prop · G3031 · 1979-12-31 00:00:00 — Handling elleruppgift får alltså lämnas ul, om den som gör del är övertygad om atl del kanske ulan all del haren negativ innebörd för den enskilde eller någon närslåendetill honom. Enligt förslagel får emellertid ensekrelessbelagd uppgift lämnas vidare från en myndighet till en annan ellerfrän en verksamhetsgren inom en myndighel lill en annan verksamhelsgren inomsamma myndighel, om uppgiftsskyldighel följer av lag eller förordning. Även om sekreless gäller för vissuppgifl, får den dessulom lämnas ul lill annan myndighel eller annanverksamhetsgren inom myndighelen om uppgiften behövs där i följande tre fall.För det första får uppgiften lämnas ul för förundersökning, räliegång ellerannal jämförbarl rällsligl förfarande vid myndighelen eller verksamhetsgrenenmol någon rörande dennes dellagande i verksamhelen vid den myndighel däruppgiften förekommer. -För del andra får uppgiften lämnas ul när del behövs fören omprövning av beslul eller åtgärd av den myndighet eller verksamhetsgren däruppgiften förekommer. - För del tredje får uppgiften lämnas ut för tillsyneller revision hos den myndighel eller verksamhelsgren där uppgiften förekommer. Som huvudregel gäller att sekretessinte skall få hindra myndigheterna från alt utväxla uppgifter i situationer däriniressel av alt uppgifterna lämnas ul enligt gängse värderingar måsle gesföreiräde framför iniressel av all uppgifterna inte lämnas ut. Denna huvudregelgäller dock inle för uppgifter inom socialljänslen och hälso- och sjukvården.Därför är sekrelessen gentemot andra myndigheler slrängare här. Ufiämnande avuppgifter måste grundas på lag eller förordning. Som exempel på uppgiftsskyldighetsom grundas på lag eller förordning kan nämnas att socialnämnderna är skyldigaatl lämna uppgift lill allmän domsiol i vårdnadsmål och i brottmål när detgäller päföljdsfrågor. Del kan vidare framhållas all delfinns en beslämmelse om alt sekreless inle hindrar atl uppgift lämnas ut, omdel är nödvändigl för alt den utlämnande myndighelen eller verksamhelsgren inomdenna skall kunna fullgöra sin verksamhel. Kolleger och överordnade inom enmyndighel 1979/80:1 Sekretessen 416 måste ofla underrättas för alt beslul skall kunna fallasoch verkställas. Meddelande till annan myndighel kan ingå som ell frånverksamhelen i övrigl oskiljaktigt moment. Även konlakl med enskilda kan varanödvändig. Som exempel på när denna beslämmelse kan bli lillämplig kan nämnasanmälan till polis- eller åklagarmyndighet vid misstanke om barnmisshandel ochi fall då någon genom vilseledande uppgifter har försökl tillskansa sigsocialhjälp. Slutligen får sekrelesskyddad uppgiflsom regel lämnas ut, när den enskilde samtycker tiU del. I vissa fall får uppgifterna intelämnas ut till den som berörs av dem. Sålunda föreslås för såväl hälso- ochsjukvården som ell särskill skydd för uppgift om vem som hargjort anmälan eller ullalal sig om någons hälsotillstånd eller personligaförhållanden i övrigl, om uppgiftens röjande kan antas medföra atl farauppkommer för atl den som har gjort anmälan eller avgell ulsagan eller någonhonom närstående ulsälls för våld eller annat allvariigl men. Deltasekrelesskydd gäller även genlemol den som avses i anmälningen eller ulsagan.Slulligen skall uppgifl om underårigs vistelseort kunna hemlighållas för hansföräldrar, om den unge vårdas mol sin eller föräldrarnas vilja (jfr ävenliknande beslämmelse i lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga, avsnitt 2.25). För uppgift i allmän handlingföreslås sekretessen gälla i högst från handlingens tillkomst. Bestraffande parts rätt till insyn behålls oförändraderegler. För den kommunalafamiljerådgivningen slulligen kommer det all gälla en starkare sekretess. Härfår uppgifterna inte lämnas ut efter skadeprövning. Sekretessens tillämpningsområde ärenligt förslagel socialljänslen. Därmed förstås först och främst denverksamhel som avses i den kommande socialtjänstlagen. Verksamheten behöverinte bestå i