prop · G303103 · 1979-12-31 00:00:00 — vikligl spörsmål är atlfä klarlagt i vad mån ulnyltjandel av nya energikällor, t,ex, sol, lorv, vindoch biomassa, liksom av andra bränslen som ersätter olja, kräver ekonomisklslöd, som bör kopplas lill energibeskallningen. Av energipoliliska skälmoliverade undanlag frän energiskatt och skaltesalsdifferenlieringar är andralösningar som kommissionen har pekal pä. Kommittén bör i dessa frågor samrådamed delegalionen (I 1979:01) för solvärme och bränslen som kan ersälta olja. Ivad mån sådana ålgärder kan utnyttjas för atl mildra den tidigare påtaladeändrade skattebelastningen vid övergång till mervärdeskatt bör därvid ocksåundersökas. har uttalat atl även principerna förprissättningen på energi och investeringskalkylerna, som har betydelse förprissättningen, borde utredas närmare. Det är i och för sig ett principielltvälmotiverat önskemål. Del lorde dock vara en komplicerad fråga som kräver attmånga olika synpunkier beaklas, och del är ovisst i vilken ulslräckning resulialelav en utredning kan på korl sikl ge ledning för beskallningens konkreiaulformning. En särskild fråga i della sammanhang är hur beskaltningenav viss elkraftproduktion bör vara utformad. Jag avser härmed sådan produktion Delll B:5 Skr 1979/80:103 224 som sker i äldre anläggningar, främst vattenkraftverk.Genom alt räkraft-prissällningen i princip är baserad på modernare och därmeddyrare produktionsanläggningar kan slora ekonomiska överskoll uppslå hos ägarnaav äldre produklionsanläggningar, Kommiitén bör belysa nämnda förhållanden och bedöma om debör föranleda särskilda ålgärder inom energibeskattningens ram. Kommittén bör utgå från all dess förslag som helhel skallvara statsfinansielll neutralt. Kommittén bör dock vara oförhindrad alt även läggafram förslag som innebär vissa förändringar av statsverkets intäkter om detlaär motiverat av den övergripande bedömning av energibeskattningen som kommitténskall göra. Utredningsarbetet bör bedrivas med skyndsamhel. Med hänvisning lill vad jag nu har anförl hemställer jagatl regeringen bemyndigar chefen för budgetdepartemenlet atl lillkalla en kommillé med högsl fem ledamöier meduppdrag all uireda beskattningen av energi, m.m., atl ulse en av ledamöierna alt vara ordförande, all besluta om sakkunniga, experler. sekrelerare och annatbilräde äl kommillén. Vidare hemsläller jag atl regeringen föreskriver atl kosinaderna skall belasla åttonde huvudlilelnskommilléanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Översyn av aktievinstbeskattningen m.m. Depariemenlschefen, statsrådet . Realisationsvinster, dvs, sådana kapital- ellervärdeslegringsvinsler som uppkommer vid inte yrkesmässig avyttring av fasteller lös egendom, beskallas i vårl land inom ramen för den vanligainkomstbeskattningen. Reglerna var ursprungligen relativt enkla och enhetliga.Realisationsvinst beskattades bara i de fall då egendomen avyttrades inom visskortare lid efler förvärvel. Tidsgränsen var i regel lio år för fastigheter för lös egendom. En förulsätining för beskaltning var dessulom attegendomen hade förvärvats genom s.k. onerösl fång, dvs. genom köp, byte eller därmedjämförligt fång. Bakom dessa begränsningar låg uppfattningen atl beskatlningeni princip bara skulle iräffa spekulalionsvinster. ändrades synen pärealisationsvinstbeskattningen. Flera skäl ansågs lala för attrealisationsvinsterna - oavsell om de var resultat av spekulalion eller inle -i slörre ulslräckning borde jämslällas med vanliga inkomster. Pä gundval av ellförslag från aktievinstulredningen (SOU 1965:72) borttogs ndsgränsenför beskattning av vinster på akfier, andelar i ekonomiska föreningar m,m, Ärel därpå slopades också 225 Kommittéer: Budgetdépartementet Del 11 B:5 tidsgränsen för beskattning av realisationsvinster påfastigheter efter förslag frän markvärdekommillé (SOU 1966:23 och 24).För både akiier och fastigheter gjordes skatteplikten oberoende av om egendomenhade förvärvals genom onerösl fång eller genom arv, gåva