prop · G30324 · 1979-12-31 00:00:00 — De utbyggda och skärptaprocedurreglema i överenskommelsen, bla i formav övervakning genom en särskilt upprättad kommitté, öppnar emellertid möjlighet för diskussion av olika problemföranledda av intema subventioner och förhoppningsvis kan det här på siktutvecklas en praxis som kan ge viss vägledning för vad som kan anses varatolerabelt eller ej. Del III iöverenskommelsen utgörs av ett särskilt avsnitt om utvecklingsländer. Såvitt kollegiet kan bedöma innebär deltaingen inskränkning av möjligheter att i händelse av skada ingripa meduljämningstullar mot subventionerad import från utvecklingsländer. En vissreservation får dock göras när det gäller den framtida tillämpningen avparagraf 6. Prop.1979/80:24 Del A 256 För implemenieringen avöverenskommelsen om subventioner och uljämningstullar torde det för Sverigesdel, såvitt kollegiet kan bedöma, inte erfordras någon ny eller ändradlagstiftning. Gällande bestämmelser om uttagandet av utjämningstullar påimporten ålerfinns i tullförordningen 3 §, som således bör kunna kvarståoförändrad. - Enligt artikel 2: 2 i överenskommelsen skall part lill kommitténlämna uppgift om dels vilken myndighet som är behörig atl inleda och genomförasådana undersökningar som avses i denna artikel och dels de inlema procedurersom skall gälla för dessa undersökningar. Kollegiet torde få anledning attåterkomma till dessa frågor när slutgiltigt anslutit sig tillöverenskommelsen och när det blivit närmare klarlagt hur denna skalladminislreras på svensk sida. Med hänsyn till atl de frågor rörandesubventioner och utjämningstullar som kommer att aktualiseras iGATT-sammanhang till övervägande del kommer att avse effekterna på handeln avvidtagna åtgärder ter det sig naturligt att kollegiet ges en central roll ifråga om implemenieringen och administreringen av GATT-överenskommelsen pådetta område. Liknande synpunkt gör sig gällande när det gälleradministreringen av den reviderade antidumpingkoden. Statens jordbruksnämnd:Beträffande tillämpningen av artikel VI angående utjämningstullar synes, som nämndenanfört i sitt yttrande till kommerskollegium (dnr52-664/78), de föreslagna kodbestämmelserna inle medföra några speciellaproblem på jordbruksområdet. I huvudsak gäller delta även tilllämpningen avartikel XVI angående subventioner. Kodtexlen innehåller dock vissa avsnitt somföranleder kommentarer från nämndens sida. När det gällerexportsubveniioner råder oklarhel om vilka varor som omfattas av begreppet"vissa råvaror" under ariikel 10. Härmed skall enligt koden avses"varje produkt av jordbruk, skogsbruk eller fiske, i sin naturliga formeller efter sådan bearbetning som vanligen krävs för alt bereda varan försaluförande i väsentliga kvantiteter i internationell handel".Jordbruksprodukter och fisk omfattas sålunda av denna definition. 1 vilkenutsträckning bearbelade jordbruksprodukter, s k livsmedelsindustriprodukter,också täcks av definitionen framgår inte. 1 den mån de ej betraktas som råvarorfaller de under de strängare reglerna rörande exportsubventioner vilka gällerför industrivaror. Del hade varil önskvärt att känna till hur denna varusektorkan komma att behandlas, inte minst med lanke på de propåer som under senaretid framkommit angående en eventuellt utökad svensk export av förädladejordbruksvaror. Såsom förhållandet är lorde man fä klarhel pådenna punkt först sedan prejudikat skapals pä områdel. De under artikel 10.punktena 2 och 3, angivna kriterierna för fastställande av ej lillåtnaexportsubventioner på vissa råvaror är utomordentligt vaga och ger lätt upphovtill varierande tolkningar. Den framtida tillämpningen torde här få gevägledning. Det är därför av slor vikl att nämnden bereds tillfälle att följatillämpningen av kodbestämmelserna i . 