prop · G3039 · 1979-12-31 00:00:00 — Räckviddenav de regler om information som föreslås i 4 S är enligt ordalagen mycketomfattande. Motiven synes emellertid ge vid handen att uppgiftsskyldigheteninte skall sträcka sig längre än till vad den enskilde behöver vela för atlkunna avgöra om del lönar sig för honom att teckna en viss försäkring ochträffa elt val mellan de olika alternativ som står till buds. Det torde däremolinte vara meningen att försäkringsbolaget exempelvis skall vara skyldigt atlredovisa på vilka grunder man har kommit fram till en viss premienivå. Informationav det slag som sålunda torde åsyftas med bestämmelsen synes ligga inom ramenför vad näringsidkare kan åläggas att tillhandahälla med stöd av 3 Smarknadsföringslagen. Den föreslagna paragrafen ger - till skillnad frän deinformationsregler som har upptagits i 5 och 6 SS konsumenlkreditlagen - inganärmare anvisningar om informationens innehåll eller del sätt på vilket denskall lämnas. Inte heller föreslås några sanktioner vid överträdelse avinformationsskyldigheten. Med hänsyn till det anförda anser föreningen alt denföreslagna regeln,som kan ge upphov lill besvärliga tolkningsproblem, bör ulgåur lagen. Detla för till följd atl uppgiflsskyldigheten helt kommer altregleras av marknadsföringslagen. Mera konkreta normer kan då utvecklas genomöverenskommelser med KO eller avgöranden av . 3.14 (): Kommitténföreslår alt försäkringsgivaren pä begäran av konsument skall vara skyldiglämna informaiion om sina försäkringar. Förslagel saknar emellertid, till skillnadfrån konsumentköplagen, bestämmelser om verkan av all vilseledande eller påannat sätt felaktig information lämnas. I betänkandet konstateras alt"sambandet mellan uppgifier i reklam m. m. och innehållet i särskildaförsäkringsavtal ofta är mindre starkt" (sid. 264 i belänkandet). Enligtkommitléns uppfattning förekommer del mindre sällan all försäkringtecknas,eller för speciellt innehåll, just pä grund av innehållet i reklam. LRFdelar inte kommitténs bedömning i denna del. Konkurrensen mellan försäkringsgivarnatar sig uttryck i bl. a. omfattande reklamkampanjer och det måsle antas attinnehållet i den producerade reklamen inte i obetydlig omfattning påverkar deenskilda till avialsieckning. Del bör därför ytteriigare övervägas om intebeslämmelse som gör försäkringsgivare ansvarig för vilseledande uppgifter ellerunderlåtenhet atl lämna uppgifier, 1979/80:9 48 somföranlett försäkringstagare att teckna försäkring med visst innehåll, skallintas i lagen. Lagförslagetinnebär ingen ändring av försäkringsgivarens ansvar för vilseledande uppgiftereller andra fel som begås av ombud vid försäkringens tecknande eller senareunder avtalstiden. Vid försäkringsteckningen eller vid ändring av en försäkringär försäkringsombudet den branschkunnige och försäkringstagaren måsle i detlaläge ha rätt alt lita pä dennes uppgifter och löften. En lagbestämmelse meddenna innebörd ställer större krav på ombudets kunnande och skulle innebära attombudets utbildning uppmärksammades i siörre utsträckning än vad som är falleti dag. Idenna paragraf föreskri ves skyldighet för tillfrågat försäkringsbolag att påbegäran lämna uppgifter om av bolaget tillämpade premiesatser och andraförsäkringsvillkor, som kan vara av betydelse för bedömning av kostnaden ochomfattningen av viss försäkring. Försäkringsbolagensvillkor är "snåriga" och överhuvud taget svåra att tolka som ovanframhållits. De villkorsfoldrar, som bolagen ger ut, hänvisar sålunda på mångapunkler till försäkringsavialslagen vilken för övrigi gäller där den ickemolsäges av försäkringsvillkoren, dvs. lill en lag som del slora flertaletförsäkringstagare icke känner till och icke rimligen kan beräknas taga del av.Försäkringsvillkoren innehåller alltså inte alla de villkor som gäller förförsäkringsavtalet. Delta innebär ju en slor osäkerhet om vad som gäller förförsäkringstagarens avtal med försäkringsbolaget. Föratt försäkringstagarnaskall kunna göra jämförelse mellanolika bolags och andra villkor ochsålunda kunna på saklig gmnd välja mellan olika bolag vid tecknande avförsäkring är det även erforderligt att bolagen anger villkoren fullständigtsaml klart och entydigt och efter en för samtliga bolag enhetlig mall, Enligikommittéförslaget sanktioneras informationsskyldigheten icke i lagen.Kommitténs antagande att försummad informationsskyldighet "torde"föranleda ingripande frän försäkringsinspektionen är inte övertygande. 