prop · G30396 · 1979-12-31 00:00:00 — Dessa remissinstanser framhåller atthuvuddelen av reformförslagen medför en förenklad och mer effektiv handläggningav ullänningsärenden i förening med ett förstärkt skydd för bl.a. flyktingar.Ätskilliga remissinsianser understryker kravel pä att invandringen också förframliden regleras i möjlig mån och att till följd därav kanupprätthålla de mål vi har satt upp för vår invandringspolitik. börstora ansträngningar göras för att komma till rälla med den illegalainvandringen. 1 det slora flertalet yttran- Prop.1979/80:96 180 den konstateras att de föreslagna begränsningarna avmöjlighelerna att avlägsna invandiare från vårt land slår i godöverensstämmelse med den förbältring av invandrarnas ställning som i övrigt ägtrum. JK anför sålunda attutlänningslagkommitlén även i sitl fortsatta utredningsarbele har inriktat sigpå att modernisera och effektivisera utlänningslagstiftningen. En viktigmålsättning har också varit att öka rättssäkerheten för dem som berörs avlagstiftningen. De förslag som kommittén lägger fram i detta belänkande ärenligl JK väl ägnade att tillgodose de eftersträvade målen, AMS påpekar atlden omsländigheten atl den spontana invandringen har kommil allhell dominera över den reglerade, baserad på arbeiskraftseflerfrågan, harinneburit växande svårigheter all garantera invandrarna jämlikhel påarbetsmarknaden och i samhället i övrigl. Enligl styrelsen är det därförnödvändigt att i högre grad söka styra invandringen ulan atl ge avkall på dehumanitära hänsynen. 1 förslagel lill ny utlänningslag finns denna strävan.Förslaget syftar lill ett ökat skydd för i redan bosallautlänningar, vilkel AMS finner tillfredsställande. LO erinrar om alt Sverigesedan flera år tillbaka har varit ett i förhållande lill sin sloriek stortinvandrarland och att det sannolikl kommer atl förbli detla under överskådligframlid. LO finner del därtör ytterst angeläget atl del finns en effektivlagstiftning för all leda den framtida invandringen i acceptabla former och somger invandrare en lillfredsslällande rättstrygghet. LO anser att detföreliggande förslaget lill ny utlänningslag ulgör en bra grund för en sådanhanlering, som del utgör etl försiärki skydd för våra invandrare. understryker behovel av attgällande riktlinjer för invandringspolitiken snarasl blir föremål för enöversyn. Åven om sålunda majoriteten avremissinstanserna tillstyrker förslaget i stort finns det en gruppremissinsianser som är kriliska. anser mot bakgrund av denpraxis som gäller och innehållet i kommitténs förslag att det inte finnstillräckliga garanlier för att den av kommittén föreslagna generösa bedömningenav vilka som är flyktingar kommer atl genomföras i verklighelen. Diskrimineringav allvarlig art skall enligt förslagel inte rubriceras som politiskförföljelse. Styrelsen framhåller att man redan nu kan tolka flyktingbegreppetgenerösl. Detla görs emellertid inte, vilket också medges av kommittén.Socialstyrelsen anser därför inle att förslagel medför någon egenlligförbättring från rättssäkerhetssynpunkt. Samma inställning har Svenska RödaKorsel. som anseratt slor vikl har lagts vid iniressel av slörre effektivitetoch snabbhet i myndighelernas tillämpning av utlänningskontrollen.Organisationen har fåll det intryckel all effekiiviteisintressena har fåttdominera och alt förhållandena för vissa flyktinggrupper - bl.a. de s.k.spontanflyktingarna - närmasl försvåras genom kommitténs förslag.ChUc-kommiiién ställer sig myckel kritisk mol kommitténs belänkande i allmänhet.Förslaget genomsyras enligt kommittén av misstanken atl utlänningarna har föravsikt alt "missbruka" den svenska lagsliftningen. Denmisstänksamheten borde inte höra hemma i ett land som berömmer sig för attvärna om "jämlikhet, valfrihet och samverkan" i förhållande till sinautländska invånare. Även vissa andra ideella organisationer med invandrar- ochflyktinganknytning intar en övervägande negativ inslällning till betänkandel. Frågan om skyldighel att ansöka om uppehållstillstånd föreinre.san Flerlalel remissinsianser ställer sig positiva lillförslaget att UT skall ha Prop.1979/80: 96 181 ordnats före inresan. 