1979/80:24 Del A 257 Det torde få ansesvärdefullt för etl exportland som att accepteral denna tillämpningskodtill , inbegripet det s k skadekrileriet föruttagande av uljämningstullar. Dock måsle nämnden beklaga att , såvitt kanbedömas, anser alt koden ej är tillämplig på ost som faller inom den ostkvotsom kommer att inskrivas i de bilaterala ostprotokoll med olika länder,inklusive , varom förhandlingar pågår med . I dessaprotokoll fömtses en särskild tvistlös-ningsmekanism. Slalens industriverk:Industriverket framförde i skrivelse vissa kritiskasynpunkter på ett föreliggande utkast till överenskommelseavseende subventioner och uljämningstullar. I den nu träffade slutligaöverenskommelsen har väsentliga ändringar vidtagits i jämförelse med dettidigare utkastet, varför industriverket ej har några erinringar all göra motden slutliga överenskommelsen. ': Ett stort framsteg är att det skall visas att subventionen åsamkar ettannat lands industri skada för alt motåtgärder skall få vidtas. Den nya kodenkan väntas medföra en väsentlig uppslramning och ökad disciplin när det gälleratt införa utjämningstullar. De av tillämpade subvenlionema för olja - denviktigaste råvaran för organisk kemisk industri bör med åberopande av kodensnarast avvecklas. I samförstånd med EG bör anhängiggöra denna fråga iGATT. Det torde vara uppenbartatt både svensk och utländsk industri även i framliden kan behöva statligtekonomiskt stöd. Enligt vår mening är det av stor vikl att svenska stödåtgärderinte utformas på ett sådant sätt attde kan komma att negativt påverka svenska företags möjligheter att ostört kunnaavsätta vissa produkter i andra länder. är det av största betydelseatt svenska myndigheter är beredda att med kraft ingripa om svenska företagskadas av utländska statliga stödåtgärder. Slockholmshandelskammare: Myndighetsorgan som administrerar stödåtgärder för svenskindustri bör ges utförlig informalion och direktiv om vilka stödåtgärder sombör undvikas för att inte komma i konflikt med överenskommelsen omsubventioner. Jernkoniorel: Kontoretvill instämma i de synpunkter som framförts i ett gemensamt yttrande avSveriges industriförbund, exportråd, kemiska industrikontoroch . Därutöver vill kontoret framföraföljande synpunkter såviit gäller tillämpningen i av GATT-kodema vidmarknadsstörningar till följd av subventioner i exportlandet eller dumping. En nödvändigförutsättning för att etl skydd av detta slag skall bli effektivt är enligtkontorets mening atl vederbörande myndighel självständigl skall kunna ingripa.För den berörda inhemska induslrin ställer det sig i allmänhet svårl atlframskaffa nödvändigt bevismaterial. Vederbörande myndighet har i dellaavseende slörre möjligheter, i synnerhet om den har lillgång lill erforderligadata från importlicenser. Det är angelägel att klar- Prop.1979/80:24 Del A 258 het skapas att en sådan möjlighet att ingripaföreligger. Den bör i föreliggande fall lämpligen tiUkomma . : Föratl vara effektiv kommer enligt LO tillämpningen av de bestämmelser som rymsinom överenskommelsen om subventioner och utjämningstullar att ställa stora kravpå de svenska myndighelema att följa utvecklingen på subventionsområdet ikonkurrensländerna samt att bevaka konsekvensema på den svenska marknaden.Ytterligare resurser för denna verksamhet synes bli nödvändiga. : De överenskommelser som i första hand berör lantbmket ärsubventioner och utjämningsavgifter. De regler som föreslåsför användningen av subventioner och utjämningsavgifter är mer preciserade äntidigare bestämmelser i . Enligl förbundels bedömning kommer föreslagnariktlinjer emellertid inle att få någon omedelbar betydelse för den svenskajordbmkspolitiken. Eftersom reglema är vagt avfattade får man först enuppfattning om hur de kommer alt tillämpas när erfarenhet har vunnits.Förbundet utgär därför ifrån att möjlighet ges att lämna synpunkter införbeslul om hur bestämmelsema skall tolkas. Det är enligt förbundetsmening, vilket också framhållits tidigare, positivt att skada skall kunnapåvisas innan utjämningsavgifter införs för att motverka en ökad import. TextilrådetjKonfektionsindustriföreningen:Textilrådel/KIF har haft förmånen att vid löpande kontakter medKommerskollegium underhand framföra sina synpunkter i de