prop · G30379 · 1979-12-31 00:00:00 — Med hänsyn till osäkerhelen i resultalprognoserna för åren1980 och 1981 är jag nu inle beredd alt förorda alt staten skall skjuia tillmedel för att täcka beräknade förluster för dessa är. Företagets egna resultatprognoserför åren tyder dock på fortsatt behov av statliga medel. Frågan får därvidbedömas ur ett vidare statsfinansiellt perspektiv. beslut rörande finansiellrekonstruktion av innehöll även etl uttalande alt regeringen bör läggafram elt förslag för om finansiering av om- och tillbyggnad av i . Inom har en ulredning om förutsättningarna för attinvestera i en om- och tillbyggnad av kulsinterverkel i genomförts. Styrelsernai och Statsföretag har fattat beslut om att genomföra investeringen ochupphandlingen har delvis genomförts. Statsföretag har i en skrivelse den 15januari 1980 till regeringen begärt statlig finansiell medverkan iinvesteringen. Frågan om ulbyggnad av kapaciteten för kulsinler i Kirunaoch en samtidig modernisering av det befintliga kulsinterverkel haraktualiserats från två olika utgångspunkter, nämligen dels en sannolikl vikandemarknad för de redan nu olönsamma högfosformalmprodukterna dels möjlighelen förLKAB att successivt öka avsättningen av kulsinler. Det vänlade bortfallet av väsentliga delar av fosformalmmarknadenunder första har samband med den omstrukturering avstålindustrin som äger rum inom viktigaste fosformarknader inom deEuropeiska Gemenskaperna (EG) i och Saar-områ-det. Stålindustrin idessa regioner har drabbats hårt av de senaste årens lågkonjunktur, vilkentvingar fram omstruklureringsplaner och nedläggningar. Från marknadssynpunktär del angelägel för att successivi kunna frigöra sig frän det storaberoendet av fosformalmkunderna inom EG. Fosformalmen har såvitt kan bedöma ingen lönsamframtid. producerar 10-12 milj. ton fosformalm. Fosformalmen är vidnuvarande prisnivå en olönsam produkt. Brytningen av de nuvarande kvantiteternaär en nödvändig förutsätlning för all annan produktion i Kirunagruvan. Ettbortfall av större fosformalmskvanlileter skulle drabba verksamheten vid gruvanmycket hårt. Det är därför nödvändigt för atl redan nu planera för ökad defosforiseringav fosformalmen och vidareförädling lill kulsinler. har tre kulsinterverk, nämligen i , Malmbergetoch Svap-pavaara. Kulsinterkapaciteten uppgår till totalt 9 milj. ton. Prop.1979/80:79 22 gångna krisåren minskade försäljningen av kulsinlerkraftigt och mark-nadsbortfallel tvingade att stänga produktionen vid tvåav kulsin-terverken. Till följd av del förbättrade leveranslägel under år 1978och än mer har avsättningen av kulsinler åter ökat och deavslängda kulsinterverken är nu åter i full drift. bedömer alt det finns möjligheter atl avsätta ökadekvantiteter av kulsinler på marknaden trols att flertalet tillgängliga internalionellaprognoser visar ett överutbud under 1980-talels första hälft, dvs. så långtprognoserna sträcker sig. Skålen lill denna syn på marknadsutvecklingen berorpå möjligheler att framställa kulsinler till konkurrenskraftigakostnader och en prissättning som gör kulsinler attraktivt för stålverken.Möjligheterna alt hos vissa kunder ersätta bortfallet av högfosformalm med LKAB-kulsinterväntas också innebära en ökad avsättning av kulsinler. produktionskostnader för kulsinler ligger lägre änmotsvarande kostnader hos kunkurrenterna. Prisei för kulsinler ger f. n. fullkostnadstäckning. Orsaken är att moderna kulsinterverk har vissadrift-kostnadsfördelar gentemot de flesta konkurrenter, främst beroende pålägre energikostnader. Med tillfredsställande sjöfrakter och kostnader förjärnvägstransporter och ökande energikostnader bör kulsinler från ha engod konkurrenskraft i och även på andra intressanta, växande marknader. Investeringen i kulsinterverkel i ärkostnadsberäknad till ca 420 milj. kr. i löpande penningvärde. Investeringenberäknas vara genomförd före utgången av . Produktionskapaciteten kommerattuppgå till ca 3,5 milj. ton mol 2 milj. lon f. n. Någon egentlig personalökning