1 vartfall skulle inkoppling av försäkringsinspektionen föranleda tidsutdräkl, vilketicke kan vara rimligt och dessutom vara ägnat att medföra atlförsäkringstagaren ger upp. Del föreligger en uppenbar risk att informationsskyldighetutan sanktion i lagen stannar på papperet. Försäkringsbolagenbör sålunda åläggas atl utforma sina villkor och uppställa dem som ovanangivits och informationsskyldigheten och därmed sammanhängande förpliktelserbör sanktioneras i lagen. Inspektionenhar i princip ingenting alt invända mol au förslaget lillkonsumenlförsäkringslag innehåller vissa regler om rän till försäkring. 4.2Tjänstemännens centralorganisation (TCO): Utredningenföreslär att det inte skall vara möjligt för försäkringsbolag atl vägra allmeddela försäkring om inte särskilda skäl föreligger. TCO tillstyrker förslagetäven om det knappast i praktiken förekommer atl försäkring vägras utan starkaskäl. Prop.1979/80:9 49 4.3Svenska försäkringsbolags riksförbund: Riksförbundeivill inte motsätta sig förslaget i 5 S om rätten all leckna försäkring menframhåller att bestämmelsen kan fö avsevärl siörre räckvidd i ekonomiskt ochadministrativt avseende för bolagen än som framgår av kommitlébelänkandet. 3:1 s, 130-131, Folksamhar ingen invändning mot förslaget i denna del. Se vidare bil. 3:2 s, 168-169, 4.5Kooperativa förbundet (KF): Kommitténsförslag innebär i realiteten en rän för konsumenten att fö vela skälen för atlförsäkringsbolaget vägrat honom försäkring samt en rätl atl fö skälen prövadeav domslol, KF tillstyrker förslaget som för anses ge konsumenten etl gottskydd. Kommitténföreslär alt försäkringsgivaren skall vara skyldig att meddela försäkring ominte särskilda skäl föreligger däremot. Kommittén har därvid gått längre än somangivits i direktiven, i vilka del endast talas om skydd för försäkringstagarenmot uppsägning och utebliven förlängning av meddelad försäkring. Som kommitténnärmare utvecklat är emellertid den primära frågan, om försäkringsgivaren skallfö vägra försäkring vare sig den som söker försäkring tidigare haft försäkringeller ej. uppger meddelar försäkringsgivarna de försäkringar som avses medkonsumentförsäkringslagen till nästan alla som önskar försäkring. Man harsåledes ej anledning räkna med alt någon vägras försäkring annat än iundanlagsfall. Huruvida försäkring i något fall vägrats utan godtagbaranledning beröres ej i belänkandet. Det kan under sädana förhållanden synastveksamt om en beslämmelse behövs om skyldighet för försäkringsgivare attmeddela försäkring om han ej har objektivt godtagbara skäl alt vägra. Förbundelvill dock inte motsätta sig atl en sådan regel införes med hänsyn lill det avkommittén anförda allmänna rättvisekravet au den svagare parten ej skall vara tvungenalt ulan prövning foga sig i den starkare partens beslul i angelägenheter avslor social betydelse. Förbundet ifrågasätter dock starkt om sådan skyldighetär motiverad i fråga om alla försäkringar som avses medkonsumentförsäkringslagen. Reseförsäkring och även bätförsäkring har inte densociala betydelse som övriga försäkringar har. Hänsyn till den socialabetydelsen bör i vart fall lagas vid bedömningen av om särskilda skälföreligger att ej meddela försäkring. anför i betänkandet ligger förhållandena annoriunda lill beträffandeförnyelse av försäkring, Samma synpunkersom vid meddelande av försäkring görsig visseriigen gällande men i fråga om förnyelse mäste ocksä beaktas att densom meddelat försäkring fär anses ha åtagit sig ett visst ansvar för alt ifortsättningen tillgodose försäkringstagarens legitima försäkringsbehov.Försäkringstagaren bör kunna räkna med atl försäkringen förnyas om ej alldelessärskilda skäl föreligger däremot. 