prop · G30380 · 1979-12-31 00:00:00 — Enligt 2 kap. 2 § första stycket andra meningen i den nyasekretesslagen skall bestämmelserna om försvarssekretess i paragrafens förstastycke första 1979/80:80 63 meddelade föreskrifter eller villkor. Tystnadspliktengäller även den som anlitas såsom biträde vid tillsynens utövande eller som påannat sätt har tagit befattning med ärende som avses i lagen, 1 14 S samma lagfinns bestämmelser om svensk domstols kompetens i mål angående bl, a. brott mottystnadsplikten i 13 §. Enligt 14 S kan i princip den som utom riket har begåtttystnadspliktsbrott dömas enligt svensk lag och vid svensk domstol, även om 2kap. 2 S eller 3 § inte är lillämplig och utan hinder av 2 kap, 5a § första och andra styckena . Regeln om tystnadsplikt i 13 S torde inte gälla andra änoffentliga funktionärer. Av 8 kap. 6 § sekretesslagen framgår att sekretessgäller, i den utsträckning regeringen föreskriver det, i statlig myndighets verksamhetsom består i tillsyn med avseende på produktionen. En sådan föreskrift börmeddelas rörande tillsynen över efterlevnaden av lagen om kontinentalsockeln.Föreskriften om tystnadsplikt i 13 § lagen om kontinentalsockeln skall alltsåupphävas. Hänvisningen till denna bestämmelse i 14 S har med anledning häraversatts med ett nytt andra stycke i paragrafen. Avsikten är inte att åstadkommanågon saklig ändring i vad som gäller om svensk domsrätt för brott motnuvarande 13 S. En föreskrift om sekretess soiu regeringen meddelar med stöd av8 kap, 6 4.15 Förslaget till lag om ändring i miljöskyddslagen(1969:387) I 44 § miljöskyddslagen föreskrivs tystnadsplikt för densom har tagit befattning med tillsyn enligt lagen. Tillsynen utövashuvudsakligen av och länsstyrelserna. Befattningshavarna hosdessa myndigheter är underkastade sekretesslagens regler. Av 43 § andra stycket miljöskyddslagen framgår attundersökning av verksamhet som kan befaras vara miljöfarlig i vissa fall utförsav utomstående enskilda. För dessa och andra enskilda som deltar itillsynsverksamhet enligt miljöskyddslagen bör alltjämt gälla den tystnadspliktsom f. n. föreskrivs. På grund härav har den nuvarandetystnadspliktsbestämmelsen endast genomgått vissa redaktionella jämkningar. Iett nytt andra stycke har tagits in en hänvisning till sekretesslagen. Densekretess som närmast svarar mot den aktuella tystnadspliktsföreskriftenregleras i 8 kap. 6 § sekretesslagen. Även bestämmelserna om försvarssekretessi 2 kap. 2 § kan bli tillämpliga. 4.16 Förslagen till lag om ändring i lagen (1970:244) omallmänna vatten- och avloppsanläggningar och lag om ändring i lagen (1976:838) om allmänna fjärrvärmeanläggningar 1 34 § lagen om allmänna vatten- och avloppsanläggningaroch 34 § lagen om allmänna fjärrvärmeanläggningar finns bestämmelser omtystnadsplikt. 1979/80:80 65 meningen inte tillämpas på uppgifter omförsvarsuppfinningar i vissa fall. I fråga om sådana uppgifter skall i ställetbestämmelserna i lagen om försvarsuppfinningar tillämpas. Som har framhållits iprop. 1979/80:2 (s. 135) bör sekretessbestämmelserna i lagen omförsvarsuppfinningar, som i första hand riktar sig till uppfinnaren själv,samordnas med de bestämmelser till skydd för försvarsintressena som bör gällahos de myndigheter som tar befattning med ärenden enligt den lagen. Regleringenbör samlas i lagen om försvarsuppfinningar. I överensstämmelse med vad som harförutskickats i propositionen (s. 495) har regleringen utformats så att och andra myndigheter som tarbefattning med ärenden enligt lagen om försvarsuppfinningar skall gällasekretess för sådana uppfinningar i samma utsträckning som för uppfinnarensjälv. Mot bakgrund av det anförda har i lagen omförsvarsuppfinningar införts dels en bestämmelse om sekretess i mål och ärendenenligt lagen, dels en ny bestämmelse om förhandlingssekretess hos domstol. Ienlighet med den terminologi som används i sekretesslagen och i 20 kap. 3 §brottsbalken har också i den nu aktuella lagen uttrycket yppa bytts mot röja.Som jag har framhållit (avsnitt 