prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — I försvarets interna planerings- och ekonomisystem skall^emellerlid resp. primäruppdrag belastas med kostnader för utnyttjande avinvesterat kapital. Det ankommer på överbefälhavaren att besluta om hur sådankostnadsfördelning skall ske. ^Anskuf^f^iiingsplun(1 ^OOO-tal kr.) ^Faklisk Beräknad för t, o, ^m, -------------- ^79-06-,^30 1979/80 1980/81 år-män, år-mån. A. Markanskaffning Delprogram 4.3 Förelag påbörjade före 1979- Summa a 7 740 9 080 b. Förelag påbörjadeeller avsed da an påbörjas /80 Delprogram 4.3 Summ^a^ b 32 550 33 760 c. Förelag avseddaall påbörjas /81 Truppbefästningar ^m, ^m. ^.^ Utrednings- och projekteringskostnader för byggnadsföretag med beräknad byggstart / Summa ^B(a-c) 9 600 1600 1 330 700 13 230 15 330 1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet Bygg- ^Färdig- ^starl stäl- Faktisk Beräknad för t. o. 1979/80 1980/81 år-mån. C. Anskaffning av kaserner ^m. a. Förelag påbörjade före 1979- 07-01 Nybyggnad av lokaler i b. Förelag påbörjade eller avsed da a^u^ påbörjas /80 Delprogram 4.99 Nybyggnad av en ^slabs-^och förvaltningsbyggnad ^MFÖ och ^VFÖ. Nybyggnad av en förvaltningsbyggnad Nybyggnad av en administrationsbyggnad ^m. ^FMV.Nybyggnad av köldprovanläggning vid^provningscen-^Iralen i c. Förelag avsedda ^atlpåbörjas /81 Est.Tillbyggnad av förvaltningsbyggnaden iStockholm Nybyggnad av en ^apte^ringsverkstad ^m. ^m.. vidprovningscentralen i Utrednings- och projekteringskostnader förbyggnadsföretag med beräknad byggstart / 82 och senare Summa^C(a-c) ^Islåndsältningav befästningar och kaserner b. Förelag påbörjade eller avsedda a^u^påbörjas /80 Delprogram 4.3 Mindre^islåndsättningsarbeten på befästningar ^m. 6 600 66.30 5 830 800 6 600 6630 5 830 800 7 000 12 200 80-02 81-06 5 300 2 600 79-10 80-10 3 050 600 79-10 81-01 17550 19 200 7 350 7 900 6 100 1 500 4 200 1 500 4 200 80-09 81-09 500 - ^_^ ^ ^ ^ 500 13335 - - 11235 49 000 62 315 5 830 25 450 28 935 1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 1979/80 1980/81 Delprogram4,99 2. Mindre ^islåndsättningsarbeten på byggnader ^m. 5 700 7 150 Företagavsedda all påbörjas /81 Delprogram4.3 ^Iståndsättning av ^slabsplatser Mindre ^iståndsätiningsarbeten påbefästningar ^m. Delprogram 4.99 Ombyggnad av förvaltningsbyggnadenBastionen i Mindre^islåndsällningsarbelen pä byggnader ^m. Utrednings- och projekteringskostnaderför byggnadsföretag med beräknad byggstart / 82 och senare Summa c Summa ^D^ ^(b-^c) Totalt A-D 4 800 1 150 7 360 4 455 1 000 1 150 6 700 80-10 4 005 Jag hemställer att regeringen föreslår att till Operativ ledning ^rn. :Anskaffning av anläggningar för /81 anvisa ett förslagsanslag av58 . ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 169 ^F^Gemensamma myndigheter ^m. Försvarets civilförvaltningleder och övervakar försvarsmaktens avlönings- och kassaväsende och ansvararför ekonomisk redovisning och redovisningsrevision vid samtliga myndigheter ^m.