i förhållande till detbefintliga kulsinterverkel i blir inte aktuell. Personalbehovet underanläggningstiden uppgår till ca 200 personer. lönsamhet beror i hög grad av utvecklingenpå kulsinter-marknaden. Om möjlighelen att avsätta kulsinler skulle varabegränsad, minskar kapacitetsutnytljandet i det nya verket och därmedlönsamheten. Effekterna av etl minskat kapacitetsutnyttjande måste dock enligt ges en nyanserad bedömning, eftersom det närmasl är frågan om hurlänge det dröjer innan tillräcklig avsättning av kulsinler kan erhållas.Företaget anser det mest sannolikt att en tillräcklig avsättning föreligger dåett nytt verk skulle kunna tas i drift, som avsättningen för högfosformalmär minskad . Mot denna bakgrund bör enligt entillfredsställande lönsamhel kunna uppnås. kommer också att inverka på ekonomi. beräknas det nya kulsinterverkel såledesmedföra förbättrade resultat efter räntor och avskrivningar för Kirunarörelsen. När det gäller finansieringen av investeringen harStatsförelag och gjort den bedömningen att den finansiella situationen iföretaget är 1979/80:79 23 sådan att finansieringshjälp måsle erhållas. Elt stort reinvesteringsbehovföreligger inom . Därtill kommer behov av expansionsinvesleringar för attförbättra lönsamheten. Statsföretag framhåller att självfinansieringsförmåganinom måsle bedömas som svag och att det är viktigt alt bibehållaföretagets möjligheter till extern upplåning i samband medexpansionsinvesteringarna. Inom finns inte finansielltutrymme för att genomföra investeringen i etl kulsinterverk. Statsföretaghemställer med anledning härav om ett tillskott på 150 milj. kr. för att stärkaLKAB:s egna kapital och ett lån på 270 milj. kr. Enligt vad jag har erfaril pågår inom etlutredningsarbete rörande olika investeringsprojekt för atl förbättra företagelskonkurrenskraft. Jag anser att det är väsentligt alt får möjlighet att på ellflexibelt sätt anpassa sig till förändringarna i marknaden för företagets olikaprodukler. För atl stärka förmåga att på egen hand finansiera deframlidsinvesteringar som ledningen bedömer lämpligast inom ramen för de ekonomiskaresurser som står till företagets förfogande bedömer jag del lämpligt att, ulövertäckningen av förlusl, även öka egna kapital med 200 milj. kr.Ett tillskott på 200 milj. kr. bör tillföras Statsföretag för delta ändamål. Jag är alltså inte beredd alt godta det förslag tillfinansiering av etl kulsinterverk som Statsföretag kommit in med. Genom denföreslagna förstärkningen av egna kapilal anser jag alt företaget fållökad handlingsfrihet att genomföra olika investeringsprojekt. Enligl min bedömningbör härigenom önskemål ha tillgodoselts om ett förslag frånregeringen om statlig medverkan vid finansieringen av ett kulsinterverk. Med hänvisning till vad jag har anfört om föriuslläckningoch ökning av egna kapitalet i förordar jag att ett reservaiionsanslag av640 milj. kr. för ändamålet las upp på tilläggsbudget ll till stalsbudgelen förinnevarande budgetår. 8 Medelstillskott för Uddcomb Genom beslul av (prop. 1978/79:104, NU1978/79:32, rskr 1978/79:241) erhöll Statsföretag etl kapitaltillskott om 114,3milj. kr., avsett atl hos Uddcomb täcka balanserade förluster, 1978 årsrörelseförlust och nedskrivningar av vissa anläggningstillgångar. Härigenomgenomfördes en första etapp av en rekonstruktion av Uddcomb. En andra etapp avrekonstruktionen ansågs kunna omfatta medelstillskott för att täckarörelseförluster och nedskrivningsbehovavseende vissa anläggningstillgångar samt förstärkning av soliditeten till ennivå som är lämplig för bolagets framtida verksamhet. 