prop · G303143 · 1979-12-31 00:00:00 — Den skiss för redovisning av intresseandelar, som presenteras ibetänkandet, bör kunna ligga till grund för utveckling av praxis i företagensårsredovisning. BFN kommer att följa utvecklingen av redovisningspraxis iSverige och utlandet och i mån av behov utfärda nödvändiga riktlinjer tillledning för företag, revisorer och andra intressen-ler. Bankinspektionen: Ulredningens definiiion avintresseföretag kan inspektionen ansluta sig till liksom till de förslag tillriktlinjer som utredningen lämnar i avsnitt 7.6. Inspektionen vill dockunderstryka vikten av att kravet på upplysningar i förvaltningsberättelsen intefår medföra en sänkl informationsstandard genom att årsredovisningen försenas iavvaktan på upplysningar som är utan någon reell betydelse. När det gäller formerna för normering får inspektionenerinra om det ansvar för god redovisningssed inom tillsynsområdel som inspektionensjälvständigt har vid sidan av bokföringsnämnden. : Kollegiel känner viss tveksamhet införkommitténs mening alt redovisningen av innehav av s. k, intresseföretag intebör föranleda någon lagsfiftningsåtgärd. Frånvaro av eller otillräckligredovisning av etl förelags eller en koncems innehav av intresseföretag skullei vissa fall kunna ge en fullständigt skev bild av företagets eller koncernensförhållanden. Här kan bara erinras om vissa aktuellaföretagsbildningar. Aktiebolagslagens redovisningskapitel torde syfla till alt- om än ej i detalj - täcka samtliga de huvudkrav som kan ställas på denoffentliga årsredovisningen. Med tanke på den ibland stora betydelsen av entillräcklig redovisning av intresseföretagsinnehav vill kollegiet därförifrågasätta om det ej vore berättigat att i aktiebolagslagensredovisningskapitel och molsvarande lagstiftning inta en definition avbegreppel intresseförelag och ett (ännu) allmänt hållet krav på redovisning avsådana företagsinnehav. FAR: FAR delar kommitténs bedömning att den föreslagnaformen för redovisning av intresseföretag f. n, är en lämplig lösning, FARavser att utarbeta en rekommendation i ämnet. Den vidare ulvecklingen i svensk Prop.1979/80: 143 131 och internationell praxis får följas noga. Visar del sigsedermera att någon form av equity accounting vinner allmän tillämpning iinternationell praxis, får ändring av bokföringslagen aktualiseras. Svenska Handelskammarförbundel med instämmande av SkånesHandelskammare, samt Väslernorrlands och Jämtlandsläns Handelskammare: Vad beträffar förslaget till rikllinjer för redovisning avintresseföretag föranleder detla ingen erinran. LO och : Bokföringsnämndenbör uttryckligen ges i uppdrag att ulforma redovisnings- ochinformationsregler för 50/50-bolag och intresseföretag. och : Kommittén behandlar i sjunde kapitlet i betänkandetredovisningsproblem med intresseföretag. I internalionell redovisningförekommer två metoder för redovisning av aktier och andelar i intresseföretag.Den ena metoden brukar enligt svensk terminologi kallasanskaffningskostnadsmeloden medan den andra är mesl känd under beteckningen theequity method eller kapitalandelsmetoden. På basis av den genomgång, somkommiitén gjort av svensk praxis har kommittén angivit riktlinjerna för enlämplig normering av redovisningen för intresseföretagsinnehav. Kommittén haremellertid ej ansett det befogat att nu i detalj i lag reglera deUa områdeulan föreslår alt den vidare ulvecklingen bör följas av den statliga bokföringsnämnden,som i män av behov fär utfärda erforderlig rekommendation på området. På enpunkt har dock kommittén intagit en mer bestämd uppfattning. Kommittén anseratl nackdelarna med kapitalandelsmetoden är så stora, åtminstone i nuvarandeläge, alt denna inte erbjuder en lämplig lösning av redovisningsfrågornarörande intresseföretagen. Organisationerna kan såtillvida dela kommitténsuppfattning att det vore olämpligt att ensidigt förorda att redovisning avaktier och andelar i intresseföretag skall ske enligt kapitalandelsrnetoden.Organisationerna kan vidare dela de av kommittén