prop · G303103 · 1979-12-31 00:00:00 — Den principiella utgångspunktenanges vara alt en lärares tjänstgöring skall kunna omfatta skilda typer avarbetsuppgifter, men att del bland dessa uppgifter inte finns någon somnödvändigtvis måste ingå i tjänstgöringen . Direktiven omfaUaräven ett uppdrag 297 Kommittéer: Del II U:3 atl överväga hur anknytningen mellan högskolanstjänsteorganisation och yrkeslivet utanför högskolan i olika avseenden skallkunna slärkas. Lärartjänslulredningens fortsatla arbele bör härulöverulgå från all följande huvudprinciper skall gälla för tjänsteorganisationeninom högskolan. bör ulformas så att starkast möjligasamband skapas mellan högskolans båda huvudsakliga verksamhetsområden,forskning och utbildning. De reglerför anställningstrygghet m.m. som normalt gällerpå arbetsmarknaden tillämpas för flertalet anslällda inom högskolan.Dessa regler bör så långt möjligt gälla för samtliga anslällda inom högskolan. En tjänsteorganisation för den mångskiftande verksamhetsom ryms inom högskolan bör utformas så att den ger slora möjligheter lillvariationer med hänsyn lill ulbildningens och forskningens behov inom olikaområden. Regleringen av tjänsteorganisationen bör avspegla desträvanden till decentraliserat beslutsfattande som gäller förhögskoleorganisationen i övrigl. Del är angelägel att nå en ökad grad avinternationalisering i såväl den grundläggande högskoleutbildningen somforskningen. Detta underlättas om de som arbelar inom högskolan har ungefärsamma ställning i ijänsle-organisaioriskt avseende som kollegerna i andraländer, dvs. atl deras relalioner till varandra inom organisalionen ärnågorlunda jämförbara. Utredningen bör studera dessa frågor. I samband med all lärartjänstulredningen utifrån dessaövergripande principer utarbetar förslag lill tjänsteorganisation för högskolanbör utredningen behandla bl.a. följande frågor. Enligt FUN;s förslag skall en ny lyp av docenttjänstersätta nuvarande universitetslektorat och tjänster som docent. Mångaremissinstanser anser atl vissa andra Ijänster också bör ersättas av den nyatjänsten. Lärartjänstulredningen bör pröva frågan om ytterligare en eller fleraav dagens tjänstekategorier bör övergå till den nya tjänsten. Utredningen böräven redovisa en bedömning av konsekvenserna av att de av FUN föreslagnatjänsterna saml vissa ytterligare tjänstekategorier ersätts eller inle ersättsav en eventuell ny tjänstetyp. Innehavare av den nya typen av docenttjänst skall enligtFUN:s förslag kunna erhålla nedsättning av tjänstgöringsskyldigheten för atlägna sig åt forskning. Beslut angående sådan nedsältning skall fattas avfakultetsnämnd. FUN föreslår atl fakullelsnämnden skall disponera ell belopp molsvarandeden del av kostnaderna för dagens docenttjänster som inte avser undervisning-enrörlig resurs för forskning- inom vars ram dessa nedsätlningar skall ske. I remissbehandlingen av FUN;s förslag har bl.a. redovisalsfarhågor rörande möjligheterna att inom det föreslagna systemet kunna skapagynnsamma betingelser för forskningen. Man har bl.a. befarat altnedsätl-ningarna generelll kan komma att göras sä kortvariga och/eller avse såringa andel av full arbetstid att i praktiken alla koncentrerade forskningsinsatseromöjliggörs. Lärartjänstulredningen bör föreslå de riktlinjer förfördelningen av en rörlig forskningsresurs som kan behövas. Därvid börutredningen beakla att det är väsentligl att dessa medel kan fördelas så attforskning möjliggörs såväl i form av heltidsinsatser under olika längatidsperioder som i mer begränsad omfattning under . Delll U:3 Skr 1979/80:103 298 1 detta sammanhang bör utredningen också belysarelationerna mellan fakullctsnämnd och l.ex. forskningsråd vid dessa organsbeslul om forskarens lid för forskning resp. övriga resurser för forskning. Utredningen bör vidare belysa de problem som kan uppslåför undervisningens del i samband med att en tjänsteinnehavare för kortareeller är borta frän undervisningen för