eller annat s.k.benefikt fång. Äldre regler behölls däremoi för beskattning avrealisationsvinst på annan lös egendom än akiier o.d. En följd av dessaändringar var all det tidigare relativt enhelliga regelsystemet ersattes av tresärskilda syslem, ett för fastigheter, etl annat för aktier o.d. och ett iredjeför övrig lös egendom. tillkallades en ny utredning, realisalionsvinstkommiltén(Fi 1970:79), som fick i uppdrag all försöka uiarbeta mer enhetliga regler förbeskaltning av realisationsvinster. belänkande av kommittén (SOLl 1975:53)lades lill grund för de ändringar av reglerna för beskattning av realisationsvinstersom genomfördes . Ändringarna medförde skärpningar avrealisalionsvinstbeskattningcn men var i huvudsak av leknisk karaklär.Lagstiftningen ledde >nte lill att samordningen ökade i nämnvärd grad.Forlfarande lillämpas alltså tre olika regelsyslem vidrealisalionsvinsl-beskaitningen. Trols all reglerna för beskaltning av realisationsvinsteromarbetades så senl som är 1976, har den fortsalla deballen klarlagt allsärskili reglerna för akiier och viss annan lös egendom har lekniska brister.Erfarenhelerna frän taxeringsarbetel visar att de är svåra all tillämpa för deskallskyldiga. 1 del följande tar jag upp frågan om forlsall översyn avrealisalionsvinstreglerna för lös egendom. kommer jag all lämna enkortfattad redogörelse för nu gällande lagstiftning. När del gäller realisationsvinstreglerna för lös egendommåste man alltså skilja mellan å ena sidan aktier o.d. och å andra sidan annanlös egendom. För aktier o.d. gäller , som jag redan nämnl, altbeskattning sker ulan begränsning i liden och oberoende av om egendomen harförvärvats genom benefikt eller onerösl fång. Jag ålerkommer strax lill hurakiievinstreglerna i delalj är utformade. De regler som gäller för aktier ärtillämpliga också vid avyttring av delbevis och teckningsrätter lill akiier,andelar i aktiefonder, ekonomiska föreningar och handelsbolag saml rällighelersom är jämförliga med akiier eller med de nu nämnda andelsrätierna. För annan lös egendom gäller forlfarande atlrealisationsvinst beskattas bara när avyttring sker från förvärvetoch i princip endasl under förulsältning att egendomen har förvärvals genomonerösl fäng. Inom femårsperioden avlrappas den skattepliktiga andelen avvinsten från under de försia två åren lill under del femte årel.Enligt dessa regler behandlas bl.a. obligalioner, konvertibla skuldebrev,andelar i bostadsrättsföreningar och andra s.k, äkta bostadsförelag samllösöre. Del kan möta stora praktiska svårigheler att beräknaresultatet av en aktieförsäljning som sker efler längre tids innehav. Närlidsgränsen för beskaltning av aklievinster slopades är 1966. ansågs del därförnödvändigl att införa en särskild schablonregel för de fall då avyliringenavsåg egendom som hade innehafts eller . Regeln innebarall av netloförsäljningsprisel skulle las upp som skattepliktig inkomst,om det inte framstod som sannolikt all avyliringen hade skett ulan vinst ellermed en vinst som inte översieg av försäljningspriset, Förlusler som uppkomefler innehav var inte lill någon del avdragsgilla. När aktievinslreglerna fick sin nuvarandeprincipiella ulformning, Delll B:5 Skr 1979/80:103 226 ansågs tiden dock mogen att gå över till etl syslem sombygger på all det verkliga resulialel skall ligga lill grund för beskatlningenäven när avyliringen sker cflcr längre lids innehav. Skillnad görs numeramellan aktier som har innehafts mindre än (nya akiier) och aktier sominnehafts två ar eller mer (äldre akiier). När nya akiier avyltras beskattashela den framräknade vinsten. Vid avyttring av äldre aktier är av vinstenskattepliktig. Det är den nominella vinslen som beskallas. Del är alllsä intelillålel all räkna om anskaffningskoslnaden med hänsyn lill förändringar ikonsumentprisindex e.d. Avdrag för föriusl pä nya och äldre akiier medges pämotsvarande sätt respektive av den nominella förlusten. Frånskattepliktig vinst på äldre akiier medges ell särskilt schablonavdrag.Avdragsbeloppcl