheter. Med dessa påpekanden vill föreningen i övrigtinstämma med luftfartsverkets yttrande. Postverketställer sig kritiskt till konstmktionen med ett omvänt skaderekvisit i tredjestycket dä det gäller uppgift som angår enskilds förbindelse medsamfärdselverksamheten. En sådan regel strider mot verkets praxis på detlaområde. Verkel erinrar om alt det enligt allmän tiänsteordning förtjänstemännen vid postverket f n. gäller följande. "Upplysning om enpersons stadigvarande adress (även adress vid eftersändning på gmnd avdefinitiv avflyttning) fär utan särskild prövning lämnas lill statlig eller kommunalmyndighet eller lill enskild person. Upplysning om en persons tilirälligaadress (t. ex. adress vid tillfällig eftereändning) fär lämnas lill statligeller myndighet under förutsättning atl framställningen görs itjänsten, helst skriftligen av någon person i ansvarig ställning hosmyndigheten. Till enskild pereon lär uppgift om lillfällig adress lämnas endastunder förutsättning att postfunktionären efter särekild prövning av Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 444 orsakernatill framställningen anser sig övertygad om att det ligger i kundens inlresseatt uppgift om hans adress lämnas ut. Till person som därom gör framställningfär upplysning lämnas om namn och adress pä innehavare av postbox ellerpostfack." Om promemorieförelaget genomförs kommer del enligt postverketatl bli svårt för posifunkiionär att i del enskilda fallel avgöra om etlutlämnande av en adressuppgift "ej måsle antagas" medföra skada ochmen för den enskilde. Del kommer även att bli svårt alt i dessa fall uppnåönskvärd enhetlighet och konsekvens vid tillämpningen av denna regel. Delsekretesskydd som f n. gäller och den praxis som postverket i överensslämmelsedärmed utvecklat innebär enligt verkets mening en rimlig avvägning mellan olikainiressen. Verket förordar därför en konslmktion med ett rakt skaderekvisii.Del innebär att uppgift om någons adress är sekreiesskyddad endasl om röjandetav uppgiften kan antas medföra skada och men för den enskilde. erinrar i frägaom fjärde s t y c k e t om alt den omständigheten atl beslämmelserna i 2 kap,6 § andra stycket och 7 § skall äga lillämpning pä 10 kap, 10 § föreia slyckellorde utgöra hinder för verket atl lämna ul uppgift, som angår särskildposiföreändelse eller enskilds förbindelse med poslgirorörelsen, lill poliseni dess spaningsverksamhel eller till annan myndighet i dess kontrollerandeverksamhet. Föratt samma sekretesskydd skall uppnås som gäller enligt banklagen bör enligtpostverket sekretesstiden inte begränsas för uppgift om enskilds förbindelse medbank. efterlyserytterligare sekreiess,I verkels yttrande över TK:s belänkande anförde verkelall behov förelåg av tystnadspliktsregler gällande för personal urtotalförsvaret, som för utbildning och vid övningar saml för utförande avsignalkoniroll, på olika sätt utnyttjar och nät. Sådanpersonal kan under sin tjänstgöring komma att höra eller läsa telemeddelandensom allmänheten utväxlar, I föreliggande förslag har inte kunnatfinna någon föreskrift sorn skyddar innehållet i allmänhetens meddelanden frånall yppas av nämnda personal. har lysinadsplikien i detla hänseendereglerats i administrativa föreskrifter, Verkel ser det närmast som ett villkorför att även i fortsättningen kunna upplåta sina anläggningar för här angivenverksamhei, att sekretessregler införs molsvarande dem som gäller inomteleverket. Det föreslås därför att paragrafen utökas med ytterligare etlslycke med följande lydelse, "Andra och iredje siycket äger molsvarande tillämpninginom myndighet, då denna lill följd av sin verksamhet inom totalförsvaretupprätthåller särskild sambandstiänsl och därvid utnyttjar ulmstning pålelestaiion eller använder annan anordning som möjliggör avlyssning elleravläsning av meddelande som utomstående utväxlar på allmänt telenät," Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 445 Sverigesadvokatsamfund menar att omfattningen av den föreslagna sekretessen knappaslinnebär någon skillnad jämfört med sekretessen för privatpraktiserandeadvokater