1 sin motivering anför styrelsen förSvenska kommunförbundel följande: Den nuvarande formen för prövningav ansökan om uppehållstillståncl är enligt styrelsens mening vare sighumanitär eller ändamålsenlig. Den sökande hamnar ofta i vad man kan kalla ettsocialt vacuum. Det faktum alt han inle själv får ansvara för sin försörjningutan blir hänvisad till vänner och anhöriga och ibland även till samhället föratt klara sig ekonomiskl begränsar möjlighelen att själv ansvara för etttillgodoseende av grundläggande behov. En lång och utdragen prövningsprocessinnebär också svåra psykiska påfrestningar. Hotel om att vara tvungen att lämnalandet trols atl man acklimatiserat sig till del svenska samhällel och hoppasfå slanna här kan i många fall få förödande personliga konsekvenser.Kommunförbundets styrelse vill med vad som ovan sagts ultala atl kommitténsöverväganden och slutsatser är väl ägnade alt ge utlänningarna bättreförutsätlningar lill etl fullvärdigl liv som invandrare i samlidigl somdet svenska samhällets möjligheter att genom en medveten planering trygga förutsättningarnaför en meningsfull tillvaro för invandrarna ökar. AMS menar alt förslaget kan medföraen önskvärd åtstramning av den oplanerade invandringen, Polisslyrelsen iGöteborgs polisdistrikl betraktar förslaget som en hörnpelare och menar altundantagen bör vara så fä som möjligt. För att förslaget skall få avsedd verkanbör få förordna om omedelbar verkställighet av ulvisningsbeslulel. Delsammabör gälla sådana utvisningsbeslut som motsvarar de s.k. långa avvisningarna.5/V' anser övervägande skäl tala för att kravet på UT före inresan blir huvudregel.Övergången bör vara mjuk. lillägger att beslämmelsen efler enövergångsperiod bör tillämpas strikt. Mänga av de remissinstanser somtillstyrker förslaget uttalar samlidigl Ivekan när del gäller möjlighelen altverkligen åstadkomma någon avgörande förändring. RA säger således atl effektenunder nuvarande förhållanden lorde bli relativt begränsad, med lanke på attflyktinginvandringen har blivit allt mer dominerande och att arbetskraftsinvandringenär relativt liten. RRV vill i detla sammanhang peka pä all - även om det arenformell prövning som kommer att göras denna prövning ocksä kan komma att geupphov till ulvisningsbeslul som ter sig stötande i allmänhetens ögon, även omullänningen saknar uppehållstillslånd. Detta kan enligt verket särskilt blifallet om ullänningen har uppehållit sig i innan fråganprövas. 1 dessa fall skulle del innebära en fördel om tillståndsprövningenkunde göras direkl vid inresan. För alt minska antalet fall då en utlänning,som har uppehållit sig i landet illegalt . kommer attutvisas kan övervägas atl införa en bättre gränskontroll. Inte minst depsykiska påfrestningar som utlänningar, i synnerhet barn, drabbas av när deuppehåller sig illegalt i landet talar enligt RRV för alt del är bättre att destoppas vid gränsen. I sitt yttrande erinrar LO om atten grundförutsättning för att nyanlända invandiare skall få en god och tryggstart i är alt flyttningen hit kan ske i planerad och organiserad form.Under senare år har det emellertid blivil allt vanligare att ansökningar omuppehålls- och arbetstillstånd på grund av giftermål eller sammanboende med eni bosatl person inlämnas av utlänningar som redan befinner sig ilandet. Övervägande delen av dessa ansökningar inlämnas av personer som inresttill som turister och här fått en anknytning. LO anser det sannoliktatt vissa Prop.1979/80:96 182 anknytningar kommer till stånd för atl kringgå gällandelag om invandring. I andra fall kan denna ordning leda lill oplanerad flytlningfrån hemlandel med anpassningssvårigheter som följd. Mot den b:ikgrunden finnerLO kommitténs förslag ytterst angeläget. De i betänkandel angivna möjligheternalill undantag från kravel på UT före inresan bör enligl LO användas