prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — ^Drygl av deanmälda skadeärendena avslutas inom samordningstiden. Det innebär alt ersättning frånarbetsskadeförsäkringen kan beräknas ^ulgåi ca 15 000 fall . Utbetalningarna från försäkringen var ca 910 milj. kr.^underår 1979. Arbetsskadeförsäkringenfinansieras helt genom avgifter från arbetsgivare och ^egenföretagare. de ökade utbetalningarna från försäkringen höjs avgiften fr. o. ^m. från till 0,av ^löneunderiaget. Den nya^besvärsorganisalionen inom socialförsäkringen med tre regionala försäkringsrätter trädde i funktion den 1 januari1979. Med hänsyn till ^mållillströmningenoch ^arbetsbalanserna hos försäkringsrätterna kommer jag all i del följande föreslå betydandepersonalförstärkningar hos rätterna. En särskildkommitté ^(S 1977:10) utreder frågan om den framtida utformningen av den allmänna försäkringens^ADB-system. Kommittén publiceradeunder en lägesrapport med en idéskiss till utformningen av ^etl nytt ^ADB-system.Rapporten har ^remissbehandlais av kommittén.Mot bakgrund av remissinstansernas synpunkter på lägesrapporten och med utgångspunkt i kommitténsfortsatta överväganden planeras ^f^^n. ^etl slutbetänkande med principförslag till utformningen av ^eu framlida ^ADB-systemoch en plan för systemets genomförande. En kommitté ^(S1979:08) har tillsalls för översyn av ^organisalionmed anledning av de förändringar som genomförts på socialförsäkringsområdet ^m. Kommittén skall ocksågöra en översyn av vissa frågorrörande de allmänna försäkringskassorna, bl. a. frågan om formerna för styrningav kassornas ^organisalion och förvaltningskostnader. 1979/80:100 Bilaga 8 Här kan ocksånämnas ^atl socialpolitiska samordningsutredningen ^(S 1975:02) väntas avlämna ettbetänkande om en samordnad ^socialförsiikring. Ärenden inomden allmänna försäkringen handläggs i första instans av de allmänna försäkringskassorna. Allmänförsäkringskassa finns i varje landstingskommunsamt i kommun som inte tillhör landstingskommun. Totalt finns således 26 försäkringskassor. En stor del avden ^verksamhel inom ,som kräver kontakt med de försäkrade, bedrivs vid lokalkontor och ^filialexpediiioner. finnsca 450 lokalkontor och 135 ^filialexpediiioner. Försäkringskassornas ^föryaltningsutgifter ^m.^m. (brutto, löpande priser) den I ^jan. ^'^ Prognos. Försäkringskassomasadministrativa utgifter finansieras till med socialförsäkringsavgifteroch till över statsbudgeten. Somjag återkommer till längre fram börden andel av försäkringskassornas förvaltningskostnader som finansieras över statsbudgeten ifortsättningen redovisas under ett särskiltanslag. ^Della innebär inte någon förändring i ^finansieringsreglerna jämförtmed vad som gäller. Den allmännaförsäkringen har kännetecknats av en hög reformtakt . Flera ^adminislralivt tungareformer har genomförts. Det är ^mol denna ^bakgnjnd den ovan redovisadeutvecklingen av försäkringskassornas administration bör ses. 1978/79 ^Ulgift 6136 668 1979/80 Anslag 6 062 000 1980/81 Förslag 6558 000 ^'^Före försäkringsdomstolen. ^Försäkringsöverdomstolen ar högstaprövningsinstans för socialförsäkringen.Domstol^en har au pröva sådana ärenden som fullföljs från ^försäk- 1979/80:100 Bilaga 8 ^ringsräll eller frånarbetsmarknadsstyrelsen eller som sistnämnda ^myndighel underställer domstolens prövning. Domstolen har^f^ ^n. tio lagfarna och nio icke lagfarna ledamöter. Beräknad ändring 1980/81 ^+^ ^ ^ ^ ^ ^ 500 ^+^ ^ ^ ^ 72 500 ^+^ ^ 223 000 För budgetåret1978/79 har ^försäkringsöverdomstolen redovisat en resultatanalys. Av denna framgår att en mindreminskning av målbalansen skett till följdav minskad måltillströmning. Måltillströmningen har dock ökat på nytt i samband med att avverkningen av mål hosförsäkringsrätterna kommit igång. 