2.1) innebär detta inte någon sakligändring. Även i övrigt har vissa ändringar av redaktionell art gjorts i lagen. I första stycket har tagits upp bestämmelser om sekretesshos myndigheler. Som jag har sagt skall för de myndigheter som tarbefattning med mål och ärenden enligt lagen om försvarsuppfinningar gällasekretess med hänsyn till försvarsintressena i samma utsträckning som föruppfinnaren själv. Föreskrifterna innebär att sekretess gäller för en uppgifthos myndigheten, om uppgiften skall hållas hemlig enligt de bestämmelser ilagen som för uppfinnaren föreskriver förbud mot offentliggörande eller annatobehörigt röjande av uppgiften. Får en försvarsuppfinning inte offentliggöraseller på annat sätt obehörigen röjas enligt 4 § eller har granskningsnämndenmeddelat ett förordnande enligt 6 §, gäller också sekretess enligt förevarandeparagraf för uppfinningen hos och de andra myndigheter somtar befattning med ärendet. Om en uppgift upphör att vara hemlig exempelvistill följd av att staten inte har tagit över uppfinningen, gäller i konsekvenshärmed inte längre någon sekretess för uppgiften enligt denna bestämmelse. Enannan sak är att det till skydd för uppfinnarens förhållanden alltjämt kangälla sekreless för uppgiften enligt bestämmelser i sekretesslagen (jfr 8 kap.6 § sekretesslagen). Bestämmelsen är tillämplig inte bara i ärenden enligtlagen utan också i mål om ersättning eller ansvar som grundar sig på regler ilagen. Bestämmelsen blir därmed tillämplig även hos en domstol. Att bestämmelsenär begränsad till att gälla bara i mål och ärenden enligt lagen innebär å andrasidan att den grundläggande bestämmelsen om försvarssekretess i 1979/80:80 66 sekretesslagen blir tillämplig i fråga om uppgifter omuppfinningar avseende krigsmateriel som i andra sammanhang finns hosmyndigheter, t. ex. vid förband inoin försvarsmakten. Att sekretessregleringen i fråga om försvarsuppfinningarbryts ut och regleras särskilt innebär emellertid inte att några andra avstegfrån den almänna sekretessregleringen skall göras än sådana som påkallas avämnets speciella natur. I första stycket av förevarande paragraf har därförtagits in en hänvisning som innebär att sekretesslagens allmänna bestämmelserskall tiUämpas också på sekretessen för försvarsuppfinningar. Hänvisningenavser förutom de grundläggande bestämmelserna i 1 kap., även föreskrifierna i11-14 kap, 1 dessa kapitel finns särskilda bestämmelser om sekretess hosregeringen, , ombudsmän och justitiekanslern (11 kap.),särskilda bestämmelser om sekretess hos domstolar m. m. (12 kap.), föreskrifterom överföring av sekretess i vissa fall (13 kap.) och bestämmelser om vissabegränsningar i sekretessen och om förbehåll (14 kap.), 1 klarhetens intresse vill jag tillägga att bestämmelsernai 15 kap. sekretesslagen, som reglerar bl. a. myndigheternasregistreringsskyldighet i fråga om allmänna handlingar, gäller allamyndigheter. Någon särskild hänvisning till detta kapitel behöver därför integöras. En särskild fråga är hur man bör reglera sekretessenenligt 19 § i förhållande till principen om meddelarfrihet enligttryckfrihetsförordningen. 1 16 kap. sekretesslagen anges de fall i vilkatystnadsplikt har företräde framför meddelarfriheten. Något uttryckligtundantag från meddelarfriheten har där inte gjorls beträffande dentystnadsplikt som följer av bestämmelserna om försvarssekretess i 2 kap. 2 §sekretesslagen. Skälet till detta är att det redan av bestämmelserna itryckfrihetsförordningen följer att någon meddelarfrihet inte föreligger ifråga om vissa uppgifter av betydelse för försvaret. Det gäller de fall dåröjande av uppgifter innefattar brott som anges i 7 kap, 3 § första stycket 1tryckfrihetsförordningen, dvs. a. spioneri och grov obehörig befattning medhemlig uppgift, eller, i fall som avses i 7 kap. 5 § samma förordning, annatbrott mot rikets säkerhet. Med hänsyn härtill behöver något undantag från meddelarfriheteninte göras i 16 kap, sekretesslagen i fråga om den tystnadsplikt som följer av19 § lagen om försvarsuppfinningar; i vilken utsträckning meddelarfrihet ärutesluten framgår ju redan av tryckfrihetsförordningen. Som framgår av vad jag har sagt kan sekretessgälla för försvarsuppfinningar på grund av andra bestämmelser än förevarandeparagraf. För uppgifter om krigsmateriel som förekommer hos en myndighet iannat sammanhang än i ett mål eller ärende enligt denna lag kan bestämmelsernaom försvarssekretess bli tillämpliga. 