prop · G30380 · 1979-12-31 00:00:00 — I praktiken tordemöjligheterna att hålla förhandling inom stängda dörrar bli desamma som enligtden nu gällande bestämmelsen. 4.6 Förslaget tili lag om ändring i lagen (1956:245)om uppgiftsskyldighet rörande pris- och konkurrensförhållanden 1 9 § lagen om uppgiftsskyldighel rörande pris- ochkonkurrensförhållanden föreskrivs tystnadsplikt för den som i eller för tjänsteller uppdrag hos vissa myndigheter har erfarit något rörande drifts- elleraffärsförhållanden inom näringslivet. De som är verksamma inom det område somlagen avser är offentliga funktionärer och därmed underkastade sekretesslagensreglering. Med stöd av 8 kap. 6 § sekretesslagen kan regeringen meddelasekretessföreskrifter för dessa offentliga funktionärer. Bestämmelsen omtystnadsplikt i lagen om uppgiftsskyldighet rörande pris- och konkurrensförhållandenskall därför upphävas. 1 12 § sistnämnda lag föreskrivs att en domstol i vissamål enligt lagen kan förordna att målet skall handläggas inom stängda dörrar.Förutsättningarna är att målets offentliga handläggning medför risk för attnågon lider skada till följd av att affärs- eller driftförhållande röjs. 1979/80:80 56 Möjligheterna för en domstol att hålla förhandling inomstängda dörrar skall i fortsättningen i princip framgå av och förvaltningsprocesslagen.Föreskrifterna i 12 § lagen om uppgiftsskyldighet rörande prisochkonkurrensförhållanden skall därför upphävas. En förutsättning för att en domstol skall kunna besluta omförhandlingssekretess är enligt 5 kap. 1 S att det kan antasatt det vid förhandlingen kommer att förebringas uppgifter för vilka gällersekretess som avses i sekretesslagen. Enligt 8 kap. 17 § sekretesslagen gällersekretess hos domstol i mål eller ärenden i domstolens rättskipande ellerrättsvårdande verksamhet för uppgifter om en myndighets eller en enskildsaffärs- eller driftförhållanden, om det kan antas att den som uppgifterna rörlider avsevärd skada om uppgifterna röjs. Kan det antas att sådana uppgifterkommer att förebringas vid en förhandling, kan alltså domstolen med stöd av 5kap. 1 § förordna att förhandlingen skall hållas inom stängdadörrar. 4.7 Förslaget till lag om ändring i lagen (1957:668) omutlämning för broft och lag om ändring i lagen (1959:254) om utlämning förbrott till , , och 1 dessa båda lagar finns f. n. föreskrifter om attdomstolsförhandlingar i ärenden om utlämning för brott skall hållas inomstängda dörrar i vissa fall. Enligt 19 § lagen om utlämning för brottföreskrivs sålunda att förhandling, förutom i fall då det eljest är stadgat,skall hållas inom stängda dörrar, om det begärs av den om vars utlämnande ärfråga eller det eljest är påkallat av hänsyn till främmande stat. En föreskriftmed liknande innehåll finns i 13 § lagen om utlämning för brott till ,, och . Möjligheterna för en domstol att hålla förhandling inomstängda dörrar skall i fortsättningen framgå av och förvaltningsprocesslagen.De här aktuella föreskrifterna skall därför upphävas. En förutsättning för att domstolen skall kunna meddela ettbeslut om förhandlingssekretess är enligt 5 kap. 1 § att detkan antas att det vid förhandlingen kommer att förebringas uppgifter för vilkahos domstolen gäller sekretess som avses i sekretesslagen. De sekretessbestämmelsertill skydd för enskilda som finns i 7 kap. 22 § och 9 kap. 17 § sekretesslagengäller också hos en domstol i ärenden om utlämning för brott enligt de båda utlämningslagarna.Om uppgifter för vilka sålunda gäller sekretess förebringas vid en förhandling,kan alltså domstolen med stöd av 5 kap. 1 § förordna attförhandlingen skall hållas inom stängda dörrar. Bestämmelser om sekretess för uppgifter som angår Sverigesförbindelser med andra stater finns i 2 kap. 1 § sekretesslagen. Bestämmelsernagäller också hos en domstol. I uppställs emellertid somvillkor för förhandlingssekretess till skydd för sådana uppgifter att det skallvara av synnerlig vikt att uppgifterna inte röjs. 1979/80:80 57 4.8 Förslaget till lag om ändring i