angivna riktlinjerna för ennormering av redovisningen av intresseföretagsinnehav. På nedan anförda skälvill dock organisationerna bestämt motsätta sig kommitténs kategoriskaavståndstagande från en tillämpning av kapitalandelsmetoden. Kommitténs redogörelse i betänkandet för equity methodeller kapilalandelsmeloden synes i huvudsak behandla metodens användningavseende ägarföretagets årsredovisning och metodens i dessa fall förenlighetmed bokföringslagen, Oslridigi är emellertid att en tillämpning av kapitalandelsmetodeni ägarföretagets årsredovisning är i strid med gällande bokföringslag, eflersommeloden fömlsälter alt bokförda värdet av aktier och andelar skall kunna höjaspå ett sätt som strider mot bokföringslagens förbud mot uppskrivning avanläggningstillgångar. Enligt organisationernas uppfattning är detta emellertidav underordnad betydelse. Av väsentligt större praktisk betydelse är däremotanvändandet av kapilalandelsmeloden i koncernredovisningen. Huruvida metodensanvändning i sådana sammanhang står i strid med gällande lagstiftning påområdet har kommittén över huvud laget inte beröri. Enligt organisationernasuppfattning kan dock aktiebolagslagen inte tolkas så atl den skulle ansesinnebära ett förbud mot lillämpning av kapilalandelsmeloden i koncernredovisningen.Vad som ytterst begränsar metodens användning är sålunda huruvida den kan sägasstå i strid med god redovisningssed. Detta lorde dock inte var fallet. Lagens val att hänvisa till god redovisningssed har gjortsi syfte alt inte hindra en utveckling på frivillig väg. I och för sig kan ennormering på 1979/80: 143 132 områdel framstå som önskvärd. Det är dock av yttersta viktatt denna normbildning i förevarande fall men även i övrigt inte innebär eltQär-mande från inlernationell redovisningspraxis. En avvikelse från internationell praxis kan för svenskainternationella bolag medföra uppenbara nackdelar, Såviu avser dotterbolag inomländer där från moderbolaget skilda redovisningsprinciper tillämpas innebärdetta atl dessa bolags bokslut måste omarbetas lill svenska regler vidkonsolidering. Skall återigen det svenska moderbolaget emittera aktier påulländsk börs eller anlita den utländska kapitalmarknaden kan ånyo krävas attkoncernens bokslut ändras så all del följer internationellt gällande principer.Särskilt det sistnämnda förhållandet har även avseende på tillämpligaredovisningsregler för intressebolag i koncernredovisningen. Det förtjänardärför atl i detta sammanhang framhållas att för internationellt verksammasvenska företag torde intressebolagsförhållanden komma alt öka i antal. Bådeför att nå slagkraftig storiek, för atl få lill slånd teknologiutbyte och föratt få riskspridning på investeringarna spelar samarbete i samband med meromfattande och komplicerade projekl i gemensamma bolag sålunda en allt slörreroll. Majoritetsägande kan också på grund av enskilda länderselableringslagstiftning vara omöjligt att uppnå. På detta senare förhållandeulgör etl uppmärksammal exempel. Kommittén anför att den internationella inställningen tillanvändandet av kapitalandelsmetoden i intresseföretagsförhållanden är splittradoch hänvisar i detta sammahang till EG;s fiärde direkliv. Den påstådda splittringentorde dock kunna förklaras med att nämnda direktiv tar sikte på enskillföretags redovisning. Någon motsvarande splittring torde inte vara för handensåvitt avser koncernredovisning. I förslag till etl sjunde bolagsdirektiv, ivilket uppställs regler för koncernredovisning, föreskrives i artikel 17detaljerat hur andelar i intressebolag skall redovisas och de där angivnaprinciperna synes helt ansluta sig lill kapilalandelsmeloden. Ytterligareexempel på kapitalandelsmetodens tillämpning inlernationellt kan anföras. Detkan därför enligt organisaiionernas mening - tvärtemot vad kommiitén funnil -hävdas att kapilalandelsmeloden inlernationellt torde vara eller komma att bliden förhärskande meloden såviu avser koncernredovisning. För fullständighetensskull kan även nämnas att artikel 18 