atl bedriva forskning samlvilken ställning evenluella ersättare under sådan bortovaro kan få. Den av FUN föreslagna docenttjänsten innebär attforskningen i viss utsträckning blir beroende av den grundläggandeulbildningens omfattning. Förekomslen av den nya tjänstetypen ger en ram fördet antal forskare som är berälligade alt söka medel för forskning ur denrörliga forskningsresursen. bör närmare klarläggakonsekvenserna av della förhållande. Utredningen bör därvid särskilt belysamöjligheterna atl förändra forskningens omfattning och inriktning saml deföljder sådana förändringar kan få för den grundläggandeulbildningen. FUN föreslår all vetenskaplig och pedagogisk merileringskall ges lika vikl vid tillsättning av den nya docenttjänsten. Mångaremissinstanser menar atl della kan leda lill prakliska svårigheler. Delredovisas också farhågor för all med sådana befordringsgrunder de som ärspecialinriktade antingen mol forskning eller mot undervisning aldrig skullekunna få en tjänsl. bör mol denna bakgrund pröva vilkabefordringsgrunder som skall kunna komma ifråga. DeUa arbele bör bedrivas medutgångspunki i alt en enhetstjänst av del slag varom här är fråga bör kunnafinnas inrättad inom hela den statliga högskoleorganisationen. Av della följerbl.a. all krav på olika slags kompelens måsle kunna slällas. Verksamhelensmångfacetterade karaklär kan även motivera atl del skapas möjlighel all förijänsler knutna lill samma ämne eller utbildning ställa skiftande krav.Ulredningen bör belysa konsekvenserna av ett system med alternativabefordringsgrunder för möjligheterna atl på institutionsnivå omfördelaarbelsuppgifler inom utbildning och forskning mellan olika tjänsteinnehavare.Ulredningen bör vidare pröva hur ordningen för beslul angående befordringsgrund- vilket i del enskilda fallet i praktiken läll skulle kunna bli ell beslut omvilken person som skall få tjänsten - bör utformas. FUN påpekar själv - och däri instämmer mångaremissinstanser - atl den av FUN föreslagna ijänstekonslruktionen inle ärlämpad för alla delar av högskolan. Som exempel på områden där den nyadocenttjänsten skulle vara mindre lämplig har nämnls bl.a. de medicinska och delekniska fakullelerna. Vidare har framhållils all tjänsteorganisationen skullepassa dåligt för ämnen med litet antal Ijänster. börbedöma behovet av särlösningar för bl.a. de angivna områdena. Vidare bör lärartjänstulredningen utreda möjligheterna atlinom högskolans ram erbjuda forskningsmöjligheter - l.ex. genom rörligaresurser för forskning - som svarar mot dagens forskarassistenttjänster utanalt genom lagsliftning behöva inskränka de regler som normalt gäller föranställningstrygghet. Härvid måste utredningen särskilt uppmärksamma atl detbehov av förnyelse av högskoleforskningen, som tillgodoses bl.a. genomtidsbegränsning av forskarassistenttjänsterna, inte blir eftersatt. Ett väsentligl inslag i högskolan utgörs av denforskarpersonal som sysselsätts inom forskning som finansieras med"exierna" medel. FUN har föreslagil att ijänster som uppdragsforskareskall kunna inrättas. I prop 1975/76:129 om forskningsrådsorganisationen inomulbildningsde- 299 Kommittéer: Del II U:3 parlemenlets verksamhelsområde angavs att vissa avforskningsrådsulredningen aktualiserade tjänsleorganisaloriska frågor skullebehandlas i samband med FUN;s förslag. Lärartjänstulredningen bör undersöka omnuvarande tjänsteorganisation för externt finansierad forskning behöver ändras.I samband därmed bör utredningen belysa relationerna mellan de lärartjänstersom ulredningen föreslår för högskolan och befintliga samt eventuella avulredningen föreslagna ijänster med exlern finansiering. Härvid bör utredningensärskilt pröva möjligheterna att åsladkomma växling mellan arbete inomuppdragsverksamhel och utbildning och forskning i övrigt inom högskolan.Lärartjänstulredningen bör i dessa frågor samråda medforskningssamverkanskommiltén (U 1978:01). som har till uppgift (Dir 1978:21)atl utreda