1^.^ Pris- och ^löneomräkning ^+^ ^411000 kr. Besparingsalternativet innebär personalminskningmed en tjänst. Var än denna minskningläggs kommer den att medföra en minskad målavverkning och försämrademöjligheter för domstolen att möta de övriga krav som ställs pådomstolen som slutinstans. För att ^försäkringsöverdomstolen skall kunnavidmakthålla en fortsatt hög målavverkning, minska målbalanserna och fördjupaden prejudikatbildande verksamheten behövs förstärkning med en domare, tvåföredragande och två biträden ^(+ . För att ^försäkringsöverdomstolen i ökad^ulslräckning skall kunna framställa sina domar med hjälp avfotokopiering behövs . 1979/80:100 Bilaga8 47 Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget ^lill . Jag har därvid räknat med . för ökad framställning avdomar genom fotokopiering. Jag ^hemsläller att regeringen föreslårriksdagen all till ^Försäkringsöverdomstolen för ^budgeiårei 1980/81anvisa ett förslagsanslag av . Försäkringsrätterna,som inrättades , är första ^besvärsin-^stans för främst socialförsäkringsärenden ^m.^m. som handläggs av de allmännaförsäkringskassorna. Försäkringsrätterna har därmed övertagit de arbetsuppgifter som tidigare ombesörjts avriksförsäkringsverkels besvärsavdelningoch försäkringsrådet - vilkas ^verksamhel upphörde med utgång. Det finns treförsäkringsrätter, försäkringsrätten för (fem avdelningar), försäkringsrätten för (tre ^avdelningar^joch försäkringsrätten för (tvåavdelningar). Beräknad ändring 1980/81 ^+^ 7 687 000 ^+^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ 8000 ^+^ ^ ^ ^ ^ ^ 4000 1979/80:100 Bilaga 8 Socia^ldepartementet 48 Försäkringsrätterna,som började sin ^verksamhel , har redovisat en resultatanalys för förslå ^halvårel1979. Av denna framgår ^atl måltillströmningenöverstigit vad som beräknats ^samiidigi som ^anlalel avgjorda mål ^varil lägre än beräknat. ^Detla harmedfört all målbalanserna ökat kraftigt. Pris-och ^löneomräkning -(-. Huvudalternativet innebär personalminskning ochdärmed minskad målavverkning. Det är därför inte möjligt au genomföra. ^Försäkringsräiierna fick vid ^verksamhelensbörjan överta en betydligt större målbalans från och försäkringsrådet än beräknat. Vidare har^mållillströmningen överstigit prognoserna. Den nuvarande personalstyrkan avverkar betydligt färre mål än som kommer in . Balansernaökar därför ständigt. Det är således nödvändigt med ^krafiiga^f^iersonalförstärkningar. Vid varje försäkringsrätt behövs en ny dömande avdelning.^Härulöver behövs förstärkning av föredra gande- och biträdespersonalen. Sammanlagt behövs 50 nya tjänster ^{+ . Genom reformen den 1januari 1979 av besvärsprövningen inom socialförsäkringen inrättades tre försäkringsrätter, en för Mellansverigeplacerad i kommun och bestående av fem avdelningar med varderasex domare, en för placerad iJönköpings kommun och omfattande treavdelningar med sju domare vardera och en för norra placerad i kommun och med två avdelningar med varderafem domare. Erfarenheternahittills av verksamheten visar att såväl målbalansen vid starten som den fortsatta ^mållillströmningen ärhögre än enligt de beräkningar som låg till grund för nuvarande