uppgår numera lill . När den i liden obegränsade aklievinslbeskallningeninfördes , ansågs del nödvändigl all hindra att en beskaltning avvinsler på äldre innehav skulle försvåra önskvärda förelagsöverlätelser. En dispensregelinfördes därför som innebar all befrielse frän beskattningen enligt 10%-schablonen kunde medges, under förutsätlning all beskattningen kunde antashindra en strukturrationalisering som var önskvärd frän allmän synpunki.Dispensregeln fördes över till lagstiftning och innebär allbefrielse - under nämnda förulsältning - kan medges från beskattning av vinstsom uppkommer vid avyttring av äldre aktier. Vid avyttring av nya aktier och andelar är del denfakiiska anskaffningskoslnaden som läggs lill grund för beräkning av vinst ochföriusl. Samma princip tillämpas också vid avyttring av äldre andelar ihandelsbolag och ekonomiska föreningar. När det gäller äldre aktier och äldre andelar iaktiefonder har del däremot nödvändigt all införa särskilda regler förberäkning av anskaffningsvärdet, nämligen en regel om genomsnittsberäkning ochen särskild schablonregel. Enligt regeln om genomsnittsberäkning skall somanskaffningsvärde för äldre aktie eller andel i aktiefond upptas dengenomsnitlliga anskaffningskostnaden för den skaltskyldiges samtliga äldreaktier eller andelar av samma slag som den avyttrade. Vid beräkningen måslehänsyn tas lill samtliga de tillskott och avyllringar av akiier eller andelarav ifrågavarande slag som har skett sedan den skatiskyldige först förvärvadenågon av aktierna eller andelarna. Genomsnittsberäkningen grundas pä fakiiskaanskaffningskostnader och innebär i princip bl.a. atl den skallskyldige, närhela innehavet avvecklals, har beskattats för av hela den realiseradevärdestegringen, Meloden är obligatorisk för sådana aktier som inte är noteradepå börs eller föremål för annan liknande notering. Vid avyttring av akiier somär föremål för notering och vid avyttring av andelar i aktiefonder har denskallskyldige räll alt i stället tillämpa den särskilda schablonregeln. Enligtdenna regel får anskaffningsvärdet beslämmas lill hälflen av den neltolikvidsom erhålls för aktien eller andelen, Detla betyder alt den skatleplikligavinslen tas upp till (av =) av nettolikviden. För all underlätta övergången till reglerinfördes dessulom särskilda hjälpregler för beräkning av anskaffningsvärdet försådana akiier och andelar som hade innehafts under minsl när de nyareglerna trädde i krafl . Hjälpreglerna innebär atlskattskyldig har rätt all vid genomsnittsberäkning enligt de nya reglerna ulgåfrån vissa schablonvärden i stället för den faktiska anskaffningskoslnaden. Somjag nämnl har nuvarande realisalionsvinsiregler för lös egendom 227 Kommittéer: Budgetdépartementet Del II B:5 Redan när 1976 ärs lagsliftning genomfördesuttrycktes farhågor atl aktievinslreglerna skulle bli alltför komplicerade ochsvårtillämpade. Kriliken har därefter upprepals i olika sammanhang. framhållils all genomsnittsberäkningen i vissa fall kan vara mycket sväratl genomföra. Det har också gjorls gällande all bestämmelserna i nuvarandeulformning medför risk för rättsförluster. Sysiemel med alternativaberäkningsmetoder innebär nämligen atl en viss beslämd transaktion ofta kanredovisas pä flera olika säll med hell olika skallekonsekvenser. Del är ofiasvårt för den enskilde aktieägaren alt i olika silualioner bedöma de olikaberäkningsmetodernas effekler på kortare och . Reglerna om beskattning av aklievinster förenklades på ellpar väsenlliga punkler genom lagstiftning . Som jag uttalade idet sammanhanget (prop. 1977/78:60) delar jag uppfattningen atl reglema ärsvårlillämpade och kan medföra risk för rättsförluster saml prakliska problemoch belungande merarbeie för både skattskyldiga och taxeringsmyndigheter. Jagkunde dock samiidigi konstatera alt någon mer genomgripande ändring avaktievinslreglerna inle var möjlig utan föregående utredningsarbete ochremissbehandling. Realisalionsvinstreglerna för lös egendom har