bl,a, fördelningen av kosinader och arbetsgivaransvar mellanhögskolan och organ utanför högskolan, däribland forskningsråden. Inom forskningssamverkanskommiltén (FOSAM) övervägs f,n. isamråd med statens personalnämnd möjligheter all underiälla för innehavare avtjänster inom högskolan alt om så önskas övergå till verksamhet utanförhögskolan. Lärartjänstulredningen bör följa FOSAM;s arbele i denna fråga. FUN föreslår atl utbildningsbidragen för doktoranderbibehålls. FUN föreslår vidare att den del av dagens assisleniljänsler somulgör stipendiering för forskarutbildning omvandlas lill utbildningsbidrag fördoktorander. För de arbetsuppgifter som ulförs av assistenter ochamanuenser skall, enligt FUN, kunna inrättas en ny typ av halvtidstjänst somassislenl. Flera remissinslanser - t,ex, universiteis- ochhögskoleämbetet, , CentralorganisationenSACO/SR - föreslår i sina yttranden över FUN ;s betänkande all de nuvarandeutbildningsbidragen för doktorander ersälts av doklorandtjänsler. Frågan om de forskarstuderandes studiefinansieringinrymmer svära avvägningar såväl gentemot siudiestödsformer för angränsandeeller jämförbara studerandegrupper som finansiering genom innehav av tjänstinom högskolan eller yrkesarbete ulanför högskolan. Kommillén skall belysa deeffekter olika sätt all finansiera forskarulbildningen har när det gällerrekryteringen till utbildningen och studiernas bedrivande samt sociala förmånerför de studerande vid sjukdom och barnsbörd. Därvid bör jämförelser bl.a. görasmellan de nuvarande utbildningsbidragen och de föreslagna doktorandtjänslerna.En utgångspunkt skall vara all möjlighel alltjämt skall finnas att bedriva helaforskarulbildningen som heltidsstudier. Utredningen bör mot bakgrund av ensådan analys lämna förslag på lämplig form av studiefinansiering samt ocksåredovisa hur etl sådanl förslag kan anpassas till nuvarande resursramar förforskarutbildning. bör pröva frågan om dentjänsleorganisaloriska utformningen för de arbelsuppgifler, uiöver egenutbildning, som utförs av assistenter/amanuenser. En utgångspunkt förarbelel med delta bör vara alt inget nylt system skall införas, därmöjligheterna till finansiering av doktorandutbildning blir beroende av dengrundläggande högskoleutbildningens omfattning och inriktning. bör vidare - bl.a. utifråninformationer om arbetsuppgifier m.m. för dagens assistenter/amanuenser -redovisa vilka svårigheter som kan vara förknippade med omvandling avassistent/ amanuenstjänsterna samt avge förslag till lösning av eventuellasådana svårigheter. Del II U:4 Skr 1979/80:103 300 Lärartjänstulredningen bör i silt arbele beakla önskemålelom jämställdhet mellan kvinnor och män i forskarutbildning och forskarkarriär. Utredningen bör med konkreta exempel belysa hur dentjänsteorganisation den föreslår kan lillämpas pä olika nivåer och inom skildadelar av högskolan. Ulredningen bör slutligen ularbela förslag lill plan förgenomförande av sina förslag samt redovisa beräkningar av kostnaderna fördessa. Utredningen bör arbela skyndsami och avlämna förslag isådan lid alt en ny tjänsteorganisation kan träda i kraft senasl den 1 juli1981. Hänsyn skall i tidsplanen tas lill den lid som erfordras förförhandlingar med berörda arbetstagarorganisationer. Lärartjänstulredningen skall samråda med kommiitén föröversyn av anslällningsskyddslagsliftningen. Med anledning av de utvidgningar av lärartjänslulredningensuppdrag som jag behandlat bör antalet ledamöter i ulredningen ökas. Med hänvisning lill vad jag nu har anförl hemsläller jagalt regeringen utvidgar lärartjänslulredningens uppdrag i enlighet med vad jaghar anfört saml bemyndigar chefen för att ulseyllerligare två ledamöter i utredningen. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. 4.Kommittén (U 1979:03) för uppföljning av högskolereformen Departementschefen, statsrådet anför. 