prop · G30385 · 1979-12-31 00:00:00 — omskattelättnader vid lönsparande i aktier Regeringen föreslår att anlaga del förslag somhar upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. För att ytterligare stimulera det värdesäkra lönsparandeli aktier föreslås i propositionen att sparskallereduktionen för sådant sparandehöjs frän till , De nya reglerna föreslås träda i kraft ochtillämpas första gången vid inkomsttaxering. De omfattar i vissutsträckning även sparande före ikraftträdandet. 1 1979/80. 1979/80:85 2 Lag omändring i lagen (1978:423) om skattelättnader för vissa Härigenomföreskrivs att 2 nch 5 S§ lagen (1978:423) om skattelättnader för vissasparformer skall ha nedan angivna lydelse. Sparskattereduktion åtnjuts av belopp som underinkomståret har insatts på siirskilt lönsparkonto och som vid årets utgånginnestår på kontot, Deisainina gäller i fråga om belopp som under inkomstårethar insatts på aktiesparkonlo och som vid årets utgång motsvaras av andelar iaktiesparfond enligt lagen (1978:428) om aktiesparfonder eller innestår påkontot för inköp av sådana andelar, Sparskattereduktion åtnjuts under förutsätlningatt insättningar pä lönsparkonto eller aktiesparkonlo har gjorts på kontotunder minsl sex av inkomstårets månader. Varje insättning skall uppgå tilllägst och högsl , Sparskattereduktion får inte beräknas påhögre sammanlagt belopp än om ej annat följer av andra styckel,Sparskattereduktion fär inle heller beräknas på högre belopp än som motsvarasav sådan inkomsl som anges i 1 §, Öretal som uppkommer vid beräkning avsparskattereduktion bortfaller. Sparskattereduktion åtnjuts med 20 '7r av belopp som underinkomståret har insatts på särskilt lönsparkonto och som vid årets ulgånginnestår på kontot saml av belopp som under inkomståret har insatts påaktiesparkonto och som vid årets utgång motsvaras av andelar i aktiesparfondenligl lagen (1978:428) om aktiesparfonder eller innestår på kontot för inköpav sådana andelar, Sparskattereduktion åtnjuts under förutsättning atlinsättningar på lönsparkonlo eller aktiesparkonto har gjorts på kontot underminst sex av inkomstårets månader. Varje insättning skall uppgå till lägst 75kronor och högst , Sparskattereduktion får inte beräknas pä högresammanlagl belopp än om ej annat följer av andra stycket,Sparskattereduktion får inte heller beräknas på högre belopp än som molsvarasav sådan inkomst som anges i 1 §, Öretal som uppkommer vid beräkning avsparskattereduktion bortfal- Har sparande enligt försia slycket påbörjats under senaredelen av årel men har inte insättningar skett , åtnjutssparskattereduktion för sådana sparmedel först vid beräkning av skatt för detnärmast följande inkomståret, Sparskattereduktion enligl detta stycke medgesendast om sparandet under det sistnämnda inkomståret uppfyller deförulsättningar som anges i första styckel, Sparskattereduktion får medtillämpning av detta stycke beräknas på ett sammanlagt belopp av högst 6 800kronor. I fråga omsparskattereduktion tillämpas 2§ 4 mom. femte och-sjätte styckena uppbördslagen(1953:272), Sparskattereduktion skall tillgodoräknas den skatlskyldige föreskallereduktion och särskild skattereduktion. Sker uttag från lönsparkonto eller inlöses andel iaktiesparfond före utgången av det femte året för vilkelsparskattereduktion kommer i fråga enligt 2 S men efter uigången av sislnämndaår skall vederbörande kreditinrälining eller fondbolag göra avdrag . Omden skattskyldige visar all sparskattereduktion inte lidigare harmedgivits eller kommer alt medgivas för de ullagna sparmedlen, skall avdrageljämkas med hänsvn härtill. Sker uttag från lönsparkonto före utgången av det femteåret för vilket sparskattereduktion konimer i fråga enligt 2 S menefler utgången av sislnämnda år skall avdrag göras av kredninrällningen , Inlöses andel i ukliespar-fond inom samma lid skall avdrag göras avfondbolagel . Om den skattskyldige visar alt sparskattereduktionenligl 2 § inte har medgivits eller kommer att medgivas för deuttagna sparmedlen, skall avdragel jämkas med hänsyn härtill. Övergår rälien till lönsparkonlo eller aktiesparkonlo