handläggning av ärenden ulan kan utgöras av rent faktiskverksamhet. Sekretessen kommer sålunda bl.a. all omfalla handlingar ochuppgifter i övrigl som gäller uppsökande verksamhel, social hemhjälp,färdljänsl, kontaktverksamhet, förskole- och fritidshemsverksamhel, vård ochbehandling i familjehem och hem för vård eller boende saml över huvud lagetsocial service och socialt bistånd som lämnas av social nämnd. Ärenden om fördelning avdaghemsplatser och pensionärslägenheter hänförs till socialljänslen. En annansak är att någon sekretess i allmänhet inle kommer all gälla i sådana ärenden.Det kan dock förekomma förtursfall av så känslig natur att sekretessregelnhindrar alt uppgifter om enskilda lämnas ul. Detta är närmast fallel närspeciella förhållanden motiverar all turordningen frångås. Till räknas också handläggning och åtgärderenligl sär- 1979/80:1 Sekretessen 417 skild lagstiftning om omhänderlagande av någon utan hanssamtycke, dvs. Härigenom inbegrips i sekrelessen socialnämndsutredning och framställning om vård med slöd av LVU. Också polisens medverkanlill verksiällighei kommer all omfaUas av sekrelessen för polismyndighetsverksamhel enligl 7:19 si. 3 förslagel lill sekretesslag, m. m. Till socialtjänst hänförs vidarearbelsuppgifter som i övrigt enligl lag åligger social nämnd. Härmed avsesnämndens befallning med t.ex. ärenden som rör fastställande av faderskap ochunderhåll, vårdnad, förmyn-derskap, namnbyle, påföljd för broll ochhandräckning enligl 21 kap. . Till socialtjänst skall enliglförslagel också räknas annan myndighets omprövning av social nämnds beslul ochden särskilda tillsyn som annan myndighel ulövar över nämndens verksamhet. Sekrelessens föremål är enskildspersonliga förhållanden. Även uppgifter om någons bosladsadress ochanslällning är i och för sig all räkna lill personliga förhållanden. Enskadebedömning kan emellertid ge slöd för all sådana uppgifter kan lämnas ul. Sekrelessen omfallar uppgifter somkan vara offenlliga hos annan myndighel. Den gäller även beslut, vare sig defattas av social nämnd eller av överinstans. Från sistnämnda regel görs dockdel viktiga undanlaget all alla beslul om omedelbarl omhändertagande eller vårdav någon ulan samiycke är offenlliga. En skadebedömning lorde f. ö. i vissafall medge att också andra beslul lämnas ul. För domstolarna gäller särskildasekreless-beslämmelser. Sekrelessen skall givetvis i förstahand gälla för personer som är anställda hos de myndigheter som ansvarar försocialljänslen. Men också upp-dragstagare och likställda kan vara underkastadesekrelessbeslämmelsen. Del sislnämnda har särskild betydelse jusl påsocialljänslens område. Ledamölerna i socialnämnd och dislriklsnämnd,konlaktpersoner, hemhjälpspersonal, personer som har slälll sig lillsocialljänslens förfogande med s.k. konlraklerade familjehem och lolkar somanlitas av kommer sålunda all vara skyldiga all iakllasekretess. Däremol skall sekretessen enligt uttalande i propositionen integälla vanliga fosterföräldrar eller andra vårdare i enskilt hem. 1 lagrådsremissen framhålls atl delbör åligga myndigheterna alt, helst skriftligen, göra såväl egna tjänstemän somuppdragstagare och likställda uppmärksamma på den sekreless som gäller. I etl hänseende haroffenllighetsintressel ansetts så slarkl alt sekretess inle får gälla. Delavser beslul inom om tvångsmässig vård av enskild. Sådana beslutskall - i likhet med beslut inom sjukvården av bl. a. psykiatrisk nämnd,beslutsnämnd och centrala psykiatriska nämnden 27 1979180. 