hälsovårdsstadgan(1958:663) 182 § hälsovårdsstadgan finns bl. a. bestämmelseromtystnadsplikt forden som har eller har haft att utöva tillsyn över den allmännahälsovården eller den som har anlitats som biträde vid tillsynsverksamheten.Tystnadsplikten gäller i första hand för kommunala befattningshavare och andrasom för det allmännas räkning utövar tillsyn enligt hälsovårdsstadgan.Bestämmelserna i 8 kap. 6 och 7 §8 sekretesslagen är tillämpliga i fråga omdessa offentliga funktionärer i deras tillsyn enligt hälsovårdsstadgan, 1 vissafall har hälsovårdsnämnden uppgifter som faller inom den individuellt inriktadehälso- och sjukvärden. I sådana fall torde 7 kap. J § sekretesslagen bli tillämplig(jft prop. 1979/80:2 s. 468). I de kommunala hälsovårdsnämndernas tillsynsverksamhetdeltar i vissa fall fristående konsultföretag, t. ex. vid bullermätningar ochandra undersökningar. Kommunernas behov av att anlita utomstående experter itillsynsverksamheten kommer sannolikt att öka . Det finns därförockså i fortsättningen behov av en tystnadsplikt på området som gäller förenskilda. 1 betänkandet (SOU 1978:44) Kommunalt hälsoskydd har föreslagits atthälsovårdsstadgan skall upphävas och ersättas med en ny hälsoskyddslag.Lagförslaget innehåller en bestämmelse om tystnadsplikt. Frågan om lagstiftningpå grundval av förslaget övervägs f. n. i . Det är dock ännuför tidigt att bestämt säga när en eventuell ny lagstiftning på området kanträda i kraft. Av det skälet borde ändringar i hälsovårdsstadgan som påkallasav sekretesslagen göras . Som jag inledningsvis har sagt innehållerövergångsbestämmelserna till sekretesslagen ett bemyndigande för regeringen attupphäva eller ändra sådana tystnadspliktsbestämmelser för offentligafunktionärer som har beslutats av annat organ än , om ändringeninnebär att tystnadsplikt inte längre föreskrivs i den särskilda bestämmelsen.Hälsovårdsstadgan har beslutats av Kungl. De ändringar som föreslåsinnebär i huvudsak att tystnadsplikten inte skall gälla för offentligafunktionärer. 1 anslutning till denna ändring är det emellertid också lämpligtatt den tystnadspliktsbestämmelse som riktar sig till enskilda ges enutformning som är mer tidsenlig och likartad med andra sådana bestämmelser.Eftersom en sådan ändring inte omfattas av regeringens bemyndigande, måste denbeslutas i lag. Ändringarna i 82 § andra stycket hälsovårdsstadgan innebäratt själva tystnadspliktsbestämmelsen i första meningen ändras så atttystnadsplikten omfattar enskildas personliga förhållanden eller enskildasaffärs- eller driftförhållanden. Tystnadsplikten blir därigenom något snävareän enligt gällande lydelse. Dessutom avgränsas tystnadsplikten i sin helhet medett obehörighetsrekvisit. något som dock inte innebär någon saklig ändring. ny andra mening hänvisas till sekretesslagen i fråga om det allmännasverksamhet. Paragrafens första stycke har ändrats redaktionellt. 1979/80:80 58 4.9 Förslagen till lag om ändring i lagen (1959:551) omberäkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring och lag om ändring i lagen (1959:552) om uppbörd av vissa avgifterenligt lagen om allmän försäkring, m. m. 1 10 S första stycket lagen om beräkning avpensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring finnsföreskrifter om rätt för offentliga funktionärer att ta del av handlingar iärenden som angår bestämmande av pensionsgrundande inkomst. Reglerna innebär iprincip att handlingar sotn har upprättats, avlämnats eller tillhandahållitsenligt lagen, inte får tillhandahållas någon annan tjänsteman än den som försin befattning bör få ta del av dem. Den som är ledamot i en taxeringsnämndeller en skatterätt får ta del av en sådan handling. Att ledamöterna nämnsberor på att sådana handlingar som rör beräkningen av pensionsgrundande inkomstförvaras tillsammans med de allmänna självdeklarationerna. Någon annan ändringi detta stycke har inte gjorts än att ordet skatterätt till följd avlänsrättsreformen har bytts ut mot länsrätt eller den mellankommunalaskatterätten. Någon saklig ändring är således inte avsedd. I lagarna finns vidare bestämmelser om tystnadsplikt.Enligt 10 § tredje stycket lagen om beräkning av pensionsgrundande inkomstenligt lagen (1962:381) om allmän försäkring föreskrivs således tystnadspliktför den som har tagit del av vissa angivna handlingar. Det gäller bl. a. sådanahandlingar som har upprättats för beräkning av pensionsgrundande inkomst samtsjälvdeklarationer och andra handlingar som har avlämnats till ledning vidårlig taxering. 