^m. inom försvarsdepartementels verksamhetsområde. svararockså för skadereglering och indrivning av fordringar, bevakar ^slalens rätt i^övrigl inom ^försvarei samt är försvarets ^palentorgan och försvarsmaktens^experlmyndig-^hel i förvaltningsrättsliga frågor. Dessutom är ämbetsverkettillsynsmyndighet för familjebidragsverksamheten. svararäven för viss verksamhet med anledning av skadeersättningar, ersättning ianledning av kroppsskada, förslagsverksamhet och täckande av vissa^medelsbrisler. Chef för civilförvaltningenär en generaldirektör. Myndigheten består av fyra byråer, lönebyrån,kameralbyrån, revisionsbyrån och juridiska byrån ^saml en ^palenlenhel och enför ^verkel gemensam centralenhet. Huvuddelen av försvarelscivilförvaltning ligger i ^ämbetsbyggnaden i . Verksamheten underdelprogrammet budgeteras på två primäruppdrag inom delproduktionsområdet Allmänledning och förbandsverksamhet, nämligen ett för försvarels civilförvaltningoch ett för vissa ^ersällningar ^m. Verksamheten finansierasfrån förslagsanslaget Försvarels civilförvaltning. Som uppbördsmedel redovisasbl. ^inkomsler av viss ^avlöningsulräk-^ning och av tjänster inom ekonomi-och ^paleniområdena. Planeringför perioden /81 - 1984/85 Beträffande utvecklingen avdelprogrammet anför försvarets civilförvaltning bl. a. följande. Delprogrammet bör iförhållande till programplanen förperioden /80 - 1983/84 i stort ^setl ha en oförändrad inriktning.Civilförvaltningens roll som försvarsmaktens expertmyndighet i bl. a.^förvaltningsrätlsliga, ^civilrällsliga och ^ekonomiadminislrativa frågorkommer all prägla verkets handlande . Verksamheten inomförmåns-och ^paleniområdena samt det allmänt juridiska området kommer alltjämt^atl inriktas på alt tillgodose ^rältssäkerhetskrav och krav på entillfredsställande service. Möjligheter till rationalisering skall tas ^lillvara inom samtliga områden. Den avcivilförvaltningen beräknade utvecklingen av anslaget framgår av följande sammanställning (prisläge ; 1^OOO-tal kr. 1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 1979/80' Summa 1980/85 ^'^ Prisläge , Planerad personalutveckling ^(anlal anställda) inomförsvarets civilförvaltning framgår av följande ^sammanslällning. 1978/79 Utgift 1979/80 Anslag 1980/81 Förslag ^89 ^219 ^591'-2 88 974 000' 92 100 000 ^'^ Anslagen ^F^ 1. Försvarets civilförvaltning och ^F^22. Vissa ersättningar ^m. ^2^ Inkl, primäruppdraget Familjebidrag som fr. o. /80 i sin helhet finansieras från försvarsgrenarnas anslag till ledning och förbandsverksamhet. Kostnader ochmedelsbehov (1 ^OOO-tal kr.) 1979/80 1980/81 Planerat Försvå- ^Föredra-^retscivil- ^ganden förvaltning Försvarels civilförvaltning:Allmän ledning och förbandsverksamhet Vissa ersättningar ^m, ^m. Tillkommer/avgår: ^m, ^m. ^+^ ^ ^ 130 1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 1979/80 Beräknadändring 1980/81 ^Budgetårel 1978/79 Försvarets civilförvaltning anger i sin årsredovisningför /79 bl. a. all civilförvaltningens ^fiytlning till ^Karislad har kunnat genomföras^planenligl. Efter ^omlokaliseringen har personalomsättningen normaliserats.^Slora resurser har dock fått avsättas för utbildning och inskolning av nyamedarbetare. Under ^budgetårel har^löneulräkningssystmel ^F/SLÖR införts vid samtliga ^myndigheler inom^försvarsdeparlemeniels verksamhetsområde. Systemet har även införts inompolisväsendet. Det syslem som har införts är en konverterad version av det avstatskontoret utvecklade ^sysiemel ^SLÖR. Den egentliga försvarsanpassningenåterstår att utföra. System F/S har införtsvid och försvarels forskningsanstalt. Materielverketstillämpning begränsas dock ^lill extern redovisning. Den inriktning avverksamheten som anges i ^prop 1978/79:100 bil. 7 ^(FöU 1978/79:23, ^rskr1978/79:327) och regleringsbrevet för /80 är i stort settoförändrad jämfört med föregående ^budgelår och bedöms kunna fullföljas. Förändringarna i förhållande till ^budgetårel 1979/80motiverar försvarets civilförvaltning på följande sätt. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 172 A. Pris- och ^löneomräkning Pris- och löneomräkningen ^innel^iär ^atl kostnadernaökar med . B. Förändringarenligt ^Kungl. ^Maj:ts/regeringens beslut ^Kosinaderna för ^atl genomföra ^omlokaliseringenminskar med . Medel behövs för en utredning om inriktning ^mol enmoderniserad teknik för drift av civilförvaltningens datasystem (-1- 800 000kr. Jag kan i huvudsakgodta inriktningen av verksamheten . Underavsnittet 3.4 Del militära försvarets fortsatta utveckling ^(s. 68) har jag^ant^uält de åtgärder som krävs för att verkställa beslut omförsvarsmaktens centrala ledning ^m. ^(prop. 1977/78:63, ^FöU 1977/78:9,^rskr 1977/78:174). Under ^budgetårel 1980/81 påbörjas den personalminskningvid försvarels civilförvaltning som jag där har redovisat. Min beräkning avmedelsbehovet framgår av sammanställningen över ^kosinader och ^medeisbehov. I^inin beräkning ingår ett engångsbelopp om . för anskaffning av viss^datamaskinulrustning. Innan jag tar ställning till frågan om medel för altutreda ^förutsäliningarna ^atl använda nya tekniker för drift avcivilförvaltningens datasystem vill jag avvakta resultatet av den förstudie somcivilförvaltningen genomför under ^budgetårel 1979/ 80. Jag hemställer all regeringen föreslår att ^lill ^Försvurets civilförvaltningför /81 anvisa ^ell förslagsanslag av . Försvarets sjukvårdsstyrelseleder ^försvarsmaklens ^hälso- och sjukvård och är central^förvaltningsmyndighel för sjukvårdsförnödenheter inom försvaret. Chef för försvaretssjukvårdsstyrelse åren generalläkare. Styrelsen är ^f. organiserad på en^cenlralplanering. en hälsovårdsbyrå, en sjukvårdsbyrå, en ^malerielbyrå, en^specialmedicinsk och en ^adminislriiliv sektion ^saml en ^farmaceulisk enhet.Inom ^slyrelsen finns en ^medicinalkårexpedition. 1979/80:100 Bilaga7 Försvarsdepartementet 173 lyder under ^gencrallåkarcn i ^hiins egenskap av chefför försvarels ^medici-^nalkår. Försvaretssjukvårdsstyrelse ligger i ^ämbetsbyggnaden i . Verksamheten underdelprogrammet ^Försviireis sjukvårdsstyrelse budgeteras ^f. på tre^primiirtippdrag inom ^dciproduktionsområdena Allmän ledning och^förbandsverksamhel. Utbildning till och av fast anställd personal ^m. Verksamheten ^finiinsierasfrån ^försliigsanslaget . Planerin^g^^tor perioden /81 - 1984/85 Beträffandeutvecklingen av delprogrammet anför försvarets sjukvårdsstyrelse bl. Under^prognimpliineperioden kommer styrelsen att omorganiseras. Verksamheten i^övrigl kommer ^främsl alt inriktas^mol att medverka vid genomförandet av beslutade förändringar ^bctriiffandeförsvarsmaktens ^hälso-och sjukvård i krig och fred, all med övrigatotalförsvarsmyndigheter genomföra samordnade sjukvårdsstudier samt att se överoch utveckla det medicinska innehållet i läromedel för sjukvårdstjänst,fälthygien och ^livsmedelshygien. Den avsjukvårdsstyrelsen beräknade utvecklingen av anslaget Försvarelssjukvårdsstyrelse framgår av följande sammanställning (prisläge ;1000-tal kr. 1979/801 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 Summa 20 000 21670 21740 21370 20 780 20 060 105620 Planerad personalutveckling ^(anlal anställda) inomsjukvårdsstyrelsen framgår av följande ^sammanslällning. 