1979/80:79 24 1riksdagens beslut betonades att en framtida produktion vid Uddcomb tillväsentlig del måste ligga inom nya verksamhetsområden. Den beslutadefinansiella rekonstmktionen var avsedd att skapa underlag för en prövning avföretagets framtid. Statsföretaghar i skrivelse hemställt om statligt bidrag för att täcka1979 års rörelseförlust i Uddcomb. Av skrivelsen framgår bl. a. följande: Uddcombbedriver f. n. sin huvudsakliga verksamhet inom tre produktområden, nämligen kämkraftkomponenter,processutmstning och anläggningsservice. Efterfrågan på kärnkraftkomponenterhar ytterligare mattats på exportmarknaden och i huvudsak försvunnit påhemmamarknaden. Detta har för Uddcombs del inneburit att den tyskasystemleverantören har sagt upp sitt samarbetsavtal med Uddcombfrån och med på grund av brist på order för sitt kärnkraft-system.Uddcombs inneliggande orderstock på kärnkraftkomponenter sträcker sig t. o. m.första halvåret 1982. Uddcombs konkurrenskraft inom produktområdet kämkraftkomponenterhar gradvis försämrats på gmnd av bl. a. för låg produktionsvolym. Uddcombhar lämnat ett stort antal offerter avseende leverans av processutmstning.Offerterna har emellertid resulterat i endast ett fåtal order. Uddcomb har pådetta område en betydande konkurrensnackdel då bolaget saknar närmare sambandtill andra led i tillverkningskedjan för sådan utmstning. Produktområdetanläggningsservice är lönsamt men lämnar endast små bidrag tilldriftresultatet. Omfattningen av denna verksamhetsgren är beroende avutbyggnadstakten för kämkraft, fossila kraftverk och tyngre processindustri. Verksamheteninom Uddcombs tre produktområden belägger f.n. endast av företagetsproduktionskapacitet. Återstående kapacitet har kunnat utnyttjas för legoarbeten.Uddcomb har vidtagit en rad åtgärder för att söka kompensera den ogynnsammautvecklingen. En ny organisation har införts. Ett arbete pågår för attförbättra företagets produktivitet, administrativa system och lönsamhet. Isin skrivelse framhåller dock Statsföretag att två av Uddcombs verksamhetsgrenar,kraftverksutmstning och processutmstning, har dåliga af-färsfömtsättningar.Dessutom har Uddcombs konkurrenskraft inom dessa verksamhetsgrenar successivturholkats. EnligtStatsföretags uppfattning kommer pågående arbete med att finna komplement tillnuvarande verksamhetsområden endast att ge ett marginellt tillskott tillsysselsättningen på kort sikt. Mot denna bakgmnd har Statsföretag i samråd med Uddcombbeslutat att tillsätta en utrednings-gmpp bestående av representanter för Uddcombsföretagsledning, de fackliga organisationema och Statsföretag samt extemaspecialister, vilken skall söka föreslå en framtida inriktning av företaget.Gruppens uppgift är att formulera affärsidéer och utreda affärsförutsättningaroch konkurtens- 1979/80:79 25 kraftför befintliga och nya verksamhetsområden. Gmppen skall vidare belysa ahemativainriktningar, föreslå åtgärder och ange nödvändiga resurser för att Uddcombskall kunna bli självbärande inom en rimlig tidsperiod. Utredningsarbetethar påbörjats och gmppens resultat och rekommendationer beräknas föreliggahösten 1980. Iavvaktan på gmppens resuhat och rekommendationer hemställer Statsföretag om ettstatligt bidrag på 36 milj. kr. för att täcka rörelseföriust i Uddcomb.Statsföretag begär vidare att få återkomma med hemställan om ytterligaremedelstillskott för Uddcomb när nämnda utredningsarbete avslutats. Jagdelar Statsföretags uppfattning om att den partsammansatta arbetsgmppensresultat och rekommendationer bör avvaktas innan beslut fattas om Uddcombsframtida verksamhet. Ett sådant beslut bör kunna fattas under första delen avår 1981. Jag förordar därför att staten lämnar Statsföretag ettmedelstillskott på 36 milj. kr. för att täcka rörelseförlust i Uddcomb.Medlen bör anvisas på tilläggsbudget II till statsbudgeten /80. 9 Framtida förlustttäckning inom Eiser Genomriksdagens beslut (prop. 1978/79:43 bil. I, NU 1978/ 79:16, rskr1978/79:122) lämnades ett medelstillskott till Statsföretag av 30,1 milj. kr.Av dessa medel skall 29,1 milj. kr. användas för att den I januari 1979-den30 upprätthålla driften vid dotterbolaget enheter i Norsjöoch . Det återstående beloppet, 1 milj. kr., skall Statsföretaganvända för att undersöka möjligheterna att till denämnda orterna förlägga annan produktion än tekotillverkning. Genomriksdagens beslut (prop. 1978/79:125 bil. 11, NU 1978/79:54, rskr1978/79:447) lämnades ett medelstillskott för Eiser av 24,5 milj. kr. För 22,5milj. av dessa medel skulle bolaget upprätthålla driften vid enhetema iKramfors, och Skehefteå . 