prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Personalen har under större delen av ^årel varit förstärkt med en extra föredragande ^saml med tre handläggare som avlönats med medel från . Med hänsyn härtill yrkar nämnden fyra tjänster som handläggare och en som biträde (+461 000 kr. Jag beräknar medel för ytterligare en tjänst somhandläggare (2). Med hänvisning ^lill sammanställningen beräknar jag anslagetför nästa ^budgelår till . Jag hemställer ^atl regeringen föreslårriksdagen all ^lill ^Brottsskadenämnden:Förvaltningskostnader för /81 anvisa ^etl förslagsanslag av I439000 kr. ^Brottsskadenämnden: Ersättning för skador på grund av brott 1978/79 Utgift '2043459 1979/80 Anslag '3000000 1980/81 Förslag 3 500000 ^'^ Anslaget G 7. Ersättning förskador på grund av brott. Från anslaget betalas ersättning av statsmedel enligt^brottsskadelagen (1978:413) förskador på grund av brott. ^Brottsskadenämnden yrkar en höjning av anslage^t^med . Jag biträder ^broilsskadenämndens förslag ochhems^täller att regeringen föreslår att till^Brottsskadenämnden: Ersättning ^jÖr skador på grund av brott för budgetåret1980/81 anvisa ^ell förslagsanslag av . ^Prop.1979/80:100 Bilaga 5 141 1978/79 Utgift '3236086 1979/80 Anslag '4500000 1980/81 Förslag 5 100000 ^'^ Anslaget A 6. Från anslaget betalas kostnaderna för bl. a. tryckningav . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att ^lill Svenskförfattningssamling för /81 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till utgivande av litteratur på förvaltningsrättens område 1978/79 Utgift '41448 Reservation '68812 1979/80 Anslag ^'^80000 1980/81 Förslag 80000 ^'^ Anslaget G ^!^.^ Bidrag tillutgivande av författningskommentarer ^m. Från anslaget betalasbidrag till av förvaltnings-rattsliga publikationer.Nämnden skall enligt sin instruktion (1946:412) främja tillkomsten avvägledande litteratur på förvaltningsrättens område. Statsverkels inkomster avverk, som har utarbetats eller ^utgetls med bidrag från detta anslag, avräknasfrån anslaget. av^förvaltningsrätlsliga publikationer beräknar medelsbehovet till . Jag biträder nämndens förslag. Den medelsbehållning som vidutgången av innevarande budgetår kan finnas kvar på reservationsanslaget Bidragtill utgivande av författningskommentarer ^m. bör i sin helhet föras övertill föregående anslag. Jag hemställer ^atl regeringen föreslår alt till Bidrag ^lillutgivande av litteratur på förvaltningsrättens område för ^budgetårel 1980/81anvisa ett reservationsanslag av . Bidrag till vissa internationella sammanslutningar ^m. 1978/79 Utgift '523 595 1979/80 Anslag '750000 1980/81 Förslag I 000 000 ^'^ Anslaget G 2. Bidrag till vissa ^interaationellasammanslutningar ^m. Från anslaget utgår bidrag^lill ^Väridsorganisationen för intellektuella äganderätten, ^lill^inlernationella institutet i för ^unifiering av ^privalrät- 1979/80:100 Bilaga5 142 ten och till permanenta byrån för förinternationell ^privaträu. Från anslaget betalas även kostnader medanledning av ^FN:s konvention om avskaffande av rasdiskriminering. Från anslaget utgår vidare medel till bidrag till ^kostnadema förNordiska ^samarbetsrådel för kriminologi. Med hänsyn till beräknade höjningar av utgående bidragbör anslaget för nästa budgetår räknas upp med . Jag hemställer ^atl regeringen föreslår alt ^lill Bidrag till vissa ^inlernalionellasammanslutningar ^m. för ^budgetårel 1980/81 anvisa ^ell förslagsanslag av1 . Stöd till politiska partier 1978/79 Utgi^f^t^ ^»69210650 1979/80 Anslag 169100000 1980/81 Förslag 69100000 ^'^ Anslaget G 3. Stöd till politiska partier. Medelstilldelningen sker enligt lagen (1972:625) omstatligt ^slöd till politiska partier (ändrad senast 1977:1155). Jag hemställeratt regeringen föreslår ^aU ^lill Stöd till politiska partierför /81 anvisa ^eU förslagsanslag av . 