1 50 § lagen om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen omallmän försäkring, m. m, finns i tredje stycket en liknande tystnadsplikt förden som har tagit del av i paragrafen angivna handlingar. Dessutom finns iparagrafens fjärde stycke en tystnadspliktsbestämmelse som tar sikte på bl. a.innehållet i handlingar som har upprättats eller kommit in med anledning avöverenskommelse mellan och främmande stat om handräckning i ärende omavgift enligt system för social trygghet. De här avsedda tystnadspliktsbestämmelserna har avseendebara på sådana befattningshavare som är underkastade sekretesslagens regleringoch skall därför upphävas. Motsvarande bestämmelser i sekretesslagen finns ifrämst 9 kap. 1-3 §§. Verksamheten enligt lagen om uppbörd av vissa avgifterenligt lagen om allmän försäkring, m. m. går i princip ut på debitering ochuppbörd av arbetsgivaravgifter. För uppgifter som förekommer iuppbördsverksamheten gäller dock inte sekretess enligt nyssnämnda paragrafer.Dessa omfattar nämligen inte en myndighets verksamhet för uppbörd av skattereller avgifter. 1 denna verksamhet kan emellertid sekretess gälla till följd av9 kap. 19 § sekretesslagen. I övrigt görs vissa ändringar av uteslutande redaktionellart i de båda paragraferna. 1979/80:80 59 4.10 Förslaget till lag om ändring i civilförsvarslagen(1960:74) I 82 § civilförsvarslagen föreskrivs tystnadsplikt för densom pä grund av lagen har fått kännedom om yrkeshemlighet, arbetsförfarande,affärsförhållande, enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden ellerförhållande av betydelse för folkförsörjningen eller för rikets säkerhet.Tystnadsplikten är begränsad genom ett obehörighetsrekvisit. Tystnadspliktentorde främst ha betydelse då fråga är om att tillhandahållacivilförsvarsmyndigheterna upplysningar rörande anläggningar och byggnader, attbesiktiga anläggningar och byggnader samt att undersöka kontor, lägenheter m. m.och granska affärshandlingar. Tystnadsplikten gäller i första hand för offentligafunktionärer. För deras del behövs tystnadspliktsbestämmelserna inte längre.Tystnadsplikt gäller för dem i stället till följd av 2 kap. 2 § sekretesslagen.Vidare kan tystnadsplikt föreskrivas med stöd av 8 kap. 6 8 samma lag. Även enskilda kan emellertid omfattas avtystnadspliktsbestämmelsen i civilförsvarslagen. Framför allt kan den blitillämplig på personer som blir föremål för åtgärd enligt lagen, eftersom dehärigenom kan få viss inblick i civilförsvarsmyndigheternas verksamhet.Bestämmelsen bör därför finnas kvar. Den bör dock anpassas till sekretesslagensmotsvarande reglering så att föremålet för tystnadsplikten blir ungefärdetsamma enligt civilförsvarslagen och sekretesslagen. Tystnadspliktsbestämmelsen i civilförsvarslagen har därförändrats på så sätt att tystnadsplikten omfattar enskildas affärs- ellerdriftförhållanden samt förhållanden av betydelse för folkförsörjningen ellerför rikets säkerhet. 1 det nya andra stycket hänvisas till sekretesslagen ifråga om det allmännas verksamhet. 