4 1979/80. Prop.1979/80:9 50 5.1 (): Utredningenföreslär all den tid för vilken försäkringen tecknas inte normalt skall varalängre än eu år. Detta skall ge försäkringstagaren möjlighel att prövaom han vill ha sin försäkring kvar eller om han vill utnyttja ett annatförsäkringsbolag. TCO tillstyrker förslagel. Riksförbundetkan i huvudsak tillstyrka vad som föreslås i 6-8 SS om försäkringstid ochansvarstid. Se vidare bil. 3:1 s. 131-132. Folksamtillstyrker 6 S men riktar viss kritik mol övriga bestämmelser. Se bit 3:2 s.169-170, Regelni 7 S försia styckel andra meningen synes vara mindre förmånlig för denförsäkrade än de allmänna försäkringsvillkoren, I fall då försäkring tecknasgenom att premien betalas synes huvudregeln böra vara att försäkringstidenbörjar löpa i och med alt detta sker. Skulle ett försäkringsfall inträffa sammadag som premien betalas får den försäkrade anses ha bevisbördan för alt detskedde efter belalningen. Bestämmelsernai 7 och 8 S§ om försäkringstiden och försäkringsgivarens ansvar gäller endastom inte annat har avtalats. Teoretiskt flnns alltså möjlighet att genomavtalens utformning helt sälta lagens principer i dessa hänseenden åt sidan.Ett sådant förfarande skulle emellertid strida mol syftet med lagen och lordemotivera ingripande vid den villkorskoniroll som skall äga rum, 6.1Näringsfrihetsombudsmannen (NO): 19 § ges försäkringstagaren rätt till förtida uppsägning om försäkringsbehovetfallet bort eller om annan liknande omständighet inträffar underförsäkringstiden. 1 betänkandet sägs dock (s. 134, 203) att regeln inte bör geförsäkringstagaren rätl all övergå lill försäkringsgivaresom erbjuder billigare premie. Enligt 6 S får försäkringstiden normalt inteöverstiga som också är den vanliga tiden, NO vill härframhålla att det skulle stimulera priskonkurrensen mellan försäkringsbolagenom försäkringslagarna gavs ökade möjligheter all byta försäkringsbolag underförsäkringstiden i stället för som endasl vid huvudförfallodagen. Äveneffektiviteten skulle kunna främjas genom atl produktutvecklirrgen skulle fäsnabbare genomslag om försäkringslagarna snabbare kunde gå över till ett bolagsom erbjuder en bättre försäkring. Gentemot dessa fördelar får givetvis ställasde ökade koslnader del kan medföra för bolagen om försäkringslagarna säger uppförsäkringen under försäkringsliden. 1979/80:9 51 6.2Tjänstemännens centralorganisation (TCO): Närdet gäller uppsägning av försäkringen från försäkringstagarens sida föreslåruiredningen att försäkringstagaren innan försäkringsiidens slul skall säga uppförsäkringen. Enligt TCOs mening är detta en olillfredsslällande lösning.Försäkringen bör upphöra efter den uppsägning som försäkringsgivaren måsle geenligt förslagel dvs, efter den dag dä försäkringsgivaren avsäntmeddelande om att försäkringen upphör, TCOtillstyrker utredningens förslag när det gäller uppsägning fränförsäkringsgivarens sida. Förslaget innebär att försäkringsskyddet inte upphörförrän försäkringstagaren fött åtminstone två meddelanden. Genom dett;>förfaringssätt undviks enligt TCOs mening onödiga blottor i försäkringsskyddet. 6.3Svenska försäkringsbolags riksförbund: Riksförbundetkan i huvudsak tillstyrka bestämmelserna i 9-12 SS om uppsägning och förnyelseav försäkring, Riksförbundei avstyrker dock den särskilda tidsfristen i 11 stycket för meddelande av uppsägning. Se vidare W/, 3:1 s, 133-135. Folksamframför olika invändningar mot förslaget i denna del. 3:2 s. 170-172. 