aktuella frågorna. Vihar dessutom i yttranden tillsammans med m. fl., samti separat yttrande haft tillfälle framföra våra synpunkter på de aktuellafrågeställningarna. Vi vill i detta sammanhang hänvisa till dessa yttranden. Sedan dessa yttrandenavlämnats har under årets vårriksdag lämnats proposition om olika stöd för densvenska tekoproduktionen. Propositionen har resulterat i yttrande frånNäringsutskottet och i beslut från sida. 1 såvälproposition som vid riksdagsbehandlingen har konstaterats att det gällandestödpaketet för tekoindustrin måste bibehållas, icke minsl med lanke på denlåga försörjningsberedskapsgrad som finns inom tekosektom. uttalande och sedermera beslut bör den nuvarandeproduktionskapaciteten i allt väsentligt bibehållas. En förutsättning fördetta är emellertid att med de olika handikapp inte minst på kostnadssidan somden svenska produktionen har, det gällande stödpaketet bibehålles i varje fallunder planeringsperioden, dvs. Stödpaketet innehållersom bekant åtgärder av olika slag, lönebidrag, upphandlingsregler, exportstödm.m. Vi utgår ifrån att man från svensk sida under åberopande av vårt prekäraförsörjningsläge bevakar atl det gällande stödprogrammet utan hinder av deolika kodema kan fortsättas. Prop.1979/80:24 Del A 259 KommerskoUegium:Överenskommelsen om antidumping är en modifiering av överenskommelsepå detta område (antidumpingkoden), som var resultat av förhandlingarna underKennedy-ronden. Under det decennium som överenskommelse varit i krafthar förslag rests lill ändringar, förtydliganden och tillägg tillöverenskommelsen. Dessa förslag har heift sitt ursprung i skildaulgångspunkter. 1 fall har del rört sig om missnöje från exportörhållmed en del parters vida tolkningar av vissa kodbestämmelser, medan andraparter, t. ex. EG, och , vid sin aktiva tillämpning avantidumpingvapnet funnil alt vissa kodföreskrifter varit för långtgående i denandra riktningen. Den reviderade antidumpingkoden utgör således en kompromissmellan dessa bägge intressen med den tidigare överenskommelsen som grand. Bland de modifieringarsom från kollegiets utgångspunkter utgör förbättringar av den tidigareöverenskommelsen märks: - bestämmelsemaangående information om vidtagna antidumpingåtgärder, vUka förbättras genomutökade krav vad det gäller publicering, notifiering och rapportering - merpreciserade bestämmelser som reglerar hur undersökningar skall avbrytas genomprisöverenskommelser mellan importlandets myndigheter och exportörerna - ettskärpt övervakningsmaskineri genom de ökade befogenheter som getts kommittén Förhandlingsresultatetpåverkas emellertid i från liberaliseringssynpunkt negativ riktning av vissaandra förändringar, bland vilka märks: - vissauppmjukningar av skade- och kausalitetsbegreppen, som tyvärr förstärks av detsätt på vilket uttryckt dessa begrepp i sin inhemska lagstiftning - modifieraderegler som gör det lättare att vidtaga antidumpingåtgärder liU förmån förtillverkare inom viss region av importlandet En svensk anslutning tillden modifierade överenskommelsen torde för del inte kräva någon nyeller förändrad lagstiftning. GäUande bestämmelser återfinns i tullförordningen3 §, som således bör kunna kvarstå oförändrad. Det kan inle uteslutasatt ovanstående uppmjukningar av koden leder till att svensk industri iframtiden kommer att mötas av ett ökal antal antidumpingåtgärder på sinaexportmarknader. Uppmjukningarna kan även komma att medföra att antalet antidumpingframställningarkommer att öka i . har i det remissyurande somavgivits tillsammans med vissa andra näringslivsorganisationer understmkitviklen av atl kollegiet äger tillräckliga resurser för "att snabbtundersöka anmälda fall av exempelvis marknadsstörande import och om den skadarsvensk industri vidtaga de åtgärder som är tillåtna och som kan befinnasbefogade och Prop.1979/80:24 Del A 260 Sådana marknadsstörningar kan uppkommabl. a. genom dumping eller lill följd av subventioner i exportlandet". Manhar vidare funnil "del angelägel atl en instruktion