1978/79 Utgift '9235264 1979/80 Anslag '61915000 1980/81 Förslag 400000 ^'^ Anslaget G 4. Vissa kostnaderi anledning av allmänna val. Från anslaget bestridsstatsverkets del av kostnaderna för valsedlar, valkuvert och andra valtillbehörsamt utbetalas ersättning till vissa myndigheter och verk för biträde isamband med allmänna val. , somär central valmyndighet, föreslår att anslaget för ^budgetårel 1980/81 tas uppmed . Anslaget bör föras upp med400000 kr, för /81, Jag hemställer all regeringen föreslårriksdagen att till Allmänna val för ^budgeiårei1980/81 anvisa ^etl förslagsanslag av . ^Prop.1979/80:100 Bilaga 5 143 Statistiskauppgifter jämte kommentarer om brottsutvecklingen samt om verksamheten inom polisen, åklagarmyndigheterna, deallmänna domstolarna och kriminalvården^m.m. Del antal brott motbrottsbalken som kommit till polisens kännedom har ökat under 60- och^70-talen, har ökningen varit mycket kraftig.År 1968 var antalet sådana brott omkring 490 000, över 680 000. Ävenanmälda brott ^mol annan lagstiftning har ökat . Brott ^mol brottsbalkenhar ^ökal i genomsnitt medan brott mot annan lagstiftningökat med omkring 3,1 ^procenl . Ökningstakten har emellertid varieratför olika slag av brott. Variationerna för ^brottsbalksbrolt framgår av följandesammanställning. därav misshandel ^+^ 2,9 ^" därav rån ^+^ 9.0 ^" Tillgreppsbrott ^+^ 3,5 ^" därav inbrottsstöld ^+^ 3,1 - bostadsinbrott ^+^ 6,2 ^" - inbrott ivind, källare ^+^ 4,0 ^'" däravmotorfordonstillgrepp - 0,2 ^" Bedrägeribrott ^+^ 2,3 ^" Övriga ^brottsbalksbrolt +5,8" därav skadegörelsebrott ^+^ 7,4 ^" I del följandekommenteras utvecklingen för varje grupp av brott ^mol . I tabellerredovisas uppgifter om brott anmälda och . Där angivna siffrorför är beräknade och bygger på statistik för tiden januari - augusti1979. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 5 144 Till våldsbrott räknas här som i den officiellastatistiken brott mot liv och hälsa samt andra ^gämingar som innebär direktfara för en individ. anmäldes 3 461rån. Av dessa var riktade mot privatpersoner. Antalet rån år 1978utgjorde en halv procent av samtliga anmälda ^brottsbalksbro^lt. Rånen harvisat en hög ökningstakt under 60- och ^70-talen. De är sålunda ungefär femtongånger fler nu än . ^Gaturån är dendominerande formen av rån. Andelen rån med skjutvapen har legat av samtliga rån. Bank- och postrånen är få iförhållande till övriga rån. De leder emellertid till mycket stora förluster. Är1978 uppgick de till 198, ^försöks-^och förberedelsebrott inräknade. Under åren 1975- 1979har antalet ^misshandelsbrolt ^ökal med omkring 1,500 eller i genomsnitt 1,6procent . Antalet fall avmisshandel utomhus där offret ^inle har träffat eller på annat sättkänt den som utförde misshandeln har ökat kraftigt . Antalet harstigit med närmare 1.500 fall eller ungefär 25 ^procenl under åren 1975-1979och kan för beräknas till 7.140. Detta motsvarar en genomsnittligökning med 5,8 ^procenl . av fallen avser grovmisshandel medan redovisas i gruppen övrig misshandel, .