6.5 (): Kommitténutgår från att del är ett önskemål från försäkringstagarens sida alt ettförsäkringsavtal slutet förnyas. KF delar denna kommitténsuppfattning och tillstyrker den föreslagna lagstiftningen. definition av försäkringsvillkor måsle uppenbarligen varie generellpremieändring medföra uppsägning av försäkringsavtalet. Om det vid någollillfälle inte är möjligt för försäkringsgivaren - t. ex. av administrativaskäl - att inom faslslälld lid avisera generella premiehöjningar för en del avförsäkringslagarna kan bestämmelserna medföra avsevärda orättvisor inomförsäkringskollektivel. Föreningen förutsätter all förslagel omarbetas i dettaavseende. Enligt9 S första slyckel måsle uppsägning från den försäkrades sida ske föreförsäkringsiidens uigång. Annars förnyas försäkringen enligt 12 § och därefterkan den försäkrade inte säga upp den annat än om försäkringsbehovei fallerbort eller annan liknande omständighet inträffar. För den som inte är insatt idessa regler ligger del emellertid nära till hands att utgå från att förnyelsekan avvärias genom underiåtenhet atl belala förnyelsepremien. En försäkrad somhandlar på detta säll och inte upptäcker sitl misstag förrän den Prop.1979/80:9 52 nyaförsäkringsliden har böriat löpa bör rimligen alltid kunna förhindra anförsäkringen fortsätter au gälla. 1 etl sådanl fall bör med andra ord denförsäkrade ges möjlighel alt säga upp försäkringen även efter försäkringstidensuigång. Enligt10 S kan försäkringsgivaren inte uppnå ändring av försäkringsvillkoren underlöpande försäkringstid annat än då "försäkringstagaren ellerförsäkringshavare grovt åsidosatt förpliktelse eller eljesl synneriiga skälföreligger". Om alltså - lill följd av exempelvis en bristfälligupplysning som inte kan läggas försäkringstagaren till last som grovtåsidosättande av förpliktelse - premien har kommil all bestämmas lill ett förlågt belopp fordras synnerliga skäl för atl försäkringsgivaren skall kunnaanpassa premien för resten av försäkringsliden efter de verkliga förhållandena.Detta tbrefitller knappast rimligt av hänsyn inte minst lill övrigaförsäkringstagare. Sådan anpassning bör enligt föreningens mening fö göras såsnart villkoren skulle ha blivit andra, om rätta förhållandel hade varit käntför försäkringsgivaren när försäkringen tecknades. Försäkringsgivarenhar enligt 11 S alltid möjlighet att ändra villkoren i samband medanförsäkringen förnyas. Meddelandeom sådan ändring skall i form av uppsägningavsändas senast före försäkringstidens slut, och meddelandetskall enligt 30 S andra slyckel andra meningen innehålla besked om de nyavillkor som erbjuds. Har delta iakttagits sker enligt 12 S andra styckelförnyelse på de nya villkoren. Föreningen har ingen annan erinran mot dessaregler än att del av psykologiska skäl synes olämpligt an använda ordet"uppsägning" i detta sammanhang. Föreningen föreslår atl lagreglernaformuleras om på sådant sätl atl sagda uttryck används endast i betydelsen "uppsägningför upphörande". Vidutebliven uppsägning förnyas enligt 12 S förstastycket försäkringen för"lid motsvarande den senast gällande försäkringstiden". Om den senastgällande försäkringstiden har varit av annan längd än den som normalt gäller,exempelvis därför att bolaget önskar alt alla försäkringstider skall sluta vidmånadsskifte Gfrspecialmoiiveringen lill 6 S), torde emellertid föriängningenböra avse normaltiden. Paragrafens lydelse bör jämkas med hänsyn härtill. Deregler som kommittén föreslär saknar motsvarighet i FAL och skiljer sig päväsentliga punkter från de allmänna bestämmelser som f n. gäller för deförsäkringar som föreslås omfattade av konsumentförsäkringslagen. Förslagetinnebär alt försäkringar förnyas inte endast såsom nu genom altförsäkringstagaren beialar premien för den nya försäkringstiden utan även omförsäkringstagaren ej betalar. I sistnämnda fall förnyas försäkringen t. v, ochden upphör genom uppsägning från försäkringsgivaren eller genom alt försäkringstagarentecknar motsvarande försäkring hos annan försäkringsgivare.Försäkringsgivarens ansvar fortsätter tills försäkringen upphör ochförsäkringstagaren är skyldig att betala premie för den tid försäkringengäller. Om försäkringstagaren vill atl försäkringen skall upphöra vidförsäkringsiidens uigång, måste han säga upp försäkringen. fall försäkringstagaren önskar förnya försäkringen, vilket i allmänhet tordevara fallet, innebär de föreslagna reglerna i praktiken ej någon siörre