ytterstrestriktivt, om förslagel skall Iå önskad effekt, TCO anser att kommitténsavsikt är god men vill framföra en viss iveksamhel beträffande möjligheternaatt nå det väntade resultatet, eftersom de föreslagna undaniagen är mänga ochgränsdragningen kan bli svår. Förslagel lorde enligl TCO för att bliframgångsrikt möjligen komma atl behöva kompletteras med en merlångtgående gränskontroll än dagens med passkontroll. En annan möjlighet voreatl starkt begränsa undantagen, RIB är tvärtom angeläget om alt undantagen inteblir för snäva. Man pekar pä fall där sökanden riskerar all inte få resa ursitl land igen om han eller hon ålervänder hem eller där man av vissa skäl inlekan lämna in ansökan i sitt eget land. .S7V nämner som ytterligare undantagutländska barn som tas hit för adoption. Advokaisamfiindei är också tveksamtoch menar att den nuvarande ordningen med s. k. uppskjuten invandrarstalus ärtillräcklig för att bemöta försöken att via anknytningar kringgå den regleradearbetskraftsinvandringen. gäslsluderandeutiedningen (U1978:03) och tillstyrker att krav på UT föreinresan införs beträffande gäststuderande. Man underslryker behovel av rikligoch lidig information. UHÄ erinrar om alt myndigheten i skrivelse tillregeringen har förespråkat en ordning som innebär, all på kort siktullänningens behörighet för högskolestudier prövas frislående i förhållandelill uppehållstillständspröv-ningen, UHÅ har emellertid pekal på atlen prövning av behörigheten för högskolestudier och av en ansökan omuppehållstillstånd inom ramen för elt samordnat förtärande ulgör den på längresikl bäsla lösningen. Avvisande till förslagel är bl.a.Svenska Röda Korsel. som ifrågasäller om fördelarna med reformen är så stora,med tanke pä all avvisnings- och utvisningsbeslulen måsle föregås av i slorlselt samma procedurer som . Myndigheterna här kommer säledes ävenframledes alt få befatta sig med många av dessa ärenden för att avgöra om"synnerliga skäl" föreligger. Att då inte pröva frågan omUT förefaller organisalionen irrationellt. Röda Korset anför vidare: När nu kravel på UT före inresangörs nära nog absolut för stora grupper potentiella invandrare och flyktingar,finns uppenbart risken alt anhöriga - som vid en senare prövning får lillslåndall komma hil åsamkas onödigl lidande och ekonomiska uppoffringar genom altde tvingas återvända lill hemlandet igen för att söka tillstånd därifrån.Svenska Röda Korsels erfarenhel är atl del ofla rör sig om familjer som leverunder mycket knappa omständigheter och atl de därtbr har svårt att klara dubblareskostnader. Väntan kan därtbr bli mycket lång innan dessa personer kanålertorenas med flyktingar i . Belräffande önskemålet alt nedbringaväntetiderna och därigenom undvika säväl psykiska påfrestningar för denenskilde som kostnader för samhället för utgiven socialhjälp kunde,som ett alternativ till UT före inresa, ett lillfälligl arbetstillståndövervägas. Spanska rik.iföihundet tror attförslaget att kräva UT före inresan kommer att i flera fall leda till ickegodiagbara konsekvenser, Del nuvarande Prop.1979/80:96 183 systemet med uppskjuten invandrarstalus anses fullltillräckligt som remedium mol "skenanknylningar". betraktarregeln som elt utslag av ell juridiskt formalistiskt länkande och atl denknappast lorde innebära någon fördel för ullänningsmyndigheterna. Däremolkommer regeln all mötas av oförståelse och irritation av personer som drabbasav den. I de båda sistnämndaremissyttrandena underslryks vidare att de närmare bestämmelserna om UT föreinresan bör tas in i lagen saml att besvärsräll måste införas för den som föreinresan har sökt men vägrats lillslånd. framhåller alt förslaget medförkrav på förstärkning vid minst ett tiotal utlandsmyndigheter. I sammanhang med förslagel lillprövning av UT före inresan erinrar TCO om, att bl. a. frågorom föriängttillstånd prövas medan utlänningen är i landet. ICO förordar inrättandet avregionala lekmannanämnder för prövning av bl. a. dessa tillståndsfrågor. AMSframför liknande