personaldimensionering vid rätt^erna. Det torde inte finnas anledning all räkna med alltillströmningen av mål ^lill försäkringsrätternakommer att minska inom den närmas^te liden. Däremot bör del vara möjligt altefter den första igångsättningsperioden nå en viss ökning av^avverkningstakien av mål. Med hänsyn till att del ofta är fråga om ärenden av stor^belydelse för den enskildesförsörjning finner jag del nödvändigt att ^försäkringsräiierna redan nu ^f^kx personalförstärkning. Mot bakgrund av debegränsade erfarenheter som hittillsfinns av den nya besvärsorganisationen anser jag all förstärkningarna i viss omfattning bör tillgodoses genom atträtterna tillförs medel för tillfällig personal. Måltillströmningen^lill försäkringsrätten för SödraSverige gör del nödvändigt ^aUtillföra denna en fjärde avdelning. Jag beräknar medel för fem domare, två föredragande och två biträden. Vidareberäknar jag medel för tillfällig 1979/80:100 Bilaga 8 49 personal med , ^vilkel ^moisvarar tvådomare, två föredragande och två bi^träden. Vad beträffar^försäkringsräuen i beräknar jag medel för en ^biträdes^ijänst samt därutöver medel för tillfälligpersonal som förstärkning till befintligaavdelningar. Jag beräknar härför , ^vilkel motsvarar ^ire domare, två föredragande och ^etl biträde. För^Haningeräliens del beräknar jag . i medel för tillfällig personal, ^vilkel ^moisvarar tre domare, två föredragandeoch två biträden. Sammanfattningsvisberäknar jag således medel för personalförstärkningar vid försäkringsrätterna med tio tjänster jämte medel för ^lillfällig personal ^molsvarande^inemol ^elt tjugotal tjänster. Med hänvisning till sammanställningen och ^lill vad jag nu anfört beräknar jag anslagettill . Jag ^hemsläller alt regeringen föreslår att till Försäkringsrätter /81 anvisa ett förslagsanslag av . 1978/79 Utgift 111382754 1979/80 Anslag 108060 000 1980/81 Förslag 118851000 Riksförsäkringsverket^ärcentral förvaltningsmyndighet ^främsl för ärenden som rör den allmänna försäkringen - dvs.sjukförsäkring med föräldraförsäkring och tandvårdsförsäkring, ^folkf>ensionering,tilläggspensionering - ^saml delpensionsförsäkringoch arbetsskadeförsäkring, allmänna barnbidrag och bidragsförskott ^saml förärenden som rör utbetalning av studiestöd vid vuxenutbildning, utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning, stats-kommunalt bostadsbidrag ^lill pensionärer ulan barn och dagpenning till vissa värnpliktiga. I verkets uppgifter ingår bl. a.^atl utöva tillsyn över de allmänna försäkringskassorna, som är lokalaorgan för den allmänna försäkringen ^m. ^m.Utbetalning av förmånerna sker i huvudsak genom verkets försorg. ^Verkel bedriver även ^försäkringsverksamhelenligt lagen om yrkesskadeförsäkring^m. äldre ^förfatiningar inom ^molsvarande område. I verket handläggs även ärenden angående debitering ochuppbörd av arbetsgivaravgifter. Sedanden finns en särskild ^ombudsenhel som bevakar rättspraxis inom socialförsäkringsområdet ochfullgör verkets uppgift att inträdasom part vid socialförsäkringens överinstanser. Verket är vidare^redovisningscentral och har ett revisionskontor för ^ell ^anlal statsmyndigheter. 4Riksd^agen 1^979/^80. 