prop · G3031 · 1979-12-31 00:00:00 — Vidare menar kammarrätten atl en prövning vid länsstyrelse sannoliklställer sig både enklare och billigare för säväl den enskilde somsocialnämnden. Som jag ser del lär underiätenhelenalt reglera förulsällningama för återkrav på grund av vilseledande uppgifter ipraktiken komma att innebära atl lalan om sådan ersällning kan föras enbart iuppsåtliga fall och då främsl som målsägandelalan i brottmål (2 kap. 4 Sskadeståndslagen / 1972:207/). Härvid blir en regel i 6 kap. 2 Sskadeståndslagen tillämplig, som medger jämkning av skadestånd i fall detlaskulle bli oskäligt betungande för den skadeståndsskyldige med hänsyn tillhans ekonomiska förhållanden. Detla får enligt min mening anses vara elltillräckligt skydd för den enskilde i dessa situationer. Inte heller lär någrarättegångskostnader bli aktueUa för vare sig den enskilde eller kommunen i måldär allmän åklagare för lalan. Jag ansluter mig därför till socialutredningensförslag att inte i socialljänsllagen ge särskilda reglerom återkrav ivilseledandefallen. Sammanfattningsvis innebär såledesmitl förslag att talan om att återfå ekonomisk hjälp som har betalats ut enligtbestämmelsen om rätt lill bistånd (förskott och bidrag under arbetskonflikl),av annan ekonomisk hjälp och lalan om ersättning för barns vård i annal hem ändet egna skall föras hos länsrälten i det län där den ersällningsskyldige harall svara vid allmän underräU i tvistemål. Talan om ersättning för ekonomiskhjälp, som har utbetalats på gmnd av vilseledande uppgifter, och förserviceåtgärder får föras vid allmän domstol. Endasi etl fåtal remissinstanserhar motsatt sig socialutredningens förslag om att behålla den treårigapreskriptionslid som gäller f. n. Någon har dock velal utsträcka liden till femår för att i möjligaste mån undvika kravmål som bara har lill syfte att avbrytapreskription. Jag anser att övervägande skäl talar för att behålla den treårigapreskriptionstiden. Jag fäster därvid särskild vikt vid atl nyligenhar beslutat atl preskriptionstiden för fordran på underhållsbidrag fr.o.m. den1 skall sänkas från tio till just (prop. 1978/79: 12). Förersättningstalan som förs vid allmän domstol gäller allmänna regler ompreskription av fordran. 1979/80:1 organisation 314 Så länge vi har haft ensocialvårdslagstiftning här i landel har bestämmelser getts för varjevårdområde för sig. Mol denna vad man skulle kunna kalla funktionellauppdelning av socialvården svarar en nämndorganisalion med en . Således skall för vart och ell av vårdområdena barnavård,socialhjälpsverksamhel och nyklerhetsvård i varje kommun finnas en särskildnämnd, som skall vara kommunens förvaltnings- och verkställighetsorgan förvårdområdet: , socialnämnd och nyklerhetsnämnd.Barnavårdsnämnden får vid befattning med ärenden som gäller ungdom över 15 årkalla sig ungdomsnämnd. Kommun får tiUsätta särskild nyklerhetsnämnd. Om såinle skell är socialnämnden nykterhetsnämnd. Synen på socialvården har efterhand ändrals. Helhetssynen har börjal tillämpas. Den innebär - som framgår avvad jag har sagt lidigare - bl. a. att en enskilds eller en gmpps socialasituation och de svårigheier han eller gmppen har skall ses i förhållande tillhela den sociala miljön. Denna syn på vård- och behandlingsarbetet har kommit ikonflikt med en lagsliflning som är strikt knuten tiU vårdområden. förstasteg mot att skapa en bättre samordning togs genom lagen (1970:296) om socialcentralnämnd m. m. (SCL). Denna öppnade möjlighet för kommunen all införa enenhetlig nämndorganisation, dvs. en enda social centralnämnd skulle i principsvara för socialvården i kommunen. framhåller atlmöjligheten alt inrälta social centralnämnd har utnyttjats i stor omfattning.De erfarenheter som har vunnits talar för att låta denna organisationsformbestå. Huvudansvaret bör alltså enligt utredningens förslag i alla kommunerligga på en nämnd. Denna skall inför kommunens fullmäktige svara för kommunenssociala verksamhel och samordningen av