utarbetas om hursådana ärenden skall handläggas". Enligt kollegiet torde dock en dylikhöjning av beredskapen att vidtaga åtgärder mot dumping och andra slag avmarknadsstöming ej kunna ske inom ramen för de resurser som finnstillgängliga. har lämnal följande kommenlarer lill hur överenskommelserna påsubventions- och antidumpingområdena bör till-lämpas i : Koderna är ett medel attåstadkomma en sundare intemationell konkurrens och därmed en friarevärldshandel. Det är därför viktigt att kodema verkligen också tillämpas. Dettainnebär bl.a. att det måste vara en skyldighet även för svenska myndigheteratl snabbt undersöka anmälda fall av exempelvis marknadsstörande import och omden skadar svensk industri vidta de åtgärder som är tillåtna och som kanbefinnas befogade och möjliga. Sådana marknadsstörningar kan uppkomma bl. a.genom dumping eller till följd av subventioner i exportlandet. För attmöjliggöra snabba och effektiva ingripanden finner vi det angeläget att eninstmktion utarbetas om hur sådana ärenden skall handläggas. Skulle det visasig att nuvarande personella resurser inte förslår för dennahandläggning bör verkel tillföras ytterligare personal. Vi vill också peka påvikten av att svenska stödåtgärder, som kan avses nödvändiga att införa, inteutformas på ett sådant sätt att risk uppstår för all svenska företag skallkunna anklagas för all åstadkomma skadliga marknadsstörningar för utländskaförelag. Att märka är atl åtskilliga av de selekliva statliga stöd som undersenare år getts åt svensk industri torde kunna inrymmas bland sådanasubventioner som enligl koden om subven-tioner/uljämningslullar kan medföramotåtgärder eller för företagen besvärande undersökningar från andra länderssida. Riksrevisionsverkei harangett beträffande de uppgifter som följer av överenskommelsen: Om de internationellareglerna fulll ul skall lillämpas fr.o.m. 1981-01-01, måste det svenskaregelsystemet med bl.a. upphandlingskungörelsen (UK) och anvisningarna lilldenna före della dalum anpassas lill reglerna i . Vidare måste etlantal administrativa mtiner utarbetas saml information lämnas lill myndigheleroch ulbildning av berörd personal äga rum. 1979/80:24 Del A 261 Mol bakgmnd av befintliginformation om GATT-avtalel görs i det följande ell försök till beskrivning avdärav föranledda arbetsuppgifter samt en preliminär tidsplanering. Under genomförandet av deskilda arbetsuppgifter som blir en följd av kommer den erfarenhetsom ledamötema i den till RRV knutna rådgivande delegationen för upphandlingsfrågorhar att kontinuerligt utnyttjas. efter det attGATT-avtalet undertecknats bör en ofndell svensk översättning utges. Revidering av UK med tillämpningsanvisningar Det kan vara svårt attredan nu bedöma hur omfattande revidering av UK och anvisningarna till dennasom måsle genomföras med anledning av . Sannolikt blir behovet avändringar i UK så stora att det ter sig ändamålsenligt att regeringen låterutfärda en ny upphandlingsförordning (UF) och att RRV utger tillämpningsanvisningartill denna. Inom RRV kommer en arbelsgmpp att tillsättas somfår till uppgifl atl föreslå de ändringar som bör vidtas för att GATT-avtaletskall kunna lillämpas. 1 arbetsgruppen kommer representanter för upphandlandemyndigheler att ingå. Gmppen bör vidare ta ställning till om det kan finnas skäl att de myndighetersom inte omfattas av även i fortsättningen skall följa nuvarandeUK och att en ny UF med tillämpningsanvisningar utges avsedd för demyndigheler som omfattas av . Den reviderade UK eller helt nya UF medtillämpningsanvisningar bör översättas till engelska. 