prop · G303158 · 1979-12-31 00:00:00 — Om antalet sökande som kan hänföras lill en viss kvolgrupp är få,riskerar dessa sökande all missgynnas vid urvalsförfarandei förutsatt atl de inteär behöriga också i en yllerligare kvotgrupp. Jag anser atl en sådan riskföreligger för sökande i kvolgrupp 111 och avser atl i samband med all jag. somjaglidigare har anförl, föreslår regeringen all uppdra ål UHÄ att uireda och lämnaförslag om en ny ordning för direklövergäng också föreslå all UHÅ får i uppdragatl pröva möjligheterna alt låta kvolgrupp 111 utgå ur anlagningssyslemel, Förulsällningenför en sädan förändring måste vara alt sökande med studieomdöme frånfolkhögskola kan få lillgodoräkna sig della på annat sätl, 1 samband med atl beslöl om all högskolan frånden skulle vara tolaldimensionerad angavs också att de studerandesom /79 eller tidigare inom del fria området hade påbörjai sludierpå allmän linje eller enstaka kurs, vilken fortsatte efter den nämndaår. skulle ha rätt atl få fullfölja studierna på denna linje eller kurs. Rälienalt enligt övergångsbestämmelser (SFS 1977:459) fullfölja sludier enligt äldrestudieordning skulle inle heller ändras i och med att del fria områdel upphörde(UbU 1978/79:31). Jag har erfarit atl det på vissa håll råder en viss orobland de sluderande om del kommer alt vara möjligt all fullfölja lidigarepåbörjad utbildning i Prop.1979/80: 158 20 enlighet med uttalande. Del är enligt minmening självklart atl den som har antagits till vissa sludier inom högskolanockså skall ges rätt att fullfölja dem även om förändringar i administrativahänseenden genomförs . Jag har därför utgått från atl de lokalahögskolemyndigheterna planerar verksamheten så att de studerande inom dentidigare fria seklorn ges möjlighet att fullfölja sina studier. Enligt gällande beslämmelser anförs besvär över UHÄ;s ochSÖ; s beslut i frågor rörande tillträde av studerande lill högskoleulbildninghos regeringen. Antalet besvärsärenden är förhållandevis stort, ca 800 om året.De medför en belydande arbetsbelastning för regeringskansliel. De sökande fårofta vänta på ett slutligt beslut om antagning till efter lerminsstarten. Jaganser alt denna ordning är otillfredsställande och avser att senare föreslåregeringen alt frågan om rätl alt hos regeringen anföra besvär över beslul ifrågor om tillträde till högskoleutbildning utreds särskilt. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemsläller jagatt regeringen föreslår att 1. godkänna vadjag har förordal i fräga om garanii m.m. för direktövergång frångymnasieskolestudier till högskolestudier samt 2. godkänna vadjag har förordat i fråga om tillgodoräknande av föreningsmeriter ocharbetslivsmeriter vid urval. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar alt genom proposition föreslä att antaga de förslag somföredraganden har lagt fram. Prop.1979/80:158 21 Byrän för central antagning Avdelningsdirektör . , ef Förslag till vissa ändringar i bestämmelserna om urvaltill grundläggande högskoleutbildning De nya principer för tillträde till grundläggandehögskoleutbildning som beslutades av är 1975 (prop. UbU1975:19, rskr 1975; 179) och sedermera konkretiserats i 5 kap.högskoleförordningen (1977:263) tillämpades första gången vid antagning tillutbildning som började . De nya bestämmelserna, som markerarslutpunkten för ett inlett utrednings- och beredningsarbete, harsåledes varit i kraft endast . UHÄ har till uppgift att fortlöpande följa och utvärderaeffekterna av bl.a. de nya tillträdesreglerna. Detta sker inom ramen för ettsärskilt projekl. det s. k. tillträdesprojektet, inom UHÄ:s program föruppföljning av högskolereformen. Vissa konsekvenser av de nya tillträdesreglerna, närmarebestämt en del beslämmelser om urval har redan tidigt uppmärksammats i denallmänna diskussionen om hithörande högskolefrågor. UHÅ vill i sammanhangeterinra om sin skrivelse med förslag om avskaffande av poäng förföreningsmeriter. Vidare har UHÄ i skrivelse föreslagil altarbetslivserfarenhet som förvärvats under terminstid i gymnasieskolan inteskall få tillgodoräknas som merit. Medan det förra förslaget inte lett tillnågon förändring i regelsystemet, har det senare lett till en ändring av iförsta hand 5 kap, 34 S högskoleförordningen. 