prop · G303132 · 1979-12-31 00:00:00 — Prop.1979/80:132 Regeringens proposition om ändring i uppbovsrättslagen (1960:729), m. m.; Regeringen föreslår atl anta de förslag som harlagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll ovannämnda dag. Lagförslagen rör frågan om lärares och andras rätt att försin undervisning göra fotokopior av upphovsrättsligt skyddat material.Förslagen förutsälter att upphovsmännens organisationer liksom hitlills sluterkollektiva avtal beträffande rätten fill sådan kopiering. Nyheten i förslagenär att en s.k. avtalslicensbestämmelse föreslås införd i upphovsrättslagen(1960:729). Enligt denna bestämmelse kan kollektiva avtal om rätt tillfotokopiering i undervisningsverksamhet bli bindande även för upphovsmän sominte är medlemmar av ifrågavarande organisafion. Bestämmelsen föreslås blitillämplig även på fotografiska bilder m. m. För att främja fillkomsten av kollektiva avtal omfolokopiering på undervisningsområdet föreslås dessutom bestämmelser ommedlingsförfarande i tvister om ingående av sådana avtal. Förslagen föreslås träda i krafl den 1 januari 198L 1979/80:132 2 Lag om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt tilllitterära och Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1960:729) omupphovsrätt till litterära och konstnärliga verk dels att 49 § skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas en ny paragraf, 15a§, avnedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Lärare och andra som på grund av skriftligt avtal ingångetav en organisation av upphovsmän har råd att för sin undervisning framställaexemplar av verk genom reprografiskt förfarande får för samma ändamål ävenframställa exemplar av utgivna verk av upphovsmän som ej företräds avorganisationen. Detla gäller dock endast om avtalel har ingåtts mellan å enasidan staten, en kommun, en landstingskommun eller den som annars bedriverundervisningsverksamhet i organiserade former och å andra sidan enorganisation som företräder ett flertal svenska upphovsmän på området. Mångfaldigande enligt första stycket får ej ske, omupphovsmannen hos någon av de avtalsslutande parterna har meddelat förbud motdet. Framställning av exemplar enligt första stycket får avseendast verk av det slag som omfattas av avtalet med organisationen. Åven iövrigt gäller de villkor i fräga om rätten till mångfaldigande som föreskrivsi avtalet. Framställt exemplar fär ej utnyttjas annat än inom sådanundervisningsverksamhet som avses i avtalet. En upphovsman vars verk har Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse mångfaldigats med stöd av första stycket skall i fräga omersättning som lämnas enligt avtalet och i fråga om förmåner frånorganisationen som väsendigen bekostas genom ersättningen vara likställd medorganisationens medlemmar. Upphovsmannen har dock alltid oberoende av dettaräu till ersättning som hänför sig till mångfaldigandet, om han begär det efter utgången av det år dä mångfaldigandet ägde rum. I avlalet får medbindande verkan för upphovsmannen föreskrivas att krav på sådan ersättning fårriktas endast mot organisationen. Katalog, tabell eller annat dylikt arbete, varisammanställts ell stort antal uppgifter, må ej utan framställarens samtyckeeftergöras, förrän förflutit , då arbetet utgavs. Vad i 9 §, 11 § första stycket, 14, Vad i 9 §, 11 § första stycket, 14, 22 a-22 c, 24 och 24 a §§ sägs skall 75 a, 22 a-22 c, 24och 24 a §§ sägs äga motsvarande fillämpning beträf- skall äga motsvarande fillämpning fande arbete som avses i denna beträffande arbete som avses i denna paragraf. Är sådant arbete eller del paragraf. Är sådant arbete eller del därav föremål för upphovsrätt, må därav föremål för upphovsrätt, må den ock göras gällande. den ock göras gällande. Denna lag träder i kraft . Den nya lagen skall tillämpas även på sådant verk och i 49§ avsett arbete som tillkommit före ikraftträdandet. 1 Senaste lydelse 1978:488. 