1979/80:100 Bilaga 8 Riksförsäkringsverketsstyrelse utgörs av en generaldirektör och en överdirektör ^saml fem särskilt förordnade ledamö^terjämte två ^personalförelrädare. ^Verkel är organiserat på en administrativavdelning, en tillsynsavdelning, en planeringsavdelning,en yrkesskadeavdelning och en ^ombudsenhel. Avdelningarna är organiserade på ^sammanlagi 12 byråeroch en fristående sektion samt ^eu revisionskontor. Verkels tekniska byrå meddatacentral är placerad i . Beräknad ändring 1980/81 ^+^ 9 660 000 ^+^ 7 788 000 ^+^ ^ ^ ^ ^ 366 000 därav för resor till andra län- der än de nordiska (50 000) ^(+ 37 000) ^(+ 8 000) ^+^ 2 946 000 + 2 649 000 Kostnader för drift av data- ^+^ ^ 1088 000 ^+^ 1 238 000 ^+^ ^ ^ ^ 604 000 (10 000) ^(- 10 000) ^(-) + 15 669 000 + 12 124 000 ^+^ ^ 1472 000 ^+^ ^ 1472 000 ^Ersällning från de allmänna Ersättning från statens perso- + 14 336 000 ^Prop.1979/80:100 Bilaga 8 51 ^Förbudgeiårei 1978/79 harriksförsäkringsverket redovisa^ren ^i-esullatana-^lys. Av denna framgår bl. a. au verket på grund av otillräckligaresurser måst ^senarelägga ellereftersätta flera vikliga ^arbelsuppgifter. a. har kanslibyråns^personalseklion måst minska servicen ^lill verkets övriga enheter. På yrkesskadeavdelningenhar ett ^slort antal anmälningar om yrkessjukdomar ^kommii in , vilket medförtkraftigt ökade ärendebalanser. Vidare har verkels tillsyns- ochinspektionsverksamhet gentemot försäkringskassornainte ^kunnal bedrivas i önskvärd omfattning. Pris-och ^löneomräkning ^-i-13 559 ^(X). I samband med att arbetsskadestatistikenöverförs till arbetarskyddsverket fr.o. kan på^malemalisk-stalistiska byrån 20 tjänster dras in ^(- ). En ^yueriigare minskning skulle innebära avsevärdasvårigheter för riksförsäkringsverketmed bl. a. försämrade möjligheter tillrationalisering av försäkringskassornasverksamhet och bör därför inte genomföras. För underhåll och uppföljningav ^ADB-system i drift behövs pä ^organisalionsbyrånytterligare sju tjänster (-t- 895 OCX) kr.). minskar personalbehovet inom ^RAFA-utredningen imotsvarande mån. Vidare är personalförstärkning nödvändig inomvissa andra verksam hetsområden. Regeringen har utfärdat direktiv om översyn av organisation ^m. I avvaktan på bl. a. verksöversy nen bör följande^personalförslärkningar tillgodoses genom ytterligare medel för tillfällig personal: a) På kanslibyrån behöver personalsektionen pågrund av att ständigt tillkommandearbetsuppgifter ökat arbetsbelastningen ^lill en helt oacceptabel nivåförstärkning med -I- 200 O^CX) kr. b) Informations- och ^uibildningsbyrån behöverförstärkning på informationssektionen med ^-(-100 (XX)kr. c) På tekniska byrån behövs för utbildning ochmetodutveckling rörande ^ADB-drifien-I- . ^d) Yrkesskadeavdelningen behöver ^lill följd av enkraftig ökning av ^anlalet yrkessjukdomsfall förstärkning med ^-^H^ . För ^näsla budgetår börmedel för verksamhet beräknas med utgångspunkt i verketshuvudalternativ. Med hänsyn till pågåendeöversyn av organisation finner jag dock att besparingen /81 endast delvis bör motsvarahuvudalternativet. Jag förutsätterhärvid att översynsutredningen närmare analyserar möjligheterna till ^yueriigare besparingar genom rationalisering påskilda verksamhetsområden. 