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 81 81 80 77 73 68 1978/79 ^Ulgift 19556 006 1979/80 Anslag 20000 000 1980/81 Förslag 20470 000 1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 174 Kostnader ochmedelsbehov (1 ^OOO-tal kr.) Primäruppdrag ^m, ^m. 1979/80 1980/81 Planerat Försvå- ^Föredra-^relssjuk- ^ganden vårds-styrelse Allmän lednin^g^ och för- Utbildning till ^oeh av fast anställd personal ^m, fl. Tillkommer/av^går:Medgiven prisreglering överplanering, reserver ^m. - 135 20 170 - 449 20 000 - 32 20 470 Beräknad ändring 1980/81 Försvå- ^Föredra-^retssjuk- ^ganden vårdsstyrelse' Läkare, veterinärer. I I avvaktan på kommande omorganisation harsjukvårdsstyrelsen inte lämnat något ^-^ Avser förändringar i förhållande till ^anlaleltjänster som var 101 . ^Anlalel anställda beräknas vara oförändrat. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 175 Försvarets.^sjukvårdsstyrelse anger i sin årsredovisning för /79 ^atl planerad^verksamhel i stort ^selt har kunnat genomföras, ^Arbelel i samband medstyrelsens omorganisation har dock medfört en viss ^ambi-^lionssänkning. Vissauppgifter samt vissa mindre projekt har måst ^ulgå eller uppskjutas. Underlag^beiräffande ^försvarsmaklens behov i fred av läkarinsatser på lägre regionaloch lokal nivå har tagils fram och lämnats ^lill utredningen ^Hälso- ochsjukvård i ^försvarei. ^Ell första utkasttill ^fackplan för ^hälso- och sjukvård i fred har ^lagits fram.Introduktionsutbildning för nyanställda ^mililärområdesläkare har ^genom^förls. Den inriktning som anges iregleringsbrevet för /80 beräknas i huvudsak kunna fullföljas.Verksamheten kommer främst ^atl inriktas ^mol förberedelser för övergång ^lillen ny ^fredsorganisalion. ^Rekryleringsåtgärder planeras, bl. a. för alt fylla^läkarvakanserna. Inom det ^personaladministraliva området påbörjasvidareutbildning och omskolning för all nå personalminskningsmålet. Förändringarna i förhållandetill ^budgeiårei 1979/80 motiverar försvarels sjukvårdsstyrelse på följandesätt. A. Pris- och^löneomräkning Pris- och löneomräkningeninnebär att kostnaderna ökar med . B. Förändringarenligt ^Kungl. ^Maj^its/regeringens beslut Deltagande i kursverksamhetenvid ^SIPU ökar kostnaderna med . 1^.^ Personalminskningar enligt överbefälhavarensdirektiv minskar kostna derna med . Den höjning av kompetensen i sjukvårdsstyrelsens nyaorganisation som försvarels rationaliseringsinstitut har föreslagit (-1- .) innebär en kostnadsökning /81 med . ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 176 Omskolningsåtgärder isamband med omplacering av viss övertalig personal - som enligt^ralioniiliseringsinstiiutet beräknas kosta sammanlagt . - innebärför /81 en kostnadsökning med . Översynav försvarets sjukvårdsstyrelses organisation ^m. uppdrogregeringen åt ^atl se över försvaretssjukvårdsstyrelses ^organisalion. Översynen skulle ske på grundval avriksdagens beslut om försvarsmaktens centrala ledning ^m. ^(prop.1977/78:63, ^FöU 1977/78:9, ^rskr 1977/78:174) och regeringens uppdrag i april1978 ^lill överbefälhavaren med anledning av beslut.Rationaliseringsinstitutets arbete skulle vidare grundas på de allmännadirektiv som ^överhefälhiivaren gett med anledning av regeringensuppdrag. Arbetet skulle också samordnas tidsmässigt med deorganisationsöversyner i övrigt som ^föranlelts av del ^lidigare nämndariksdagsbeslutet. överlämnade till överbefälhavaren enrapport med förslag om ändrad organisation, ändrade arbetsuppgifter och nyttnamn för försvarets sjukvårdsstyrelse. Till rapporten var fogat ett yttrandefrån sjukvårdsstyrelsen över förslagen. Överbefälhavaren