1 det följande lägger,UHÄ fram förslag till vissaändringar av bestämmelserna om urval bland behöriga sökande tillutbildningslinjer som omfattas av det centrala, daiorbaserade antagningssystemetvid UHÄ. Härvid har som uigångspunkter för ändringsförslagen tjänat delsdiskussionerna i hithörande frägor, bl. a. i , dels också denovannämnda uppfölj- Prop.1979/80: 158 22 ningen av tilllrädesreglerna inom UHÄ. UHÅ vill sirykaunder atl del från UHÄ: s sida nu endasl är fråga om ell försia sleg. i en mednödvändighet kortsiktig prövning av tilllrädesreglernas effekler. begränsaitill jusleringar på enslaka punkler i regelsysiemel inom ramen för de av riksdagenår 1975 beslutade principerna. Från del ovan nämnda tillträdesprojektel inom ramen för UHÄ:sreformuppföljningsprogram utkom en första sammanfallanderapporl. för vars innehåll författaren ensam svarar. I rapporten behandlas tvåårs erfarenheler av den centrala anlagningen lill en stor del av de allmännautbildningslinjerna. Rapporlen och den av denna föranledda diskussionen ulgören viklig del av underlagd för de överväganden och förslag UHÄ nu presenlerar.Som bilagor lill denna skrivelse fogas därför dels rapporlen. dels den inom UHÄupprättade PM som bifogades rapporten i samband med att denna remitterades,dels de yttranden som inkommii lill UHÄ med anledning av remissen jämle en sammanslällningav yiirandena, dels slutligen del yllrande över rapporlen som avgivits av UHÄ;s antagningsnämnd. 2.1 Det långsiktiga perspektivet Som ovan påpekats gäller de nuvarande bestämmelserna om behörigheloch urval endasl . Frågan om nya villkor för lilllräde tillgrundläggande högskoleutbildning utreddes under en lång följd avår med början 1965, då kompetensutredningen (KU) tillsalles. fattade vären1972 vissa principbeslut i tilllrädesfrågorna lill ledning för det fortsatla arbeletpå områdel. tillsalles kompeienskommillén (KK) för att, på grundvalav bl.a. della riksdagsbeslul, fullfölja KU:s mer principiellt inrikladearbete. beslut om reformering av högskoleutbildningeninnefattade, som ovan nämnts, principerna för behörighel och urval till sådanutbildning. Förslag till författningsbestämmelser, grundade päriksdagsbeslutet, avgavs därefler av den centrala organisalionskommitlén förhögskolereformen (H 75) i slulel av 1975, och regeringen meddelade slutligen denuvarande bestämmelserna i 5 kap. högskoleförordningen. Tilllrädesfrågorna har således varil föremål för eningående behandling under många är i form av bäde ulredningen och successivifattade politiska beslut. 1 della sammanhang vill UHÄ erinra om syftena med lillträdesre-formen.Bl.a. skulle de nya bestämmelserna möjliggöra en mer varierad sammansättning avstuderandegruppen och en jämnare social rekrylering till högskoleutbildningen.Även om rösier nu på sina håll höjs för en mer genomgripande omprövning av desedan 1977 gällande bestämmelserna på området slår det, inte minsl mol bakgrundav ovanslående resumé av Prop.1979/80:158 23 Ulvecklingen fram till reformen, enligt UHÄ;s uppfattning klarlall en sådan omprövning av gällande principer kräver lång lid för nya övervägandenoch också med all säkerhet måste innefatta stora insalser i form av olikaundersökningar och utredningar. Enligt UHÄ:s mening bör frågan om en mergenomgripande omprövning av tilllrädesreglerna aklualiseras först dä gymnasieulredningensarbele slutförts och del blir möjligt all grunda övervägandena pä de nya föruisäiiningar,såväl när del gäller belyg som urvalsgrund som när del allmänt gällerkopplingen gymnasieskola -högskola, i vilka detla arbete kan antas resuliera. Till frågor som redan nu aktualiserats i olika yttrandenoch deballinlägg. men som enligt UHÄ;s mening måste föras lill nämnda mer längsikligautredningsperspektiv hör frågan om en ökad differentiering avtillträdes-bestämmelserna mellan olika ulbildningslinjer eller grupper avlinjer, lill vilka antagningen nu sker genom det cenirala, daiorbaseradeantagningssystemet, liksom frågan om en annan rollfördelning än den nuvarandemellan central och lokal anlagning. I båda dessa avseenden blir det i självaverket fråga om en omprövning från grunden av de nuvarande förutsättningarnaför antagning, varför ett förhållandevis omfattande utredningsarbete av bådeprincipiellt och mer tekniskl-adminislralivl slag krävs innan ställning kan tastill en evenluell nyordning. 