1979/80:1 Sekrelessen 418 - alllid vara offenlliga. Däremot anses del inlenödvändigl atl i övrigl föreskriva mindre slräng sekretess i de ärenden tillvilka dessa beslul hänför sig. Frågan huruvida andra uppgifter än sådana somomfallas av besluten får lämnas ut skall alliså enligl propositionen bedömas påsamma säll som när uppgifl i allmänhel begärs ullätnnad från hälso- och sjukvårdeneller socialljänslen. Beträffande kommunalfamiljerådgivning föreslås en slrängare sekretess än för socialljänslen i övrigl.Sekretessen är absolut så till vida all den saknar skaderekvisil. Omfamljerådgivning ombesörjs av familjerältsassi-slent som även har andrauppgifter inom , är han följaktligen skyldig atl iaktta enslrängare sekretess beträffande vad som förekommer vid familjerådgivningen än ifråga om vad som har framkommil vid verksamhelen i övrigt, 1 likhet med vad som gäller försocialljänslen bryts sekrelessen för upgifier inom den kommunalafamiljerådgivningen genlemol annan myndighel och gentemot annanverksamhetsgren inom samma myndighet, om upplysningsskyldighei följer av lageller förordning. Jag återkommer till familjerådgivningen i del följande(avsnill 2.18.5). Förslagel innehåller vidare enbeslämmelse om skyldighel alt registrera allmänna handlingar. Möjlighel gesdock att vid registreringen utesluta sådana uppgifter som skulle genombrylasekrelesskyddel. Meddelarfrihelen föreslås få vikaför den sekreless som gäller på socialljänslens område. Sekretessbelagdauppgifter får alliså enligl förslaget inte lämnas ut till massmedier. Belräffande vittnespliklen görsingen ändring i vad som f. n. gäller. För del innebär delta altvittnesplikt råder utom i fråga om familjerådgivning. 1 förslaget lill sekrelesslag finnsockså sekrelessbeslämmelser för det obligatoriska skolväsendel ochgymnasieskolan. 1 slort sell kommer del enligt förslaget atl gälla sammasekreless för psykolog och kuralor som inom socialljänslen, medan del för denelevvårdande verksamhelen i övrigt skall råda sekreless, om del kan anlas attden som uppgiften rör eller någon hans närstående lider men om uppgiften röjs.Delta innebär vad som kallas ell rakl skaderekvisil, dvs, atl sekrelessinträder bara om man tror att det kan leda till skada all man lämnar ul uppgiften.Detta lill skillnad från del omvända skaderekvisiiel inom somutgår från atl det skall gälla sekretess, om man inle är klar över atluppgiften kan lämnas utan att del leder till skada. För den hälso- och sjukvårdsom bedrivs inom skolan gäller sjukvårdssekrelessen. som också har elt omvänlskaderekvisil. Med tanke på samarbelel mellansocialljänslen och andra sociala områden vill jag lill sisl nämna atl ihuvudsak samma sekreless som inom kommer atl gälla i ärenden omarbetsförmedling, yrkesvägledning, arbetsvärd, antagning lillarbetsmarknadsutbildning, hjälp och 1979/80:1 Sekretessen 419 slöd vid arbeislöshei eller andra ålgärder ianslällningsfrämjande syfte eller för atl främja enskilds anpassning lillarbetslivet. Vid allmän försäkringskassa blirsekrelessen däremol nägot svagare. Där skall sekreless gälla för uppgifl omnågons hälsolillslånd eller andra personliga förhållanden, om det kan antas atlden enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Såledeselt rakt skaderekvisil. Så som förslagel lill sekrelessinom socialljänslen slulligen har ulformals uppfyller del i slorl sell de kravsom socialulredningen har ansett sig böra slälla på della område. Mantillgodoser den enskildes inlresse av all så långl del är möjligt få uppgifterom sina personliga förhållanden skyddade. Beslämmelserna har vidare ulformalspå ell sådanl sålt all de bör kunna bli förhållandevis enkla all lillämpa.Samlidigl har de remissinsianser som har alt socialulredningens förslagi frågan skulle leda lill alllför slor slulenhel fåll vissl gehör för sinasynpunkler. Med den ulformning sekrelessenföreslås få inom hälso- och sjukvården resp. skolan underiällas ocksåsocialtjänstens samarbete med dessa områden. 