4.11 Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) omallmän försäkring Enligt 18 kap. 28 § lagen om allmän försäkring gällertystnadsplikt för befattningshavare m.fi. hos de allmänna försäkringskassorna ifråga om vad de under sin verksamhet där har erfarit om enskildas personligaförhållanden. De personer som anges i paragrafen är ledamot avförsäkringskassas styrelse, pensionsdelegation eller försäkringsnämnd, revisoreller befattningshavare hos försäkringskassa samt den som annars biträderförsäkringskassan. De angivna personkategorierna har enligt min meningsamtliga den ställning att de kan anses delta i verksamhelpå sådant sätt att de är att bedöma som offentliga funktionärer. Visstveksamhet på den punkten skulle möjligen kunna råda beträffande revisorerna. Medhänsyn till det sätt på vilket revisorerna utses och det sätt på vilket derasverksamhet regleras är jag emellertid av den uppfattningen att de har ettsådant uppdrag hos att de för det allmännas räkning deltar ikassans Prop, 1979/80:80 60 Därmed tillhör också revisorerna denpersonkategori som enligt 1 kap, 6 § sekretesslagen är underkastadsekretessregleringen i den lagen. Med hänsyn till det anförda kan tystnadspliktsbestämmelscni lagen om allmän försäkring upphävas. Dess motsvarighet i sekretesslagen ärnärmast bestämmelsen om sekretess pä socialförsäkringsområdet i 7 kap, 7 §. 4.12 Förslaget lill lag om ändring i lagen (1965:61) ombehörighet aft utöva vetevinärvrket m. m. Bestiimmelser om tystnadsplikt för veterinärer finns i 16 §lagen om behörighet att utöva veterinäryrket m, m. Tystnadsplikten gäller bådeför veterinärer i allmän tjänst, dvs, länsveterinärer, distriktsveterinärer m.fl,, och för veterinärer i enskild tjänst. Den omfattar dels vad som harmeddelats veterinären i förtroende i hans egenskap av veterinär, dels uppgifterom djursjukdomar och dessas uppkomst samt yrkeshemligheter. Tystnadsplikten ifråga om förtroendefallen är absolut, medan den i fråga om övriga uppgifteravser ett obehörigt röjande av uppgifterna. Den aktuella tystnadspliktsbestämmelsen bör inte längregälla i fråga om de veterinärer i allmän tjänst som är att betrakta somoffentliga funktionärer, 1 fråga om dessa är 8 kap. 6 § sekretesslagentillämplig såvitt gäller tillsynsverksamheten och 8 kap, 9 § samma lagtillämplig såvitt gäller uppdragsverksamhet för enskildas räkning.Tystnadsplikten för veterinärer i enskild tjänst bör behållas men ges en mindrevid omfattning än f. n. Det finns t. ex. enligt min mening inte skäl attbehålla den absoluta tystnadsplikten. Tystnadspliktsbestämmelsen i lagen om behörighet att utövaveterinäryrket har sålunda ändrats på så sätt att tystnadsplikten omfattaruppgifter om enskildas affärs- eller driftförhållanden. Tystnadsplikten blirdärigenom snävare än enligt gällande lydelse. Dessutom avgränsastystnadsplikten i sin helhet med ett obehörighetsrekvisit. Härigenom blirlystnadspliktens omfattning i princip densamma för veterinärer i allmän ochenskild tjänst. 1 det nya andra stycket hänvisas till sekretesslagen i fråga omdet allmännas verksamhet. 4.13 Förslaget till lag om ändring i lagen (1965:719) omsäkerheten på fartyg och lag om ändring i arbelsmiljölagen (1977:1160) 1 dessa båda lagar finns f. n, bestämmelser omtystnadsplikt. Enligt 1 kap. 9 § lagen om säkerheten på fartyg föreskrivssåledes tystnadsplikt för den som har tagit befattning med tillsyn enligt lageneller har utsetts till skyddsombud eller ledamot i skyddskommitté.Tystnadsplikten tar sikte på vad någon under uppdraget eller i tjänsten harerfarit om yrkeshemlighet, arbetsförfarande, affärsförhållande, enskildspersonliga förhållande eller förhållande av betydelse för landets försvar. 1979/80:80 61 innehåll finns i 7 kap. 13 § första styckel ;irbetsmiljölagcn,I denna paragrafs andra stycke finns dessutom en föreskrift av innebörd att tystn;idspliktenockså gäller i fråga om ledamot i styrelsen för lokal facklig organisation medavseende på vad denne har fått veta av skyddsombud eller ledamot iskyddskommitté som har utsetts av organisationen. Tillsynen enligt lagen om säkerheten på fartyg utiivas iförsta hand av sådana befattningshavare i allmän tjänst som är underkastadesekretesslagens reglering. Undersökning av s, k. klassificcringsanstaltcr kandock godkännas som tillsynslörrättning (se I kap. 15 S). De som är knutna tillsådana anstalter är inte offentliga funktionärer. Tystnadsplikten för dessamåste bibehållas. 