prop · G30310 · 1979-12-31 00:00:00 — Arbetarskyddsstyrelsenhar redan en sådan självständigtbeslutande nämnd, nämligen arbetstidsnämnden. Andra närliggande exempel på dylika självständigt beslutande nämnder hos centrala ämbetsverk är produktkontrollnämnden hos och läkemedelsnämndenhos . För den nya nämnden hos arbetarskyddsstyrelsen föreslår jag namnetbiotekniska nämnden. Detta är att föredraframför ett sädant namn sora t ex hybrid-DNA-nämnden bl a med hänsyntill att termen hybrid-DNA som sådan är föga lyckadoch till att det kan komma ifråga att låta nämnden beslutainte bara i fråga om arbetsmiljöskydd vid hybrid-DNA-arbete utan också beträffande sådant skydd vid annat jämförbart arbete. Jag återkommer till vad i så fall närmast skulle kunna komma i fråga. När motsvarigheten till (Jentänkta biotekniska nämnden sattes upp i - GMAG - framhölls att, eftersora ett sådant organ hade att iaktta såväl allmänhetens som vetenskapssamhällets intressen, inkl industrins vetenskapsmän, så borde sommedlemmar ingå inte bara vetenskapsmän med kunskap bådeom teknikerna i fråga och om relevanta säkerhets- och inneslutningsåtgärder utanockså personer i stånd att tillvarata de anställdas och allmänhetensintressen. Den västtyska Zentrale Kommission fur die 1979/80:10 185 biologische Sicherheit (ZKBS) skall bestå av fyra sakkunniga, vilka arbetar pä hybrid-DNA-området,fyra sakkunniga, vilka inte arbetar pådetta oraråde, men vilka har särskild erfarenhet om genomförandet av säkerhetsåtgärder vidbiologiska forskningsarbeten i frågaora mikrobiologi, cellbiologi eller hygien, fyra andra personer frän t ex fackföreningarna,industrin och forskningsfrämjande organisationer. Den svenskabiotekniska näranden bör pä samma sätt inte ha någonensidig sammansättning utan en så bred sammansättningsom möjligt med företrädare för olika intressegrupper. Att nämnden fären sädan sammansättning ärbetydelsefullt inte minst för att nämnden skall kunna vinna allmänt förtroende. I arbetarskyddsstyrelsens arbetstidsnämnd ingärgeneraldirektören som ledamot och ordförande. Detta ter sig helt naturligt med hänsyn till att frägorom arbetstidens förläggning utgör centrala frägor i arbetsmiljölagstiftningen.De frägor som biotekniska nämnden skall handläggaär inte av denna karaktör utan i högstagrad specialfrågor. Det synes varken rationellt från allmänarbetssynpunkt eller med hänsyn till frågornas natur att generaldirektören tas i anspråksom ledamot och ordförande i en sädan nämnd sombiotekniska nämnden. Jag föreslär därför inte attgeneraldirektören skall ingå i näranden. även överdirektören bör däreraot givetvis ha rätt att närvaravid nämndens sammanträden med den rättsom ligger däri att framställa förslag ochdelta i överläggningarna samt få en frän nämndensbeslut avvikande mening antecknad. En tjänstemanfrän arbetarskyddsstyrelsen bör dock under alla förhållanden av saraordningsskäl ra ra ingåi nämnden. Jag föreslär att chefenför tillsynsavdelningen väljs för denna uppgift. Övrigaledamöter bör vara särskilt utsedda ledamöter som förordnasav regeringen för högst och för envar av dera börregeringen ocksä förordna en personlig suppleant. Det bör också ankomma på regeringen att förordna ordförande och vice ordförande i nämnden.Jag föreslår att de särskilt utsedda ledamöternas antal blir tio. Av de tio särskiltutsedda ledamöterna bör fyra företräda de vetenskapsgrenar som närmast berörsav hybrid-DNA-tekniken och angränsncetekniker och en läkemedelsindustrin. De vetenskapsgrenarsom närmast kommer i åtanke ärgenetiJ., mikrobiologi, bio-kerai och växtförädling. Av övriga fem särskiltutsedda ledamöter bör lämpligen tre förordnas efter Prop, 1979/80:10 186 förslag av rikssammanslutningar avarbetstagare, dvs LO, SACO-SR och TCO. Återstående tväledamöter bör lämpligen vara riksdagsledamöter. Biotekniska nämndensuppgift blir att självständigt handlägga följande ärenden 1. ärenden om tillstånd till och villkor för användningen av hybrid-DNA-teknik iverksamhet av visst slag 2. ärenden om godkännande av