2.2 Det fortsatta arbetet med uppföljning av tillträdesbestämmelserna I : 13 anges (s. 176 f) några frågor somborde kunna komma i fräga för fortsatta undersökningar. Också iremissyttrandena över rapporten förekommer fiera olika förslag till fortsallaundersökningar. Del undersökningsbehov som framstår som mest angelägel för del sloraflertalet remissinstanser gäller en utvärdering också av reglerna förantagning till enslaka kurser. UHÄ delar uppfattningen atl en undersökning avhur sökande och antagna till enstaka kurser fördelar sig på t. ex. ålders-, yrkes-ochutbildningsgrupper är angelägen och konstaterar atl utbildningsministern givituttryck ål samma bedömning (prop. 1979/80: 100 bil. 12 s. 362). Denna frägakommer därför all ges hög prioritet av UHÄ i det fortsatta uppföljningsarbetet. UHÄ är iövrigt inte berell atl nu gå in på inriktningen av det fortsatta arbetet meduppföljning av tilllrädesreglerna. Behandlingen i regering och riksdag av deförslag UHÅ nu presenterar torde bl.a. ge viktiga utgångspunkter härvidlag. Utöveruppföljningen av reglerna för behörighel och urval pågår inom UHÄ visstutredningsarbete i frågor som rör främst antagningens organisation ochutförande. Sålunda remissbehandlas : 28 Anmälningstidernai högskolan. Rapporlen utgör resullatet av ett arbete som bedriviis av engrupp, i vilken ingått företrädare för, förutom UHÅ, skolöverslyrelsen (SÖ), Svenska kommunförbundei. 1979/80:158 24 Landslingsförbundel, ,verksamheten inom högskolan saml berörda personalorganisalioner. Gruppenskanske vikligasle förslag är atl den nuvarande anmälningsliden vid antagninginför höstterminen för huvuddelen av den slatliga högskoleulbildningen skall flyllasfrän till (central anlagning) resp. den15 maj (lokal anlagning). UHÅ räknar med atl för sin del kunna ta ställning ihithörande frägor och därefler anmäla resultatet för regeringen. En granskning av del cenirala, daiorbaseradeantagningssystemet vid UHÄ, som ulförts av riksrevisionsverkei (RRV), ulgöretl värdefullt bidrag lill överväganden om anlagningsfrägornas organisatoriskaoch tekniska aspekler. Med denna granskning som utgångspunkt undersöks inom UHÄför närvarande möjligheterna all systematiskt revidera del daiorbaseradesystemet med ledning av bl. a. erfarenhelerna av hillillsvarande verksamhet samlförändringar avseende olika förutsättningar för systemets funkiion. UHÄ lordefå anledning atl åierkomma i hithörande frågor i den mån mer omfattandemedelsbehov för systemöversynen aktualiseras. Nyssnämnda revidering anknyter till en annan uppgifl på antagningsom-rädel,där UHÄ inlett ell mer konkret utredningsarbete, nämligen anpassning avanlagningen till högskoleutbildning lill de nya förutsättningar somges av beslut med anledning av prop. 1978/ 79: 197 om vårdutbildninginom högskolan. Arbetet, som bedrivs av en arbelsgrupp med förelrädare för UHÄ,SÖ, de båda kommunförbunden, den kommunala antagningsverksamhelen och berörda sluderandeorgani-sationer.beräknas kunna slutföras i elt första sleg, som rör valet avantagningsorganisation i slort, under första halvårel 1980. UHÄ avser att snaraslmöjligt därefler förelägga regeringen förslag i de frågor som blir aktuella. 