1 fråga om andra som deltar i tillsyn enligt lagen skall docksekretesslagen tillämpas. I ett nytt andra stycke till paragrafen har i förstameningen tagits in en hänvisning tili sekretesslagen. Hänvisningen avser främstsjöfartsverkets och arbetarskyddsstyielsens funktionärer. De bestämmelser isekretesslagen som i första hand är tillämpliga för dem är 2 kap. 2 §, såvittgäller uppgifter rörande landets försvar, och 7 kap. 8 § och 8 kap. 2 §. såvittgäller uppgifter rörande enskildas personliga resp. ekonomiska förhållanden. Tillsynen enligt arbetsmiljölagen utövas endast avoffentliga funktionärer. Tystnadspliktsbestämmelsen i lagen har därför ändratsså att den inte gäller i fråga om den som tagit befattning med tillsyn enligtlagen. Motsvarande bestämmelser i sekretesslagen finns i 2 kap, 2 S, 7 kap, 8 §och 8 kap, 2§. Jag har i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.1)konstaterat att en företrädare för en personalorganisation inte i denegenskapen är att anse som offentlig funktionär. Sekretesslagen skall trots dettillämpas när den facklige företrädaren får information från den myndighet,vars personal han företräder. Enligt 14 kap. 7 § sekretesslagen får en myndighet utanhinder av att sekretess gäller på vissa områden fullgöra vad som är i lagföreskrivet om skyldighet att lämna information till den som företräder enarbetstagarorganisation eller till ett skyddsombud. Föreskrifterna iparagrafen tar sikte på bl. a. uppgifter om enskildas personliga ellerekonomiska förhållanden i ärenden enligt lagstiftningen om arbetsmiljön. Är densom tar emot uppgifterna knuten till myndigheten på det sätt som anges i 1 kap.6 S sekretesslagen, något som ju är fallet med den som är anställd hosmyndigheten, gäller för honom samma förbud att lämna ut eller utnyttjauppgifterna som hos myndigheten. Om ett skyddsombud eller en ledamot i enskyddskommitté på etl arbetsställe i det allmännas verksamhet inte är knutentill verksamheten på det sätt som anges i 1 kap, 6 § sekretesslagen, uppkommeri motsvarande situation ingen tystnadsplikt direkt på grund av sekretesslagen;för detta fordras att myndigheten ställer upp ett förbehåll med stöd av 14 kap.10 § första stycket 2. Om den information som lämnas ut inte faller under någonbestämmelse som nämns i 14 kap, 7 ii första stycket, blir inte heller den somär knuten till 1979/80:80 62 myndigheten på det sätt som anges i 1 kap. 6 Ssekretesslagen underkastad någon direktverkande tystnadsplikt. Myndighetenmåste här alltid ställa upp förebehåll för atl åstadkomma sekretess.Förbehållet meddelas i dessa fall enligt 14 kap. 9§ sekretesslagen, I enlighet med vad som har anförts i avsnitt 2,1 har iandra meningen i det nya andra stycket till 1 kap. 9 § lagen om säkerheten påfartyg och i ett nytt tredje stycke till 7 kap, 13 S arbelsmiljölagen tagits inen hanvisning till sekretesslagen i fråga om skyddsombud och ledamöter iskyddskommittéer på arbetsställen i det allmännas verksamhet. Beträffimde lagenom säkerheten på fartyg har hänvisningen utformats så att den tar sikte påskyddsombud eller ledamot i skyddskommitté på ett fartyg i det allmännas verksamhet. Den hänvisning till sekretesslagen som görs iarbetsmiljölagen innebär att föreskriften i 7 kap. 13 § andra stycket omtystnadsplikt för den som är ledamot i styrelsen för en lokal fackligorganisation inte gäller då fråga är om uppgifter som lämnas vidare av ettskyddsombud eller en ledamot i en skyddskommitté på ett arbetsställe i detallmännas verksamhet. 