enligt 8 kap, 4 § RB, Samfundet, som skall ulöva lillsyn också överde advokater som är anställda på allmän advokatbyrå, anser sig böra utgå frånatt samfundet har möjlighet att hos JK, som är ensam åklagare itryckfrihetsmål, initiera fråga om väckande av åtal mot offentligt anställdadvokat som misstänks ha begått sekrelessbrott i nu berört hänseende. Enparallellitet i tillsynen beträffande de båda advokatkalegorierna ärnödvändig. Tväremissinstanser tar upp innebörden av uttrycket enskilds angelägenhet. JKframhåller alt en fråga som inte alls behandlas i motiven är vad som skallgälla om klienten inte är "enskild" utan en myndighei. Antingen harpromemorieförfaitaren förbisett denna möjlighet eller också är det meningen attnågon sekreiess inte skall gälla i delta fall. Enligt är detganska vanligt att myndigheter anlitar advokater i olika rättsligaangelägenheter. I regel är det privatpraktiserande advokater som anlitas mendet kan inte uteslutas atl även advokater på allmän advokatbyrå kommer i fråga.JK har i ell fall begagnat sig av möjligheten att överiämna ål en advokat påallmän advokatbyrå att föra statens talan i en rättegång. Sverigesadvokatsamfund utgår frän alt med enskilds angelägenhet avses inte endaslförhållanden som hänför sig lill fysisk person utan även sådana som angårjuridisk person. Sverigesadvokatsamfund konstaterar med tillfredsställelse atl man i promemorieförelagelfrångått den av föreslagna lidsbegränsningen av sekretess hos allmänadvokatbyrå. Paragrafenhar inte föranlett något yttrande från remissinstanserna. Paragrafenkommenteras endast av . Styrelsen tolkar beslämmelsen sålundaalt den i sak inte medför några förändringar i sekreiesshänseende vad gällernämndens för internationella adoptionsfrågor verksamhet annat än atl ettskaderekvisit tagits upp i paragrafen och sekretesslidens maximilängd sänktsfrån 70 till . har inget att erinra häremot. Styrelsenställer sig emellertid tveksam lill om bestämmelsen i dess nuvarande lydelseäven omfattar uppgifter om kontaktpersoner såväl inom som utom landet.Styrelsen anser dock all så bör vara fallet, då enbart ett utlämnande avvederbörandes namn och adress kan såväl äventyra nämndens verksamhet sommedföra men för kontaktpersonen. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 446 riskerarvid sådant förhällande att "trakasseras" på olika sätt av enskildaför all han skall hjälpa dem och avsaknaden av sekretesskydd kan medföra attingen längre ställer upp som kontaktperson och biträder nämnden. Vidare finnshos en motsvarande verksamhei som gäller godkännande avutländska adoptionsbeslut. Handlingarna i dessa ärenden innehåller mångagånger uppgifter rörande enskUds pereonliga förhållanden utan att de åtnjuternågot sekretesskydd. Styrelsen anser alt så bör vara fallel och att även dennaverksamhet bör regleras i 13 §. JKmenar all sekrelessbehovel hos JK i dennes lillsyn över advokatväsendel ärtillgodosett. advokatsamfundanser i enlighel med vad samfundei yttrade över OSK:s betänkande att bärandeskäl finns att utsträcka sekreiessen lill alt omfatta uppgifter om advokatspersonliga förhållanden. Advokai är i förhållande till skyldigall fullständigt och sanningsenligt besvara framställda frågor och lämnabegärda uppgifter. Han kan inför samfundet nödgas lämna uppgifter vilka skullelända till stort men för honom att fä allmänt kända. Advokaten kan dock förlitasig på att enligt bestämmelser i samfundets stadgar innehållet i bl. a.samfundets disciplinärenden och ärenden angående ansökan om inträde omfattasav sekretess. Vetskapen om att för advokaten negativa uppgifter om dennespersonliga förhållanden kan bli offentliga hos JK eller hos högsta domstolenkan ha en menlig inverkan på advokatens beredvillighet atl sanningsenligtredovisa förhållanden inför samfundet. Av lätt insedda skäl har delta en storbetydelse för samfundets möjlighet att utöva en effektiv tillsyn. I fråga om tolkningen avskaderekvisilet framhåller atl det regelmässigt böranses lända till men förden som anmält en advokat alt uppgifter som röranmälaren utlämnas lill