1979/80:132 4 Lag om ändring i lagen (1960:730) om rätt till fotografiskbild Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1960:730) om rätttill fotografisk bild atl i lagen skall införas en ny paragraf, 7a§, av nedanangivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vad i 15 a § lagen (1960:729) om upphovsrätt tdl litteräraoch konstnärliga verk är stadgat skall äga motsvarande tillämpning i fråga omrätten till fotografisk bild. Denna lag träder i kraft . Den nya lagen skall fillämpas även på fotografisk bild somframställts före ikraftlrädandel. Lag om medling i vissa upphovsrättstvister Härigenom föreskrivs följande. 1 § Bestämmelserna i denna lag tillämpas när detuppstår tvist om ingående av elt sådant avtal om reprografiskt mångfaldigande av verk i undervisnings verksamhet som avses i 15 a § lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk. Bestämmelserna i lagen gäller även i fråga om ivisler om ingående av sådana avtal om reprografiskt mångfaldigande, på vilka nämnda lagrum äger tillämpning till följd av hänvisningen i 49 § lagen om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk eller i 7 a § lagen (1960:730) om rätl till folografisk bild. 2 § Om en förhandling i fråga om avtal som avses i 1 §inte leder till något resultat, kan vardera parten påkalla medling. Medling kan även påkallas av den som kan vara part i avtalsom avses i 1 §, om en av honom framställd begäran om förhandlingar i fråga ometl sådant avtal avvisas. Medling påkallas genom framställning till regeringen. 3 § Medling skall påkallas från det attförhandlingarna förklarats strandade av någon av parterna eller en begäran om förhandlingar har avvisats. Om ett sådant besked lämnas skriftligen, räknas liden från det att mottagaren fick del av beskedet. 1979/80:132 5 4 § Medling äger rum inför enförlikningsman. Denne utses av regeringen. 5 § Föreligger förslag till lösningfrån parterna, skall förlikningsförhandlingarna grundas på dessa förslag. Uppnås ej enighel mellan parlerna vid förhandling införförlikningsmannen, kan han föreslå dem alt låta tvisten avgöras av skiljemän.Han kan också medverka vid utseende av skiljemän. 6 § Om elt slutligt medlingsförslag förkastaseller om förlikningsmannen finner sig ej kunna framlägga någol medlingsförslag till följd av bristande medverkan från någon av parlerna, skall förlikningsmannen, om parlerna ej är ense om alt hänskjuta tvisten lill avgörande av skiljemän, genast anmäla förhållandet till regeringen. 7§ Har inom etl område, som förut är reglerat genom avtal,före avtalstidens slut framslällls begäran om förhandlingar om ett nyll avtalskall, om parterna inte kommer överens om annal, gällande avtal ansestillämpligt även efter avtalstidens utgång, dock längst till de fidpunkter somanges i andra och tredje styckena. Om medling påkallas, skall avlalet tillämpas längst filldess förflutit från del atl ett slutligt medlingsförslag ellerförslag enligt 5 § andra slycket förkastats eller förlikningsmannen enligt 6 §till regeringen anmält, atl han till följd av brislande medverkan från part ejkunnat framlägga något medlingsförslag. Om medling ej påkallas, skall avtalet tillämpas till dessden i 3 § angivna liden utgått. 8 § Den som är eller har varitförlikningsman får ej obehörigen röja eller utnyttja vad han har fått kännedomom under sin verksamhet. 9 § Har parterna skriftligenöverenskommit alt medling inte skall äga rum, skall bestämmelserna i denna lagej tillämpas. Denna lag träder i kraft . Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,De , , , Lagrådsremiss med förslag till ändring i lagen (1960:729)om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, m. m. Är 1970 tillsattes en samnordisk utredning med sakkunnigafrån , , och för att göra en allmän översyn av denupphovsrättsliga lagstiftningen, den s. k. nordiska upphovsrättskommittén (NUK).Kommittén avgav ett delbetänkande med förslag till lagreglering av bl.a. fotokopiering och bandinspelning inom undervisningsverksamhet (NU 21/73).Kommitténs förslag ledde för svensk del inte till någon lagstiftning. Såvittangår frågan om fotokopiering ledde