1 milj. kr. skulle användas föratt bedriva en sökprocess efter produkter som inte hadetillverkats vid nämnda enheter och som hade möjlighet att bli lönsamma.Återstående I milj. kr. skulle användas för att utvärdera och utveckla de förslagtill nya produkter som hade tagits fram av de anställda i ochSkellefteå. Bakgmndentill riksdagsbesluten är två offerter från Statsföretag om att under de angivnatidsperioderna upprätthålla viss sysselsättning på de nämnda orterna. OmStatsföretag lyckades förlägga annan verksamhet till berörda orter under offertperiodernafick Statsföretag utnyttja viss del av offertmedlen för alt starta sådan nyproduktion. Prop.1979/80:79 26 Den av Statsföretag och Eiser bedrivna sökprocessen harresulterat i alt ett antal Eiseranställda vid enheterna i har kunnatfå sysselsättning i annan verksamhet än tekoproduktion. I dessa fall har vissdel av offertstöden i enlighet med beslut använts för att starta dennya verksamheten. Medlen betalas ut av Statsförelag enligt en i förväg uppgjordplan som i regel omfattar två är. För atl kontrollera att verksamheten bedrivsenligt uppgjorda planer äger Statsföretag rätl att genom revisor följautvecklingen i företagen. Tekoproduktionen i har upphört. De 30 anslälldaarbetar i det av Eiser helägda dotterbolaget som tillverkarvåffeljärn. Enheten i kommer Eiser alt behälla. Antaletanställda har utökats till 87 och enheten ingår liksom tidigare i trikådivisionen. I har Eiser bildat dotterbolaget för tillverkning av steglösa strömbrytare. Verksamheten startade i mitlen avjanuari 1980 då 12 anställda övergick från tekotillverkning lill det nyabolaget. finns planer på att öka antalet anslällda inom Effeklregleringsdontill drygt 20. kommer fem personer från Eiser att börja idet nystartade företaget som skall tillverka stoppmöbler. Ytteriigarefem personer kommer att övergå till Sittex . Övriga 40anställda i fortsätter med tekoproduktion och ingår i . Produktionen kommer till stor del alt beståav sömnad av sjukhuskläder. Från Eisers enhel i . som ingår i dotterbolaget , övergick 20 anställda i slutet av oklober 1979 till hydraulikbolaget mitten av november gick ytterligare 20 personer över från tekoproduktiontill det nystartade bolaget . Bolaget bedriver nåtlingsverksamhetåt elt skoföretag i . har etablerat entillverkningsenhet i . 1 enlighet med avtalet med har 30 anställdavid Norsjöenhelen börjat hos den . Tillverkningenutgörs i huvudsak av kjolar. Eiser har varslat återstående 34 anställda i Norsjöom uppsägning. Deras sisla anställningsdag blir eller 10 juli1980. Statsföretags arbete med att finna ny sysselsättning ät även dessa 34personer kommer att pågå till dess att anställningen upphört. Trots stora ansträngningar från Statsföretags sida blevförsöken atl skapa nya arbetstillfällen i resultatlösa. Av dennaanledning beslutade Eiser att efter offerttidens slut minska personalstyrkan lillca 90 anställda. Den av Statsföretag bedrivna sökprocessen under år 1979har sälunda resulterat i att ca 130 tidigare Eiseranställda övergått ellerkommer att övergå till ny verksamhet. Dessa nya arbetstillfällen kommer attstärka näringslivet på resp. ort. Genom att näringslivet blir mer diversifieratblir arbetsmarknaden mer motståndskraftig mot strukturförändringar och konjunkturvariationer. 1979/80:79 27 Statsföretag har beslutat att Eiser även efter offerttidensulgång skall behålla viss tekoproduktion i . och Skellefteå.Antalet anslällda beräknas uppgå till ca 215 personer. Varaktigheten av tekoproduktionenär enligt Statsföretags uppfattning beroende av om produktionen kan blilönsam. uppdrog dåvarande chefen för industrideparlementetåt direktör atl undersöka om sådana förslag lill nya produkter somde anslällda vid Eisers enheter i och presenterat kundeförverkligas. redovisades resultatet av utredningen i ensärskild promemoria. Rapport angående produktutveckling av arbetskläder vid tekofabrikernai och . 