1979/80:100 Bilaga8 52 Jagberäknar därutöver bl. för tillfälligpersonal vid kanslibyrån och yrkesskadeavdelningen (4). Med hänvisning^lill sammanställningen beräknar jag anslaget ^lill . Jag ^hemsläller alt regeringen föreslår au ^lillRiksförsäkringsverket för /81 anvisa ^ell förslagsanslag av . Bidra^g^ till försäkringskassornas förvaltnin^gskostnader 1978/79 Ulfall 249 368 832' 1979/80 Anvisat 260 000 000' 1980/81 Förslag 265 000 000 ^'^ Del av förslagsanslaget Bidrag ^lillsjukförsäkringen. Från anslagetfinansieras statens andel av försäkringskassornas förvaltningskostnader. Dessa^kosinader har ^lidigare ^redovisals under anslaget Bidrag ^lillsjukförsäkringen. Den allmänna försäkringen administrerasav och försäkringskassorna. Försäkringskassorna ärsjälvständiga juridiska personer och leds av en styrelse som beslår av enordförande och vice ordförande som utses av regeringen samt fyra övrigaledamöter som utses av ^landslingel eller, i förekommande fall, avkommunfullmäktige. utfärdar anvisningar för kassornas^verksamhel. budget fastställs av dess styrelse. Utgifternaför försäkringskassornas administration finansieras på samma sätt somsjukförsäkringens ^ulgifter, dvs. ^lill med ^slalsbidrag och ^lill 85 %med arbetsgivaravgifter. Del finns ^f^ ^n. 26försäkringskassor, en för varje landstingskommun ^saml en för vardera avGöteborgs, och kommuner. Bestämmelserna om allmännaförsäkringskassor återfinns i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Vissastatistiska ^uppgifler ^m. om de allmänna försäkringskassorna har lämnats i^avsnilisinledningen. På grundval avförsäkringskassornas budgetar för beräknar riksförsäkringsverket^administratinsulgifterna ^lill 1 900 milj. kr. i pris- ochlönelägel per . Då några reformer som kräver nämnvärt behov avökade resurser inte beslutats av ^siaismaklerna räknar ^verkel med samma nivåpå ^ulgifterna . ^Efler avdrag av vissa ^inkomsler,huvudsakligen ^ersällning från ^AP-fonderna för administra^tionen av ATP, beräknas^netiouigifierna till resp. 1 775 milj. kr. och 1 780 milj. kr. för åren 1980och 1981. Detta ger ett avrundat anslagsbehov för ^budgeiårei 1980/81 på 265milj. 1979/80:100 Bilaga 8 53 Kostnaderna förförsäkringskassornas administration täcks på samma sätt som sjukförsäkringens ^ulgifter. Medel för statensbidrag har ^hillills tagits upp under anslaget Bidrag ^lill sjukförsäkringen. Försäkringskassorna administreraremellertid även övriga delar av socialförsäkringen. ^della förhållande ochden omfattning som kassornas verksamhet numera har talar för all statens bidrag ^lill försäkringskassornas administrativa kostnader i fortsättningen böranvisas över ^etl särskilt anslag på statsbudgeten. Denna omläggning innebär ^inle vare sig principiellt ellerpraktiskt någon skillnad för kassornajämfö^r^t^ med vad som gäller ^f^ ^n. Som jag har nämnt i avsnittsinledningenpågår en översyn av bl, a. frågan om formerna för styrning av kassornas^organisalion och förvaltningskostnader. Jag har ingen erinran ^mol riksförsäkringsverketsanslagsberäkning. Jag ^hemsläller au regeringen föreslår att till Bidrag till försäkringskassornasförvaltningskostnader för budgetåret1980/81 anvisa ^ell förslagsanslag av . 1978/79 ^Ulgift 24300 165 036 1979/80 Anslag 26520 000 000 1980/81 Förslag 29980 000 000 Från delta anslagbekostas folkpension i form av ålderspension, förtidspension, änkepension och barnpension samt^husirulillägg och ^barniillägg till den som uppbär ålders- ellerförtidspension. Härifrån bekostas också handikappersättning ^samlvårdbidrag för handikappade barn. ^Folkpensionssystemelomfattar hela befolkningen. Den enskilde har dock möjlighet ^atl mellan 60 och 70års ålder själv bestämma tidpunktenför sin pensionering. Vid uttag av ålderspension reduceras den utgående pensionen livsvarigtoch vid uppskjutet ^ullag efter sker i ^slället en höjning. Del äräven möjligt all ta ^ul halv ålderspension. Förtidspension^ulgår ^lill den som fåll sinarbetsförmåga