skillnadjämfört med nuvarande förhållanden. De flesta försäkringstagare betalar premiensenast på förfallodagen eller med någon mindre försening. Prop.1979/80:9 53 Enligtvad som sägs i betänkandet har försäkringsgivarna i sislnämnda fall -omförsäkringsfall inlräffat före premiebelalningen - ej åberopat sin frihet frånansvar utan betalat ul försäkringsersäuning. För den som av någon anledning -premieavin har förkommit, glömska m, m, - ej betalat premien innebär förslageten klar fördel genom att försäkringsskyddet består och försäkringstagaren fåren påminnelse om att betalning ej skett när försäkringsgivaren på grund av denuteblivna premiebetalningen säger upp försäkringen. Försäkringstagaren kan dåföre uppsägningstidens uigång betala premien och därigenom förnya försäkringen.Om försäkringstagaren vill upphöra med försäkringen vid försäkringstidensutgång, medför förslaget en olägenhel genom atl han då måste säga uppförsäkringen för att inte bli skyldig belala premie försäkringenpå grund av den automatiska förnyelsen kommer atl gälla. Förförsäkringsgivaren medför förslagel en olägenhet vid utebliven premiebetalninggenom att försäkringsgivaren måsle säga upp försäkringen för att med säkerhetbli fri frän ansvar. De olägenheter som förslaget sälunda medför tordeemellertid till stor del kunna motverkas genom atl försäkringsgivaren medpremieavin sänder ett formulär, i vilket försäkringstagaren kan meddela all hanefter försäkringstidens slut ej längre vill ha kvar försäkringen. Förbundelanser att de fördelar som förslaget medför i så hög grad övervägerölägenheterna all förbundel tillstyrker förslaget i denna del. 6.9Lantbrukarnas riksförbund (LRF): Medde stora värdeanhopningar i både fast och lös egendom som förekommer hosenskilda är det angeläget atl alla har rätl lill försäkring. Krav måste dock iviss utsträckning kunna ställas på den enskilde. Enbart det förhållandel altförsäkringstagaren inte vållat skadorna genom egen vårdslöshet fär inte lastill intäkt för att försäkring skall förnyas ulan ändring av villkor ellerpremier. Försäkringsgivaren måsle kunna kräva atl försäkrings-lagaren begränsarriskerna för skada genom att vidta vissa förebyggande ålgärder. Beslämmelseni 17 S innebär den nyheten all försäkringstagaren behäller sin försäkringsskyddom hans uraktlåtenhet all betala premien berott på angivna hinder. Enligtförslaget skall försäkringstagaren inte behöva underrätta försäkringsgivarenom att han varit förhindrad all eriägga premie på grund av sädan händelse somregleras i beslämmelsen. Hovrätten anser den föreslagna bestämmelsen i principlämplig. 1 de fall där försäkringstagaren på grund av ekonomiskt hinder intekan betala bör han dock vara skyldig att från hindrets uppkomst,t. ex. , muntligen eller skriftligen underrätta försäkringsgivaren omhindret, vid äventyr att detta eljest inte för åberopas av försäkringstagaren. Prop.1979/80:9 54 7.2Riksrevisionsverket (RRV): Kommitténsförslag om ändrade och för försäkringstagarna liberalare regler vid dröjsmålvid premieinbetalning anser RRV i och försig berättigade. RRV vill dock i deltasammanhang varna för alt sådant regelsystem kan leda till orättvisakostnadshöjningar förden del av konsumentkollektivet som eriägger sinapremier. RRV anser därför alt det bör övervägas atl ge försäkringsgivarnamöjlighet till uttag av dröjsmälsavgift e. dyl. 7.3 /KO: S15 innehåller bestämmelser om försäkringsgivarens möjligheter att säga upp försäkringnär försäkringspremien ej betalas i rän tid. Enligt bestämmelsen andra siycketskall det - i fall där premien betalas sedan försäkringen på grund avuppsägning upphört - anses som om försäkringstagaren begärt ny försäkring. Villförsäkringsgivaren inte meddela sädan försäkring åligger det honom enligt andrastyckel andra meningen att avsända underrättelse därom. Uttryckssätteti andra styckel andra meningen ger enligt uppfaUning utrymmeförden tolkningen, alt försäkringsgivaren skulle ha frihet att oberoende avskäl avböja att meddela försäkring i det avsedda fallel. Av