1 ett mål eller ärende enligt lagen kanockså gälla sekretess till skydd för uppfinnarens personliga eller ekonomiskaförhållanden oavsett om uppgifterna är sekretesskyddade enligt 19 § eller inte.Paragrafens andra stycke innehåller en erinran om de 1979/80:80 67 sekretessbestämmelser i sekretesslagen som sålunda kanvara tillämpliga. Någon reglering av sekretesstiden i fråga om uppgifier iallmänna handlingar har inte gjorts i denna paragraf. Även i detla hänseendebör nämligen de regler som gäller för uppfinnaren vara utslagsgivande. Genombl, a. den återkommande prövning som är skyldig atl göraenligt 8 S är det sörjt för att sekretessen inte kommer atl bestå under längretid än vad som är nödvändigt med hänsyn till det intresse som lagen avser atttillgodose. Paragrafen innehåller bestämmelser om möjligheterna för endomstol att hålla förhandling inom stängda dörrar. Paragrafen ersätter dentidigare bestämmelsen i ämnet i 21 §, vilken nu föreslås bli upphävd. Enligt de i prop. 1979/80:2 föreslagna bestämmelserna omförhandlingssekretess i 5 kap. 1 § andra stycket har endomstol möjlighet att hålla en förhandling inom stängda dörrar, om det kanantas att vid förhandlingen kommer att förebringas uppgifter för vilka hosdomstolen gäller sekretess som avses i sekretesslagen. Ett förordnande omförhandling inom stängda dörrar med stöd av den bestämmelsen måste alltså iförsta hand grundas på att en sekretessbestämmelse är tillämplig. Hänvisningen i gäller endast sekretesssom avses i sekretesslagen. Eftersom sekretessen för försvarsuppfinningarregleras i en särskild lag och det finns ett påtagligt behov av att i ett målenligt denna lag kunna hålla förhandling inom stängda dörrar har i förevarandeparagraf tagits in en bestämmelse som möjliggör detta. Bestämmelsen ärtillämplig i mål om ersättning och ansvar som grundar sig på bestämmelserna ilagen. Även i ett mål om brott mot tystnadsplikt som avser någon av bestämmelsernai denna lag skall domstolen alltså tillämpa förevarande bestämmelse. 4.18 Förslaget till lag om ändring i lagen (1973:188) omarrendenämnder och hyresnämnder och lag om ändring i lagen (1974:1082) ombostadsdomstol I 27 § första stycket lagen om arrendenämnder ochhyresnämnder finns föreskrifter om offentlighet och ordning vid nämnderna.Föreskrifterna innebär att reglerna i 5 kap, skall gälla itillämpliga delar. Nämnderna får emellertid enligt 27 § andra stycket, utöver vadsom följer av 5 kap. 1 § rältegångsbalken, förordna om handläggning inomstängda dörrar i ärenden enligt vissa bestämmelser i lagen (1975:1132) omförvärv av hyresfastighet m. m. och bostadsförvaltningslagen (1977:792), om detbehövs av hänsyn till privatlivets helgd eller enskilds behöriga ekonomiska Prop.1979/80:80 68 En motsvarighet till 27 § andra stycket lagen omarrendenämnder och hyresnämnder finns i 17 § andra stycket lagen ombostadsdomstol. Möjligheterna att hålla förhandling inom stängda dörrarskall i fortsättningen i princip framgå av och förvaltningsprocesslagen.Eftersom 5 kap. 1 § får anses ändamålsenlig också förnämndernas och bostadsdomstolens del, kan de särskilda föreskrifterna omförhandlingssekretess i lagen om arrendenämnder och hyresnämnder samt i lagenom bostadsdomstol upphävas. En förutsättning för att en hyresnämnd ellerbostadsdomstolen skall kunna besluta om förhandlingssekretess är enligt 5 kap.1 § att det kan antas att det vid förhandlingen kommer attförebringas uppgifter för vilka gäller sekretess som avses i sekretesslagen.Enligt 9 kap. 13 § sekretesslagen gäller sekretess i ärenden enligtlagstiftningen