^Antalet fall avmisshandel utomhus där offret ^inle har känt ^gämings-^mannen är högst i Stockholm.Där är antalet 15,2 fall per 10.000 invånare. För och ärmotsvarande siffra 11,6, samt för övriga riket 6,5, har ^anlalel fall av misshandel av 1979/80:100 Bilaga5 ^detla slag ^ökal med i genomsnitt 9,6 ^procenli ^Siockholm, 8,4 ^procenl i , i och 3,5 ^procenl iriket i ^övrigl. Inbrotten har under 60-och ^70-talen uppgått till ca 20 ^procenl av samtliga ^brottsbalksbrolt.Ökningstakten har varit något lägre och ojämnare . Antalet inbrottminskade () och första ^halvårel 1979 ().Utvecklingen visar dock upp ganska betydande regionala variationer. Flertaletmotorfordonstillgrepp avser fullföljt tillgrepp av personbilar eller försökhärtill. Antalet biltillgreppper 10,000 registrerade fordon har sjunkit något under det senaste decenni^et. 49586 38350 36663 38846 44561 45449 43 930 4506448676 47202 63000 ^Prop.1979/80:100 Bilaga 5 146 Antalet anmäldacheckbedrägerier minskade kraftigt till följd av en ändring avkreditinstitutionernas regler om checkgaranti. har andra formerav bedrägerier och bedrägligt beteende än medelst check ^ökal starkt, t,ex.överskridande av eget konto och bedrägeri ^mol allmänna ^kommunikalioner ellernäringsställen. Den stora ökningen iantalet anmälda bedrägerier beror i stor utsträckning på ^eltenda fall, nämligen misstänkta bedrägerier i ett ^auklionsföretag. Antaletanmälningar av misstänkta bedrägerier i fråga om bostadsbidrag har vidare ^ökalmarkant . 28815 29933 33 882 37 102 37 007 39338 45 771 54 760 54 901 Övriga ^brollsbalksbroUinnefattar förutom ^skadegörelsebroU ett stort ^anlal olika grupper avbrottsliga beteenden som ^inle faller inom någon av de tidigare berördagrupperna. Ökningstakten för^skadegörelsebrollen har varit kraftig och brotts-gruppen kan i delta avseendejämföras med rån. Antalet ^skadegörelsebroU var 61.305 , dvs, nära10 ^procenl av samtliga ^brotts^balksbrott. Första ^halvårel 1979 visade emellertid en svag ökning. En myckel ^slor andel av demsom döms för ^skadegörelsebroU är tonåringar. En ^belydande del avskadegörelsen drabbar skolorna. 1.5Den organiserade och den ekonomi^ska brottsligheten En form av kriminalitet somuppmärksammats ^alll mera är den som brukar åsyftas medbegreppen den organiserade och den ekonomiska brottsligheten. Den organiserade brottsligheten utmärks i ^allmänhel avalt den avser en 1979/80:100 ^BUaga5 147 omfattande och fortlöpande kriminell^verksamhel som både i uppläggning och syfte ^närmasl kan liknas vid ^ellnäringsfång. Som exempel kan nämnas vissa former av häleri, narkotikasmuggling,koppleri och illegal spel- och vadhållningsverksamhet. Till den ekonomiskakriminaliteten hänförs skalle- och ^valuiabrott liksom andra förfaranden sominnebär all någon illegalt och i vinningssyfte undandrar sig ^atl fullgöraförpliktelser ^mol samhället. Även brott som mer direkt riktar sig ^mol en^slörre eller mindre krets av enskilda personer är aktuella i ^detlasammanhang. Det gäller bl.a. allvarliga ^gäldenärsbrotl liksom olika former avbedrägeri. Brott som kanrubriceras som organiserad och ekonomisk brottslighet redovisas inte särskilt iden officiella statistiken. Omfattningen är därför svår ^atl bedöma.Undersökningar som har ^gjorts av bl.a. ochbrottsförebyggande rådet (BRÅ) har emellertid visat all ^slora belopp årligenförloras av såväl enskilda som samhället. Inom departementet harprognoser gjorts i fråga om utvecklingen av ^brotlsbalksbrotten. Beräkningarnabygger på en analys av utvecklingen av antalet anmälda brott under enfemtonårsperiod. Hänsyn har också tagits till den väntadebefolkningsutvecklingen i olika åldersgrupper. En mängd andra faktorer somanses ha betydelse för en sådan prognos har inte kunnat beaktas. Beräkningarnapekar emellertid på en fortsall uppåtgående trend för huvuddelen av^brotlsbalksbrotten om inte dessa andra faktorer förändras väsentligt. 