2.3 Förändringar på kort sikt Som närmare ulvecklas i det följande finns del enligt UHÄ;smening skäl för all nu göra vissa ändringar i gällande bestämmelser med hänsyn lillvunna erfarenheler. Bedömningarna rörande dessa förändringar är emellerliddelvis komplicerade. För att med större säkerhel kunna avgöra hur en ändring aven viss bestämmelse verkar i del stora sökandemalerialet bör man sålunda hatillgång lill resultatet av simulerade antagningar som gjorls enligt ändradeförutsättningar. Varje regeländring kan beräknas kräva en särskild sädansimulering. Av olika anledningar, bl.a. den begränsade kapaciteten hos dalamaskincentralenför administrativ dalabehandling (DAFA), som svarar för databearbetningen av antagningsmalerialel,kommer sådana simuleringar nu att endast i begränsad utsträckning kunna läggaslill grund för förslag lill ändringar av gällande bestämmelser. Prop.1979/80: 158 25 kan således, vad gäller sialisliskl redovisal maierial, inlebygga sina förslag i det följande på etl i leknisk mening mer omfattandeunderlag, som avser konsekvenser av regeländringar. Detta är självfallel ingenönskvärd situation och ett starki skäl för all begränsa omfattningen av deförändringar som föresläs. Också i remissyttrandena med anledning av denovan nämnda rapporlen finns elt belydande slöd för synsättet atl inle meragenomgående förändringar bör vidlas . Mol denna bakgrund redovisar UHA i det följandeöverväganden och förslag i följande frägor rörande urval av behöriga sökande lillulbildningslinjer, lill vilka antagningen sker genom det daiorbaserade.centrala antagningssystemet vid UHÄ: frågan om ""direklövergäng"" frångymnasieskolan och den s.k. Ijugo-procenlsregeln inom kvotgrupperna 1 och 11. föreningsmeriter som en urvalsgrund saml den s. k. niomänadersregeln vid tillgodoräknande av poängför arbetslivserfarenhet. De båda förstnämnda frågorna ulgör delaspekler inom ellstörre problemområde, nämligen fördelningen av utbildningsplatser mellan yngreoch äldre sökande, Också fördelningen mellan manliga och kvinnliga sökandepåverkas av all poäng ges för arbetslivserfarenhet. Föreningsmeriler som poänggivandemerit innebär också bl.a. all fördelningen av platser mellan män och kvinnorpåverkas. 3 Frågan om "direktrekrytering" frångymnasieskolan En fråga som ägnats slor uppmärksamhet i deballen om denya tillträdesreglerna gäller förulsältningarna för s. k. direklrekrylering,dvs. möjligheterna för en studerande i gymnasieskolan att inom korl tid eftergymnasiestudiernas avslutning vinna inträde i högskoleutbildning. Någon närmareprecisering av hur efter den gymnasiala ulbildningens avslutande som "direklrekrylering""skall anses föreligga har som regel inle gjorts i deballen. Inle heller har delalltid gjorts klarl vilken belydelse den sluderandes ålder skall ha isammanhanget. 1 sammanhanget har bl. a. i diskuterats innebörden av1975 års riksdagsbeslut vad gäller den s. k. tjugoprocentsregeln inomkvotgrupperna I och II. Bestämmelseninnebär att av platserna inom var och en av dessa kvotgrupperbesätts pä grundval av enbart betyg. Dess nuvarande utformning innebär att ocksääldre sökande med goda betyg och arbetslivserfarenhet kan antas inom tjugoprocentsgruppentrots all syflel bakom regeln har varil att garantera en viss"'direktövergång"" eller i vart fall en viss antagning ocksä avyngre sökande utan arbetslivserfarenhet. Andelen 20 procenl har av många som Prop.1979/80:158 26 deltagit i debatten ansetts för liten, men framför allthar hävdals atl bestämmelsen bör ändras på ett säll som gör del möjligt attuppfylla det avsedda syftet, nämligen alt av platserna skullereserveras för sökande ""direkt"' från gymnasieskolan.Utgångspunkten för diskussionerna i denna fräga har ofta varit förhållandenainom utbildningar såsom läkarlinjen, där konkurrensen är särskilt hård och därdärför lottning i "tjugoprocentsgruppen" mellan sökande med högsiabetyg förekommit samlidigt som medelåldern bland de antagna tenderat atl bli särskilihög. En allmänt positiv grundinställning till att yngre sökandebereds slörre möjligheter till antagning kan avläsas bland dem som yttrat sigöver den remitterade rapporten. Mänga hävdar atl 20 procenl av platserna i varoch en av kvolgrupperna I och 11 bör reserveras för "direktrekrylering".varvid förslagen till