2.18.5 Följdlagstiftning till den nya sekretesslagen Socialulredningen har i sillförslag lill socialnämndslag lagil upp flera undanlag från sekrelessen inomsocialljänslen. Med den utformning förslagel till ny sekretesslag har fått ipropositionen blir dock en del av dessa undantagsbestämmelser överflödiga. av de undanlag somsocialulredningen har föreslagit gäller den skyldighel som finns reglerad i93 S BvL alt göra anmälan om barnmisshandel eller annal missförhållande somrör barn. Detla undanlag omfallar alla myndigheler vars verksamhet rör barn ochungdom jämte där anslällda saml läkare, lärare, sjukskölerskor och barnmorskorsom inte har sådan anställning. Bestämmelsen är ulomordenlligl viklig för altförhindra atl barn far illa och för all möjliggöra för socialnämnden allfullgöra sina uppgifter inom omsorgerna för barn och ungdom. Jag förordardärför all en beslämmelse med föreslaget innehåll tas in i socialtjänstlagen. Vid remissbehandlingen har bl. a.JO pekal på frågan huruvida den som i egenskap av familjerådgivare fårkännedom om barnmisshandel skall vara skyldig all anmäla delta. Familjerådgivningen rymmer för deenskilda människorna synnerligen känsliga uppgifter. Del måsle därför föreliggamyckel slarka skäl för all inskränka sekretessen på detla område. Skyddet förde unga måste dock väga tyngre än skyddel för inlegrilelen. Del finns därförenligl min mening inte anledning alt uleslula familjerådgivarna från skyldighelall anmäla alt elt bam misshandlas i hemmet. Detta bör anges i lagen. har föreslagitundanlagsbestämmelser som skulle göra del möjligi alt lämna uppgifter mellandem som är verksamma inom Prop.1979/80:1 Sekretessen 420 socialljänslen såväl inom samma socialnämnd som mellan olikasocialnämnder. Jag vill med anledning härav försl underslryka allsocialljänslen skall bygga på frivillighelens grund och atl den enskildessamtycke därför i princip måste inhämtas innan sekretesskyddade uppgifterrörande honom lämnas vidare. Av I kap. 5 S i den föreslagna sekrelesslagenframgår all sekrelessbeslämmelserna inle hindrar myndigheler och verksamhelsgrenarinom samma myndighel att utväxla sekretesskyddade uppgifter, om det ärnödvändigt för atl den myndighel som lämnar ui uppgifterna skall kunna fullgörasina åligganden. Jag anser därför inle all del på delta område krävsyllerligare undanlagsbeslämmelser. Socialulredningen lar även uppfrågan om vilka undanlag från sekrelessen som behövs för all socialnämndenskall kunna göra polisanmälan i samband med brolt. Jag vill i det sammanhangetframhålla följande. Som framgår av vad jag har sagltidigare skall sekrelessbestämmelserna inle hindra myndighel all lämna uluppgifter, om del är nödvändigl för all den skall kunna fullgöra sina egnaåligganden. 1 sådana fall då brollel riktas mol socialnämnden och dessbefallningshavare eller dess verksamhel i övrigl. som fallel I.ex. är vidsocialhjälpsbedrägeri eller våld mol ijänslemän vid nämnden, finns del ingelhinder mot all nämnden gör polisanmälan. bör emellertid klart framgå avsocialljänsllagen. Delsamma gäller när brotl riktas mot någol som rör nämndensansvarsområde. Sekretess utgör alltså inle hinder mol all polisanmälabarnmisshandel. En fråga som har diskulerals mycketär i vad män socialnämnderna skall medverka med uppgifter i körkortsärendenm,m. Denna fråga och de sekretesspörsmäl som anknyter till denna behandlassärskilt i det följande (avsnill 2.19), Eftersom socialregisierlagenavskaffas, behövs del särskilda besiämmelser som gör del möjligt all lämna utsekretesskyddade uppgifter för forskning och statistik och för konlroll avekonomiska ulbelalningar. Jag älerkommer också till della i det följande(avsnill 2.20). 2.18.6 En summunfultning av sekrelessen inomsocialljänslen Reglerna om handlingssekreless och lyslnadsplikl samlas ien ny sekrelesslag. Sekrelessen blir på socialljänslens område slarkare äntidigare. Det gäUer såväl genlemol enskild som mol myndighet. Uppgift om personligaförhållanden får som regel inle lämnas ul. Utlämnande får dock ske, om den somlämnar ul uppgiften är övertygad om all della kan ske ulan atl den enskildeeller någon honom närstående lider men. Frågan om men föreligger eller inteskall prövas med ulgångspunkt från hur den enskilde uppfattar del. Finns delanledning all anta all den enskilde eller någon honom närstående kommer alluppfälla del som skadligl eller pålagligl obehagligt alt uppgiften lämnas ut,får uppgiften som regel inle lämnas ul. Oavsell dessa sekrelessregler fåruppgifl om