resurserna för denna. Det finns enligtulredningen inte längre skäl att behålla specialiserade nämnder för olikavårdområden. Organisationen med en social nämnd bör vara obligatorisk. bör benämnas socialnämnd. förslag om enenhetlig nämndorganisation biträds av aUa remissinstanser som har yttrat sig ifrågan. Nästan alla kommuner har nuinrättat en social centralnämnd. Somjag har framhållit tidigare är helhetssyneni vård- och behandlingsarbetet en av de bärande principema i del här framlagdaförslagel. Det är inte förenligt med denna syn att behåUa en nämndorganisationsom är uppbyggd efter sympiom. Det bör finnas elt sammanhållet ansvar försocialtjänsten i kommunen. Jag ansluter mig därför till utredningens förslag omen enhetlig nämndorganisation för socialljänslen. Om en social centralnämnd harinrättats, får fullmäktige enligl SCL också besluta all i kommunen skallinrättas två eller flera distrikts- 1979/80:1 organisation 375 nämnder, var och en för ett socialvårdsdislrikl, meduppgift all avgöra ärenden om vård och behandling eller annan ålgärdbelräffande enskild person enligl vårdlagama. Kommunens fullmäkfige får uppdraål nämnden atl även i övrigl avgöra ärenden som avser vård och behandling ellerannan ålgärd belräffande enskild person. Möjlighetema all inrätla socialadislriklsnämnder för bestämda geografiska områden bör enligt utredningensförslag behållas. Jag återkommer strax till denna fråga. 2.16.2 Kommunullugsreglerude nämnder inom sociultjänsten Vissa kommunala nämnder ärobligatoriska enligl föreskrifter i särskilda författningar. Utöver dessaspecialreglerade nämnder har emellertid kommunema enligl 3 kap. 13 S andrastycket kommunallagen (KL) möjlighel all lillsätta de nämnder som behövs.Sådana fakultativa nämnder kallas i förarbetena lill KL kommunallagsregleradenämnder. I förarbetena till de nu gällandevårdlagarna har man bara sparsamt kommenterat kommunens möjligheter all inrätlafakultativa nämnder inom vårdområdena. 1 propositionen (1960; 10) med förslagtill BvL framhöll föredragande statsrådet atl det även borde slåvarje kommun fritt att, om den fann det lämpligl, uppdra ål särskill organ allhandlägga frågor om allmän ungdomsvård. Belräffande en sådan organisationsformlorde några särskilda bestämmelser inle behöva införas i lagen. Av della följdeenligt föredraganden att ifrågavarande organ i kommunalrätisligl hänseende blevatl betrakta som s.k. oreglerad (kommunallagsreglerad) nämnd. Föredraganden anförde vidare allBvL:s bestämmelser om den allmänt förebyggande verksamhelen borde ges sammainnebörd som i den äldre bamavårdslagen. borde såledesåläggas all tillse all vad som borde göras för ungdorhen också blev gjorl,antingen genom andra organ ellergenom nämnden själv. Om ungdomsslyrelse ellermolsvarande organ hade lillsatls inom kommunen, medförde detla all nämndensarbetsbörda lättades, men del innebar inle all nämnden befriades frän alli ansvarför den allmänna ungdomsvården inom kommunen. Föredraganden framhöll allbarnavårdsnämnden som del cenirala organet för samhällels barnavård alllidyiiersl har ansvarel för all behövliga ålgärder vidlas för all främja godauppväxtförhållanden för ungdom. Kommunen kan således inombarnavårdsnämndens ansvarsområde tillsätta en särskild fullgöravissa uppgifter. Delta innebär emellertid inle alt barnavårdsnämnden imolsvarande mån fritas från ansvarel för de uppgifter som åvilar nämnden enliglBvL. Enligl ShjL ankommer del i princippå socialnämnden all ombesörja alla de angelägenheler i fråga om socialhjälpensom kan hänföras lill förvallning och verksiällighei. Kommunens fullmäktigefår dock bestämma all viss egendom som hör lill kommunenssocialhjälpsverksamhel - i.ex. Prop.1979/80:1 organisation 376 ålderdomshem skall förvaltas av en annan nämnd än socialnämnden eller av en särskildstyrelse. Socialulredningen framhåller all med den föreslagnasocialljänsllagen följer en principiell frihel för kommunen i fråga om såvälverksamhetens uppbyggnad som dess organisation. Utredningen har emellertidfunnil del nödvändigt att inom ramen för de mål som lagen anger regleraverksamheten i vissa hänseenden för atl nä en enhetlig utveckling avsocialtjänsten o h för alt bestämma den enskildes rättigheter och skyldigheter.De uppgifter som socialnämnden skall ha enligt förslaget sammanför ulredningeni stmkturinriktade, allmänt inriktade och individuelll inriktade insalser. 