i sist nämnda direktiv även lämnarmöjligheten öppen att tillämpa den s, k, klyvningsmetoden. Mot bakgrund av det ovan sagda förordar organisationernaatt även möjligheten all redovisa intresseföretagsinnehav genom tillämpning avkapitalandelsmetoden - såvitt avser koncernredovisning - lämnas öppen. : har ingaerinringar mol kommitténs överväganden och förslag till riktlinjer förredovisning av innehav av aktier eller andelar i intresseföretag. : Samfundet instämmer med kommitténatt 50/50-bolagen bör omfattas av ell särskilt.bolagsrättsligt begrepp ochanser atl termen intresseföretag är ändamålsenlig. Samfundet tillslyrker ävenden av kommiitén föreslagna definitionen av intresseföretag, SHIO-Familjeföretagen: I likhet med kommittén anser vi attprinciperna för redovisning av andelar i intresseföretag inte bör regleraslagstiftningsvägen. Utvecklingen på detta område bör i stället överlåtas åtpraxis såsom denna kommer att utvecklas inom ramen för begreppet god redovisningssed. Prop.1979/80: 143 133 : Vi har inte någolall erinra mol kommitténs definition av begreppet intresseföretag. Vi insläm mer i kommitténs förslag att den fortsalla utvecklingen beträffande intres seföretagen bör följas av bokföringsnämnden och alt denna får i uppdrag all lämna erforderliga rekommendationer på området. 1979/80:143 134 Brottsförebygganderådel (BRÅ) har av regeringen fått i uppdrag att göra enöversyn av lagstiftning mot organiserad och ekonomisk brottslighet. Rådet hari enlighet med uppdraget för översynsarbetet bildat en styrgmpp och trearbetsgmpper. Styrgruppenbestår av rikspolischefen , ordförande, riksdagsledamoten , rättschefen , riksdagsledamoten ,avdelningschefen , kanslichefen ochriksdagsledamoten , Gmppens sekreterare är hovrättsfiskalen StenHeckscher. Dentredje arbetsgruppen består av generaldirektören , ordförande,auktoriserade revisorn , hovrättsassessorn ,rättschefen , departementsrådet och advokaten . Gmppens sekreterare är hovrättsfiskalen . Arbetsgmppenhar i denna promemoria utarbetat vissa förslag och rekommendationer röranderevisors verksamhel, Styrgmppen har anslutit sig lill arbelsgmppens förslag ochrekommendalioner. På en punkt har dock ledamöierna och reservafioner, 1979/80:143 135 1 Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen(1975: 1385) 2 Förslag till förordning om ändring i aktiebolagsförordningen (1975; 1387) 3 Förslag till lag om ändring i lagen (1975: 86) medbemyndigande att meddela föreskrifter om auktorisation och godkännande avrevisor . 4 Förslag till förordning om ändring i förordningen(1973:221) om auktorisation och godkännande av revisorer 2 Allmänt om revisorsområdet 2.1.2 Övrig verksamhel .................................... 2.2.1 Olika kategorier av revisorer .................. 2.2.2 Olika organisaiioner ............................... 2.4 Något om normerna på revisorsområdet ......... 3.2 Revisors kompetens .................................... 3.3 Registrering av revisor ................................. 3.4 Beteckning pä revisors verksamhet 3.5 Revisors tystnadsplikt och upplysningsskyldighet 3.7 Etiska regler .............................................. 1 Fall från kommerskollegiums tillsynsverksamhetenligt revisorsförordningen 2 FAR;s regler för god revisorssed ........................ 3 SRS' etiska och kollegiala regler ......................... 4 SRF;s regler om god sed .................................. Prop.1979/80: 143 136 Revisors verksamhet utgör ett av de områden somarbelsgrupper har att behandla i samband med översynen av lagstiftning molorganiserad och ekonomisk brottslighet. område är av inlresse ur Ivåskilda aspekler. Det har nämligen i den allmänna debatten ä ena sidan gjortsgällande atl vissa revisorer genom rådgivningsverksamhet själva aktivimedverkai till uppkomsten av ekonomisk brottslighet. Å andra sidan hardiskuierats hur revisor genom sin verksamhet kan förebygga och molverka sådanbrottslighet i företag. Arbetsgruppen har gått igenom visst material, som legattill grund