personliga förhållanden lämnas ul lill annan myndighel eller annanverksamhelsgren inom samma 1979/80:1 Körkorisärenden 421 myndighel, dels om del är föreskrivet i annan lag ellerförordning, dels i vissa faU som särskill anges i sekretesslagen. Isekrelesslagen kommer det sålunda alt föreskrivas alt myndighel får lämna uluppgift, om del är nödvändigl för all den myndighel eller verksamhetsgren somförfogar över uppgiften skall kunna fullgöra sin verksamhet. Vidare får enligtsekrelesslagen uppgift lämnas ul för bl. a. räliegång mol någon om hansdellagande i verksamheten vid den myndighel där uppgiften förekommer, föromprövning av beslul eller ålgärd av den myndighet där uppgiften förekommeroch för tillsyn eller revision hos denna myndighel. Vad angår föreskrifter omuppgiftsskyldighel i andra lagar och förordningar kan - förutom föreskrifter isocialljänsllagen - som exempel nämnas beslämmelserna om yttranden ivårdnadsärenden enligl och yllranden i påföljdsfrågor enliglbroUsbalken. Frågan om en annan myndighel kan fådel av en uppgifl om klienls personliga förhållanden får alltså avgöras enliglsekretesslagen eller genom konlroll av om del finns någon uppgiftsskyldighelsom följer av annan lag eller av förordning. Sekrelesskyddad uppgifl får inlelämnas ut enbarl på den gmnden all den efterfrågande myndighetens intresse avall få del av uppgiften anses väga tyngre än den enskildes inlresse avsekreless. För socialljänslens del har man gjorl undanlag från vad som annarsskall gälla i detta avseende enligl sekrelesslagen. I fråga om sekrelessens omfallninginlräder den skillnaden genlemol lidigare att beslut om ekonomisk hjälp(socialbidrag) blir sekretesskyddade, medan beslut om vård mot den enskildesvilja aldrig kan hållas hemliga. För hälso- och sjukvården kommerenligl sekrelesslagen samma sekrelessregler som för socialljänslen alt gälla ifråga om personliga uppgifter. Slutligen förs sekretessregler in även påskolans område. 2.19 Uppgiftsskyldigheten i körkortsärenden m. m. Socialulredningen har föreslagilatl registreringen av personuppgifter inom skall begränsaskraftigl. Jag har varil inne på dessa frågor lidigare (avsniu 2.17), och jagåterkommer också till dem mera utförligt i samband med all jag behandlarpersonregisler och personakler (avsniu 2.20). Särskilt viktigt harsocialulredningen del vara all socialnämnderna inle generellt bevararrapporter om onykterhet, vilket nu görs i stor utsträckning. En förutsältningför all en nyklerhelsvård som bedrivs på frivillighetens grund skall fungeratillfredsställande är att klienterna har förtroende för sekrelessen inomsocialtjänsten. Uppgiftspliklen för socialnämndemai körkortsärenden utgör enligl utredningen en så väsentlig inskränkning isekretessen all denna av klienterna beiraktas som iUusorisk. 1979/80:1 Körkort.särenden 422 med körkorisärenden kan därior slarkl avhälla den som harmissbruksproblem från all frivilligt la konlakl med den nyklerhctsvardandeverksamhelen. Socialulredningen anser del nödvändigt all socialnämndernabefrias från uppgiftspliklen i körkorisärenden. Ulredningen pekar i sammanhangetpå all en sådan uppgiftsplikt dessulom ger ell ofullsländigl resullal, eftersomnyklerhelsvård i slor utsträckning numera bedrivs inom sjukvården. Trafiksäkerhetsintressena fårenligl socialulredningens mening tillgodoses genom au polisen bereds tillfälleall själv regislrera omhändertaganden av berusade personer och på grundvaldärav göra lämplighelsuired-ning. Socialulredningens förslag om altsocialnämnderna skall befrias från skyldigheten atl lämna uppgifter ikörkorisärenden har. som jag återkommer lill strax, fått etl mycket blandatmottagande av remissinstanserna. Av de kommuner som uttalar sig i fråganbetonar samtliga viklen av all förslagel genomförs. Länsslyrelserna är däremot,med endast någol undantag, starkt negaliva lill förslagel. Jag har i denna fråga samrått medchefen för kommunikalionsdepartemenlel och med chefen för jusiitiedeparlemenlel. Före hade straffför