förslagel inte heller lill lagstiftning inågot av de andra nordiska länderna. I stället tillsattes i samtliga nordiska länder utomIsland nationella utredningar för översyn av den upphovsrättsligalagstiftningen. Med slöd av regeringens bemyndigande den 4 mars 1976lillkallades för svenskt vidkommande tre sakkunniga med uppdrag att se överupphovsrättslagstiftningen m. m. Genom, beslut vid regeringssammanträde den 24februari 1977 erhöll utredningen tilläggsdirektiv. utökades antaletsakkunniga till fem. De sakkunniga, som antog namnet upphovsrättsutredningen(Ju 1976:02), lade fram delbetänkandet (SOU 1978:69)Upphovsrätt 1, Fotokopiering inom undervisningsverksamhet. Betänkandet bör fogas till protokollet i detla ärende sombilaga 1. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts avriksåklagaren (), , , ,kungl. , statens konstmuseer, universitets- och högskoleämbetet(UHÄ), skolöverslyrelsen, forskningsbiblioteksrådet, , statensråd för vetenskaplig information och dokumentation, SverigesLantbruksuniversitet, , folkbildningsutredningen 1979/80:132 7 (U 1975:19), , statenspersonalutbildningsnämnd. Försvarshögskolan, , Försvaretsgymnasieskola. Försvarets brevskola, försvarets civilförvaltning, slatensbrandnämnd, , , iStockholm, , , Sverigeshantverks- och industriorganisation-Familjeföretagen, , . , Factu-FöreningenSvensk Fackpress, , Kostnäriiga och litterärayrkesutövares samarbetsnämnd (KLYS), ,Föreningen , (),(), Föreningen ,, , Föreningen , Föreningen (), u. p. a.. Föreningen () u. p. a.. Föreningen , Svenska Artisters och (), , ,, , ,, (),Centralorganisationen /SR, , , , , , Tekniska ,allmänna biblioteksförening och vid affärsbankerna. RÅ har bifogat yttranden från överåklagarna i ,och åklagardistrikt. Vidare har UHÄ bifogat yttranden från dejuridiska fakultetsnämnderna vid universiteten i , och . En sammanställning av remissyttrandena över betänkandetbör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2. 2.1 Nuvarande ordning i huvuddrag 2.1.1 Det Upphovsrättsliga regelsystemet Bestämmelser om den rätt som tillkommer författare,kompositörer och andra upphovsmän finns i lagen (1960:729) om upphovsrätt tilllitterära och konstnärliga verk (upphovsrättslagen, URL). 1 fråga om rättentill fotografisk bild gäller särskilda regler, vilka är intagna i lagen(1960:730) om rätten till fotografisk bild (fotografilagen, FotoL).Lagstiftningen har tillkommit i nordiskt samarbete och de nordiska lagarna hari huvudsak samma innehåll. Den upphovsrättsliga lagstiftningen bygger på principenatt den som har skapat ett litterärt eller konslnäriigt verk har ensamrätt tillverket. Uttrycket "litterärt eller konstnärligt verk" har en mycketvidsträckt innebörd. Det omfattar inte bara skönlitterära verk, musik ochbildkonst utan också t. ex. vetenskapliga arbeten, läromedel, handböcker och 1979/80:132 8 reseskildringar m. m. För att ett verk skall ansesföreligga krävs emellertid att alstret uppfyller ett visst mått avsjälvständighet och originalitet. Skydd ges också mot eftergörande avkataloger, tabeller och andra liknande alster vari samlats ett stort antaluppgifter (49 § URL). Den upphovsrättsliga ensamrätten omfattar först och främsträtten att förfoga över verket genom att framställa exemplar av detta, t. ex.genom tryck, fotokopiering och liknande. Upphovsmannen har också ensamrätt attgöra verket tillgängligt för allmänheten, t. ex. genom att låta framföra detoffentligt (2 § URL). Upphovsmannen har även vissa betydelsefulla ideellarättigheter. När exemplar av verket framställs eller verket görs tillgängligtför allmänheten skall dess upphovsman anges i enlighet med vad god sed kräver.Ett verk får inte heller ändras eller göras tillgängligt för allmänheten på etlsätt som kränker upphovsmannens litterära eller konstnärliga anseende ellerhans egenart (3 § URL). Som upphovsman anses inte bara den som har skapat ettoriginalverk. Även den som har översalt eller bearbetat ett verk eller överförtdet till en annan litteratur- eller konstart är att anse som