för påståenden om revisorers medverkan i ekonomisk broilslighei.Enligt vad gruppen kunnat finna har de långtgående påståenden som framförlsinte varil grundade. Gruppen har därför inriktat sig på atl från mera allmännautgångspunkter undersöka möjligheterna all motverka ekonomisk brottslighetgenom att stödja de kunniga och seriösa revisorernas verksamhet. Gmppen läggerfram förslag som dels är ägnade att stärka revisorernas ställning i olikaavseenden, dels ulvidgar tillsynen över revisorerna och dels innebär enkomplettering av de etikregler som revisorsorganisationerna antagit. # att det i akliebolagsregislret skall intas uppgifler omrevisor molsvaran de vad som gäller beträffande bolags ställföreträdare. # att det i lagstiftningen införs en regel av innebördatt andra än auktorise rade eller godkända revisorer och revisionsbolag ej får i firma eller eljest vid beleckning av sin näringsverksamhet använda ordet revision eller sammansättningar med eller avledningar av detta ord. 9 att bestämmelserna om revisors lystnadsplikt ochupplysningsskyldighet omarbetas. Den nuvarande bestämmelsen i 10 kap. 13 8försia stycket aktiebolagslagen (1975: 1385) om revisors tystnadsplikt gentemoienskilda aktieägare eller utomstående bör omarbetas efler mönsier avbanksekretessen. Det medför enligt gruppen en mer flexibel tillämpning genomatt revisor ej i olrängi mål får yppa något om bolagets angelägenheler. Avlagen bör vidare uttryckligen framgå atl revisor har en ovillkorligupplysningsskyldighet gentemot medrevisor, särskild granskare, ny revisor och,om bolaget försalls i konkurs, konkursförvaltare. # att kvalificerad revisor skall krävas i allaakliebolag. # alt kommerskollegium får en krafiig resursförslärkningför att ulöva tillsynsverksamhet på revisorsområdet. # att revisorsorganisationerna kompletterar sina etiskaregler med utta landen av följande innebörd: - Revisor har, pågrund av den ställning som i fråga om revision getts honom i lagstiftningen,plikter även mol allmänheten och det allmänna. - Revisor skall,inom ramen för sill revisionsuppdrag, verka för att det reviderade förelagethandlar lagenligt, lar hänsyn lill aktieägare, borgenärer, anställda ochövriga intressenter saml även i övrigl iakttar god affärssed. 1979/80:143 137 - Revisor skall avhälla sig från all genom rådgivningeller annat aktivt arbete medverka i lagstridig handling eller i handling somuppenbarligen innebär kf-inggående av lag, vare sig förfarandet riklar sig moten enskild eller mol del allmänna, och inle heller aklivt medverka iförberedelser som enligt vad revisorn vet eller har grundad anledning antasyftar till sådana handlingar. Vad nu sagts skall icke utgöra hinder förrevisor alt lämna upplysning om innehållet i gällande rätt. Det medför ejheller skyldighet för denne att särskilt tillvarata myndigheternas iniressen. Prop.1979/80: 143 Lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) Härigenomföreskrivs i fråga om aktiebolagslagen (1975: 1385) dels atl 10 kap. 2 och 1386 skall ha nedan angivna lydelse, dels alt i lagen skall införas en nyparagraf, 10 kap. 15 6, av nedan angivna lydelse. 10 kap. 26 Revisor skall vara svensk medborgare och bosatt i , om ej regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer för särskilt fall tillåter annat. Den som är omyndig eller i konkurs kan ej vara revisor. Revisor skall ha den insikt i och erfarenhet av redovisning och ekonomiska förhållanden, som med hänsyn till arten och omfånget av bolagets verksamhel fordras för uppdragets fullgörande. Till revisor kan även utses auk- toriserateller godkänt revisionsbolag. Vid tillämpning av bestämmelserna i dettakapitel likställes auktoriserat revisionsbolag med auktoriserad revisor ochgodkänt revisionsbolag med godkänd revisor. Bolag som utses till revisor skalltill styrelsen för det bolag som revisionen avser anmäla vem som ärhuvudansvarig för revisionen. Den huvudansvarige skall vara i auktoriseratrevisionsbolag auktoriserad revisor och i godkänt revisionsbolag auktoriseradeller