1 rapporlen konstateras att det måste anses högslönskvärt och försvarligt alt påbörjal utvecklingsarbete får fortsätta både vadavser sjukhuskläder i och arbetskläder i samt att särskildamedel ställs till förfogande härför. Från Eiser harjag inhämtat följande. Bolaget har beslutatall produktutveckling av sjukhuskläder i skall ske inom ramen för Trivabsordinarie produktutvecklingsarbete. Det löntagarägda företagel Norrkläder ek. iSkellefteå bildades i oklober 1979 av några f. d. anställda vid enhet iSkellefteå. Förelagets målsättning är att utveckla, tillverka och försäljaändamålsenliga arbels-, fritids- och baskläder. Produktionen beräknas starta ijanuari 1980. Eiser är berett, under vissa förutsäitningar. alt ge Norrkläderett ränlefritt lån av . som skall amorteras av företagetsårsvinst under . Det skuldbelopp som återstår avser Eiser attefterge. Eiser har vidare förklarat sig villigt att för en symbolisk hyreskostnadlåna ul maskiner och utrustning till Norrkläder. Dessutom är Eiser berett attöverlåta till Norrkläder det utrednings- och produktutvecklings-material somkom fram vid Skellefteåenheten . Detta sker under förutsättning attNorrkläder ingår etl avlal med upphovsmännen lill svets-och fryshusoverallernamed innebörden att Eiser inte blir ekonomiskt skadeståndsskyldigl omprodukterna kommer ut på marknaden. Det ekonomiska utfallet för Eisers Norrlandsenheler kommeratt bli bättre än vad som förutsågs i offerterna. Anledningen till det bättreresultatutfallet är en bättre konjunktur och en lönsammare produklsammansätl-ning. 1 de nämnda riksdagsbesluten förutsattes atl om resultatutfallelblir bätlre än vad som antogs i offerterna skall Statsförelag belala inöverskottet till statsverket. Statsföretag har beräknat att det ekonomiskautfallet för verksamhelen vid enheterna i blir sådanl atl Statsföretagi enlighel härmed är återbelalningspliktigl med lotalt ca 13 milj. kr. De prognoser som Eiser har gjort över resultatet förde enheler i som skall bedriva tekoproduktion pekar emellertid på enförlust av ca 14 milj. kr. efter de angivna offerlperioder- Prop.1979/80:79 28 De medel som Statsföretag sålunda är skyldigt atlåterbetala motsvarar i slort sett den beräknade förlusten. Min uppfattning äratt Statsföretag bör få behålla dessa medel. Av medlen vill Statsföretag använda1 milj. kr. för en fortsatt sökprocess . Resterande belopp böranvändas för framtida förlustläckning. Detta kommer enligl min mening att underiällaför Eiser att rekonstruera verksamhelen vid enheterna i . Detta innebäratt förslaget om fortsatt produktutveckling av arbetskläder i Skellefteåtillgodoses genom alt en förutsältning för att Eiser på tidigare angivet sätlskall medverka i finansieringen av Norrkläders verksamhet uppfylls. De tidigare nämnda riksdagsbesluten avseendekapitaltillskott om 54,6 milj. kr. för Eiser innebar att om Statsföretag under offertperiodernalyckades förlägga annan verksamhet till orter i där Eiser harverksamhet gavs Statsföretag möjlighet att utnyttja viss del av offertmedlenför att starta sådan ny produktion. Enligt min uppfattning bör Statsföretagges denna möjUghet även efter offerttidernas slut. Jag förordar sålunda alt regeringen inhämtar riksdagensgodkännande av att de i statsbudgeten för /79 uppfördareservationsanslagen G 5. Medelstillskott till och G 11.Medelstillskott för AB Eiser på angivet sätt får användas för förlusttäckningsamt för atl söka och starta ny verksamhet. Genom beslut av (prop. 1969:121, SU 1969:168, rskr1969:381) inrättades affärsverksdelegationen med uppgift att bl.a. varakontaktorgan mellan affärsverken och de statliga bolagen samt framlägga förslagom samordning av verkens och bolagens verksamhet. Fördelen med delegationenbedömdes främst ligga i möjligheterna till kontakt i produktions- och ulvecklingstekniskasamt marknadsmässiga frågor. Affärsverksdelegationen har sedan sin tillkomst,på sätt som föreslogs i nämnda