varaktigt nedsatt med ^minsl hälften. Änkepension ^ulgår ^lillänka fram ^lill den allmänna pensionsåldern. Barnpension utgår ^lillbarn om den ena eller båda föräldrarna avlider. Vårdbidrag utgår ^lill förälder med handikappat barn som är . ^Husirulillägg, som är ^inkomslpröval, ^ulgår ^lill gift kvinna mellan 60 och 65 års åldervars make har ålders- eller förtidspension. Folkpensionsförmånernaär ^indexreglerade, vilket innebär att pensionsbeloppen automatiskt ändras itakt med basbeloppels utveckling. Basbeloppet beräknas för pågrundval av konsumentprisindex. Basbeloppet för är 13 900kr. 1979/80:100 Bilaga 8 54 Ålderspensionliksom hel förtidspension, änkepension eller vårdbidrag ^ulgår för år ^räknal med 95 96 av fastställtbasbelopp för ensam pensionär och med^sammanlagi ^förtvå ^pensionsberälligade makar. ^Förden som ^inle har ATPeller har lågt ^ATP-belopp ^komplelteras folkpensionen med pensionstillskott, som innevarande budgetår ^ulgårmed av basbeloppe^t^ för ensamålderspensionär och för makar gemensamt. För en förtidspensionär och för förälder med vårdbidragutgår ^pensionsiillskoli med 74 96 av basbeloppet. Bestämmelsernaom folkpensionsförmånerna återfinns i lagen (1962:381) om allmänförsäkring (ändrad och omtryckt 1977:630, senast ändrad 1979:1164), lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunallbostadstillägg ^lill folkpension(senast ändrad ^1979:732)och lagen (1969:205) om pensionstillskott^(senasl ändrad 1975:381). Från anslaget bekostasäven vissa läkarundersökningar ^m. för den allmänna försäkringens behovfrämst vid sjukhus i och . Vid beräkningenav folkpensionskostnaderna för ^budgeiårei 1980/81 har utgått från ett uppskattatantal ^pensionstagare ,vilken månad ansetts representativ för hela budgetåret. ^Verkel har därvid gjort följande uppskattning beträffande^anlalel pensionärer med olika slag av pensionsförmåner. Vårdbidrag (antal ^bam) ^+^ ^ ^ ^ 200 ^Barniillägg ^(anlal barn) ^+^ ^ ^ ^ 500 På grundval avgällande lagstiftning och vid basbeloppet . beräknarriksförsäkringsverket anslagsbehovet för ^budgetårel 1980/81 till 26 800milj. 1979/80:100 Bilaga 8 55 Kostnaderna försärskilda läkarundersökningar ^m. ^m, som bekostas från detta anslag beräknas ^lill 16,2 milj. kr. Av ^anlalel vårdplatser (460) vid riksförsäkringsverkels sjukhus i ochTranås beräknas drygt en tredjedelkomma au beläggas med undersöknings- och utredningsfall ^förden allmännaförsäkringen. Vid basbeloppet 13 900kr. är folkpensionens grundbelopp ^(exkl. pensions-tillskoll) . för en ensampensionär och . för ^elt pensionärspar. ^Pensionsiillskoiien för den somsaknar eller har låg ATP höjs med 4 96 av basbeloppet ^fören ålderspensionär och 8 96 för enförtidspensionär till dess^garanlinivån 45 96 resp. 90 96 av basbeloppet uppnås ^I98I. Höjningen av ^pensionsiillskoiien ^lill 4196 innebär vid basbeloppet13 . att en ålderspensionär får en standardhöjning med . och ett pensionärspar . En förtidspensionär ^f^ör med dubbelt pensionstillskott . Pensionstillskottenuppgår därmed ^lill . per årför en ensam ålderspensionär och II . för pensionärsparliksom ^fören förtidspensionär. Utöver standardhöjningarna kommer folkpensionens grundbelopp och ^pensionsiillskoiien alt höjas automatiskt vid förändring avbasbeloppet ^p. g. a. prisförändringarna. Jag beräknar att folkpensionens^årsbelopp under för en ålderspensionär - inkl. ^pensionstillskoll men frånsett kommunallbostadstillägg - kommer all öka mednärmare . för