1 samband med slällningstagande lill dennärmare utformningen av högskolan (prop. 1976/77:59, UbU 1976/77:20, rskr1976/77:246) betonades viklen av all högskolereformen följs upp. Jag haråterkommit till denna fråga i såväl föregående års som årets budgetpropositionoch därvid slrukii under viklen av uppföljningsarbetet för atl fä underlag förfortlöpande jusleringar av regelsystemet för högskolan. Vidare har jag låtit ensakkunnig/nl/ inom ulbildningsdepartemenlel se över befogenhetsfördelningeninom högskolan. Den sakkunnige har avlämnat betänkandet (Ds U 1979:1)En decentraliserad högskola. finns en till knutenarbelsgrupp bestående av företrädare för poliliska partier. Dess uppgift är atlta del bl.a. av det material som kommer fram genom universitets- ochhögskoleämbetets uppföljning av högskolereformen och bedöma i vad mån den nyahögskolan infriar de förhoppningar som knutils till reformen. Jag anser attdenna arbetsgrupp bör ges ställning av kommitté. Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag atlregeringen bemyndigar chefen för atl tillkalla en kommillé med högsl 8 ledamöter meduppdrag att följa 301 Kommittéer:Utbildningsdepartementet Del II U:5 utvecklingen av högskolereformen, all ulse en av ledamöierna alt vara ordförande, all besluta om sakkunniga, experler, sekreterare och annatbilräde ål kommillén. Vidare hemställer jag atl regeringen föreskriver allkosinaderna skall belasla nionde huvudtitelns kommilléanslag. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Biblioteksverksamhet med talböcker ochpunktskriftsböcker Departementschefen, statsrådet anför. budgetproposition (1978/79:100 bil. 12 s. 41)har regeringen föreslagit att Synskadades riksförbunds (SRF) bibliotek skallöverföras till slalligl huvudmannaskap. Som lämplig tidpunkt anges iproposilionen . För atl förslaget, om godtar det, skall kunnagenomföras vid avsedd lidpunkt, bör visst organisations- och planeringsarbeteinledas . En organisationskommitté bör därför tillkallas.Organisations- och planeringsarbetet bör givelvis bedrivas på etl sådant sätlall beslul inle föregrips. har i olika sammanhang lagts fram förslagtill ändrat huvudmannaskapförSRF;sbibliolek. Arbetsgruppen (U 1976:12) förSRF;sbibliotek har avgett betänkandet (Ds U 1978:7) Synskadades bibliotek. Enligtförslaget i budgelpropositionen, som till slor del bygger på arbetsgruppensförslag, bör staten överta hela ansvaret för den allmänna biblioteksverksamhetsom SRF bedriver genom framslällning och utläning av talböcker ochpunktskriftsböcker saml den lill knulna sludie-litieraturseklionen. Folkbildningssektionens verksamhet bör däremoi ävenfortsättningsvis bedrivas av SRF. Enligt beslut (prop. 1976/77:87, KrU1976/77:44. rskr 1976/ 77:325) skall SRF:s bibliotek i fråga om ullåning avlalböcker inrikla sin verksamhet på atl fungera som lånecentral ochdepositionsbiblioiek. 1 budgetproposiuon (1978/79:100 bil. berörs vissa frågor som måste lösas för att nämnda beslul skall kunnaförverkligas. problem är all det saknas lokala talboksbestånd bl.a. iStockholms kommun. Elt annat problem är alt de nu tillämpade formerna förframställning och distribution av talböcker inte är anpassade lill en utlåninggenom i huvudsak folkbiblioteken. bör med utgångspunkt i vad somanges i budgelpropositionen om omfattningen och inriktningen av dennabiblioteksverksamhet utarbeta förslag till verksamhetsform och organisation Del II U:5 Skr 1979/80:103 302 för del nya lalboks- och punkiskriflsbibliolekel. Vidvalel av verksam-hetsform bör kommillén utgå från atl frågan om den lokalatalboksförsörjningen - framför alll inom - kan lösas på eltliilfredsslällande sätt. Regeringen har genom beslut giviislatens förhandlingsnämnd i uppdrag all la upp förhandlingar med Stockholmskommun angående den lokala lalboksverksamheten. har slalensförhandlingsnämnd även fåll regeringens uppdrag atl föra förhandlingar med SRFom villkoren för ell slalligl överlagande av . Frågan om verksamhetsform bör behandlas skyndsamt, iförsta hand bör myndighetsformen prövas. Enligt arbelsgruppens förslag skulledel