1 deltagandeparter, dvs. regeringar, skall förse Kommittén i med statistiköver av berörda myndigheter gjorda inköp. Statistiken skall avse dels tolalupphandling , dels upphandling över tröskeln på f n. 150000 SDR,fördelad på myndigheter, produktgmpper och ursprangsland. Vidare skallstatistik lämnas i de fall s. k. single tendering använts. Ställning bör tas till omstatistikinsamlingen från de upphandlande myndighelema helt eller delvis kanske via det statliga redovisningssystemet, system S, eller om ett manuelltrapporteringssystem bör införas. Troligen kan begärda uppgifter om total upphandlingredan i dagsläget erhållas från system S. Det bör utredas om de ytteriigarekraven på statistik kan uppfyl- Prop.1979/80:24 Del A 262 las via etl manuellt förfarande eller om systemS bör utvecklas för alt även innefatta denna statistik. Vidare bör utredas påvilket sätt och hur ofla myndigheterna skall inlämna statistik till en mottagande myndighet. För affärsdrivande verkoch myndigheter med eget redovisningssystem måste speciella mtiner skapas. Vidare bör utredasbehovet av att alla eller vissa av de myndigheter som inle omfattas avGATT-avtalet även ingår i statistikinsamlingssystemet. Det kan eventuellt ansesvara värdefullt för statsmaktema att få kunskap om den totala statligaupphandlingen. Insamlad statistik kan vidare komma till användning när förnyadeförhandlingar i syfte att utvidga och förbättra avtalet skall inledas senastvid utgången av det tredje året från avtalets ikraftträdande. För att söka besvara deovan släUda frågoma avser RRV alt lillsätta en arbelsgmpp med representanterför RRV, upphandlande myndigheter och . Av framgåratt myndighelema skall annonsera varje planerad upphandling överstigandetröskelvärdet i en i GATT-avlalel angiven publikation. Annonsen utgör inbjudanatt delta i öppet eller selektivt anbudsförfarande. Tidning för leverans tillstaten, bilaga till Post- och , har ansetts vara en lämpligpublikation för en sådan annonsering. Kontakt bör därför tas med Post- ochInrikes Tidningar för information om den troliga framtida rollen somannonsorgan. Ställning måste tas fillvar översättning av annonsen till något av de officiella GATT-språken -engelska, franska och spanska skall göras. Det torde vara ändamålsenligt attrespektive upphandlande myndighet ombesöijer översättningen. Enligt skalldet på varje myndighet finnas tillfälle för konsultationer med mottagande ochgranskning av klagomål på någon del av upphandlingsförfarandet. Det bör klarläggashur myndigheterna på ett praktiskt säll skall kunna skola förfrågningarnarörande skilda faser av upphandlingsprocessen. Även RRV kan komma att fåförfrågningar humvida en myndighel har handlat enligt gällandeupphandlingsregler. Dessa frågor behöver klarläggas ytteriigare. I samband med attproposition om GATT-överenskommelserna föreläggs bör myndighelema fåen första information om GATT- Prop.1979/80:24 Del A 263 avtalets innebörd och konsekvenser för denstatliga upphandlingen. När den i punkt 2.3 nämnda arbetsgmppen är klar medsitt arbete bör utbildning genomföras av berörd personal vid de myndighetersom omfattas av GATT-avtalel. RRV kommer att tillsättaen arbelsgmpp med uppgift att utarbeta material och ange tidsplan för deninformation som bör riktas till de statliga myndigheterna. Det åliggeravtalsslutande parter, dvs. regeringama, att informera regionala och lokalamyndigheler om mål, principer och regler, särskilt reglema omnationell handläggning och icke-diskriminering. Detta åtagande innebär förSveriges del att förutom statliga myndigheter även landsting och kommuner skallinformeras. Kontakt bör således tas med och . : Statligupphandling har varit praktiskt taget helt oreglerat av . Sedanett flertal år tillbaka har man från svensk sida, först i och därefter iGATT (MTN), eftersträvat en bred internationell uppgörelse på detta område. Medhänsyn härtill anser koUegiet det vara värdefullt att en övergripandeintemafioneU överenskommelse nu iräffas inom MTN vad gäller statligupphandling. Det har ej varit möjligtatl nä ett avtal som täcker all statlig upphandling. Detta hänger samman med destora skillnader främsl i konstitutionellt hänseende som föreligger mellanolika länder. Verksamheler som i ett land ombesörjs på central statlig nivå kani andra länder ligga på delstatsnivå eller bedrivas i enskild regi. Till bildenhör också att EG i sina antagna intema regler för vamupphandlingundantagit sektorer som