åsikter. Uppehållstillstånd för vissa anhöriga Kommitténs förslag till lättnader ifråga om möjligheterna lill familjeåterförening här har tillstyrkts ellerlämnals utan erinran. förordar alt den ulvidgning avmöjlighelen atl ta hit släktingar som föreslås i fräga om flyktingar skallgälla också beträffande dem som får stanna här av politisk-humanitära skäl.Styrelsen säger sig inle kunna hålla med om alt dessa senare har sammamöjligheter som invandrare atl hålla konlakt med anhöriga i hemlandet. Sålundaär nuvarande viseringspraxis ibland myckel restriktiv i fråga om besök avanhöriga till utlänningar som har fått slanna av politisk-humanitära skäl.Svenska Röda Korset finner det positivl alt kommittén mjukat upp det nuvarandefamiljebegreppet såvill gäller anhöriga till politiska flyktingar. Samtidigtbeklagar man all del vidgade familjebegreppet inle har fått gälla även denpolilisk-humanitära gruppen. Liknande synpunkler framför AmnestyInlernational. föreslår alt en utlryckligregel om familjeåterförening las in i utlänningslagen. Förslaget att slopaförsörjningsvillkorel i samband med UT för anhöriga tillstyrks eller lämnasulan erinran. Delsamma gäller kommitténs förslag beträffande vandelsprövning. Skyddet åt flyktingar och vissa andra grupper Kommilléns förslag belräffandeskyddet för flyktingar och närstående grupper har föranlett omfattandekommentarer under remissbehandlingen. Särskill de föreslagnaunderställningsreglerna och därmed sammanhängande bestämmelser har gell upphovlill en livlig remissopinion. Inslällningen bland remissinslanserna är aniingenposiliv (myndigheler, arbelsmarknadens organisationer) eller starkt krilisk(vissa ideella organisationer). Kommilléns förslag atl ersätta denhittillsvarande flyktingdefinitionen med den som finns i 1951 årsflyktingkonvention har tillstyrkts av praktiskt taget alla remissinsianser. RÅoch 5/V anser del riktigt alt den svenska utlänningslagstiftningen så långt sommöjligt anpassas till flyktingkonventionen. Enligt 5/V är det viktigt att detslås fasl atl de som riskerar strängt straff på grund av olovlig utresa fallerin under den nya flyklingdefinitionen. anför atl dennuvarande definitionen är Prop.1979/80:96 184 mera generös och atl det därför är med viss ivekan manaccepteral' förslaget. AMS liksom LO betonar att nyklingskapsbcdömningen måstegöras generösl, Enligl lutvokaisainjioulei kan förslagel accepteras som en vägut ur nuvarande förvirrande situation. Samfundet framhåller attutlänningar som får stanna av politisk-humanitära skäl bör ha rätt till sammaförmåner som flyktingar. Även Svenska Röda Korsel. AiuneslyInlernalional och Spanska riksförbundel förklarar sig positiva lill attkonventionens definilion introduceras i lagen. .Amnesly Inernalioiial sägersig därvid lörutsätta. att den som riskerar dödsstraff för politiskt brott harcn ovillkorlig räll till skydd här. Svenska Jlykiingiådei motsätter sigdäremol den föreslagna ändringen. Nuvarande flyklingbegrepp är generösare, ochen förutsätlning för en generös flyktingpolitik är en generösflyklingdefinilion. Kommitténs förslag innebär ett steg i riktning mot enkonservativ och inskränkt flyktingpolitik. Stannar man för kommitténsdefinition bör bestämmelsen kompletteras med följande: "Som flyktinganses jämväl utlänning som eljesl på grund av politiska förhållanden utsättsför förföljelse eller ock på grund av poliliskl brotl allvailigl straff åläggeshonom", Förslagel att införa enflyktingförklaring välkomnas genomgående av remissinstanserna. RÅ betonar attdet för flyktingen måsle framstå som angeläget att få klarhel beträffande sinstatus eftersom denna har slor belydelse för hans framtida möjligheter all fäslanna i landet. En flyklingförklaring kommer också att ha avgörande betydelseför såväl åklagare som domstol vid handläggning av mål, där fråga om uivisningpå grund av brotl kan uppkomma. Förslagel innebäratt domslolarna i de allraflesta fall kommer atl kunna bedöma om förvisning kan verkställas eller ej. påtalade