avgränsning i form av "belygsålder" varierar mellanett och efler gymnasieskolan. Andra föreslår en höjning av "betygsgruppen"från 20 till exempelvis 30 eller 40 procenl. Samlidigt erinras i en delremissyttranden om att trenden mol en högre ålder bland de anlagna inle kommit enbarisom ett resultat av högskoleformen och de nya tilllrädesreglerna utan funnitsunder hela 1970-talel. Man pekar också på att det är troligt att "uppdämdabehov" bland äldre medverkai till en ändrad åldersfördelning. Frågan om direktrekrylering bör också, enligt UHÄ:smening, ses i relalion till den tillväxt av den yngre delen av högskolansrekryteringsunderlag som väntas i början av 1980-lalet, den s. k. Ijugoårspuckeln,som förorsakas av en ökning av antalet födda i milten av . Denna frågahar bl. a. behandlats i UHÄ:s anslagsframslällning för budgetårel 1980/81 (UHÄ-rapport1979: 15). Statistik över antagningen vid UHÄ i "tjugoprocentsgruppen"i kvotgrupp I visar att av de ca 2 300 antagna 90 procenlvar högst 24 är gamla och 57 procenl högsl . Andelen anlagna utan tillgodoräkningsbararbetslivserfarenhet uigjorde . Dessa uppgifter skall ses molbakgrunden av att totalantalet antagna till samtliga berörda utbildningslinjervid detla tillfälle uppgick till näslan 14 000, varav ingick ikvotgrupp I och i "tjugoprocentsgruppen" inom dennakvotgrupp (grupp I A). Anförda uppgifter visar att åldersfördelningen bland deantagna i grupp I A starkt påverkas av att enbart betyg används vid urvalet. Att de nya reglerna skulle fä effekter i form av höjd genomsniltsålderoch minskade möjligheter till övergång till högskolan direkt från gymnasieskolanvar frän början uppenbart. Effeklerna haremellertid i vissa avseenden och påvissa linjer blivit slörre än man i allmänhet lorde ha räknat med underförberedelserna för reformen. Härtill kommer att tjugoprocentsregeln renttekniskt fått en utformning som inte garanterar att det avsedda syftet, attsäkra en viss direktövergång, verkligen uppnås. Mot denna bakgrund anser UHÄdet nödvändigl att åtgärder nu vidtas för atl under- Prop.1979/80:158 27 lätta antagning inom kvotgrupperna 1 och II av yngre sökande utan tillgodoräkningsbararbetslivserfarenhet. En sådan förändring har, som ovan påpekats, stöd i enbred remissopinion. 1 det följande diskuteras olika metoder att uppnå detangivna syftet. 3,2 Avgränsning av "tjugoprocentsgruppen" inomkvotgrupperna I och II En möjlighet att avgränsa "tjugoprocentsgruppen"(dvs. grupperna I A och II A)för att främja "direktövergång"" i kvolgrupperna I och 11 är attslälla upp en viss högsta älder på avgångsbetyget som ett kvalifikationskrav.Effekten av en sädan avgränsning har undersökts på etl begränsat material,nämligen vad gäller antagningen lill läkarlinjen, psykologlinjen,lågstadielärarlinjen och sociala linjen, i samtliga fall i grupp 1 A, vidantagningen . Dessutom har motsvarande undersökninggjorts vad gäller grupp 11 A för sociala linjens del. 1 detundersökta materialet visar sig olika utbildningslinjer ha olika anlagningsslrukturi grupp 1 A vad gäller tiden för de antagnas avgång från gymnasieskolan. Påläkarlinjen har endasl (åtla av 61) av de anlagna i grupp I Aavgångsbetyg som är utfärdat lidigare än 1978. På övriga undersökta linjerväxlar motsvarande andel mellan 35 och 43 procenl. Medan läkarlinjen redanfyller högt ställda krav på "direktrekrytering"", finns detsålunda etl stort utrymme på övriga undersökta linjer för antagning av sökandemed "färska" betyg. 1 grupp II A på sociala linjen är återigen fiertaletantagna () sädana som lämnat gymnasieskolan 1979 eller 1978. Man kan alltså konstatera att en förändring av avgränsningenav "tjugoprocentsgruppen" skulle medföra mycket olikaförändringseffekter på olika utbildningslinjer, om man använder betygets åldersom grund för avgränsningen och jämför med nu rådande förhållanden. En sädan avgränsningkan också medföra vissa problem. 