av förvärv av hyresfastighet eller om särskild förvaltning avfastighet för uppgifter om en enskilds personliga eller ekonomiskaförhållanden, om det kan antas att den enskilde lider skada eller men omuppgifterna röjs. För att en förhandling skall få hållas inom stängda dörrarfordras dessutom enligt att det är av synnerlig vikt attuppgiften inte röjs. 4.19 Förslaget till lag om ändring i datalagen (1973:289) Enligt första stycket gäller i princip att personuppgiftersom ingår i ett personregister inte får lämnas ut, om det finns anledning antaatt uppgifterna skall användas för automatisk databehandling i strid meddatalagen. Skall databehandlingen ske i utlandet, får uppgifterna lämnas utendast efter medgivande av datainspektionen. Bestämmelserna gäller endastsådana registeransvariga som inte är att anse som myndighet. För myndigheternasdel finns f. n. en motsvarande förbudsregel i 13 § andra stycket 1937 årssekretesslag. En hänvisning till sistnämnda lag finns i andra stycket avförevarande paragraf. Hänvisningen har ersatts med en hänvisning till den nyasekretesslagen. 1 denna finns regler om sekretess för personuppgifter ipersonregister i 7 kap. 16 §. Om uppgifterna förekommer hosen myndighet, skallsåledes sekretesslagen tillämpas. I första stycket finns en tystnadspliktsregel för i förstahand den registeransvarige och hans anställda. I det allmännas verksamhet bör istället sekretesslagen tillämpas. En hänvisning till sekretesslagen har därförtagits in i stycket. Vilka regler i sekretesslagen som blir tillämpliga berorpå i vilken verksamhel som personregistret förs. Så t. ex. blir 7 kap. 1 §tillämplig på register som förs inom sjukvårdssektorn. Om regislrel finns hosen myndighet endast för teknisk bearbetning eller lagring för annans räkning,skall 9 kap. 7 § sekretesslagen tillämpas. 1979/80:80 69 Datainspektionen kan meddela föreskrifter om utlämnandeoch annan användning av personuppgifter. Inspektionen kan exempelvis föreskrivaskyldighet för den registeransvarige att ställa villkor i fråga om användningenav uppgift som lämnas ut till annan. Ett villkor kan vara att uppgiften intefår vidarebefordras. För att uppgifterna inte skall vidarebefordras finns entystnadspliktsregel i andra styckel. Någon direkt motsvarighet till denna tystnadspliktsregelfinns inte i sekretesslagen. Tystnadsplikt i det allmännas verksamhet kommeremellertid att gälla i viss omfattning till följd av de enskilda regler isekretesslagen som kan vara lillämpliga i sainmanhanget. Det bör observeras attnågon tystnadsplikt inte kan åstadkommas genom förbehåll, om mottagaren avuppgifterna är en myndighet. Tryckfrihetsförordningen medger nämligen inte attförbehåll uppställs som inskränker en myndighets rätt att lämna uppgiftervidare (jfr prop. 1973:33 s, 130), Bestämmelsen i 13 § andrastycket har sålundabetydelse endast i förhållande till enskilda mottagare. Bestämmelsen harändrats så att detta framgår klart. 1 samband därmed har bestämmelsen ocksåändrats redaktionellt (jfr avsnitt 2.1). 4.20 Förslaget till lag om ändring i lagen (1973:329) om hälso- och miljöfarliga varor I 17 § lagen om hälso- och miljöfarliga varor föreskrivstystnadsplikt för den som har tagit befattning med ärenden enligt lagen.Ärenden om tillstånd enligt lagen handhas av produktkontrollnämnden medantillsynen enligt lagen åvilar i första hand ocharbetarskyddsstyrelsen. Befattningshavarna hos dessa myndigheter är underkasladesekretesslagens regler. 1 myndigheternas verksamhet deltar i vissa fall friståendekonsultföretag. För dessa och andra enskilda som tar del av kontrollen av hälso-och miljöfarliga varor bör alltjämt gälla den tystnadsplikt som f. n.föreskrivs. Den aktuella tystnadspliktsbestämmelsen har därför behållits med enredaktionell jämkning. I ett nytt andra stycke har tagits in en hänvisning tillsekretesslagen. Sekretess för offentliga funktionärer kan här föreskrivas medstöd av 8 kap. 6 § sekretesslagen. 