överlämnade däreftermed eget yttrande ^ralionaliseringsinsiitulets och sjukvårdsstyrelsens material^lill regeringen, ^Efler remiss har yttrandenöver ^organisalionsförslaget vidare avgetts av ,, ^slatskonioret, ^riksrevisionsverkei, ,, ^Värmlandsdelegalionen, Centralorganisationen /SR(/SR), Tjänstemännens ^slalstjänstemannaseklion^(TCO^-S), () och Apoteksbolaget. Huvuddragen i nuvarande^organisalion tillkom ^efler ^beslul av riksdag ^(prop 1969:110, ^SU1969:105, ^rskr 1969:249). Förslagen i ^proposi^lionen byggde på resultaten aven utredning om försvarssjukvårdens ledning ^(FSU 62) som i belänkandet ^(SOU1966:35) ^Mililärsjukvården hade lagt fram förslag i organisationsfrågan.^Detla överarbetades av överbefälhavaren som lade fram förslagrörande ^mililärsjukvårdens centrala och regionala ledning. ^beslulansluter nära ^lill överbefälhavarens förslag. De grundläggandedragen i beslutet var ^atl sjukvårdsstyrelsen skulle ha ett i princip odelatansvar och gemensam ledning för både sjukvårdsförvaltning- 1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet en (förnödenhetsförsörjningen) och denmedicinska verksamheten inom försvarsmakten. Vissa uppgifter enligt 1969 års^beslul fördes över från försvarsgrenscheferna till sjukvårdsstyrelsen och^lill chefen för den nyinrä^ttade försvarets ^medicinalkår. 1 samband med att^mililärapolekel avvecklades enligt beslut vid riksdag ^(prop 1973:75,^FöU 1973:16, ^rskr 1973:195) fördes även ansvaret för den militäraläkemedelsförsörjningen över till sjukvårdsstyrelsen. 1 samband härmedtillfördes styrelsen särskild ^farma^ceulisk expertis. 3.Nuvarande organisation och verksamhet Försvarets sjukvårdsstyrelselyder som central fackmyndighet under regeringen men är skyldig att följadirektiv och anvisningar från överbefälhavaren och försvarsgrenscheferna ivissa hänseenden. Det åligger styrelsen att hålla överbefälhavaren ochförsvarsgrenscheferna med medicinskt, tekniskt och ekonomiskt underlag förderas ^verksamhel. Sjukvårdsstyrelsen skall enligt sin instruktion leda^försvarsmaklens ^hälso- och sjukvård och vara central förvaltningsmyndighetför sjukvårdsförvaltningen inom ^försvarei. I styrelsens uppgifter ingår bl. a.alt ha tillsyn över den medicinska verksamheten vid ^försvarsmaklens förbandoch utbildningsanstalter, över försvarets tandvård och över den^militärfarmaceuliska verksamheten och all efter samråd med berörda myndigheterplanlägga och förbereda ^hälso- och sjukvården inom försvarsmakten vid krigeller krigsfara. Sjukvårdsstyrelsen leder den hygieniska livsmedelskontrolleninom försvarsmakten. Sjukvårdsstyrelsen skall vidare anskaffa^sjukvårdsmateriel och andra förnödenheter, ^främsl läkemedel, förförsvarsmaktens ^hälso- och sjukvård. Sjukvårdsstyrelsensnuvarande organisation framgår av följande bild. Nr 100 Bil. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 178 Chefen försjukvårdsstyrelsen, ^generiilläkarcn, ar ^civilmililäroch chef för försvarets ^medicinalkår. Sjukvårdsstyrelsen lyderdirekt under regeringen- Som chef för ^medicinalkåren ^iir ^gencralläkarenunderställd överbefälhavaren. ^Cenlralplaneringensvarar för långsiktsplanering för försvarsmaktens ^hälso- och sjukvård i krig,för mål och inriktning under^programplaneperio^den ^saml för den årliga anslagsframställningen tillregeringen. Hälsovårdsbyrånhandlägger frågor ^siiinmiinhängande med alt sjukvårdsstyrelsen är^försvarsmaklens tillsynsmyndighet för ^hälso- och ^miljövårdslag-^sliftningenoch ^livsmedelslagsliftningen ^m. Sjukvårdsbyrån ansvararför ^hiilso- och sjukvårdsverksamheten ^saml landvården vid förband och skolori fred samt krigsförberedelsearbete för motsvarande arbetsområden i krig. Specialmedicinska sektionenansvar^ar för det medicinska ^iirbetarskyddet samt handlägger frågor rörande^extremii ^iirbcismiljöcr inom ^försvarei. t. ex. flygning, dykning, arbete iubåtar, fartyg, ^befiistningiir och stridsfordon. ^Materielbyrån anskaffar, ^lillhandiihåller och redovisar den^sjukvårds^materiel som ^försvarei behöver för sin verksamhet i fred och krig. Byrån skall vidare tillse all den ^sjukvårdsmateriel som skaffas och ställs till bl. ^mobiliseringsmyndighelernasförfogande brukas, underhålls och omsätts på ^elt rationellt sätt. ^Farmaceutiska enhetenfullgör uppgifter ^avseende försvarsmaktens försörjning med läkemedel samt^utöviir tillsyn över den^farmaceutiska verksamheten. Enheten ombesörjer genom bl. a. kontrakt medApoteksbolaget att läkemedel anskaffas, tillhandahålls, redovisas och omsättsför försvarels behov i fred och krig. Inom styrelsen finns en^medicinalkårexpedition ^soin lyder un^der general-läkaren i hans egenskap avchef ^f^cir försvarets ^medicinalkår. Chefen för ^medicinalkåren utövar under^överbefiilhavaren ledningen av ^mediciniilkå-^ren, som är en för försvarsmaktengemensam personalkår för läkare och veterinärer. ^Medicinalkårchefen åliggersärskilt bl. ^atl sörja för rekrytering till ^medicinalkåren, all anordna utbildning och övningar för kårens personal^m. Administrativasektionen är i huvudsak ^elt serviceorgan för fackbyråerna. a. för frågor av allmän juridisk natur, personaladministration, kameralaärenden ^m. samt den ^cenlr^til^a^ ^expeditionsljäns-^ten. Personalstyrkan vidsjukvårdsstyrelsen vid tiden närmast före ^f^iyttningen till ^Karislad var ca110 personer. I anslutning till ^f^iyttningen ^lill ^Kiirlsiad sjönk^emellerlid antalet anställda. 1 m^ars 1978 var ant^alet SS personår, vilketenligt direktiven ^lill försvarets ^rationiiliseringsinstitui skulle ^utgörii ^ntgangs-^punklför anbefallda personalminskning^ar. 1979/80:100 Bilaga7 Försvarsdepartementet 179 Verksamheten vidsjukvårdsstyrelsen finansieras från förslagsanslaget ^F2. Till ^della anslag anvisades för /80 20milj. Anskaffningsverksamheten finansieras från försvarsgrenarnas^materielanslag, där verksamheten redovisas under särskilda primäruppdrag.Sammanlagt anvisades för /80 37,8 milj. kr. i betalningsmedelför anskaffning av ^sjukvårdsmateriel. 4.Försvarets rationaliseringsinstituts ^översynsrapporl och förslag ^Översynsarbetel harbedrivits inom en projektgrupp vid ^rationaliserings-^institulel medinstitutets chef som projektledare. Utformningen av rapportens förslag hardiskuterats med en referensgrupp ur sjukvårdsstyrelsen ^saml med vissa andra^myndigheler och utredningar. Projektledningen har ^hafl överläggningar medföreträdare för de centrala arbetstagarorganisationerna. Rationaliseringsinstitutetsammanfattar i sin rapport vissa kritiska synpunkter vad gällersjukvårdsstyrelsens nuvarande ^organisalion. Sjukvårdsstyrelsen anses i vissmån ha bristande kompetens för sina huvuduppgifter. Enligt 1969 års^organisalion sammanfördes huvuddelen av den medicinska kompetensen inomförsvarsmakten tillsjukvårdsstyrelsen. Tanken var all ^slyrelsen skulle kunna ge erforderligt^slöd till de försvarsmyndigheter som var i behov av medicinsk rådgivning. Enallmänt