proposition, bestått av styrelsen i Statsföretagoch en förelrädare från . har granskat den verksamhetdelegationen bedrivit och anser, med hänsyn till att delegationen inte haftnågra personsamband med affärsverken och inte haft några sekretariatsresurser,att förutsättningar har saknats för att på eget initiativ ta upp samordningsfrågor.Utredningen konstaterar att delegationen inte har kommit att spela någonegentlig roll och att den numera existerar endast formellt. Utredningen är tveksam till om ett övergripande organ somaffärsverksdelegationen oavsett sammansättning är elt lämpligt instrumentnär det gäller att initiera samverkan. Utredningen har därför inte funnit skälatt förorda att affärsverksdelegationen behälls utan föreslår att denavvecklas. 1979/80:79 29 Samtligaremissinstanser som har yttrat sig om detta förslag tillstyrker attaffärsverksdelegationen avvecklas. Jagdelar denna bedömning och förordar att affärsverksdelegationen upphör vidutgången av . 11 Styrelsen för domänverket Riksdagenbeslöt (prop. 1968: 103, JoU 1968: 32, rskr 1968:269) godkänna vissaåtgärder som avsåg att effektivisera och samordna statens skogsföretag m. m.Åtgärderna avsåg domänverket och . Enav de beslutade åtgärderna gällde en samordnad ledning av de båda företagen. inrättades för domänverket. skulle genompersonidentitet närmast vara densamma som styrelsen för . Regeringen utserledamöterna i styrelsen för domänverket och valde intill även ledamötemai styrelsen för genom att företräda staten som aktieägare vid bolagetsordinarie bolagsstämma. Statenöveriät till Statsföretag . Fr. o. m. är detStatsföretag som väljer styrelse i . Den personidentitet som enligtriksdagens beslut skall gälla i fråga om styrelserna i verket och bolaget harhärigenom efter hand blivit allt svårare att åstadkomma. De kunskaper ocherfarenheter som bör besittas av styrelseledamöterna i industriföretaget ärinte alltid de lämpligaste för ledamötema i verksstyrelsen och tvärtom. Medstöd av vad jag anfört förordar jag att regeringen vid utseende av ledamöter istyrelsen för domänverket i fortsättningen inte skall vara bunden vid att låtadessa närmast vara desamma som ledamötema i : s styrelse. a. lämnat vissa förslag om ökat samarbete mellan domänverket och ASSI.Dessa förslag övervägs inom . Den föreslagna ändringen ifråga om styrelsens sammansättning anser jag kunna genomföras utan hinderhärav. Styrelsesamordningenär beslutad av . Förslaget om upphävande av denna samordning bördärför underställas . Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1.till Medelstillskott till för Kockumsföretagen påtilläggsbudget II till statsbudgeten för /80 under fjortondehuvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , Prop.1979/80:79 30 2. tillMedelstillskott tdl för på tillläggsbudget11 lill statsbudgeten för /80 under fjortonde huvudtiteln anvisaett reservationsanslag av , 3. till för på tilläggsbudet 11 tillstatsbudgeten för /80 under fjortonde huvudtiteln anvisa ettreservationsanslag av , 4. godkänna vadjag har förordat om användningen av reservationsanslagen och Medelstillskott för AB Eiser, 5. godkänna vadjag har förordat beträffande avskaffande av affärsverksdelegationen, 6. godkänna vadjag har förordat beträffande styrelsen för domänverket. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom propositionen föreslå att antaga de förslagsom föredraganden har lagt fram. Prop.1979/80:79 31 Proposition .................................................................... ..... 1 Propositionens huvudsakliga innehåll ............................ ..... 1 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 17januari 1980 . 1. Inledning .................................................................. 2 Stalsföretagsgruppens utveckling .. ..... 4 2.1 Statsföretags bildande ochuppgifter ................. 4 2.2 Statsföretagsgruppenssammansättning ............ 5 2.3 Stalsföretagsgruppens ekonomiskautveckling ... 6 Vissapreciseringar av Stalsföretagsgruppens nuvarande målsättning 8