orättvisor, som i påföljdshänseende kan uppkomma vidtillämpning av nu gällande lag, kommer enligt RÄ därmed alt försvinna. AMSsäger att det skulle vara av stort värde för den enskilde flyktingen alt fä ettdokument, där hans status är klarlagd. En formell flyktingförklaring kanverksamt bidra till atl dämpa den oro och osäkerhet, som nyanlända flyktingarofta känner, och på så säll underlätta deras vistelse i landet. Liknandeuttalanden görs även i andra remissyttranden. RRV-anför däremot attflyktingförklaringen inle ger flyktingen något ökat rättsligt skydd i Sverigemen alt den har "etl visst internalionelll värde". pekar på den belydelse somflyk-lingförklaringen får i samband med alt fråga uppkommer om avlägsnande pägrund av brott. I likhel med flera andra remissinstanser framhåller ,att en domstol inte bör åläggas att göra någon flykiing-skapsprövning. Den börendast konslalera om den ålalade har förklarals som flykting och omflyktingförklaringen ännu gäller. Belräffande åtalade som inte hunnit fåflyklingskapet prövat, bör det dock enligt verket vara möjligt all i uppenbaraflyklingsiluationer underiåla alt döma till förvisning. Svenska flyklingrådelvill framhålla atl rälten till flyklingförklaring i viss män är en garanti föratt en generös flyktingpolitik upprätthålls. Genom rätl till flyklingförklaringoch besvärsrätt till regeringen uppnås möjlighet all kontrollerainvandrarverkels praxis och regeringen får i sista hand möjlighet atl avgöravilka utlänningar som bör beiraktas som flyktingar. Åtskilliga remissinsianser anserförslagel vara alltför snävt utformat. Rätt till flyktingförklaring bör finnas,inte bara i samband med försia Prop.1979/80:96 185 ansökningen om UT utan även när flyktingstatus senareuppkommer. Den uppfallningen framförs av bl.a. 5/V. SvenskaRöda Korsel och Svenska flyklingrådel. avser dä sådana uilänningar som ännuinte har accepterats som invandrare, t.ex, gäslsluderande. Verket antar attantalet ärenden i vilka politiska skäl anförs efter det förstalillsländsbeslutet blir förhållandevis få. föreslår atl bestämmelsenblir tillämplig även på flyktingar som vid ikraftträdandet finns här i landet. 5/V betonar all flyktingförklaringbör återkallas av när innehavaren har upphört alt vara flykting. Beslutelbör få överklagas till regeringen, Nägra åklagarmyndigheter harframfört synpunkter beträlfande föreslagna åtgärder för att i samband med ettbrottmål fastställa om den ålalade är flykfing. Överåklagaren i Slockholms åklagardisirikisäger atl den föreslagna ordningen innebär, atl hela ulredningen om denmisstänktes status i delta hänseende normall läggs på åklagaren innan åtalväcks. Enligt hans mening bör åklagarens undersökning begränsas till attinhämta uppgift huruvida den misstänkte har flyktingstatus eller till enliknande begränsad utredning. Det bör däremot ankomma på domstolen atlfullsländiga utredningen såsom ett led i den personutredning som domstolenskall föranstalta om. Överåklagaren i åklagardisiriki framhåller attinvändningar om flyklingskap och evenluell dokumentation i den fråganregelmässigt kommer in i elt senl sladium av rättegången. Det är därför bådebetungande och föga meningsfullt all åklagaren före rätiegången inhämlarmaterial som med säkerhet inte kommer alt stå oemotsagt om det går dentilltalade emot. Om detta material skall behandlas vid domstolsförhandlingmäste det vara betydligl mera ändamålsenligl atl domstolen - som har atlbesluta i ulvisningsfrågan - inhämlar. tar del av och evenluellt kompletteraren akt från . Skyddet för utlänning sinn åberopar polilisk-liiimanlläraskäl Kommitténs förslag atl lålabestämmelsen i 2 8 tredje slyckel om s, k. B-flyklingar utgå och atl istället i en särskild paragraf ange att UT kan ges av "humaniiäraskäl" har av de flesta myndigheler lämnats utan kommentar. Någraremissinsianser, bland dem kammarrätten i Slockholm. 