1 fråga om brott motannan lagstiftning än har det inte varit möjligt att göra enliknande prognos över den ^åriiga förändringen i det ^anlal brott som anmälstill polisen. Statistiken över brottsom har kommit till polisens kännedom ger inte en helt riktig bild avbrottsligheten i samhället. En mängd brottsliga beteenden anmäls aldrig. Enorsak ^lill del är ofta all det ^inlefinns någon enskild målsägande. Som exempel på denna typ av brottslighet kannämnas vissa trafikbrott och brott mot skattelagstiftningen. Antalet anmäldabrott av detta slag är beroende av vilka resurser som samhället sätter in förövervakning och utredning. En annan orsak till altantalet anmälda brott är lägre än den verkliga brottsligheten är att^målsäganden i många fall inte anmäler brottet till polisen.Intervjuundersökningar har gjorts både i och utomlands i syfte att fåen uppfattning om storleken av denna dolda brottslighet, det ^s.k. har studerat frågor av detta slag. Enligt vissauppgifter utsätts var fjärde eller femte medborgare för^tillgreppsbrott, och var ljugonde medborgare blir offer för våld eller sådanthot om våld som bedöms som allvarligt. 1979/80:100 Bilaga5 148 dessa siffror med antalet anmälda brottvisar att allvarliga våldsbrott anmäls till polisen i stor utsträckning medananmälningsbenägenheten i fråga om smärre ^tillgreppsbrott är mycket låg. 2 Verksamhet^en inom polisen, åklagarna, de allmännadomstolarna och kriminalvården Antalet brott somanmäls ^lill polisen är omkring 800.000 . Den siffran omfattar ^inlebrott för vilka polisen utfärdar ordningsförelägganden. Antalet sådanaförelägganden är 175.000 . Endast en del av de brott somanmäls ^lill polisen upp. I ungefär en tredjedel av fallen kan enmisstänkt person knytas ^lill brottet. Andelen uppklarade brott varierar medolika brottstyper. ^Uppklaringen växlar även mellan skilda delar av ^landel. För misshandel och andravåldsbrott uppgår andelen uppklarade fall till drygt 50 ^procenl. medan endastknappt av ^inbroUsstöldema upp. Ungefär vart tredje rån ochtvå av tre ^bedrägeribrotl blir uppklarade. Åklagarna fattar beslut omåtal ^mol ungefär 75.000 personer . Till ^detla kommer ca 150.000personer för vilka åklagare meddelar strafförelägganden. ^Åklagama beslutar om^ålalsunderlåtelser i över 20.000 fall . Antalet avskrivna och nedlagdamål är omkring 50.000 . Allmän domstol dömer varje åromkring 11.000 personer ^lill ^frihelsberövande påföljd. ^Anlalel personer somdöms till böter är omkring 50.000. Genomsnittliga längden av ^ådömdafrihetsstraff är . Variationerna är dock avsevärda mellan olikaslag av brott. För rån ligger ^l.ex. genomsnillet på ^etl år och ,för narkotikabrott på ^elt år och ^saml för grov stöld på ^åtlamånader. ^Molsvarande siffra för ^molorfordonslillgrepp är cirka tre månaderoch för rattfylleri drygt en månad. ^Brollsulredning och^lagföring lar vanligen . Genomsnittstiden från det alt ettbrott har begåtts till dess att dom har avkunnats är närmare . Tiden mellan dom ochintagning i anstalt inom kriminalvården är i genomsnitt drygt föricke häktade personer. Arbetsbelastningen vid åklagarmyndigheternaoch de allmänna domstolarna påverkas av ^anlalel anmälda brott. Den är vidareberoende av förändringar i lagstiftningen. Till belysning avarbetsbelastningen hos åklagarna anges i följande tabell ^anlalel misstänktapersoner i mål hos åklagare . 