kritiseratsinle bara från tekniska ulan också från maleriella synpunkier. Som exempel kannämnas all kritik har riklats mol ulformningen av den dispensregel som ärtillämplig i fall av strukturrationalisering. Del har all definitivskallebefrielse innebär en alltför långl gående förmån och all del skulle varalämpligare atl i dessa fall i stället medge uppskov med beskaltningen. Å andrasidan har framförts önskemål om alt förmånsbehandling bör kunna medges även omen företagsöverlålelse inte leder lill strukturrationalisering i slrikl mening. Vidare har man i den skatteräitsliga debatten hävdat altrealisalionsvinstreglerna inle är lillräckligt väl anpassade lill de nyafinansieringsformer som för aktiebolagens del har fält sin civilrällsligareglering . Del har också hävdals atl l.ex. konvertiblaskuldebrev borde föras in under aktievinslreglerna och all realisationsvinsterpå andelar i bostadsrättsföreningar borde bli föremål för en i lidenobegränsad beskattning. Mot bakgrund av det anförda anser jag alt en kommillé nubör tillkallas för att göra den erforderliga översynen av aktievinslreglernaoch för att också pröva behovet av vissa ändrigar i de realisalionsvinsireglersom gäller för annan lös egendom. En huvuduppgift för kommittén bör alltså vara att se översystemet för beskattning av aktievinster. I del arbetet har kommillén all ulgåfrån all realisationsvinstbeskattningen liksom hitlills skall uigöra en del avden vanliga inkomstbeskattningen. Kommillén har alltså inle anledning all prövalösningar som skulle innebära all särskild skatt tas ul på realisationsvinster.En utgångspunki bör också vara all beskaltningen även i fortsättningen baraskall träffa realiserade vinster. När det gäller beskallningens höjd har kommittén anledningatt beakta följande. F.n. gäller atl hela den framräknade vinslen på akiierbeskattas om avyttring sker efler förvärvet. har sin grund iatt man har önskat låta de kortsiktiga spekulationsvinslerna iräffas av fullbeskaltning. Inilialperiodens längd kan ses som en avvägning av de molslridigakraven pä full beskattning av kortlidsspekulalion och rörlighet påaktiemarknaden. Kommiitén bör ulgå från all kortlidsvinslerna även ifortsättningen skall vara föremål för oreducerad beskaltning. Del har inleförekommit särskild DelllB:5 Skr 1979/80:103 228 anledning att ändra initialperiodens liingd. Kommiuén bördock vara fri att föreslå om det skulle visa sig underliitlagenomförandet av övriga förslag. Den sociala marknadsekonomin bygger på ett fritt samspelmellan företag och konsumenler inom de ramar som dras upp av slalsmakterna.Under vissa förutsättningar styr konsumenternas önskemål, via marknader avolika slag, allokeringen av kapital och andra produktionsfaktorer så atlproduklionen på bäsla möjliga sätt anpassas till människomas behov.Marknadsekonomin möjliggör en långtgående deceniralisering av besluten både i vadavser produklion och invesleringar och i vad avser konsumlionsulveckling. Ellviktigt mål för beskaltning och andra slalliga ingripanden bör därför vara allålgärderna ulformas sä all marknaderna fungerar så effekiivt och smidigt sommöjligt. Behovel av en väl fungerande kapitalmarknad är påtagligtäven för den del som omfattar riskvilligt kapital, således aktiemarknaden.Samtidigt är del uppenbart all även många andra aspekler, inte minsl avfördelningspolitisk art, också har sin givna tyngd. Vid utformningen avaktievinstbeskattning, liksom vid annan beskattning, blir således fråga om atlvagn olika intressen mot varandra, Aktievinstbeskaltningens höjd efter initialperiodensutgång har bestämts efler en sådan avvägning av flera olika intressen. Av lagstiftningensförarbeten framgår sålunda atl man har lagil hänsyn å ena sidan lillfördelningspoliiiskt motiverade krav på beskaltning av kapitalvinsterna och åandra sidan lill inlressel av en inle alltför hög beskattning vid realisationav egendom som har förvärvals för all trygga ett kapitals realvärde. Man harockså vägt in inlressel av alt inte i för slor