godkänd revisor. Bestämmelserna i 4 och 12 §§ tillämpas på denhuvudansvarige. Till revisor i dotterförelag bör, moderbolagets revisorer. Till revisor kan även utses auktoriserat eller godkäntrevisionsbolag. Vid tillämpning av bestämmelserna i detta kapitel likställesauktoriserat revisionsbolag med auktoriserad revisor och godkänt revisionsbolagmed godkänd revisor. Bolag som utses till revisor skall till styrelsen för detbolag som revisionen avser anmäla vem som är huvudansvarig för revisionen. Denhuvudansvarige skall vara i auktoriserat revisionsbolag auktoriserad revisoroch i godkänt revisionsbolag auktoriserad eller godkänd revisor.Beslämmelsema i 4, 12 och 15 §§ tillämpas på den huvudansvarige. om det kan ske, utses minst en av 10 kap 13 6 Revisor får ej ( oträngt mål till enskild aktieägare eller utomstående lämna upplysningar om sådana bolagets angelägenheter som han fått kännedom om vid fullgörande av sitt uppdrag. Revisorn är skyldig alt till bolags- Revisor får ej till enskild aktieägare eller utomståendelämna upplysningar om sådana bolagets angelägenheter som han fått kännedom omvid fullgörande av sitt uppdrag, om det kan lända till förfång för bolaget. Revisorn är skyldig atl till bolags- Prop.1979/80: 143 stämman lämna alla upplysningar som bolagsstämman begär,om det ej skulle lända till väsentligt förfång för bolaget. stämman lämna alla upplysningar som bolagsstämman begär,om det ej skulle lända till väsentligt förfång för bolagel. Revisorn är vidareskyldig att lämna medrevisor, granskare som avses i 14 §, ny revisor och, ombolaget i konkurs, konkursförvaltare erforderliga upplysningar ombolagets angelägenheter. 10 kap. 15 6 För regisirering skall bolaget anmäla vem som utsettstill revisor. Därvid gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i 8 kap. 15 §om anmälan för registrering av bolagets ställföreträdere. Denna lag träder i kraft den Förordning om ändring i aktiebolagsförordningen(1975:1387) Härigenomföreskrivs i fråga om aktiebolagsförordningen (1975: 1387) dels att 2 och 3 66skall ha nedan angivna lydelse, dels att i förordningen skall införas en nyparagraf, 18 8, av nedan angivna lydelse. Anmälan för registrering enligt 2 kap. 9 8aktiebolagslagen (1975: 1385) av bolag skall ange 1. bolagels postadress, 2, fullständigtnamn, personnummer, medborgarskap och hemvist be träffande stiftarna och, om handelsbolag är stiftare, varje obegränsat an svarig bolagsman. 3,fullständigt namn, personnummer, medborgarskap, hemvist och postadressbeträffande styrelseledamot, slyrelsesuppleant, verkställande direktör, viceverkställande direktör och firmatecknare. 3, fullständigt namn, personnummer, medborgarskap,hemvist och postadress beträffande styrelseledamot, styrelsesuppleant, verkställandedirektör, vice verkställande direktör och firmatecknare samt fullständigtnamn, personnummer och postadress beträffande revisor. Prop.1979/80: 143 140 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4. hur bolagetsfirma tecknas, 5. del sammanlagda nominella beloppelav tecknade och lilldelade aktier efter avdrag för aktier som har förklaratsförverkade och ej övertagits av annan (bolagels aktiekapital), 6. del belopp somhar betalats med pengar eller apporlegendom, 7. apporlegendomensbeskaffenhel. Anmälningen skall innehålla för- Anmälningen skall innehålla för säkran atl stiftarna och i/f //(3r. ?/fl säkranalt stiftarna och bolagets stycket 3 angivna personerna är ställföreträdareär myndiga och ej i myndiga och ej i konkurs samt att konkurssamt att bolagets revisorer bolagets revisorer uppfyller de i 10 uppfyllerde i 10 kap. 2 och 3 68 kap. 2 och 3 68 akliebolagslagen akliebolagslagenangivna behörig- angivna behörighetskraven. 