1979/80:100 Bilaga 5 Som framgår avtabellen har ^anlalel ^bötesmål minskat ^kraftigl . ^Dellaförklaras i första hand av alt felparkering och fylleri har avkriminaliserats.För dessa brott utfärdades strafförelägganden. Därefter har ^emellerlid antaletstrafförelägganden i andra fall ökat, eftersom möjlighete^r^na att användastrafföreläggande vidgats. Antalet misstänkta för brott på ^vilkel fängelse kanfölja har ökat något fram , En smärre minskning av nämnda antal kanobserveras för första ^halvårel 1979. därav mål som enligt tingsrättsinstruktionen (1979:572) får handläggas av tingsnotarie Av tabellen framgår ^atl antalet brottmål minskal underde . har som framgår av följande ^labell antalet mål somfullföljs ^lill hovrätt ökat. 4 248 4 637 ^Prop.1979/80:100 Bilaga 5 150 den 1 ^okt. I siffrorna för häkteningår även häktade som är intagna i kriminalvårdsanstalt. Detta antal har^succesivt minskat, från 1968 till 1979. Övervakningstiden förklienter som dömts till skyddstillsyn har genom lagändring, med verkan från ochmed , i princip förkortats från tre till . ^Samiidigi med dennalagändring gjordes en ändring i den ^s.k. ^frivårdskungörelsen (1964:632) sominnebar all övervakningsnämnd alltid skall pröva frågan om fortsattövervakning när ^skyddstillsynsdömd eller ^villkoriigl frigiven har stått underövervakning . ^Anlalel klienter i frivård har genom dessa bådaändringar minskat ^kraftigl ^underår 1974. 3Rättsväsendets resurser för åtgärder mot brott Samhällets åtgärdermot brott kan indelas på olika sätt beroende på syftet med indelningen. För enbeskrivning av hur resurserna fördelas mellan olika ändamål kan en grupperinggöras på följande sätt. Förebyggande åtgärderriktade ^mol personer som ^inle är föremål för rättsväsendels ^ålgärder pågrund av brott. Det är här fråga även om sådana ^ålgärder som är avsedda au^förbällra miljön i samhället i förebyggande syfte. ^Ålgärder av delta slagankommer ^främsl på andra än rättsväsendels ^myndigheler, bl.a. skolväsendeloch socialvårds- och arbetsmarknadsmyndigheterna. Den syftar ^lill all dels förhindra brott, dels upptäckabrott. Hit hör polisens övervakande ^verksamhel. Gruppen omfattar ävenexempelvis tull- och^beskatlningsmyndigheternas kontroll av att ^straffsanklionerade bestämmelserinom deras resp. verksamhetsområden efterlevs. 1979/80:100 Bilaga5 151 Brottsutredning och andraåtgärder i brottmålsförfarandet som krävs för beslut om reaktion mot brott. ^Ålgärder av ^detla slag hör hemma i kriminalvården. Även andraorgan har uppgifter på området, ^l,ex. ^exekulionsväsendet i fråga om böter. Forskning och ^utveckling somär direkt målinriktad ^mol problem som rör åtgärder mot brott. Samhället satsar stora belopp på åtgärdermot brott. Det är dock ^inle möjligt att presentera en fullständig beräkning av^kostnadema för ^ålgärder av ^detla slag. Förutom inom justitiedepartementetsområde satsas stora resurser inom annan statlig ^verksamhel vilka, åtminstonedelvis, har till syfte att förebygga och bekämpa brott. Även kommuner,landsting, näringsliv och enskilda lägger ut avsevärda belopp . Kostnaderna föråtgärder ^mol brott inom rättsväsendet, dvs. i första