1 detvå första hänseendena bör det slå kommunen fritt atl överlåta ål ell särskiltorgan atl sköta vissa uppgifter. skall dock ha etl övergripandeansvar också för sådan verksamhet. skall enligt utredningensförslag anmäla hos kommunen om uppgifterna sköts på ett sätt som inte svararmol de syften som har angetts för verksamheten. Inom det individueUa slöd- ochhjälparbelet bör verksamheten ankomma på socialnämnden ensam eller iförekommande fall på social distrikts-nämnd . Under de stmklurinriktade insatserna faller enligtutredningens förslag deltagande i samhäUsplaneringen. Denna uppgift syftar tillatl tillföra planeringsunderlaget social sakkunskap. För att denna uppgiflskall kunna fuUgöras bör den utövas av den nämnd som genom sina uppgifter iövrigt har de största fömtsättningarna atl få -vetskap om dessa förhållanden.Denna uppgift bör därför enligt utredningen läggas på socialnämnden. Detta böremeUertid inte utesluta att även fakultativa organ, t. ex. frilids-nämnder, gestillfäUe att medverka i samhällsplaneringen. Frågan om kommunemas befogenheter att organiserasocialtjänsten har kommenterats av ett flertal remissinstanser.Brottsförebyggande rådet anser att frågan om ansvarsfördelningen mellansocialnämnden och vissa fakultativa nämnder, t.ex. fritidsnämnder, inte harklarlagts tillräckligt. Den skyldighet som nämnden ges att anmäla för kommunenom de uppgifter som en fakultativ nämnd har inte sköts är enligt rådet enalltför passiv funktion. En stor del av den allmänt förebyggande och uppsökandeverksamheten för bam och ungdom bedrivs av sådana fakultativa nämnder. Ikonsekvens med den sociala helhetssynen bör verksamheler som riktar sig tillbam och ungdomar med mer eller mindre uttalade tecken på personliga problembedrivas inom med ett direkt ansvar för socialnämnden. Nämndenbör följaktligen ha ett ansvar att planera och genomfora förebyggande ochuppsökande verksamhet för barn och ungdom så snart socialt stödjande åtgärderkommer in i bilden. erinrar om att den gmndläggandeprincipen för all nämndförvaltning - oavsett om den är fakultativ ellerspecialreglerad - är att förvaltningen är odelbar. Samtliga nämnder ärsidoställda. En nämnd kan inte utan lagstöd överordnas en annan. 1979/80:1 organisation 377 Undantag från detta finns i lag,t.ex. när det gäller kommunstyrelsens övergripande ansvar och i fråga omsociala dislriklsnämnder. Tiilsäller man en särskild uppgifterinom I.ex. fritidsverksamhet, barnomsorgen eller äldreomsorgen, kommer inlesocialnämnden ulan uttryckligt lagstöd alt ha någol övergripande ansvar. kommun biträderutredningens synpunkler och förslag men underslryker alt om t.ex. enfritidsnämnd har inrättats, så är del den nämnden som inför fullmäktige skallha del fullsländiga ansvarel för bud-gel och verksamhet. kommun bilräderförslaget lill ansvarsfördelning mellan socialnämnden och enkommunallagsreglerad nämnd. Del behövs dock enligl kommunen ytterligareklarlägganden om gränserna för ansvar och befogenheter. finner deltillfredsställande alt ulredningens lagförslag lämnar slorl uirymme förkommunerna all välja olika organisaloriska lösningar för sin socialtjänst.Administrativa uppgifter kan således enligl förslagel föras över frånsocialnämnden lill en annan nämnd. Deiia innebär en fiexibililet somgagnar ulvecklingen mol ökad effektivering av den kommunala förvaltningen.Kommunen efterlyser dock klarläggande motivullalanden som visar all enfakulialiv nämnd, I. ex. enfrilids-nämnd, inom ramen för sill reglemenie har del direkla ansvaret införkommunfullmäktige för verksamheten. Jag har tidigare