upphovsman. Hanhar då upphovsrätt till verket i dess översatta eller bearbetade skick men fårinte förfoga över det i strid mol upphovsrätten till originalverket (4 § URL). Upphovsrätten varar som huvudregel under upphovsmannenslivstid och efter hans död (43 § URL). Rätten till fotografiska bilder regleras i FotoL. Den harutformats efter samma mönster som URL och innebär att fotografier i väsentligaavseenden har samma skydd som verk vilka omfattas av URL. Skyddstiden äremellertid i normalfallet endast frän det år då bilden framställdes (15 §FotoL). Den principiella ensamrätt som tillkommer upphovsmän ochfotografer m. fl. har inte kunnat upprätthållas oinskränkt. Både URL och FotoLinnehåller regler som gör det möjligt att för olika, närmare angivna ändamålutnyttja skyddade verk eller fotografier utan rättighetshavarens samtycke.Reglerna har utformats olika beroende på i vilken grad upphovsmannens intressenansetts böra vika för andra motstående intressen. Som exempel av särskildbetydelse i detta sammanhang kan nämnas att det är tillåtet att för enskiltbruk framställa enstaka exemplar av offentliggjort verk (11 § URL) ellerfotografi (5 § FotoL). Det upphovsrättsliga regelsystemet har en starkinternationell prägel. Av grundläggande betydelse för den egentligaupphovsrätten är den tillkomna Bernkonvenlionen för skydd av litteräraoch konstnärliga verk. är liksom ett sjuttiotal andra stater anslutettill konventionen. Denna bygger på principen om s. k. nationell behandling.Denna princip innebär atl de fördragsslutande staterna är förpliktade att geutländska upphovsmän samma skydd som man ger åt landets egna medborgare.Därutöver gäller enligt konventionen att skyddet inte får understiga en viss ikonventionen föreskriven nivå. Sålunda får t. ex. skyddstiden inte understiga50 är frän upphovsmannens död. är även anslutet till den tillkomna Världskonventionen om 1979/80:132 9 upphovsrätt, som bygger på samma huvudprinciper somBernkonvenlionen men har en något lägre skyddsnivå. Anslutningen till deupphovsrättsliga konventionerna har den praktiska konsekvensen att gerskydd enligt sin upphovsrättsliga lagstiftning även åt verk med ursprung iannat land som är anslutet till resp. konvention. 2.1.2 Fotokopiering inom undervisningsverksamhet Folokopiering och liknande metoder för mångfaldigandesammanfattas av upphovsrättsutredningen - i anslutning lill internationellpraxis - under termen "reprografi". Reprografi är en form av mångfaldigande och reprografisktmångfaldigande omfattas därför i princip av upphovsmannens ensamrätt. I ettspecielll avseende, nämligen i fråga om fotokopiering av verk inom arkiv ochbibliotek, innehåller den upphovsrättsliga lagstiftningen särbestämmelser omreprografi. 1 övrigt finns inte några sådana regler. Den förut nämndabestämmelsen om mångfaldigande för enskilt bruk innebär emellertid att det iviss omfattning är tillåtet för enskilda att kopiera t. ex. förlagsmässiglframställda produkter. Mångfaldigande med stöd av denna bestämmelse kan i ochför sig i viss omfattning ske även inom ramen för undervisningsverksamhet. Detråder emellertid allmän enighet om att man inom undervisningsväsendet numerabehöver ha möjlighet att kopiera i en omfattning som går långt utöver vadundantagsbestämmelserna om kopiering för enskilt bruk medger. Delvis har dedärav följande svårigheterna lösts genom ett särskilt avtal mellan staten ochvissa organisationer på det upphovsrättsliga området, dels. Det första skolkopieringsavtalet slöts ochersattes av ett nytt tvåårigt avtal. Detta ersattes i sin lur år 1978av elt ettårigt avtal vilket löper ut den 30juni 1979. Det nu gällande avtalet innebär i huvudsak att lärare vidbl. a. grundskolor, gymnasieskolor och lärarulbildningsanstalter har rätt att iviss omfattning fotokopiera eller pä annat sätt mångfaldiga litterära ellerkonstnärliga verk samt fotografier. I ersättning härför betalar siaten lillföreträdare för berörda rättighetshavare ell visst belopp per sida.Ersättningen beräknas på grundval av en viss förenklad redovisning avkopieringens omfattning. Den sammanlagda ersättningen, f. n. omkring 1.8 milj.kr., utbetalas till en av organisationerna upprättad förvaltningsorganisation,kallad BONUS, som inom sig beslutar om hur medlen skall fördelas. Utredningenredogör i sitt betänkande (s. 49) närmare för innebörden av det nu gällandeskolkopieringsavtalet. Förhandlingar pågår f. n. om en förnyelse av delta avtalför tiden efter . 