hand inom polis- ochåklagarväsendet, de allmänna domstolarna och kriminalvården, har emellertidkunnat beräknas. De har fördelats pånämnda åtgärdsgrupper. I vissa fall har schabloner använts eftersomberäkningsunderlaget är osäkert. All polisverksamhetutom den som har samband med ^tillståndsgivning, passärenden och andrauppgifter av servicekaraktär kan ses som ^etl led i samhällets åtgärder motbrott. Hit hör också åklagarväsendets och kriminalvårdens funktioner liksom dendel av domstolsväsendets verksamhet som rör brottmål. Den del av anslagen inomrättsväsendet som var avsedd för åtgärder mot brott uppgår till ,för /80. I figur 1 är detta belopp fördelat på ^ålgärdsgrupper.Beloppet omfattar ^inle medel som förbrukas inom departementet och statliga kommittéereller anslag på kapitalbudgeten. Som framgår av figur I uppgår ^kostnademaför förebyggande åtgärder till 48 milj. kr. Största posten utgör ^kostnademaför polisens undervisning i skolorna i lag och rätt ^saml i trafik. Hit hörockså ^BRÅ:s verksamhet utom den rena forskningen och utvecklingen. Övervakningen avregelefterlevnaden avser polisens övervakningsverksamhet och beräknas kosta1808 milj. kr. Det redovisade beloppet förbrottsutredning och andra åtgärder i brottmålsförfarandet avser åtgärder inompolis- och åklagarväsendet samt dom-stolama. Av beloppet 1501 milj. kr, faller1033 milj. kr på polisväsendet, 164 milj. kr. på åklagarväsendet och 303 milj.kr på doms^tolsväsendet. Kriminalvården svararför de kostnader som i figuren har redovisats som verkställandet av påföljder.Denna grupp av kostnader beräknas ^lill 932 milj. kr. Den forskning ochutveckling inom departementets område som lar sikte på åtgärder mot brottberäknas till sammanlagt II milj. kr., varav närmare 7 milj. kr avser anslagtill ^BRÅ:s verksamhet. I beloppet ingår inte den forskning och utveckling somär knuten ^lill kommittéer inom departementet. 1979/80:100 Bilaga 5 Forskning och ^'-^^^ utveckling 11milj kr. ^Fig.I: ^Kostnaderföråtgärder mot brott inom område. Den ^I%5 då polisväsendet förstatligades varantale^t^ ^polismanstjänsler 11.700 ochantalet tjänster för övrig personal i polisväsendet 2.100, Motsvarandesiffror för ^budgetårel 1979/80 var drygt 16.000 resp. 3.900. Antalet polismanstjänster har alltså ökat med över^4. (X)0 efter förstatligandet. För att få enbild av den faktiska utvecklingen i fråga om personalläget måste man emellertidta hänsyn även till en rad faktorer.En av dessa är arbetstidsförkortningen. Uttryckt i årsarbetskrafter haromkring 2.200 ^polismanstjänsler bortfallit sedan förstatligandet på grund avarbetstidsförkortning. Utbildningsverksamhetenhar ökat kraftigt . Det finns emellertid inte uppgifter sombelyser detta för hela perioden efter förstatligandet. Enbart /72 till 1975/76 har den sammanlagdautbildningsverksamheten inom polisväsendet, ^exkl. den grundläggande utbildningen för polismännen, ökatfrån ^drygl 150.000 till ca 1979/80:100 Bilaga5 Uttryckt iårsarbetstid motsvarar ^detla en ökning från 715 ^lill 1.160 arbetskrafter. De uppgifter som^återgetts nu ger vid handen att resursförstärkningen ^1%5 har varit^begränsad när det gäller personal som är tillgänglig för faktiskpolistjänstgöring. måste ^naturiiglvis beaktas att polisens arbete ihög grad har ^underläuats genom att utrustningen och utbildningen harförbättrats. Den renodling av polismannens arbete som har skett genom attuppgifter i stor utsträckning har överflyttats till administrativ personal harockså haft betydelse. ^Eu annat led i ^ulvecklingen som bör ^r^iämnas i dettasammanhang är de större privata bevakningsföretagens kra^f^tiga expansion. Polisaspirant antassom extra polisman ^(epm) och genomgår engrundläggande utbildning, den ^s.k. grundkursen, vid polisskolan i . Under de andra ochtredje utbildningsåren fullgör polisaspiranten ^praktiktjänslgöring, ^s.k. ^altemeringstjänstgöring.