1 sådana fall tillämpas i stället bestämmelserna i 14kap. 7 S andra stycket och 10 § tredje stycket sekretesslagen i fråga om deledamöter i organisationens styrelse som tar emot uppgifterna. I 7 kap. 14 § arbetsmiljölagen har tagits in en nybestämmelse som rör myndigheternas informationsskyldighet. Enligt 16 § andrastycket arbetsmiljöförordningen (1977:1166) skall en tillsynsmyndighettillställa skyddsombudet avskrift av skriftliga meddelanden som lämnas tillarbetsstället i skyddsfrågor. Som jag har nämnt omfattar bestämmelseni 14 kap , 7 § sekretesslagen endast sådan informationsskyldighet som ärföreskriven i lag. För att tillsynsmyndigheten utan hinder av sekretess ifortsättningen skall kunna lämna sådan information till ett skyddsombud somavses i den nys.snämnda föreskriften i arbetsmiljöförordningen har föreskriftenförts över till arbetsmiljölagen (jfr prop. 1979/80:2 s. 341). Det böremellertid observeras att 14 kap. 7 § andra stycket sekretesslagen inte ärtillämpligt i denna situation såvida inte den som tar emot informationen ärknuten till tillsynsmyndigheten. I normalfallet lämnas emellertid informationenfrän tillsynsmyndigheten till någon som är knuten lill en annan myndighet. Föratt tystnadsplikt skall uppkomma i det senare fallel för den som tar emolinformationen måste alltså tillsynsmyndigheten ställa upp ett förbehåll enligt14 kap. 10 § första stycket 2 sekretesslagen. I klarhetens intresse börtilläggas att ett skyddsombud på ett arbetsställe i enskild verksamhet givetvisblir underkastad tystnadsplikt enligt 7 kap. 13 § första stycket arbetsmiljölagen. 4.14 Förslaget till lag om ändring i lagen (1966:314) omkontinentalsockeln I 13 S lagen om kontinentalsockeln finns bestämmelser omtystnadsplikt för den som utövar tillsyn över efterlevnaden av lagen eller medstöd av lagen 1979/80:80 64 Enligt 34 § lagen om allmänna vatten- ochavloppsanläggningar får den som har deltagit i undersökning av va-installationoch dess brukande inte obehörigen röja eller nyttja yrkeshemlighet eller annatförhållande som han därvid har fått kunskap om. Tystnadsplikten gäller även förtillsynsman och syssloman. Tystnadsplikten enligt 34 S lagen om allmänna fjärrvärmeanläggningarär utformad på motsvarande sätt för den som har deltagit i undersökning avfjärrvärmeinstallation och dess brukande. Även enligt sistnäiunda paragrafgäller tystnadsplikt fcir tillsynsman och syssloman. Undersökningar av det slag som omnämns i paragraferna kanutföras av såväl offentliga funktionärer som enskilda. Som en följd av den nyasekretesslagen har bestämmelserna ändrats så att de inte gäller för offentligafunktionärer. I ett nytt andra stycke till resp. paragraf föreskrivs attbestämmelserna i sekretesslagen i stället skall tillämpas i det allmännasverksamhet, 1 första hand blir 8 kap. 7 § sekretesslagen tillämplig påoffentliga funktionärer. En tillsvnsman utses av kommunen. Genom sina uppgifter fårhan anses ha sådan anknytning till kommunen att han kan sägas delta i kommunensverksamhet. Han torde därför få anses som en sådan uppdragstagare som omfattasav den nya sekretesslagen. Däremot lär en syssloman, trots att han förordnas aven myndighet, få anses som uppdragstagare hos ett enskilt rättssubjekt. Hanfaller därför utanför den nya sekretesslagens tillämpningsområde.Bestämmelserna om tystnadsplikt för syssloman i lagen om allmänna vatten- ochavloppsanläggningar och lagen om allmänna fjärrvärmeanläggningar bör sålundagälla även i fortsättningen, I övrigt har paragraferna anpassats till motsvarandereglering i sekretesslagen. Till följd härav blir föremälet för tystnadsplikteni huvudsak detsamma i allmän och enskild verksamhet. 4.17 Förslaget till lagom ändring i lagen (1971:1078) omförsvarsuppfinningar 1 lagen om försvarsuppfinningar finns bestämmelser om atten svensk försvarsuppfinning - dvs, en uppfinning som särskilt avserkrigsmateriel och som har en på visst sätt beskriven anknytning till -inte får offentliggöras eller på annat sätt obehörigen yppas innan ett särskiltorgan, , har prövat om uppfinningenskall hållas hemlig. Om nämnden finner etl hemlighållande vara av väsentligbetydelse för försvaret, skall den förordna att uppfinningen inte fåroffentliggöras eller eljest obehörigen yppas. Syftet med lagen år att göra detmöjligt för staten att ta över eller utnyttja vissa uppfinningar som ärsärskilt betydelsefulla från försvarssynpunkt. Under vissa förulsättningar kanäven beträffande annan försvarsuppfinning än svensk (utländsk försvarsuppfinning)förklaras att den skall behandlas på liknande sätt som svensk.