närmare ulvecklalmin syn på konsekvenserna av all socialljänsllagen ges karaklär av ramlag.Somjag har framhållil då innebär ramlagskonslmkiionen all kommunen får frihelalt med vissa begränsningar utforma i kommunen från kommunensegna förutsättningar och behov. Kommunen skall också ha principiell frihel närdet gäller verksamhetens organisation. Den friheten begränsas emellertid genomatt vissa uppgifter i lagen knyts direkl lill socialnämnden. Socialnämndenskall dock enligl del lagförslag som jag förordar ha vissa beslämda uppgifter.Dessa begränsar således kommunens möjligheter all inrälla särskilda nämndersom kan avhända socialnämnden någon del av dess ansvar för alt dessa uppgifterfullgörs. Av socialnämndens uppgifter syftarde siruklurinriklade insalserna, bl.a. medverkan i samhällsplaneringen, till engod samhällsmiljö. Med de allmänl inrikiade insatserna åsyftas generelllutformade sociala insatser för t.ex. barns och ungdoms omvårdnad ochutveckling. Med individuelll inrikiade insatser avses sociala Ijänsler som ärdirekl anpassade lill den enskildes behov. Hit hör omsorgerna om barn ochungdom, äldre människor och människor med handikapp. All kommunen således inle genom atlinrätta särskilda nämnder kan avhända socialnämnden dess ansvar får emellertidinle uppfällas så att del innebär ell förbud mot all kommunen tiilsällersärskilda nämnder, vars verksamhel delvis kan sägas falla inom socialnämndensansvarsområde. Lagstiftningen får således inte hindra atl kommunen organiserarverksam- 1979/80:1 organisation 378 heten inom kommunen på det sätt som bedöms lämpligt medhänsyn lill förhållandena i kommunen. Har en fakultativ nämnd lillsatls, kommerden all vara sidoordnad socialnämnden. Nämnderna svarar var för sig införkommunfullmäktige för sin verksamhel. Den konslmklion somjag föreslår lederemellertid lill att socialnämndens ansvar för socialljänslen kvarstår även omen särskild nämnd, l.e\. en fritidsnämnd, har inrätlals. Är de insalser som kanges genom fritidsnämndens försorg otillräckliga, selt utifrån de intressen somsocialnämnden har atl företräda, åligger det således socialnämnden all vidtade ålgärder som man anser behövliga dämtöver. en fritidsnämnd fören begränsad del inom barn- och ungdomsvården, I.ex. för driften av vissafritidsanläggningar, ankommer del pä socialnämnden all vidla de övriga ätgärdersom bedöms nödvändiga inom ramen för de allmänt inrikiade uppgifterna för barnoch ungdom. Detla innebär således inle all socialnämnden skall ha elt ansvarför del sätl på vilkel fritidsnämnden beriver sin verksamhel. Förslagel lederendast lill en skyldighel för socialnämnden atl vidta de yllerligare ålgärdersom kan åvila nämnden enligt socialljänsllagen. En ansvarsfördelning frånangivna ulgångspunkler kan inle anses oförenlig med principen om del odeladenämndansvarel. Del ligger i sakens nalur all frågan om kompelensfördel-ning ochverksamhelsformer kan ändras av fullmäktige på framslällning av . Del jag har sagl nu gäller i förslåhand de slmklurinriktade och allmänl inrikiade insatserna inom socialtjänsten.Väsenlligt annorlunda ställer del sig när del gäller de individinriktadeinsalserna. Jag har framhållit tidigare atl den enskildes behov av slöd ochhjälp inom skall prövas från en helhetssyn. Det förutsätter atlbedömningen av behovel sker hos den nämnd som har del samlade ansvarel försocialljänslen inom kommunen, socialnämnden. Sedan nämnden har bedömlhjälpbehovel, skall den enskilde erbjudas de insatser som är bäst ägnade allavhjälpa hans behov. De samlade resurser som gör del möjligt alt välja mellanolika åtgärder finns hos socialnämnden. Del finns därför enligt min mening inteanledning att skapa lill särskilda nämnder som skall svara för avgränsadeindividuella stöd- och hjälpinsalser inom socialljänslen. För dessa börsocialnämnden uleslutande ha ansvarel. Jag älerkommer i det följande lillsocialnämndens kompelens när sociala distriktsnämnder har inrättats. Del sagda hindrar emellertid intealt särskilda nämnder kan inrällas för förvaltning och drift av anläggningareller inslilulioner inom socialljänslen. Lokala organ av della slag kaninrällas för ungdomsgårdar, fritidsanläggningar m.m. Har I.ex. en särskildslyrelse inrältals för en eller flera fritidsanläggningar, innebär del altfritidsnämndens verksamhetsområde begränsas. Förvaltningen av anläggningenflyttas från fritidsnämnden lill den särskilda styrelsen. kan dåinle ges en överordnad ställning i förhållande lill institutionsstyrelsen. 