^Aspirantema ingår härvid i ^s.k. Sådana kårer finns i vissastörre polisdistrikt, ^Aspirant placeras i viss rekryteringskår ungefär enmånad efter det att grundkursen har börjat. Praktiktjänstgöringenfullgörs på olika enheter i polisdistriktet. Först mot slutet av tjänstgöringenpå en enhet anses ^aspiranten böra anförtros alt utföra enklare ärenden merasjälvständigt. Den som fullgör ^altemeringstjänstgöring kan därför ^inle tas ianspråk i samma utsträckning som en fullt utbildad polisman. Sedan^alterneringstjänstgöringen avslutats, är polisaspiranten ^färdigutbildad. Hanär behörig att söka extra ordinarie polismanstjänst efter det hanböljade som ^aspirant. Balans måsteföreligg^a^ mellan rekryteringen av polisaspiranter ^å^ den ena sidan ochtjänster och a^vgångar på grund av pension eller av annan orsak ^å^ den andra.En sådan balans har varit svår att åstadkomma. I 1978 årsbudgetproposition redovisades emellertid en metod för att beräkna behovet avpolisaspiranter. Antalet vakanser inom polisväsendet minskar nu successivt.Läget i s^eptember 1979 framgår av följande tabell. Sammanställning över per^sonalläget ^m. vidpolisväsendet 1979^-09-03 (polispersonal utom chefskarriären) ^Epm med fullgjord ^alt-tjg ^(motsv,) Brist/överskott ^exkl. ^Sthlms ^pd ^Gbgs ^pd ^pd Övriga ^pd 483 167 109 646 -418 -140 - 99 -250 537 186 104 558 -1-119 -1- 46 ^4- 5 -1-308 1979/80:100 Bilaga 5 154 Antalet anställda inom åklagarväsendet har ^ökal ibegränsad utsträckning ^efler förstatligandet år ^1%5. har ökningen stannat vid omkring 20 tjänster. Antalet tjänster är nu omkring 1.200, varav omkring 600är ^åklagartjänster. När det gäller de allmännadomstolarna saknas löpande redovisning som visar hur ^slor del av personalresurserna som tas i anspråk förbrottmålen. Stickprovsundersökningar har emellertid lett fram till att dennaandel är omkring 35 ^procenl. Även om uppgifter saknas om hur andelenhar förändrats ärdel sannolikt att ^variationema inte har varit särskilt stora. Antalet tjänstervid de allmänna ^domstolama har underde ökat med 300. Antalet är nu omkring 4.300, varav drygt1.000 domartjänster. Kriminalvården har drygt 5.400tjänster. Av dessa är omkring 4.300 placerade vidkriminalvårdsanstalterna och drygt 800 inom frivården. har kriminalvården tillförts omkring900 tjänster. Större delen av dessahar placerats inom frivården (omkring 500). Antalet ^lekmannaövervakareinom frivården har minskatmed omkring 2.400 från drygt 11.300 till omkring 8.900. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 5 155 Anslageni budgetproposition jämfört med dem budgetproposition 2 Åtgärder mot brott A 1Statsrådsberedningen A 2 3 Kommittéer ^m. A 1 Statsrådsberedningen A 2 3Kommittéer ^m.m. A 4 Extra utgifter A 5Information om lagstiftning A 5 Information om lagstiftning 2 Särskild polisverksamhet för hindrande och uppdagandeav ^broll mot rikets säkerhet ^m. 3 ^Slalens kriminaltekniska laboratorium 5 Lokala polisorganisationen; ^Ulmstning 6 Inköp av motorfordon ^m. 7 Underhåll och driftav motorfordon ^m.