offentiigheten. Det är därtill att lägga märke till atten klient som lämnar uppgifter till advokat under dennes tystnadsplikt inteskall behöva räkna med alt uppgifterna kan bli tillgängliga för allmänheten iett disciplinärende, vilket granskas av JK eller är föremål för högstadomstolens prövning. Del förtjänar framhållas atl enligt 12 kap. 7 § iförslaget "fortplantas" den sekretess som gäller i ärende vid allmänadvokatbyrå lill JO, när uppgift lämnas lill denne i ett tillsynsärende. Enklient som lämnar uppgift i förtroende lill en advokat vid allmän advokatbyråbehöver således inte riskera att sekreiessen bryts genom JO:s tillsyn överoffentliga funktionärer. Det vore önskvärt all en parallellitet åstadkoms vidJK:s lillsyn över samfundets disciplinära verksamhet. En länkbar lösning vore -för alt ange all sekrelessiniressel är betydande - atl utforma skaderekvisileti 10 kap. 14 § så alt det anger sekretess som det Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 ., 447 normalaförhållandel och att sekreiess viker endast om man kan räkna med alt röjandetav en uppgift inte är förbunden med risk för skada. HovrättenförVästra frågar sig, varför bes I u t är undanlagna från sekreiess i detfall som regleras i andra slyckel men inte i första styckel. Rimligen finns delenligt hovrätten inte heller i företa styckels fall någon anledning att ibeslul beröra förhållanden som måste skyddas, Beslul skulle alltså kunna varaundanlagna frän sekreiessen även där, Sverigesadvokatsamfund konstaterar med tillfredsställelse att man i promemorianutvidgat den av föreslagna sekrelesstiden till . Bosladsdomstolenoch stadsjuristen i erinrar om sekretessens begränsning tillärenden av vissa slag, Bosladsdomstolen säger att termen ärende i paragrafenhar samma innebörd som i förvaltningslagen (promemorian s, 120 och prop,1975/76:160 s. 97). Beslämmelsen fär enligt bosladsdomstolen anses innebära allsekretess gäller inte bara för uppgift i det aktuella ärendet hosbosladsdomstolen och hyresnämnd utan också hos kommun som fåll del av vissuppgift i samband med remiss, dvs. i det särskilda ärendet hos kommunen (jfrmotiven till förslaget s. 124-125). Däremot följer sekreiessen inte en uppgiftutanför dessa ärenden t. ex. i ärende enligt förköpslagen hos kommun.Sislnämnda förhållande kan innebära vissa komplikationer för kommun lill vilkenhyresnämnd remitterar handlingar i förvärvsärende dels för yttrande enligtbeslämmelserna i 16 b § lagen om artendenämnder och hyresnämnder, dels förprövning av förköpsfrågan enligt föreskrifterna i 6 och 7 §§ förköpskungörelsen.Förslagel lorde emellertid inte medföra några praktiska olägenheter, om de tvåärendena hålls åtskilda hos kommunen. Stadsjuristen i påpekaratl hyresnämnd i ärenden om förvärvslillslånd regelmässigt inhämtar yttrande avkommunen jämlikt 16 b § lagen om arrendenämnder och hyresnämnder. Den nuvarandebestämmelsen i 26 a § SekrL är sä utformad, atl handlingssekrelessen gällersåväl hos kommunen i ärende om yttrande över ansökan om förvärvstillstånd somhos fastighetsnämnd vid själva prövningen av an.sökan. Enligt promemorieförelagetslydelse synes sekretessen dock inte gälla hos kommunen, eftersom ärendet hoskommunen inte är ett ärende enligt tillståndslagstiftningen. Om det anses attsekreiess även skall gälla i ärendet hos kommunen, bör den nuvarandekonstmktionen i 26 a § SekrL bibehållas, så atl sekretessen knyts tilluppgiften i stället för till "ärendet". Bostadsdomstolenkritiserar förslaget att sekreiess inte skall gälla beslul i ärendet. Dennaspecialregel fär för bosladsdomstolens del lill följd alt sekretessreglerna förbeslut i 12 kap. 4 § förslaget till sekretesslag inte blir Prop.1979/80:2 Del B BUaga 2 448 tillämpligabeträffande förvärvs- och bostadsförvaltningsärenden. Enligt bosladsdomstolensaknas anledning atl uppställa en sådan särekild regel om sekretess såvittgäller domstolen. Beslämmelserna i 12 kap. 4 § passar väl också för beslul iärenden av dessa slag. Däremol behövs i och för sig en särskild beslämmelse omsekretess för beslul av hyresnämnd, eftersom enligt