1979/80:1 organisation 379 2.16.3 Orgunisution med distriktsnämnder Somjag har sagl tidigare skallenligt KL varje kommun vara en odelad förvaltningsenhet. För varjeförvaltningsområde skall det i princip finnas ett enda förvaltningsorgan förhela kommunen. Denna huvudregel innebär all nämnderna var och en inom siltverksamhetsområde skall ansvara för förvaltning och verkställighet. Ettundantag från huvudregeln utgör, som jag har sagt tidigare, bl. a. de socialadistriklsnämnderna. Möjligheten all inrälta en särskilddislriklsorganisation för socialvården öppnades försl genom SCL. Skälen för ensådan organisation var delvis organisatoriska och hängde ihop med denkommunindelningsreform som då förestod. All inrätta distriktsnämnder framstodemellertid också som en god lösning från kommunaldemokratisk synpunkl, eftersomflera lekmän inom den slora kommunen skulle kunna knyias lill förvallningen avsocial-vårdsangelägenheierna. Genom en dislriklsindelning skulle ävenbesluls-funklionerna kunna läggas närmare kommunmedlemmarna. Enligl socialulredningen börmöjligheterna alt inrälla dislriklsnämnder behållas. Härigenom blir det lättareför förtroendemännen all skaffa sig ingående kunskaper om de socialaförhållandena i ett mindre omräde av kommunen och om de problem som invånarnadär möter i sill dagliga liv. hade 24 kommunerinrättat sociala distriktsnämnder. Bland dessa kan nämnas Slockholms,Göieborgs, , , , , ochHelsingborgs kommuner. Jag ansluter mig, liksom deremissinstanser som har yllral sig i frågan, lill socialulredningens förslag.Kommunfullmäktige bör således få beslula atl i kommunen skall inrättas tvåeller flera dislriklsnämnder, var och en för ell geografiskt dislrikl. Som framgår av vad jag har sagttidigare är det f. n. inte möjligt att inom den oreglerade kommunalaförvallningen inrälta flera nämnder, som var och en inom ell geografiskt områdeskall svara för förvaltningsuppgifter av samma slag. har efter förslagi en proposition (1978/79: 181) om lokala organ i kommunerna beslutat altmöjlighel skall öppnas atl inrälla distriktsnämnder, kommundelsråd eller andralokala organ även inom den oreglerade förvaltningen (lag (1979; 408) om vissalokala organ i kommunerna). Syftet med reformen är att förbällrakommuninvånarnas möjligheler atl påverka och della i del kommunala arbetet. 1propositionen föreslås en lag om vissa lokala organ i kommunerna. Förslagelinnebär all kommundelsråd i forisallningen kan handha förvallnings- ochverkslällighets-uppgifler inom del kommunallagsreglerade områdel. Kommunernages också räll all inrälla dislriklsnämnder för sådana uppgifter.Instilulions-slyrelser skall liksom hiuills kunna tillsällas för förvaltningoch verkställighet i frågor som rör en eller flera anläggningar.Lagstiftningen är utformad så atl kommunerna ges siörsta möjliga frihel atlsjälva beslula om organisation och verksamhetsformer. 1979/80:1 organisation 380 2.16.4 Kompetensfördelningen mellan socialnämnd och socialdistriktsnämnd har enligt 4 S SCLuteslutande behörighet att avgöra ärenden, som avser vård och behandling ellerannan ålgärd belräffande enskild person enligt vårdlagarna. Belräffande andraåtgärder som avser enskild person och alliså inle är reglerade i värdlagarna,t. ex. ärenden om fördelning av plalser vid ålderdomshem, slår det kommunenfrilt atl lägga dessa uppgifter på dislriktsnämnden eller socialacentralnämnden. Enligt socialutredningens förslagskall del ankomma på dislriktsnämnden att avgöra ärenden som rör