ulslräckning hämma rörlighetenpå aktiemarknaden. TiU de övriga faktorer som har beaklals hör effeklerna påakliesparandel och näringslivets möjligheter till kapitalförsörjning. Vid ensådan avvägning kan olika bedömare givetvis komma lill olika resullal. Del börinte ingå i ulredningsuppdragel all ompröva frågan om aktievinslbeskall-ningenshöjd. Kommittén bör utgå från att det samlade skatteuttaget på aklievinsterskall vara delsamma som enligt nuvarande regler. En fråga som aklualiseras i della sammanhang gällerinflationens inverkan. Som framgålt av del anförda har skalteultagel påaktievinsler inle primärl bestämts med hänsyn till inflationen, men reduktionenav beskattningsunderlaget efter inilialperiodens utgång får ändå den effektenall värdeökningar som endasl motsvarar inflalionen delvis undanlas frånbeskaltning. Bestämmelserna ger dock i della hänseende elt onyanserat resullal.Fall av snabb real värdestegring kan bli mycket lindrigt beskattade, samtidigtsom försäljningar som realt innebär föriusl trots detla leder lillvinstbeskatlning. Det har hävdals all del skulle vara rimligt alt för akiier hanågon form av indexuppräkning av anskaffningsvärdena på ungefär samma säll somför fastigheter. Endast värdestegring som överstiger inflalionen underinnehavsUden skulle med andra ord ligga till grund för beskattning. Enligt minmening finns del i elt samhälle med en fortgående och inte obelydlig penningvärdeförsämringi och för sig skäl att anlägga etl realt synsätt på värdeslegringsinkomsler iallmänhel. Denna fråga kan dock inle bedömas frislående ulan måste kopplas ihopmed bl.a. den skatlemässiga behandlingen av räntor på såväl intäkts- som kostnadssidan.Det rör sig då inle längre bara om en översyn av aklievinslbeskallningen ulanom sådana mer djupgående överväganden om skatlesystemels grundläggande reglersom bör göras i annal sammanhang. Jag vill erinra om alt del har 229 Kommittéer: Budgetdepartementet Del 11 B:5 uppdragils ål en särskild ulredning (Dir 1978:95) attbl.a. just undersöka konsekvenserna av att syslemaliskl lillämpa en realprincip vid beskaltning av räntor och kapitalvinster. Vad jag här sagl innebär alliså atl kommiitén vid sinaöverväganden bör ulgå från atl det samlade skaiteutlagel på aklievinster skallvara detsamma som enligt nuvarande regler och alt del allljäml är det nominellaresultatet av aktieförsäljningarna som skall ligga till grund förbeskattningen. Kommiitén bör dock följa arbelet i nyssnämnda utredning om realbeskattning. Del är vidare av värde om kommittén finner sig kunna ge reglernaen sådan leknisk utformning alt de läll kan anpassas lill en evenluell framlidaindexuppräkning eller liknande inflalionsskydd. Som nämnls finns del anledning att se överaktievinstbeskattningen från både tekniska oeh materiella synpunkier. Några avde maleriella frågorna har i och för sig hög angelägenhelsgrad. Avgörande förhur de frågorna skall kunna lösas är dock hur systemet för vinstberäkning renllekniskl kan utformas för framtiden. Del torde därför visa sig nödvändigl förkommittén att i första hand försöka finna en lösning på de tekniska problemen. Huvudprincipen vid realisationsvinstbeskattningen är allbeskattningsunderlaget skall uigöras av elt belopp som moisvarar skillnadenmellan å ena sidan likviden för avyttrad egendom och å andra sidan den fakiiskaanskaffningskostnaden och ulgifter för avyttring och förvärv. Del har dockvisal sig svårl alt fullt ut upprätthålla denna princip vid beskaltning avaktievinsler som har uppkommil efler längre lids innehav. sammanhängermed den praktiska svårigheten alt beräkna anskaffningskoslnaden i dessa fall.De prakliska problemen är särskili stora i fråga om börsnoterade akiier ochandra värdepapper som ofta omsätts på kapitalmarknaden. Den enskildeaktieägarens innehav av aktier i ell visst bolag beslår ofta av akiier som harförvärvats och genom olika slags fång. Under innehavslidenkan en eller flera emissioner ha ägt rum, varvid leckningsrätler och delbevisibland har utnyttjats och i andra fall har avyttrats. Beräkningen avanskaffningskoslnaden är i sådana fall redan teoretiskt sell besvärlig ochförsvåras dessutom ofta ytteriigare av att underlaget för beräkningen ärbrislfälligl. Svårigheterna all utforma ell syslem som ärliilfredsslällande ur både praklisk och principiell synvinkel belyses av delutredningsoch lagstiftningsarbete som har föregått nuvarande regler. 