en ensam pensionär och med ^drygl . för ^ell pensionärspar. För en förtidspensionärberäknas pensionen ^sliga med 2 700kr. ^Uiöver nämnda belopp ^ulgår kommunall bostadstillägg och/eller ^stalskommunalt bostadsbidrag till pensionärersom saknar eller har låga ^inkomslervid sidan av folkpensionen. förutses en höjning av de kommunala bostadstilläggen i de kommuner som ^lidigare lämnade låga bostadstillägg ^p. g. a. ^atl^slalsbidrag införs till kommunernas^kosinader för bostadstilläggen. ^Anlalel personermed folkpension beräknas öka ^lolalt med ca 21 000 . Huvuddelen av ökningen avserålderspensionärerna som beräknas öka med drygt 17 000. Även ^anlaletförtidspensionärer beräknas öka något. Jag beräknarstatens sammanlagda folkpensionskostnader under ^näsla ^budgelår ^lill 29 980 milj. kr. Det innebär en ökning med 3 460 milj. kr. i förhållande ^lill innevarande budgetår. Kostnadsökningen hänför sig till följande^fakiorer. 1979/80:100 Bilaga 8 ^Ökal^anlal pensionärer avpensionstillskotten förvärdesäkring av pensionerna Kostnaderna för de olika pensionsförmånernaframgår av följande ^sam^manslällning. Beräknade kostnader milj. kr. 1980/81 Förändring 22 174 +2 560 5 184 ^+^ ^ 716 677 ^+^ ^ ^ ^ 38 253 ^+^ ^ ^ ^ 16 313 ^+^ ^ ^ ^ 31 178 ^+^ ^ ^ ^ 16 58 ^+^ ^ ^ ^ 10 Vissa undersökningar ^m. 29 980 3 460 Jag^hemsläller all regeringen föreslår att till Folkpensioner för ^budgetårel 1980/81 anvisa^ell förslagsanslag av 29 . Bidrag till kommunala bostadstillägg till folkpension 1980/81 Förslag 650 000 000 Fr. o. ^m. den 1januari 1980 utgår statsbidrag tillkommunernas ^kosinader för kommunalabostadstillägg till folkpension^(KBT). Statsbidrag utgår under ^förutsäuningalt kommunen läcker ^minsl av bostadskostnaden upp till 700^kr./mån. för ogift och 800 ^kr./mån. ^Slalsbidrag ^ulgår med 43 96 av kommunens ^kosinader för bostadstilläggupp ^lill nämnda bostadskostnader . ^(Prop. 1978/79:95 bil. 2, ^FiU 1978/79:35, ^rskr 1978/ 79:335) ^KBT betalas ut avriksförsäkringsverket gemensamt med 1979/80:100 Bilaga 8 57 Kostnadernaförskotteras av staten och påförs kommunerna följande år genom avräkning mot ^kommunalskaliemedel som betalas ^ul sexgånger . Därvid sker ocksåberäkn^ing a v statsbidraget. Beräkningen av ^stalsbidragel för sker således ^försi och^budgeiårei 1980/81 kommer all belastas ^endasl med en halv årskostnad. Bestämmelserna om^slalsbidrag ^lill kommunala ^bosladslillägg till folkpensionåterfinns i lagen (1962:392) om ^husirulillägg och kommunall ^boslads^lillägg till folkpension (ändrad senast 1979:732) och förordningen (1979:830) om sta^tsbidrag ^lill kommunall bostadstillägg ^lill folkpension. De kommunalabostadstilläggen ^lill folkpension ^(KBT) utgör för närmare hälften av landets pensionärer ^etlbetydelsefullt ^lillskotl ^lill pensionen. För många pensionärer är ^KBT enförutsättning för all de skall kunna hyra eller äga en ändamålsenlig ^boslad. Det har emellertid varit^olillfredsslällande all skillnaderna i ^KBT-reglerna varit så stora kommunernaemellan. Genom alt statsbidrag till ^KBT nu införts ^lorde man kunna förutse enstörre enhetlighet i bidragsreglernamellan kommunerna. De för sta^tsbidrag angivna bidragsnivåerna ^vänlas medföraen stimulans all höja ^KBT-beloppen, ^specielll i de kommuner som tidigare lämnat lågt ^KBT.Merkostnaderna för en allmän höjningav ^KBT-beloppen har ^beräknals ^lill300 milj. kr. för år ^räknal och falleri sin ^helhel på staten inom ramenför statsbidraget.