hybrid-DNA-molekyler och villkor för användningen därav 3. ärenden om föreskrifter i frågaom hybrid-DNA-teknikens användning 4. ärenden om föreskrifter och anvisningar i fråga om laboratoriesäkerheten vid användningen av hybrid-DNA-teknik 5. ärenden om rekommendationer, råd och anvisning ar i fråga om användningen av hybrid-DNA-teknik Frågor om laboratoriesäkerheten vid allmänfarligapatogeners användning på laboratorier ligger så nära motsvarande frågor vid användningenav hybrid-DNA-teknik att det inte skulle vara rationellt att låta dessa frägorligga pä olika beslutsorgan. Jag föreslår därför att tillbiotekniska nämnden läggs också 6. ärenden om föreskrifter och anvisningar i fråga om laboratoriesäkerheten vid användningen av allmänfarliga patogener. Biotekniska nämndensfrämsta arbetsuppgifter under det första skedet av dess verksamhet blir att utarbetaoch utfärda föreskrifter och anvisningar. Antalet enskilda tillstånds- och godkännandeärenden kan inte antas bli stort och heller inte särskilt arbetskrävandeunder detta skede. Till sitt förfogandekommer nämnden att behöva ha en tjänstemansom sekreterare och föredragande. Denne bör ha sådannaturvetenskaplig utbildning och erfarenhet av laboratoriearbete att han behärskar de frågordet gäller. Nämnden kommer givetvis också att behövaskrivper-sonal för sitt arbete. Det kan också antas att en del arbetsuppgifter med fördel kommer att kunna läggas påkonsultbasis. bör vidare kunna vid behov kalla ledamot avarbetarskyddsstyrelsens vetenskapliga rådatt tillhandagå med råd i ärende somberör den vetenskapsgren eller det Prop.1979/80:10 187 Det bör tas upp till särskilt övervägande om det vetenskapliga rådet bör tillföras ytterligare ett antal ledamöter med tanke päbiotekniska nämndens behov. Ett försök har gjorts att uppskatta kostnaderna för en bioteknisk nämnd av föreslagen typ. Kostnadsberäkningen redovisas i bilaga 5. Det bör framhållasatt biotekniska näranden raed stor sannolikhet inte korameratt bli något beståendeorgan. Efterhand som erfarenheter vinns av hybrid-DNA-tekniken bör den strängakontroll som i inledningsskedet mästetillämpas förmodligen kunna mildras och allteftersom en praxisutbildar sig minskar behovet av ett specialorgan som kontrollorgan. bör efter en sexärsperiodeller däromkring kunna avvecklas och dessuppgifter övergå till arbetarskyddsstyrelsen. Det torde endast vara under ettuppbyggnads- och inkörningsskede som en bioteknisk nämnd behövs. Hybrid-NDA-kommitténhar en särskild arbetsgrupp för riskklassificering av projekt rörande forskning med DNA. Erfarenheterna av dennaordning ar mycket goda och det framstårsom raycket ändamålsenligt att ha ett sådant organtill förfogande. Jag föreslår därför att inombiotekniska nämnden skall finnas ett utskott för riskklassificering. Uppgiften bör inte avse endast hybrid-DNA-teknik utan ocksä användningen avallmänfarliga patogener. Här bör inskjutas att även om pä sätt nu föreslagits ett tillfredsställande skydd skapas i fråga ora hanteringen av allraänfärliga patogenerpä arbetsplatserna, skyddfortfarande koramer att saknas i frågaom hanteringen utanför arbetsplatser, t ex i fråga ora införsel.Detta är emellertid en fräga sora inte kan lösas i det här samraanhanget utan mäste bli föremål för åtgärder i annanordning, t ex dä genom sädana föreskriftersom lantbruksstyrelsen överväger att föreslå i veterinära införselkungörelsen. Framhållas bör att arbetsmängdenunder inledningsskedet inte kan förväntas bli av störreomfattning och att kraven påkansliorganisation kan antas bli förhållandevis blygsamma. I det därpå följande skedet, näralla erforderliga föreskrifter och anvisningar blivitutfärdade, korajner ocl-sä kontroll och tillsyn in i bilden. och dess kansli torde komma att delta häri i sämåtto som ett centralt register bör finnas hos nämndeni vilket alla hybrid-DNA-projekt finns antecknade och i 1979/80:10 188 vilketfortlöpande anteckningar görs om inkomna rapporter m ra. Tillsynen ochkontrollen ute på fältet kan däremot inte vara en uppgift förbiotekniska