2.2 Huvuddragen av utredningens förslag Enligt utredningens förslag bör frågan om reprografiskframställning inom undervisningsväsendet även lösas genomkollektiva avtal 1979/80:132 10 av den typ som redan har tillskapats genom skolkopieringsavtalet.Utredningen fastslår emellertid atl frågan inte kan få en fullständig lösninggenom kollektiva avtal. Detta hänger samman med att de svenskaorganisationernas avtal endast binder organisationernas egna medlemmar.Utländska upphovsmän blir i allmänhet inte bundna, eftersom de vanligen stårutanför organisationerna. Även en del svenska upphovsmän står för övrigtutanför organisationerna. En kollektiv lösning, som endast gäller inom ramenför organisationernas verksamhetsområden, är därför enligt utredningens meningprincipiellt otillräcklig även om det skulle gälla att enbart tillgodosekopieringsbehovet i fråga om svenska verk. Utredningens förslag går ut på att det kolleklivaavtalssystemet kompletteras med lagbestämmelser, som föreskriver att vissaslags avtal skall omfatta även upphovsmän som inte är medlemmar iavtalsslutande organisation. Utredningen pekar på alt en sådan lösning redanfinns i 22 § URL, som i fråga om utsändning i radio och TV av utgivna verkföreskriver en liknande ordning. En sådan utsträckt verkan av ett ingångetupphovsrättsligt avtal brukar benämnas avtalslicens. Utredningen föreslår att en avtalshcensbestämmelse av detslag som har angetts tas in i en ny paragraf i URL, 15 a §. För att ettkollektivt avtal skall kunna åberopas som grund för avtalslicens fordras enligtförslaget att ett avtal föreligger med en organisation, som representerar eltflertal svenska upphovsmän på området, och atl detta avtal ger lärare ellerannan rält att för sin undervisning framställa exemplar av verk genomreprografi. Den föreslagna bestämmelsen ger för sådana situationer rätt att församma ändamål även framställa exemplar av utgivet verk av upphovsman som inteföreträds av organisationen. Regeln gäller dock inte om upphovsmannen hos organisationenhar meddelat förbud mot sådant mångfaldigande. För det mångfaldigande som sker med stöd avlagbestämmelsen gäller i princip samma villkor som enligt det underliggandeavtalet, bl. a. när det gäller ersättningen för mångfaldigandet. Om upphovsmankan visa att hans verk har mångfaldigats med slöd av avtalet har han dock rättatt begära individuell ersättning från det år då mångfaldigandetägde rum. Hänvisningar till den nu nämnda bestämmelsen i 15a§ URLskall enligt förslaget tas in i regeln om s. k. katalogskydd i 49 § och iFotoL, varigenom bestämmelsen blir tillämplig också på dessa typer av alster. I betänkandet läggs också fram förslag till lag om medlingi vissa upphovsrättstvister. Denna lag är enligt förslaget tillämplig när tvistuppslår om ingående av sådant avtal som avses i 15 a § URL och bestämmelser somhänvisar därtill. Huvudprincipen i den föreslagna lagen är att part kan påkallamedling, om förhandling inte leder till resultat. Regeringen skall då utseförlikningsman. Om medling inte leder till resultat och parterna inte enas omatt hänskjuta tvisten till avgörande av skiljemän skall förlikningsmannenanmäla delta till regeringen. 