utbredd uppfattning är alt ^slyrelsen inte harkunnat fullgöra vissa av dessa uppgifter. Som en följd av ^detla har vissa avsjukvårdsstyrelsens uppgifter förskjutits till försvarsgrensstaberna.Styrelsens fack- och ^produklionsupp-^gifler anses vidare vara sammanblandade på^ell olämpligt sätt. Styrelsens fackuppgifter har fått en alltför liten rolljämfört med ^produklionsuppgifter-^na. De sistnämnda anses överdimensionerade.Det väsentligaste anses vara att styrelsen lämnar fackmässigt underlag i frågaom ^sjukvårdsmateriel och läkemedel. Kritiken vad gäller sammanblandningenanses hänga samman med den bristande ^f^illgången på läkare. Denna har medförtatt den medicinska styrningen av förnödenhetsanskaffningen i vissa fall harblivit otillräcklig. Ansvars- och uppgiftsfördelningen mellansjukvårdsstyrelsen och andra försvarsmyndigheter anses oklar och olämplig. År1969 reglerades ansvarsförhållandena mellan överbefälhavaren,försvarsgrenscheferna, sjukvårdsstyrelsen, chefen för ^medicinalkåren ochvärnpliktsverket. Del anses olämpligt ^atl både sjukvårdsstyrelsen ochförsvarsgrenscheferna har ansvar och resurser för del specialmedicinskaområdet, ^främsl ^naval- och flygmedicin. Del anses också mindre lämpligt allsjukvårdsstyrelsen eller chefen för ^medicinalkåren uppträder somutbildningsproducent. Inom ^förnödenhelsområdet uppfattas rollfördelningenmellan sjukvårdsstyrelsen som fackmyndighet, ^försvarsgrenscheferna somprogrammyndigheter och sjukvårdsstyrelsen som ^produktionsmyndighei som i vissmån oklar. 1979/80:100 Bilaga7 Försvarsdepartementet 180 gäller förhållandet mellan sjukvårdsstyrelsen ochöverbefälhavaren råder oklarhet i ansvarsförhållandena främst iarbetsmiljöfrågor. Sjukvårdsstyrelsen hävdar att den till följd av enöverenskommelse med arbetarskyddsstyrelsen har fåll sig ålagd vissa uppgifteravseende ^försvarsmaklen i dess ^helhel. har överbefälhavaren det^toiala ansvaret för ledningen av försvarsmakten. Del är därför ^naluriigt altdet ankommer på överbefälhavaren ^atl företräda försvaret som arbetsgivare iarbetsmiljöfrågor. Slutligen är uppgiftsfördelningen mellan styrelsen ochchefen för ^medicinalkåren i flera avseenden oklar. Det gäller framför ^alllanordnandet av utbildning och övningar för ^medicinalkårens personal. Allmänt kan ocksåhävdas all ^slyrelsen inte i ^tillriicklig utsträckning har anpassat sig ^lillförsvarels planerings- och ekonomisystem. Det stora antalet enheter liksomoklarheterna i ansvarsfördelningen mellan dem anses bidra ^lill bristandeintern samordning och ^svårigheler alt leda och prioritera sjukvårdsstyrelsensverksamhet. ^Läkarbrislen har undan för undan ökat oklarheterna ochförskjutningarna mellan enheterna. De som förfogal över ^läkarkompelens har ivissa fall tagit på sig uppgifter som eljest borde ha lösts inom andra enheter. Mot bakgrund av bl. a.de kritiska ^synpunkier som har riktats mot sjukvårdsstyrelsen i sin rapport ^synpunkier och förslag^beiräffande inriktningen av styrelsens framtida verksamhet.Rationaliseringsinstitutet bedömer all man bäst främjar en god hushållning medde resurser som försvarsmakten satsar på ^hälso- och sjukvården genomenhetlighet i behandlingsmetoder, utrustning, organisation och utbildning för^hälso- och sjukvårdsfunktionen inom försvarsmakten. Försvarsmaktens ^hälso-och sjukvårdsorganisation bör ^dessulom anpassas sä att vård och behandling sålångt som möjligt kan samordnas med samhällets ^hälso- och sjukvård.