nya bibliolekel genom en adminislraiiv knylning lill kungl. bibliolekelkunna utnyttja dess tjänster för ekonomi- och personaladministration och därmedsammanhängande ruiiner. Om kommillén finner alt lalboks- och punkiskriftsbiblioteketbör organiseras som en självständig enhel bör kommillén pröva möjligheten av ensådan administrativ knylning till kungl. bibliolekel eller annan myndighel.Kommittén bör redovisa sina förslag lill verksamhetsform senasl den 1 maj1979. I fråga om en samordning av Tomtebodaskolans elevbibliotekmed lalboks- och punkiskriftsbiblioteket bör kommiitén beakta vad som anförs iårets budgetproposition (bil. 12 s. 40 f.). Organisalionskommitlén bör i dennafråga samråda med kommillén (U 1978:07) om integration av handikappade elever idel allmänna skolväsendet. Talboks- och punktskriflsbibliotekets samlade ansvarför barnoch ungdomslitteratur berör inle synskadade elevers försörjning medläromedel. bör senasl den 1 september 1979lämna del underlag som fordras för regeringens förslag lill rörandeevenluella kostnadsförändringar under budgeiårei 1979/80 lill följd avförstatligandet. Vidare bör kommittén lägga fram förslag tillanslagsframställning för talboks- och punkiskriftsbiblioteket /81. Organisalionskommitlén bör även uiarbeta det underlag somkan behövas vid förhandlingar om personalens anställnings- och arbetsvillkor. bör även i övrigt förbereda ettstatligt övertagande av SRF;s bibliolek och vidta de praktiska ålgärder somkan fordras härför. Kommittén bör vidare utarbeta förslag till enomorganisalion av lalboks-och punktskriflsförsörjningen som helhel i ett merlångsiktigt perspektiv, med utgångspunki i vad som anförs i budgetpropositionen.Delta utredningsarbete bör kommittén forisälla med även efler del all siatenövertagit ansvaret för . bör omgående, genomöverläggningar med berörda parler, undersöka möjligheterna att inom givnaresursramar skapa etl breddat utbud av lalböcker för försäljning lill folkbibliotekenredan under år 1979. bör hålla sig underrättad om deförhandlingar som slalens förhandlingsnämnd bedriver i nämnda frågor. Kommitténbör också i silt arbete inhämta synpunkter från berörda personalorganisationer. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jagalt regeringen bemyndigar chefen för alt lillkalla en kommitté med högsl fem ledamöter meduppdrag att förbereda ett statligt övertagande av SRF;s bibliotek och därmedsamman- 303 Kommittéer:Utbildningsdepartementet Del II U:6 all ulse en av ledamöierna att vara ordförande, all besluta om sakkunniga, experter, sekrelerare och annatbiträde åt kommittén. Vidare hemsläller jag alt regeringen föreskriver atlkostnaderna skall belasla nionde huvudtitelns kommitléanslae. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Tilläggsdirektiv till vissa utredningar inomskolväsendet Beslul vid regeringssammanlräde StatsrådetRodhe anför. Regeringen har bemyndigat mig atttillkalla en kommitté (U 1978:17) för översyn av den statligaskoladministrationen. I direktiven (Dir 1978:99) anges atl kommittén molbakgrund av en karlläggning och analys av den nuvarande organisationen i enförsta etapp bör redovisa principer för en förändring av den slatligaskoladministrationen. Arbetet bör utmynna i ell underlag för regeringens beslulom lilläggsdirekliv lill kommittén med preciserade riktlinjer för hur denstatliga skoladministrationen bör förändras, Kommillén bör redovisa ell sådantunderlag före , Den nu inledda översynen av den slalliga skoladministrationenpåverkas i hög grad av andra kommittéers pågående arbete inom skolområdet.Bl,a, följande kommittéer berörs: Folkbildningsulredningen (U 1975:19), omsorgskommiilén (S1977:12), elevvärdskommiltén (U 1978:06), kommiitén (U 1978:07) om integrationav handikappade elever i del allmänna skolväsendel och skolforskningskommittén(U 1978:09), Dessa kommitléer behandlar var och en inom sitt områdefrågor som berör uppgiftsfördelningen på skolområdet, dels mellan stat