4.21 Förslaget till lag om ändring i lagen (1974:13) omvissa ansfällnings- främjande åtgärder 1 16 § lagen (1974:13) om vissa anställningsfrämjandeåtgärder ges föreskrifter om tystnadsplikt som avser vad någon vid tillämpningav lagen har fått veta om enskilt företags eller enskild sammanslutningsaffärs- eller driftförhållanden eller om enskilds personliga förhållanden. Tystnadspliklsbestämmelsen riktar sig till debefattningshavare inom 1979/80:80 70 aretsmarknadsverkct som har att tilläiTipa lagens reglerom varsel om driftsinskränkningar och orn åtgärder föv att främja anställningav äldre och handikappade. Bestämmelsen tar också sikte på arbetsgivare och anslälldasom i olika sammanhang tillämpar lagen. Sålunda har arbetsgivare och anställdasom ingår i s, k, anpassningsgrupper tystnadsplikt enligt förevarande bestämmelse. Ändringarna i paragrafens första stycke är redaktionella,1 ett nytt andra stycke har tagits in en hänvisning till sekretesslagen.Hänvisningen avser dem som är underkastade sekretesslagens reglering, dvs.arbetsmarknadsverkets funktionärer samt sådana offentliga funktionärer hosstatliga eller kommunala myndigheter som i sammanhanget företräder myndighetensom arbetsgivare. De sekretessbestämmelser i sekretesslagen som närmast svararmot den aktuella tystnadsplikten finns i 7 kap, 10 S och 8 kap. 1 §sekretesslagen. Med tanke på att lagen om vissa anställningsfrämjande åtgärderockså gäller statliga och kommunala myndigheter blir bestämmelserna i 6 kap.sekretesslagen om sekretess med hänsyn till del allmännas ekonomiska intresseockså tillämpliga. Med det tillägg som har gjorts i paragrafens andra styckekommer tystnadspliktsbestämmelsen bara att gälla för enskilda. Arbetsgivare ochanställda på den privata arbetsmarknaden omfattas först och främst. En särskildfråga är vad som skall gälla beträffande den som i egenskap av fackligföreträdare för de offentligt anställda tar befattning med ärenden enligtförevarande lag. Som jag har anfört i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.1)bör en företrädare för en personalorganisation inte i den egenskapen anses somoffentlig funktionär. Sekretesslagen skall trots det tillämpas när en myndighetenligt lagen lämnar uppgifter till en företrädare för en arbetstagarorganisationvid myndigheten eller vid någon annan myndighet. Enligt 14 kap. 7 § sekretesslagen får en myndighet utanhinder av att sekretess gäller på vissa områden fullgöra vad som är i lagföreskrivet om skyldighet att lämna information till den som företräder enarbetstagarorganisation eller till ett skyddsombud. Den bestämmelsen avseremellertid inte sådant informationslämnande som sker enligt lagen om vissaanställningsfrämjande åtgärder. I de fall som här avses har en fackligföreträdare för offentligt anställda tystnadsplikt bara om förbehåll enligt 14kap. 9 § sekretesslagen har meddelats när informationen lämnades till honom(jfr avsnitt 4.13). En erinran härom har tagits in i andra stycket andrameningen i förevarande paragraf. 4.22 Förslagen till lag om ändring i abortlagen (1974:595)och lag om ändring i steriliseringslagen (1975:580) 1 dessa båda lagar finns f. n, bestämmelser omtystnadsplikt. Enligt 8 § abortlagen får den som har tagit befattning med ettabortärende inte obehörigen yppa vad han därvid har erfarit om enskildas personliga 1979/80:80 71 förhållanden, 1 7 § steriliseringslagen finns en liknandetystnadsplikt. Där föreskrivs att den som har tagit befattning med ettsteriliseringsärende inte obehörigen får yppa vad han därvid har erfarit omenskildas personliga förhållanden. Enligl 5 § andra stycket abortlagen skall en abort ske påett allmänt sjukhus eller på någon annan sjukvårdsinrättning somsocialstyrelsen godkänner. En abort behöver således inte alltid utföras i detallmännas verksamhet. Även steriliseringar kan utföras av andra än denoffentligt anställda sjukvårdspersonalen. Den som har befattning med abort- ochsteriliseringsärenden i det allmännas verksamhet är underkastadesekretesslagens reglering. 