fylleri särskild belydelse för rälien atl få eller behålla körkort. I frågaom den som hade dömls för fylleri fick körkorlstillslånd inle meddelas hade förflutit från del förseelsen begicks, om del inle kunde ansesuppenbart all sökanden ändå var en skölsam person. Körkort skulle ålerkallasbl.a. om körkortsha-varen hade gjorl sig skyldig lill fylleri och del inlekunde anses uppenbart atl han ändå var en skölsam person, eller omkörkorishavaren med hänsyn lill onykleri levnadssäli inle borde ha körkort. Samlidigl infördes lagen (1976: 511) om omhänderlagande avberusade personer m. m. (LOB). En konsekvens av all fyllerislraffei slopadesvar all sådana räiisverkningar som tidigare knöls lill fyllerislraffei föllborl i fortsäliningen. I kraftlrädan-del samordnades med all vissareformförslag genomfördes belräffande körkortsregleringen. 1975/76:155 drogs riktlinjernaupp för en körkorlsreform. En huvudlinje i reformen var all körkorisprövningenskulle göras mera individualiserad och nyanserad. Det framhölls all man måslese lill helhelsbilden av vederbörandes situation och beakla om denne med hänsynlill den samlade ulredningen om de personliga förhållandena kunde anses lämpligsom förare. När del gällde frågan omnyklerhetskravel delade föredragande slalsrå-del så till vida de tankar som lågtill grund för dåvarande regler som alt etl omhändertagande på grund avberusning ingav så slark misstanke om 1979/80:1 Körkortsärenden 423 opålitlighet i nyklerhcishänseendc all (örarensnyklerhelsförhållanden borde utredas. Varje omhändertagande på grund avberusning borde därior föranledu prövning från körkorismyndighelens sida.Prövningen skulle dock göras med utgångspunkl i den personliga helhelsbilden. Isyfte all kunna göra en lämplig avvägning i del enskilda fallel borde bl, a.presumlionsreglerna angående fylleri upphävas. Författningsmässigt borde de förordaderikfiinjerna kunna uilryckas så alt del vid prövning av fråga omkörkortslillslånd särskill skulle beaklas om sökanden var känd för nyktertlevnadssätt och alt körkortet skulle ålerkallas om körkorishavaren på grund avopålitlighet i nyklerhelshänseende inte borde ha körkort. (/76:28. rskr1975/76:390) lämnade förslaget ulan erinran i denna del och framhöll allnyklerhetsförhällandena måste särskill uppmärksammas när del gällde prövningenav förare. Avkall på skölsam-het i nyklerhelshänseende som ell krav för innehavav körkort fick således inle göras. 1976/77:113 redovisades deförfallningsförslag som föranleddes av de nya rikfiinjerna. I samband härmedförulsalle (/ 77:25, rskr 1976/77:334) all vad som lidigarehade anförts om all nykler-hetsförhållandena måste särskill uppmärksammas närdet gäller prövningen av förare också skulle iakllas vid ulformningen av dedelaljföreskrifter om lämplighelsutredningen som rikspolisslyrelsen eflersamråd med irafik-säkerhetsverket och socialslyrelsen föreslogs meddela. Den ersalles dentidigare körkortskimgörelsen av kör-kortslagen (1977: 477) ochkörkortsförordningen (1977: 722). Enligl 7 S körkorislagen fårkörkorlstillslånd meddelas endasi den som med hänsyn lill sina personliga ochmedicinska förhållanden kan anses lämplig som förare av körkorlspliktigtfordon. Vid prövningen av de personliga förhållandena skall särskill beaklasom sökanden är känd för nyktert levnadssätt och om del kan anlas att han somförare av körkorisplikiigi fordon kommer all respektera trafikreglerna och visahänsyn, omdöme och ansvar i trafiken. körkort eller ellkörkortslillslånd skall enligl 16 S körkorislagen ålerkallas bl. a. omkörkorishavaren på grund av opålitlighel i nyklerhelshänseende inte bör hakörkort. Frågor om att meddelakörkortstillstånd prövas av länsslyrelsen och frågor om återkallelse avkörkortslillslånd eller körkort prövas av länsrätten. Besluten kan överklagaslill kammarrätten. Regeringsrätten är sista instans. Enligl 86 S körkorlsförordningenåligger del nyklerhelsnämnd att i körkortsärenden m. m. lämna uppgifter om denenskildes nyklerhelsförhållanden.