vård ochbehandling eller annan åtgärd beträffande enskild person, om ärendena enligtsocialljänsllagen eller annan lag eller författning åvilar socialnämnden. Delfinns emellertid frågor som gäUer åtgärder för enskilda, men som inte är knutnatill distriktet på ett sådant sätl all de bör ankomma på dislriktsnämnden allavgöra dem. Det kan t.ex. gälla ärenden om intagning i förskola ellerservicehus inom kommunen. Det kan vara lämpligt atl sådana frågor, som gällerutnyttjande av resurser som är gemensamma för kommunen, handläggs centralt. Ulredningenföreslår därför en bestämmelse som ger fullmäktige möjlighel att fråndistriktsnämndens kompetensområde undanta vissa grupper av ärenden som iStäUet skall handläggas av socialnämnden. kan sedan, efter beslutav fullmäktige, delegera dessa ärendegmpper på tjänsteman inom kommunen. Utredningens förslag i fråga omkompetensfördelningen har inte föranlett några uttalanden avremissinstanserna. Jag biträder ulredningens förslagom att enskilda vårdärenden skall falla inom distriktsnämndensverksamhetsområde. Man kan därför ställa sig tveksam till den av ulredningenföreslagna möjligheten för fuUmäktige atl förbehålla socialnämndenbeslutanderätt i individuella ärenden som gäller t. ex. barnomsorg ochäldreomsorg. Av vad jag har sagt tidigare framgår att såväl bamomsorgen somäldreomsorgen faller inom . Att anvisa en plals i förskola ellerinom äldreomsorgen kan vara en av de åtgärder som bör kunna erbjudas denenskilde när han behöver nämndens bistånd. Det kan sägas vara mindre välförenligt med de uppgifter som i övrigt skaU tiUkomma distriktsnämnden allavhända nämnden beslutanderätten i frågor som gäller att utnyttja sådanaresurser som kan falla inom ramen för den enskildes rält till bistånd. En sådankompetensfördelning skulle kunna innebära svårigheter för distriktsnämnden idess arbete. måste emellertid kravet på likformighet mellankommunmedlemmama beaktas. Om varje distriktsnämnd gavs en självständigbeslutande-räu, skulle det kunna innebära risker för att resurserna blev ojämntutnyttjade av de olika distrikten. Det är uppenbart alt en sådan ordningskulle kunna leda till alt likställighetsprincipen åsidosattes. Jag har vid en avvägning av de olika intressen som härmåsle beaktas 1979/80:1 organisation 381 anslutit mig lill utredningens förslag. Del innebärsåledes alt kommunen bör ges frihel all själv bestämma om vissa ärendegriipperskall undanlas från dislriktsnämndens kompelensområde. Sociala dislriktsnämndens kompelensregleras uttömmande i 4 S SCL. Somjag har sagl gäller distriklsnämndenskompelens endasi enskilda vårdärenden. 1 förarbelena till SCL framhölls bl.a.att eftersom den ekonomiska förvallningen har ansetts böra centraliseras lillsociala centralnämnden, som ensam skall ha rätl all göra framställningar ochavge yttranden till fullmäktige, var del olämpligi alt ge dislriktsnämndenbeslutanderätt när det gäller förebyggande och planerande verksamhet. ändå skall följa hithörande frågor om social service och hoscentralnämnden skall föreslå de åtgärder som behövs ligger i sakens nalur ochhar inle ansetts kräva särskild föreskrift i lagen. har alltså atlbl.a. göra sig väl förtrogen med den enskildes levnadsförhållanden inomdistriktet och atl verka för att den enskildes behov av omvårdnad blirtillgodosett. uppgift blir således all svara för organisation,administration och ekonomisk förvallning, för samordning, informalion ochuppföljning belräffande socialvårdsverksamhelen, för planering inomsocialvårdssektorn, för socialvårdens medverkan i den allmänna samhäUsplaneringensamt för ett allmänl förebyggande arbete i syfte atl motverka uppkomsten avsociala stömingar. Enligt socialutredningen bördistriklsnämnderna inom den framtida tilldelas en mer aklivroll än i kommunernas socialpolitik och i del uppsökande ochförebyggande arbelel. Dislriktsnämnderna bör ges omfattande uppgifter när detgäller medverkan i samhällsplaneringen och det övriga förebyggande arbetet idistriktet.