promemorieförelagel 12 kap.4 § inte gäller förfarandet hos nämnden. Bosladsdomstolenframhåller också atl lagtextens utformning blivit mindre lyckad. Beslämmelsernaanges avse ärenden enligt lagstiftningen om tillstånd till förvärv eller förköpav hyresfastighet. Några ärenden om förköp av hyresfastighet skall emellertidinte omfattas av reglema. Däremol skall ärenden om förköpsrätt vid vissaaktieöveriåtelser falla under paragrafen. Beträffande uttrycket "omsärskild förvaltning av sådan faslighet", där "sådan fastighel"syftar på "hyresfastighet", kan anmärkas atl den lagstiftning somavses med hänvisning inte är begränsad till hyresfastigheter. Mot denna bakgmndföreslår bosladsdomstolen alt lagtexten formuleras om, I och för sig skullenuvarande bestämning av sekretessens omfattning i 26 a § SekrL kunna användas,men fördel fall atl en uttrycklig precisering till vissa lagar inte ansesönskvärd (promemorian s, 121) föreslår bostadsdomstolen följande formulering,Sekreiess gäller i ärende enligt lagstiftningen om förvärv av hyresfastigheteller om särekild förvaltning av fastighel, etc. Stadsjuristen i Stockholmskommun menar också atl uttrycket "förköp av hyresfastighet" ärmissvisande. Juridiskafakulteten vid univershet riktar uppmärksamheten på att del i ärendenom förvärv av jordbmksfastighel också torde förekomma åtskilliga uppgifter omenskilds förhållanden, Sveahovrätt kritiserar förslagel i paragrafen om absolut sekreiess. Hovrättenerinrar om att förelaget på denna punkt överensstämmer med gällande rätt.Överförmyndare fullgör en offentiigrältslig funktion till vilken är knuten ettinte obetydligt inslag av myndighetsutövning. Härigenom föreligger enligthovrättens mening ett intresse av insyn i verksamheten. På grund härav och medtanke på atl många av de uppgifter som finns hos överförmyndare inte har sådantskyddsintresse att ett fullständigt frångående av offentlighetsprincipen ärmotiverat föreslår hovrätten all del som förutsättning för sekreiess böruppställas ett skaderekvisii. Åtminstone i ärenden som avser myndighetsutövningbör ett rakt skaderekvisii gälla. Länssiyretseni är positiv till paragrafen, Länsslyrelsen påpekar sålunda attenligt uttalande av regeringsrätten i ett beslut Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 449 omfattasinte handlingar hos länsrätt i mål om överflyttning av bam enligt 21 kap,av sekretessbestämmelserna i nuvarande 14 § SekrL, Endaslläkarintyg i sådana mål kan sekretessbeläggas enligt 14 § SekrL på grund avlagrummets bestämmelser om sekretesskydd för läkares yttrande i mål hosdomstol. Hålls muntlig förhandling i målet har länsrätten enligt 16 §förvaltningsprocesslagen möjlighet all förordna om handläggning inom slängdadörrar och därefter sekretessbelägga handlingarna enligt 36 § SekrL, Denskillnad som sålunda f n, gäller i fråga om möjlighet lill sekretesskydd,beroende på om muntlig förhandling hålls eller ej, kan enligt länsslyrelsensmening inte anses tillfredsställande. Genom promemorieförslagels beslämmelseundanröjs denna skillnad, vilket måsle anses värdefullt med hänsyn lill altmål, varom här är fråga, mänga gånger innehåller uppgifter om enskildsförhållanden, som är värda sekretesskydd, oavsett handläggningsformen vidlänsrätten. Treremissinstanser kritiserar förelaget all sekretess skall gälla endasl om partbegär del. Kammarrätteni SundsvaU menar att starka skäl talar mot atl på det föreslagna sättet görafrågan om sekretess beroende på yrkande från part. Till en början kanframhållas all den föreslagna ordningen framstår som omotiverad vid enjämförelse med föreskrifterna i 8 kap, 4 § tredje styckel, I dessaföreskrifter, som avser sekretess vid förvaltningsdomstol i mål omomhändertagande för värd, har parts yrkande inte uppställts som fömtsättningför sekreiess, Skyddsinlressel lorde inte kunna sägas vara störte när delgäller uppgifter i mål om omhändertagande för vård än när del gäller mål ochärenden av del slag som avses i förevarande paragraf t, ex, mål enligt 21 kap,. Vidare bör påpekas alt mål och ärenden av det i förevarandeparagraf avsedda slaget ofta