1 antagningsförfarandet förs in ett nytt elemenl,som inte alltid kommer att kunna hanteras maskinelll och därför kommer all blitids- och resurskrävande. Själva gränsdragningen kan nämligen väntas geanledning till krav på dispens från betygsälderskravet. En del sökande kanvidare vänlas komma alt eftersträva antagning i grupp 1 A resp, II A för alt sedan begära anstånd medstudiernas påbörjande. På ett annat, mer "socialt"" plan liggerföljdverkningarna för sökande som måste komplettera sin utbildning från t. ex.tvåårig linje för att få särskild behörighet till exempelvis läkarutbildning.Ju snävare avgränsningen görs, desto korfare lid får sökande i denna kategoriatt komplettera sin utbildning utan atl gå miste om möjlighelen att bli anlagnai grupp 1 A eller grupp II A. "Direklövergången" måsle kanske isådana fall anslutas till tidpunkten för det senaste kompletteringsbetyget, ominte "garantin" för direktsökande skall bli till fördel främst för sådanasökande som i gymnasieskolan vall en studieväg som inte kräver kompletterandeutbildning före anmälan till högskoleulbildning. Prop.1979/80: 158 28 Tillämpningen av bestämmelsen kan således komma atl blikomplicerad, och den enskildes grupptillhörighet, vad gäller direktrekrylering.kan komma all mänga gånger bli beroende av antagningsmyndighetens beslul i delenskilda fallel. Kompletleringsstudier kan ocksä, som påvisais ovan, göra avgränsningenmindre klar. Vidare bör del erinras om all uibildning molsvarande slutfördlärokurs i gymnasieskolan numera också förvärvas inom ramen för den kommunalavuxenutbildningen av äldre studerande med flerårig arbetslivserfarenhet. 3.3 Höjning av procentsatsen Ett sätl att påverka åldersfördelningen bland de antagnakan vara atl öka den procenluella andel av ulbildningsplalserna som lillsalts eflerenbari belyg. Ulgångspunklen för en bedömning av effeklerna av en sådan höjningär att redan den nu gällande tjugoprocentsregeln. som påpekats ovan. ger enmarkerad "ungdomsprofil"' ål den grupp som anias på enbart betyg, ivarje fall i grupp 1 A, där l.ex, (63 av 65) av de antagna päläkarlinjen är högsl och är högsl (vid anlagningen ). En utökning av anlalet platser som lillsalts på grundval avenbart belyg till 30 eller 40 procenl kan rimligen väntas medföra enytterligare ökad antagning av yngre personer. Detla skall ses molåldersfördelningen bland samtliga anlagna: 69 procenl högst och 32procent högsl . Följderna av en höjning av procentsatsen till 30 eller 40 procenlhar undersökts vad gäller anlgningen lill läkarlinjen och sociala linjen . Vad som granskals är hur många som skulle ha anlagilsytterligare på enbart avgångsbetyg i grupperna 1 A/11 A vid en höjning avprocentsatsen. Dessa "nya" anlagna skulle dä förul inle ha anlagits igrupp I B utan representerar alllsä en verklig omfördelning bland de sökandevad gäller antagna - icke anlagna. Del visar sig atl pä läkarlinjen i grupp I A praktiskttagel samtliga nytillkomna platser i gruppen (29 resp. 57) besätts av sökandesom inte förul antagits i grupp 1 B. Detta gäller båda alternativen. 30 och 40procent. Höjningen av procenlsalsen har således mycket stor effekt. 1 grupp 11A däremot medför höjningen små eller inga förändringar. För sociala linjens del är följdverkningarna visserligenmindre, men omkring hälften av de nya platserna (22 resp. 49) i grupp I Abesätts med "nya" individer. 1 grupp II A är däremot för sociala linjens del inverkan av denprocentuella höjningen mindre. Av 24 resp. 43 nya platser i gruppen besättsendast fem resp. 15 med "nya" individer. Mycket få av de enligt ovan nyanlagna i grupp I A har tillgodoräkningsbararbetslivserfarenhet eller poäng för föreningsmeriler. Åldersfördelningenbland de nyanlagna, efler en höjning av procentsatsen lill 30 eller 40, är påläkarlinjen ungefär densamma som i den ursprungliga grupp I A Prop.1979/80:158 29 (se ovan). Pä sociala linjen (grupp 1 A) är medelåldernbland de nyanlagna . 3.4 Ny antagningsordning i kvotgrupperna I uch II I UHÄ:s föreskrifter för lillämpningen av ""tjugoprocentsregeln"anges all urvalet skall ske i tvä omgångar, varvid platserna om 20 procenl lillsatisförst.