5/V och LO tillstyrkerförslaget. anför emellertid att en fördel med nuvarandereglering är att den beskriver begrepp och förulsättningar i berörl avseende påell tydligare sätl än vad som skulle bli fallet efler de föreslagnaändringarna. Del lorde enligt styrelsen kunna hävdas, alt "humaniiäraskäl" är ell vidsträckt begrepp, vilket kan vara positivl i den meningenatl det medger en generös lolkning men all det också är ganska vagt. Det voreenligt styrelsens mening värdefulll om den föreslagna beslämmelsen 11 8 kundenärmare preciseras. Även Svenska Röda Korsel efterlyser en precisering av begreppet"humaniiära skäl". Ätskilliga av remissinstansernaställer sig ullalat kritiska till förslagel. Det gäller bl.a. Svenska RödaKorsel. Amnesty International.Enligl dessa remissinsianser innebär förslagel en klar försämring för denifrågavarande gruppen. Man fäsler heller ingen större förhoppning viduttalandena om en mera generös flyk-lingskapsbedömning i framtiden.Flyktingrådet tror således inte att många av de nuvarande s.k. B-flyktingarnakommer all klassificeras som flyktingar. Det finns tvärtom risk för attflyktingar hänförs lill den "politiskhumanitära gruppen". Dekritiska remissinstanserna begär all den nuvarande beslämmelsen om s. k.B-flyktingar behålls och tas in som en sär- Prop.1979/80:96 186 Vid remissbehandlingen har ocksä påpekatsatt förslaget slår i slrid mol den utveckling i riktning mol att ge lagligtskydd ål de facto-flyklingar. som försiggår i andra länder, samt atl risken förbestämmelsens negativa inverkan på flyktingskapsbedömningar torde ha undanröjtsnär nu har förklarat sig vara medvetet om den faran. Underslällnlngsreglerna och invaiidrarverkels prövning avpolismyndlghei s (ivvisningshesliil De centrala frågorna om skydd förfrämsl asylsökande vid gränsen har mer än andra frågor engageratremissinslanserna. Kommilléns förslag innebär i dessa hänseenden attpolismyndighet skall underslälla ärendet, om ullänningens uppgifler inleär "uppenbari oriktiga". 1 fråga om utlänningar som inte åberoparföriöljelse men väl åberopar "diskriminering av allvarlig art" ochsom inte kommer direkt från hemlandet, föreslås all polismyndighet skall kunnaavvisa dem tillbaka lill inreselandet, om den som är flykting uppenbart harskydd där. I de fall då en polismyndighet har bedömt en utlännings påståendensom uppenbart oriktiga och därför avvisat honom, skall han ha möjlighet attunderställa den bedömningen SlV:s prövning före verkställigheten för atl skallkunna inhibera denna. I allmänhet skall utlänningen hållas iförvar. Förslaget att polisen liksomhittills skall kunna underlåta underställning när påståenden om förföljelse äruppenbart oriktigt lämnas ulan uttrycklig erinran av flertalet remissinstanser.RPS framhåller emellertid alt de svårigheter som föreligger förpolismyndigheten alt avgöra om underställning skall ske kommer all bestå. Detgäller inte i första hand svårighelen atl avgöra vad som är "uppenbartorikligl" i fråga om politiskt flyklingskap ulan vad som är att anse som"politiska förhållanden" och vilka omständigheter som är av sådanbeskaffenhet att de kan "lämnas utan avseende". Begreppel"diskriminering av allvarlig arl" i 32 8 lagförslagel innehållersamma subjektiva kriterier och kan därför komma all vålla lolkningssvärigheter.Det är därför enligt RPS önskvärl atl ett uttalande görs i propositionen omvad som är alt anse som diskriminering och vad som fordras för attdiskrimineringen skall anses vara av "allvarlig art".Advokatsamjundet säger sig i avsaknad av bältre förslag dela kommitténsuppfattning att polisen får besluta om avvisning vid helt ogrundadeasylanspråk, LO tillstyrker de av kommittén föreslagna underställningsreglernavid avvisningssiluationer. Förslaget sägs innebära etl förstärkt skydd förflykting mol att bli avvisad. Den senare tidens ifrågasättanden avpolismyndighetens handläggning av flyktingärenden vid gränsen börenligi LOhärigenom kunna undanröjas. Enligt RRV.s mening finns det emellertid enuppenbar risk för att del föreslagna besvärsförfarandet kommer att ulnylljas avalla som känner till den svenska utlänningslagstiftningen.