transporter, energi och telekommunikationer och därmedej varit beredd att inkludera dessa i en . Föratt uppnåreciproka, balanserade åtaganden har därför valts metoden att i en särskildbilaga till överenskommelsen för varje land ange de myndigheter som skaUomfattas av dess bestämmelser. Statliga myndigheler etc. som bedriver sinverksamhet inom de av EG intemt undantagna sektorerna har därmed i storutsträckning kommit att undantas. Överenskommelsen avservaraupphandling men även tjänster täcks i de fall där tjänsteandelen är mindreän vamandelen i ett kontrakt. Vidare gäller att överenskommelsen endastomfattar upphandlingskontrakt på 150.000 SDR (ca ) och däröver.Under denna värdegräns gäller inga som helst åtaganden för de i bilaganuppräknade myndigheterna. I fråga om statligamyndigheter som ej täcks av överenskommelsen samt regeringar och myndigheter påregional och lokal nivå inom delstater, kommuner etc. gäller att partema skallinformera dessa om kodens regler, särskilt de som avser nationell behandlingoch icke-diskriminering, samt Prop.1979/80: 24 Del A 264 uppmärksamma dem på fördelarna med enliberalisering av offentlig upphandling. I avtalet föreskrivs attparterna före , dvs. ej senare än efterikraftträdandet samt därefter, skall genomföra ytterligareförhandlingar i syfte att utvidga och förbättra avtalet på basis av ömsesidigreciprocilet. Den i avtalet upprättade övervakande kommittén skall i dettasammanhang i ett tidigt skede undersöka möjlighetema att ulvidga avlalel tillatt även inkludera kontrakt avseende tjänster. Kollegiet ser denträffade överenskommelsen som ett betydelsefullt första steg för att åstadkommaen övergripande liberalisering inom den viktiga marknad som ulgörs av statligoch annan offenllig upphandling. För speciellt svenskt vidkommande bör dentrots de begränsningar i dess täckningsgrad som ovan redovisats medföraförbättrade möjligheter för exporten, något som svensk industri med sinförhållandevis väl differentierade struktur bör ha föralsällningar alt dranytta av. Kollegiet hade helst settatt man redan från ikraftträdandet kunnat nå fram till en täckningsgrad föröverenskommelsen som ligger över den nivå som uppnåtts, något som ocksåeftersträvades från svensk sida. Då detta inte visade sig vara möjligt bör manfrån svensk sida inrikta sig på att med liden söka utvidga överenskommelseninom ramen för tidigare nämnda omförhandlingsklausul. Det kan erinras om attkollegiet senast i yttrande , dnr H 474, H 489, pekat på olikamöjligheler för au öka täckningsgraden. Såvitt kollegiet nu kanbedöma förefaller det svenska behovet av en viss handlingsfrihet, dvs. att iensiaka fall kunna göra avsteg från principen om affärsmässighet vid statligupphandling, tillgodosett. Denna bedömning baseras främst på det förhållandetatt överenskommelsen innehåUer elt särskilt undantag för nationell säkerhet somär så utformat att det också kan tolkas inbegripa försörjningsberedskapshänsyn("procurement indis-pensable for national security or for national defensepurposes") samt att den svenska myndighetslistan innehåller en särskiltundantagsklausul, som ger den möjlighet all i enstaka fallavvika från överenskommelsens regel om nationeU behandling. Överstyrelsen förekonomisk försvar anför i sitt yttrande bl. a. alt överstyrelsen räknar med attbestämmelsen om nationell säkerhet skall kunna möjliggöra för kommerskollegiumatt i ökad omfattning stäUa sig positiv tiU strävandena att avförsörjningsberedskapsskäl stödja den svenska industrin i samband medoffentlig upphandling. Härtill kan den kommentaren göras att kollegietsbedömningar även i fortsättningen kommer alt ske med utgångspunkt från gällandeintemationella åtaganden. Enligl kollegiets mening får tillkomsten av de nyainternationella reglema avseende statlig upphandling inte den verkan som härförutses av överstyrelsen eftersom möjlighetema alt avförsörjningsberedskapsskäl stödja den svenska industrin inle päverkas när delgäller EFTA-länderna och i vart fall inte ökar Prop.1979/80:24 Del A 265