1 delbelänkande som låg lill grund lagsliftning hadeaktievinstulredningen som huvudregel föreslagil all av verklig vinstskulle beskattas vid avyttring efler en inilialperiod av . Med hänsynlill de prakliska svårigheterna att faslställa anskaffningskostnaden för äldreaktier hade utredningen dock också föreslagil alt de skattskyldiga som etlallernaliv skulle kunna välja atl bli beskattade enligt en schablonregel. Närstatsmakterna tog ställning lill förslaget, bedömdes huvudregeln om beskattningav verklig vinst medföra alltför stora prakliska problem. I stället valdes enlösning som innebar atl äldre regler - dvs. beskattning av hela eller viss delav den verkliga vinslen -behölls för avyllringar från förvärvelmedan den förul beskrivna 10 %schablonen infördes för senare avyllringar. Realisalionsvinstkommiltén upprepade sedermera förslagelom beskaltning av av verklig vinst vid avyttring efler innehavmen föreslog inle någon allernaliv schablonregel. Slalsmakterna följde år 1976förslagel om beskattning av viss del av verklig vinst vid avyttring efterutgången av en Ivåårig inilialperiod - beskattningsunderlaget bestämdes docklill i Del II B:5 Skr 1979/80:103 230 stället för föreslagna av vinsten - men ansåg detnödvändigt alt komplettera denna regel med den forlfarande gällandeschablonregeln för äldre börsnoterade aktier och äldre andelar i aktiefonder.Schablonregeln innebär, som jag tidigare nämnl, att anskaffningsvärdet fårbestämmas lill hälflen av den neltolikvid som erhålls vid avyliringen och skattepliktiga vinsten alltså tas av nettolikviden. Regelnvar till en början konstruerad på så sätl alt taxeringsmyndigheterna i vissafall kunde vägra atl lillämpa den. Det visade sig atl regeln i den ulformningenmedförde rättsosäkerhet. På förslag i nyssnämnda prop. 1977/78:60 ändradesdärför bestämmelserna sä alt de skattskyldiga fick en ovillkorlig räll altlillämpa schablonregeln på noterade akiier och andelar i aktiefonder. Den kritik som har riklats mol nuvarandeakiievinslbeskallning avser främsl bestämmelserna för äldre noterade akiier. Enav kommilléns vikligasle uppgifler är alt undersöka möjligheterna allförbättra reglerna för delta slag av värdepapper. Dessa förbättringar bör lasikle på både de skattskyldigas och taxeringsmyndigheternas situation. Av denredogörelse som jag just har lämnat framgår atl tre olika huvudalternativ harprövats i utredningsarbete respektive lagstiftning, nämligen beskattning avverklig vinst, renodlad schablonbeskattning och en kombination av dessametoder. De nya lösningar som kan slå lill buds torde rymmas inom någol avdessa huvudalternativ. En renodlad schablonbeskattning ger givetvis belydandeförenklingsvinster, Å andra sidan är det uppenbart all en sådan beskattningkan ge resultat som är malerielll otillfredsställande. Av denna anledningövergavs metoden genom 1976 ärs lagstiftning oeh kommiitén bör bara i sistahand, dvs. om andra vägar inte visar sig framkomliga, överväga förslag om återgånglill en renodlad schablonbeskattning. Nuvarande kombinationsmetod har emellertidockså pålagliga brister. Den alternativa schablonregeln är i och för sig myckelenkel att tillämpa vilkel är en betydande fördel. Den som försöker minimera sinskattebelastning har dock ändå ofta intresse av atl utföra en jämförandeberäkning enligt huvudregeln, dvs. alt beräkna den genomsnittligaanskaffningskoslnaden. Som jag redan lidigare har framhållit kangenomsnittsberäkningen vara komplicerad. Förekomsten av allernalivaberäkningsmetoder medför också atl systemet blir svåröverskådligt, vilkel i sinlur kan leda till rättsförluster.