3 8 Vid anmälan som avses i 2 8 skall ges in 1. huvudskrifl ochavskrift av sliftelseurkunden och avtal enligt 2 kap. 3 8 fiärde stycketakliebolagslagen (1975: 1385), som ej har tagils in i sliftelseurkunden, samlavskrift av balans- och resultaträkningar som anges i samma stycke, 2. huvudskrift ochavskrift av teckningslistor på vilka aktieteckning har sketl, 3. avskrift avprotokollet vid konstituerande stämman, 4. två exemplar avden bolagsordning som har antagits vid den konstituerande stämman, 5. avskrift avprotokoll eller an- 5. avskrift av protokoll eller annanhandling som bestyrker val av nanhandling som bestyrker val av styrelseledamot eller styrelse- styrelseledamot, slyrelsesuppleant suppleant, omdenne ej har valts på eller revisor, om denne ej harvalts den konstituerande stämman, på den konstituerande stämman, 6. avskrift avprolokoll från styrelsesammanträde som visar vem som har utsetts tillverkställande direkiör, vice verkställande direktör och firmatecknare samt hurbolagets firma tecknas, 7. bevis omlillslånd enligt 2 kap. 1 8, 8 kap. 4 8 eller 10 kap, 2 8 aktiebolagslagen, 8. handling påvilken varje styrelseledamot, slyrelsesuppleant, verkställande direktör, viceverkställande direkiör och firmalecknare har skrivit sin av vittnen styrktanamnteckning, om detta ej har skett på själva anmälningshandlingen, 9. intyg frånbankinslitul om det belopp som har salts in på sårskild räkning hos institutetsåsom betalning för bolagels akiier med uppgift om när uttag från räkningenförst har sketl, 10. intyg från auktoriserad eller godkänd revisor omatl all apportegen dom har tillförts bolaget, att egendomen i sliftelseurkunden ej har åsatts högre värde än det verkliga värdet för bolagel och all egendomen är eller kan antagas bli lill nytta för bolagels verksamhet. Foreslagen lydelse Revision 18 8 Vid anmälan för registrering enligt 10 kup. 15 fiaktiebolagslagen (1.975:1385) av bolagets revisor äger 2 § försia slycket 3 ochandra slycket molsvarande lillämpning. Avser anmälningen ef endasl åndring av postadress äger 3 §5 molsvarande tillämpning. Denna förordning träder i kraft den Lag om ändring i lagen (1975:86) med bemyndigande attmeddela föreskrifter om auktorisation och godkännande av revisor Härigenomföreskrivs all lagen (1975: 86) med bemyndigande att meddela föreskrifter omauktorisation och godkännande av revisor skall ha nedan angivna lydelse. Regeringen eller förvaltningsmyndighet som regeringenbestämmer får meddela föreskrifter om auktorisation och godkännande avrevisor. Därvid får föreskrivas avgift för ansökan. Regeringen eller förvallningsmyndighel som regeringenbestämmer får meddela föreskrifter om auklorisalion och godkännande avrevisor. Därvid får föreskrivas avgift för ansökan. Föreskriftfår också meddelas om förhud för andra än auktoriserade eller godkändarevisorer och revisionsbolag alt i firma eller eljest vid beleckning av sinnäringsverksamhet använda ordel revision eller sammansättningar med elleravledningar av delta ord. Denna lag iräder i krafl den Prop.1979/80: 143 142 Förordning om ändring i förordningen (1973: 221) omauktorisation och godkännande av revisorer Härigenom föreskrivs all i förordningen (1973:221) om auktorisationoch godkännande av revisorer skall införas en ny paragraf, 31 8, av nedanangivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Andra än auktoriserade eller, godkända revisorer ochrevisionsbolag får ej i jirma eller eljest vid beteckning uv sinnäringsverksamhet använda ordet revision eller sammansättningar med elleravledningar av detta ord. Den som bryter häremot, dömes till böter. Denna förordning träder i krafl den Prop.1979/80:143 143 Den Iredje arbetsgruppen har att behandla normer somreglerar verksamheter av mer indirekl betydelse för de föreleelser översynenav lagstiftning mot organiserad och ekonomisk brottslighet tar sikle på. Dessaverksamheter styrs av preciserade regler som anger rättigheter och skyldighelerför funktionärer och andra men i stor utsträckning också av normer av etiskkaraktär. Det är fråga om normer med eller utan förankring i lagstiftning påolika områden. Ett exempel på delta är yrkesetiska normer. Arbetsgruppen, som sålunda riktar sin uppmärksamhet päbl.a, vissa yrkesgruppers verksamhet, har i etl inledningsskede diskuteratrevisors verksamhel.