1 7 kap, 1 § har särskilt föreskrivits att sekretessgäller i verksamhet som avser abort och sterilisering. I abort- ochsteriliseringslagarna behövs således inte någon lystnadspliktsbeslämmelse somriktar sig till de offentligt anställda. Enligt lagen (1980:11) om tillsyn över hälso- ochsjukvårdspersonalen m. fi., som träder i kraft , färden somtillhör eller har tillhört hälso- och sjukvårdspersonalen inte röja något som iarbetet har meddelats honom i förtroende eller obehörigen uppenbara vad han i arbelethar fått vela om någons hälsotillstånd eller personliga förhållanden i övrigt(6 §). Tystnadsplikten gäller inle bara personal vid sjukhus som drivs av detallmänna utan även bl. a. yrkesutövare som är verksamma i den privata hälso-och sjukvården samt deras biträdespersonal (1 § 2). Några särskildabestämmelser om tystnadsplikt för den som tar befattning med ärenden enligtabort- och steriliseringslagarna behövs således inte i fortsättningen. Som framgår av den allmänna motiveringen (avsnitt 2.3)måste bl, a. bestämmelserna om tystnadsplikt i lagen om tillsyn över hälso- ochsjukvårdspersonalen m. fl. ändras i och med sekretesslagens ikraftträdande. 4.23 Förslaget fill lag om ändring i lagen (1975:187) om kontroll av fabrikssteriliserade engångsartiklar för hälso-och sjukvårdsändamål I 8 § lagen om kontroll av fabrikssteriliseradeengångsartiklar för hälso-och sjukvårdsändamål föreskrivs tystnadsplikt för densom har tagit befattning med ärende som avses i lagen. Tystnadsplikten tar siktepå uppgifter om yrkeshemligheter och affärsförhållanden. Kontrollen av fabrikssteriliserade engångsartiklar utförs f.n. vid statens bakteriologiska laboratorium, socialstyrelsensläkemedelsavdelning och apoteksbolaget. De som utför kontrollen vidapoteksbolaget är i enskild tjänst och har således inte ställning somoffentliga funktionärer. Såvitt gäller personal i enskild tjänst har därförtystnadsplikten för uppgifter om yrkeshemligheter och affärsförhållanden ilagen om kontroll av fabrikssteriliserade engångsartiklar för hälso- ochsjukvårdsändamål behållits, I ett nytt andra stycke till paragrafen har tagits in enhänvisning till 1979/80:80 72 Sekretess för ofientliga funktionärer kanhär föreskrivas med stöd av 8 kap. 6 §. 4.24 Förslaget till lag om ändring i lagen (1975:689) om fystnadsplikfför vissa tolkar och översättare 1 2 § finns en lagstadgad tystnadsplikt för tolkar ochöversättare. Tystnadsplikten gäller dels för tolkar och översiittarc somanlitas av främsl myndigheter, dels för tolkar och översättare som har genomgåtlsärskild prövning. För de sistnämnda gäller tystnadsplikten även om de anlitasav andra än myndigheter. Inom näringslivet anlitas ofla översättare som hargenomgått särskild prövning. 1 den utsträckning en tolk eller en översättare anlitas aven myndighet får han anses ha sådan anknytning till myndigheten att han kansägas delta i myndighetens verksamhet. Sådana lolkar kommer därför att omfattasav sekretesslagens särskilda sekretessregler (jfr 1 kap, 6 § sekretesslagen).Tolkar och översättare som har genomgåtl särskild prövning blir dock intebundna av sekretesslagen, om de anlitas av andra än myndigheter. På grund häravhar tystnadspliktsbestämmelsen ändrats så alt den gäller endast utanför detallmännas verksamhet. 4.25 Förslaget till lag om ändring i lagen (1975:1154)om varningstext och innehållsdeklarafion på tobaksvanor 1 8 § lagen om varningstext och innehållsdeklaration påtobaksvaror föreskrivs tystnadsplikt för den som har deltagit i tillsyn enligtlagen eller på annat sätt har tagit befattning med ärende som avses i lagen. Den tillsyn som avses i lagen handhas f. n. bara avbefattningshavare hos . Tystnadspliktsbestämmelsen kan därför ioch för sig avvaras. avser dock att överlåta visstarbete i tillsynsverksamheten åt fristående laboratorier. Det kan då finnasett behov av att ha en tystnadsplikt på området som gäller för enskilda. Denaktuella tystnadspliklsbestämmelsen bör därför behållas, 1 ett nytt andra stycke till paragrafen har lagits in enhänvisning till sekretesslagen.