nämnden och dess personal utan här måste litensättas till yrkesinspektionen och skyddskommittéerna påarbetsplatserna. Möjligt är dock att vissa samordnande uppgifter kan finnas böra läggas på biotekniskanämnden i dess egenskap av registerförare. I detta sammanhangkan inte nog understrykas betydelsen av ett nära samarbete mellanskyddskommittéerna samt yrkesinspektionen och biotekniska nämnden. Soraförut sagts är det fara i dröjsraål.Biotekniska nämnden bör inrättas och träda i funktion så snart som möjligt.Skulle s/årigheter möta för arbetarskyddsstyrelsen att ta emot nämnden ochdess kansli torde provisoriska lösningar kunna tillgripas, tex att låta kanslifunktionen tillfälligt förläggas tillnaturvetenskapliga forskningsrådet där hybrid-DNA-kommittén för närvarandehar sitt kansli. Med en sådan lösning skulle ocksä en mjuk övergång ske frånnuvarande ordning till den föreslagna. Inrättas en sådanbioteknisk nämnd som föreslås, bör den givetvis överta de uppgifter som hybrid-DNA-kommittén nu har.Skulle denna lösning inte väljas utan t ex arbetarskyddsstyrelsen som sådan ansesböra svara för beslutsfunktionerna i fråga omkontrollen över hybrid-DNA-tekniken, torde hybrid-DNA-kommittén böra bestå och användas av arbetarskyddsstyrelsensom remissorgan i hybrid-DNA-frågor. Prop.1979/80:10 189 Enligt2 § p 31 kungörelsen (1939:7) med förordnanden på civilförvaltningensomräde jämlikt lagen (nr 249) om inskränkningari rätten att utbekorama allmänna handlingar får handlingar i ärendenenligt lagen ora hälso- och miljöfarliga varor inte utan samtycke av den som berörs utläranas förrän förflutitfrån handlingens datum under förutsättning att handlingen innefattar sädana upplysningarom enskilda företags eller sammanslutningars affärs- ellerdriftförhällanden eller ora enskilda personers, företagseller sammanslutningars uppfinningar eller forslcningsresultat, vilkas offentliggörande kanlända vederbörande person, företag eller sammanslutningtill men. Handling fär dock utlämnas, om det finnes påkallat av hänsyn tilldet allmännas intresse. Enligt 2 § p 66samma kungörelse gäller raotsvarande sekretess, dock utan den sistnämndainskränkningen, för handlingar i ärenden rörandetillsyn enligt arbetarskyddslagen (1949:1) varmed numera enligt ikraftträdandebestämmelsernatill arbets.railjölagen skall avses arbetsmiljölagen. Ärenden rörandetillstånd eller godkännande enligt föreskrift jämlikt 3kap 12 § arbetsrailjölagen torde bli att betrakta som ärenden rörandetillsyn enligt arbetsrail jölagen. Det sekretesskydd som kan behövas viden framtida industriell tillämpning eller vid forskning på privatalaboratorier för handlingar i tillstånds- och godkännandeärendentorde därmed vara tillgodosett. 1979/80:10 190 Propositionen............................................ '....... ...... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ...................... ...... 1 Uldragav regeringsprotokoll ... ...... 2 1 Inledning...................................................... 2 2 Bakgrund...................................................... 3 3 Föredragandens överväganden......................... ...... 4 3.1 Utredningen om skyddslagstiftningrörande forskning om hybrid-DNA 4 3.2 Offentlig kontroll av hybrid-DNA................. ...... 4 3.3 Risker med hybrid-DNA............................. ...... 6 3.4 Omfattningenav kontrollen....................... ...... 7 35 Genomförande...................................... .... 10 3.6 Allmänfarliga patogener........................... .... 10 3.7 Skyddslagstiftning.................................. 13 3.8 Sekretessfrågor...................................... 16 3.9 Delegationen för hybrid-DNA-frågor............ 17 310 Sammanställning och sekretariat.............. 20 4 Hemställan.................................................... .... 21 5 Beslul.......................................................... .... 22 Bilaga1 Betänkande Ds U 1978:11 Hybrid-DNA-tekniken under kontroll............................................................. .... 23