handläggs utan inställelse vid muntlig förhandling.Del lorde kunna hävdas all part endasl i undantagsfall kommer atl beakta attsekretess fömtsätter yrkande från hans sida, om påpekande därom inte kan görasvid muntlig förhandling. Del förtjänar också framhållas all sekretessen i deföreslagna beslämmelserna avses kunna omfatta uppgifter om annan enskild pereonän sådan som intar partssiällning. Del framstår som mindre tillfredsställandeom frågan om sekretess då blir avhängig av om part begär sekreiess eller inte.Härtill kommer slutligen att frågan när parts begäran om sekretess skallframställas för att kunna vinna beaktande kan vålla osäkerhet i tillämpningenav beslämmelserna, Kammartätten förordar således, atl kravel på yrkande av partsom förutsättning för sekretess fär ulgå. i länmenar alt sekreiessen kommer alt bli ganska illusorisk, eflereom förslagelsåsom en föreia fömtsättning för sekreiess uppställer krav på framställningdärom från parts sida. Detta lorde i sin lur innebära atl - sett mot bakgrundav de föreslagna reglema i 5 kap, 1 § RB -förhandling inom slängda dörrarendast kan omfatta sådant, som tillkommit efler det begäran omsekrelessbeläggning framslällls. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 450 innebärlillämpningssvårigheler och fär även av andra skäl anses otillfredsställande,I framföre följande synpunkter, I 8 kap, 4 § iredje siycketanges bl, a, all sekreiess gäller vid förvaltningsdomstol i mål omomhändertagande för vård, om del kan antas all röjande av uppgiften skullemedföra men för den enskilde eller någon honom närstående. De mål som avses ärfrämst omhändertagande av barn för samhällsvård enligt barnavårdslagen ochomhändertagande enligt nykierheisvårdslagen, 10 kap, 17 §innehåller molsvarande bestämmelser om sekreiess vid allmän domslol och förvallningsdomsiol i äklenskapsmål saml i mål och ärenden enligi , dock endasl under fömisälining alt part begär sekretess. Del kan ifrågasättas om det är riktigt atl fömtsättningar för sekretess på deltasätt är olika i de två beslämmelserna. Olikheten är särekilt markant i vårdnadsmål som handläggs först vid allmän domstol och sedan - vad gäller verkställig heten - vid förvaltningsdomstol. Om muntlig förhandling förekommer i ett mål, är del förhållandevis lätt att aktualisera frågan om sekreiess. Mänga av dessa frågor handläggs emellertid ulan all parterna inställer sig till muntlig förhandling, helt skriftligt förfarande är inte ovanligt vid förvaltnings domstol. Det är i dessa fall föga troligt atl en part ulan påpekande frän domstolens sida skall komma på tanken atl han måsle framställa ett yrkande om sekreiess, Kravel på yrkande om sekreiess bör därför utgå. Det bör i stället bli beroende på domstolens eget omdöme, om en uppgift är av så grannlaga natur atl den bör vara underkastad sekreiess även i domsiolsförfarandei, HovrättenförVästra anser atl paragraferna, främst 19 §, innefattar värdefullapreciseringar i jämförelse med gällande föreskrifter. Hovrätten t i 11 s t y rke r alt paragrafema fär det föreslagna innehållet, Arbetarskyddsstyretsenframhåller belräffande 10 kap, 19 § att det ofta förekommer att styrelsen påbegäran avger yttranden lill polis- och åklagarmyndigheter i anledning avinledd förundersökning e, d. Därvid synes ingen sekreiess gälla för enskildspereonliga förhållanden, Beslämmelsen i 10 kap, 19 §gäller nämligen inte för styrelsen och 8 kap, 8 § torde heller inte vara tillämplig eftereom det knappast kan vara fråga om ett ärende om arbetar skydd. Förhållandel synes behöva övervägas. Kriminalvårdsstyrelsenlar upp sekretesskyddet för häktade. Styrelsen erinrar om all del ispecialmoliveringen lill 8 kap, 20 § sägs att den som är häktad skyddas avbestämmelsen i 10 kap, 19 §, Styrelsen fömtsätter därför all därmed avses ävenbehandling av häktad enligt lagen (1976:371) om behandlingen av häktade ochanhållna m, fl, Skaderekvisilet enligt föreia slyckel nämnda paragraf bordedock enligt styrelsens mening ändras så att starkare skydd bereds för denhäkiade, som ju inte av domstol befunnits skyldig till brott.