motiven (s. 217)framgår emellertid au försäkringsgivarens möjligheter att avböja försäkring ärbegränsade till sädana situationer som anges i 5 S- Lagtexten bör pä dennapunkt förtydligas genom en hänvisning till 5 § eller på annat sätt. Detföreslagna regelsystemet beträffande premiebetalning och uppsägning synestillfredsställa myckel högt ställda krav pä konsumentskydd. I själva verkettillåter del ett inte obetydligt mått av "slarv" fränförsäkringstagarens sida utan att dennes försäkringsskydd minskar. Delta uppnåstill priset av atl försäkringsföretagen tvingas sända fler meddelanden tillsina försäkringstagare än vad som görs . Vidare lorde det krävas attföretagen har en väl utbyggd bevakningsrutin härför. Sådant kan visseriigennumera ske med hjälp av ADB. Del synes ändock värt all uppmärksamma dekostnader som uppkommer vid hantering av sådana massärenden det här är frågaom. Kravet på konsumentskydd kan länkas böra nedsättas om del kan antagas attden föreslagna ordningen medför betydande premiehöjningar för försäkringstagarna.Försäkringstagarkollektivets iniressen bör i dena sammanhang tillbörligen beakias. I17 § stadgas atl försäkringstagare som är förhindrad att i rätt lid betalapremie skall åtnjuta försäkringsskydd till dess hindret bortfallit, I lagrummetuppställes rekvisiten atl hinder skall föreligga och alt hindret är en oväntadhändelse för försäkringstagaren. Bland de händelser som exemplifieras ilagtexten finns det fall att nägon berövats friheten. Del fall att någonanhålles eller häktas och senare fälls lill ansvar kan inte, i det föreslagnalagrummets nuvarande lydelse, anses kunna inordnas under regeln. Om säemellertid är avsikten bör det senare rekvisitet ändras. bedömervidare de invändningar Schönmeyr framställt i detta slycke värda beaktande. Prop.1979/80:9 55 Rutinernaför inkrävande av premie för icke betald ansvarstid kan komma att blikomplicerade. Alternativet är fördyringar av produkterna förden heltövervägande del av kollektiven, som "fungerar" normall. Inspektionenfinner det angeläget alt premiekraven vidhålls i största möjliga utsträckningoch förutsätter atl man prövar lösningar, som inkluderar möjlighel lill uttagäven av merkostnader. 7.6Svenska försäkringsbolags riksförbund: Riksförbundetgodtar huvuddragen i förslagel lill premiebelalningsregler men finner delolämpligt all kravrutiner och frister beträffande premierna fixeras i tvingandelag. Bestämmelsen i 15 S 2 st. om verkan av premiebetalning efter det attförsäkringen har upphört avstyrks. Se vidare bil. 3:1 s. 135-141. Folksamtillstyrker all försäkringsskyddet inte skall kunna suspenderas förränförsäkringstagaren föll tvä meddelanden. I övrigt riktas en del invändningarmot kommitténs förslag beträffande premiebetalningen. 3:2 s. 172-176. 7.8Kooperativa förbundet (KF): KFanser att reglerna om betalning av premie utgör ett viktigt skydd förkonsumenten. 7.9 (): KAKinstämmer i princip i remissyttrandet under 7.10. 7.10 (): Vadavser avsnittet premiebelalning, vill MHF rikta skarp kritik mot § 15 som,enligt förslagel, innebär att en slarvig premiebetalare får behållaförsäkringsskyddet ända fram lill efler det att bolaget sagt uppförsäkringen. Det innebär alltså att en försäkringstagare som, genom bristandepremiebetalning, vill utnyttja möjligheterna lill premiefri försäkring, kangöra det och på så sätt skaffa sig ekonomiska fördelar i jämförelse med deförsäkringstagare som i rätt tid eriägger sin premie. Specielltden förlängda dröjsmålstiden vid premiebetalning är av intresse. De längasemestrarna kombinerat med en ökad inbrottsfrekvens under semestertid kanannars ställa villaägaren ulan försäkringsskydd om premiebelalningen infallerunder semestertid. 1979/80:9 56 7.12Husmodersförbundet och Samhälle: Vadbeträffar premieinbetalning anser Hem och Samhälle att de nuvarande reglerna ärtillfredsslällande. Den kostnadsökning som de av kommittén föreslagnaförändringarna skulle innebära måste ju innebära ökade premiekostnader församtliga försäkringstagare.