ochkommun, dels mellan cenirala, regionala och lokala slatliga organ. Jag finner det angeläget all översynen av den statligaskoladministrationen så långl del är praktiskt möjligt kan grundas pä ensamlidig och samlad bedömning av alla de fakiorer som kan påverka den statligaskoladministrationens arbelsuppgifter och organisalion. Med hänsyn härtill bördet uppdras ål de angivna kommittéerna atl bedriva sitt arbete så, atl dei förekommande fall före den 15 augusli 1979 till regeringen kan redovisa huroch i vilken omfattning deras förslag kan komma atl påverka den statligaskoladministralionens arbelsuppgifter och organisation på olikamyndighels-nivåer (cenlral, regional och lokal nivå). Härigenom möjliggörs enbedömning av om förslag från andra kommilléer som påverkar eller kan komma altpåverka den slatliga skoladministrationens utformning bör beaktas i detilläggsdirektiv för det fortsatta arbelet med översynen av den Del II U:7 Skr 1979/80:103 304 ställiga skoladministrationen som jag avser altföreslå regeringen atl utfärda för skoladministrativa kommillén (U 1978:17). Jag har i fråga om folkbildningsulredningen samråll medchefen för ulbildningsdepartemenlel saml i fråga om omsorgskommittén med chefenför . Utöver de kommilléer som berörs av dessa tilläggsdirektivges i annat sammanhang tilläggsdirektiv med samma innebörd lill ulredningen (U1978:04) om vuxenulbildning saml ulredningen (U 1976:04) omläromedelsmarknaden. Med hänvisning lill vad jag har anförl hemsläller jag allregeringen ulvidgar de angivna kommilléernas uppdrag i enlighel med vadjag nu har anfört. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hennes hemställan. Tilläggsdirektiv till utredningen (U 1976:04) omläromedelsmarknaden Med slöd av regeringens bemyndigande den 13 maj 1976lillkallade dåvarande statsrådet en särskild utredare (1976:04)med uppdrag att kartlägga förhållanden inom läromedelsmarknaden. Enligt direktiven skall uppdraget begränsas till enkarlläggning. Häri ingår bl.a. all belysa effeklerna av den verksamhet sombedrivs av slalens (). Jag bedömer del som angelägel att utredningsuppdraget idenna del utvidgas till alt avse en förutsättningslös utvärdering av SIL:sve-ksamhet med information och registrering vad gäller såväl arbetsuppgiftersom organisation. I del sammanhanget bör även andra statliga insatser påläromedelsområdet utvärderas. Utredningen bör göra en problemorienterad analysav inriktning och utformning av den nuvarande statliga verksamheten påläromedelsområdet. Denna analys bör ligga till grund för ulredningensställningstagande. I del sammanhanget skall utredningen även belysa effeklernaav den nuvarande fördelningen av de statliga insatserna på läromedelsområdetmellan SIL, rikscentralerna för pedagogiska hjälpmedel för handikappade (RPH)och (läromedelsnämnden samt verksamhel inom ramen föranslaget Pedagogiski utvecklingsarbete inom skolväsendet) och ge förslag tillhur samverkan bäst kan ske. I fråga om läromedelsnämnden bör utredningen prövai vilken utsträckning en förhandsgranskning av läromedel är moliverad oeh omläromedelsnämnden kan ersältas av etl organ med uppgifler molsvarande enopinionsnämnd. I nu nämnda hänseenden bör uppdragel sålunda inle vara begränsatlill en kartläggning. Vid ulvärderingen av de statliga insatserna på läro- 305 Kommittéer:Utbildningsdepartementet Del II U:7 medelsområdel är det nödvändigl all slälla SIL:s och andraslatliga inslilutio-ners verksamhel i relation till värdel av den informalionoch marknadsföring som sker genom läromedelsproducenlernas försorg. I enlighel med vad som föreslogs i proposilionen 1973:76angående samhällsinsalser på läromedelsområdet och proposilionen 1974; 13angående vissa läromedelsfrägor beslöt (UbU 1973:28, rskr 1973:242,UbU 1974:15, rskr 1974:155) all införa begreppet centralt läromedel. Iförordningen (1974:438) om regisirering och granskning av vissa läromedel harbegreppel cenirall läromedel givils följande definiiion;