1979/80:132 11 2.3.1 Tidpunkten för reformen Den tekniska utvecklingen har öppnat nyamöjligheter för utnyttjande av upphovsrättsligt skyddade verk. Som exempel kannämnas fotokopiering, mikrofilmning, bandinspelning samt användning avvideoteknik, datorer, kabel-TV och kommunikationssatelliter. Denna utvecklinghar medfört behov av en anpassning av det upphovsrällsliga regelsystemet tillde nya förhållandena. Frågan om upphovsrättens roll i kulturpolitiskasammanhang har också tilldragit sig uppmärksamhel. Dfeutredningar på upphovsrättens område, som tillsattes i de nordiskaländerna, har till uppgift alt mot bakgrund av den nu beskrivna utvecklingen inordiskt samarbete göra en allmän översyn av upphovsrätten. Denna översyn börenligt direktiven för utredningarna avse rättsområdet som helhet. Den tekniska utvecklingen, främst planerna på en nordiskTV-satellit och på ett nordiskt datakommunikationsnät, har medfört att behovetav gemensamma nordiska regler på upphovsrättens område blivit ännu starkare äntidigare. Med hänsyn härtill är det givetvis av stor vikt att de nordiskakommittéernas förslag till lösningar grundas på en gemensam helhetssyn påfrågan om hur det upphovsrättsliga regelsystemet bör anpassas till de krav somulvecklingen har fört med sig. Jag utgår ifrån attkommittéerna avser att nu med förtur ta upp denna övergripande fråga. Beträffande läget i de övriga nordiska länderna kananföras följande. träffades i ett generellt avtalom fotokopiering inom det allmänna skolväsendet mellan det danskaundervisningsministeriet m. fl. på den ena sidan och den upphovsrättsligasamarbetsorganisationen på den andra sidan. Avlalet har emellertidännu inte trätt i kraft, eftersom parterna genom skiljedom försöker lösa fråganom den ersättning som bör utgå i anledning av kopieringsverksamheten. Deursprungliga direktiven för den danska utredningen omfattade inte frågan omfotokopiering. Genom tilläggsdirektiv utvidgades emellertid i maj 1978kommilléns lagstiftningsuppdrag till att avse också denna fråga. Den finländska kommittén avser att lägga framett betänkande med förslag till reglering av fotokopiering. Belänkandet kommerhärutöver att bl. a. innehålla förslag till ändringar i bestämmelserna om enskiltbruk och om inspelning av radio- och TV-program för undervisningsändamål. Den norska konimittén behandlar t. v. inte frågor som rörfotokopiering. Den norska regeringen har lagt fram en proposition medförslag till en provisorisk och tidsbegränsad lag om fotokopiering inomundervisningsverksamhet. Lagen föreslås gälla till utgången av . Fråganom permanent lagstiftning på området torde komma att hänskjutas till kommittén. Mot bakgrund av vad som har anförts kan det givetvisifrågasättas om det är lämpligt atl för svensk del lägga fram ett förslag tilllagstiftning 1979/80:132 12 om fotokopiering i undervisningsverksamhet, innanupphovsrättskommittéerna i de nordiska länderna kommit fram till en gemensamhelhetssyn på hur de upphovsrättsliga frågorna skall lösas och utan attförutsättningar förelegat för mera ingående nordiska överläggningar omutfornmingen av detaljer i förslaget. Möjligheten att fotokopiera skyddade verk har emellertidstor betydelse inom undervisningsväsendet. är det vanligt att mankopierar tryckt och annat material för användning i undervisningen. Kopieringsker i det enskilda fallet vanligen i en relativt liten upplaga men ärsammantaget av mycket stor omfattning. Som exempel kan nämnas att antaletersättningsberältigade kopior, som under /77 framställdes inom deläroanstalter m. m. som omfattas av skolkopieringsavtalet, har beräknats till69 milj. Lika med utredningen anser jag att en kollektiv lösning,som endast gäller inom ramen för de upphovsrättsliga organisationernasverksamhetsområden, är principiellt olillräcklig, även om det bara gäller atttillgodose behovet att kunna kopiera svenska verk. En sådan lösning är än meraotillräcklig då det gäller att tillgodose kopieringsbehovet i fråga omutländska verk. Behovet att kopiera utländska verk är betydande, särskilt inomhögskoleundervisningen. Förhandlingar om ett kollektivt foto-kopieringsavtalför högskoleområdet pågår f. n. Som utredningen har framhållit skulle ettsådant avtal i hög grad underlättas genom en avtalslicensbestämmelse. Jag delar också utredningens uppfattning att frågan omfotokopiering i undervisningsverksamhet väl lämpar sig för särskild behandling.Området är tämligen väl avgränsat.