inomden i försia slycket angivna tiden på annat sätt än genom arv, teslamenle ellerbodelning med anledning av makes död eller pantsätts rätlen till sådant kontoskall innestående medel utbetalas. Därvid tillämpas bestämmelserna i försiastycket. Det belopp som har avdragits enligt första stycket skalibetalas till slalen. Regeringen eller myndighel, som regeringen bestämmer,ulfärdar närmare föreskrifier om detta. Denna lag träder i kraft efter den dag, dålagen enligt uppgift på den har utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling och tillämpas första gången på insättningar som berättigarlill sparskattereduktion vid taxering. 1979/80:85 4 Närvarande: slalsminislern Fälidin, ordförande, ochstalsråden . , , , , , ,Åsling, Söder, Krönmark, , , , , ,, , , Proposition om skattelättnader vid lönsparande i aktier Genom lagstiftning (prop, 1977/78:165, FiU1977/78:37, rskr 1977/78:436, SFS 1978:42329) infördes en möjlighel tillvärdesäkert lönsparande. Systemet innebär i korthet följande, Lönlagare och andra med A-inkomst kan genom att spara ibank eller i aktiesparfonder få vissa skatteförmåner. Dessa förmåner har bl, a,formen av en rätt lill en s, k, sparskattereduktion av det sammanlagdasparbeloppet. Vissa förutsättningar skall vara uppfyllda för alt sparskattereduktionskall medges. En sådan förutsättning är att sparandel sker regelbundel genomminst sex månadsinsättningar på lägst , och högst 400 kr.Sparskattereduktion får enligl huvudregeln inte beräknas på högre sparbelopp än4 . Räntan på sparkonlomedel är skattefri och för aktiefondsparandelfinns en regel om skattefrihet för värdestegring på sådana fondandelar sominnehafts . För att begränsa skatteförmånerna till det mer långsiktigasparandel finns sanktioner mot de fall där uttag skett från sparkonton ellerandelar inlösts före utgången av från spararet, I dessa fallskall vederbörande kreditinrättning eller fondbolag göra ett avdrag på ,Detta avdragsbelopp skall sedan betalas in till staten. De nya reglerna trädde i kraft menkunde tillämpas på insättningar som sketl fr, o, m, den 1 oklober 1978, 1 årets finansplan angavs att till skulle avgesförslag om alt skattereduktionen vad gäller sparande iaktier-skaltefondsparandet-skulle höjas från till (prop, 1979/80:100bilaga 1 s, 19), Jag vill nu-efter 1979/80:85 5 samråd med chefen för ekonomidepartementet - ta upp fråganom en sådan ändring, I finansplanen redovisas hur angeläget det är att ökatillgången på riskvilligt kapital i näringslivet för att därigenom stimuleraföretagens investeringar. Den svaga vinstutvecklingen under en följd av år harlett till atl företagen i ökad utsträckning måst tillgodose sina kapitalbehovgenom att öka skulderna. Härigenom har soliditeten snabbi försämrats. Detta harallvarliga konsekvenser i flera avseenden. En svag soliditet i näringslivet medför att företagensmotståndskraft vid konjunkturbakslag blir lilen, vilket ökar risken förnedläggning och arbetslöshet, Dessulom minskar både företagens förmåga ochderas benägenhet att investera för framtiden. Ett företag med låg soliditethar svårare att få krediler och att attrahera nytt riskvilligt kapital.Nyemissionerna har också legat på en mycket låg nivå pä senare år. Eftersom detfrämmande kapitalel måste förräntas även om investeringarna misslyckas, bhrföretagen mer utsatta för risker ju lägre soliditeten är. Därför måste högreförräntning krävas på investeringsprojekten, vilkel medför atl färre projektgenomförs. De negativa effekterna på investeringsutvecklingen ärnaturligtvis särskilt allvarliga i en situation när den utlandskonkurrerandesektorns kapacitet behöver byggas ut och då näringslivel står inför enomfattande strukturomvandling och förnyelseprocess. Mot denna bakgrund är det nödvändigt att förbättraföretagens möjligheter alt attrahera nytt riskvilligt kapital. Under senare århar också flera åtgärder vidtagits för att underlätta nyemissioner. Förföretagen har merkostnaden för en nyemission jämfört med ett obligationslånsänkts genom att det s, k, Annell-avdraget utökats. På kapitalmarknaden harinstitutionernas möjligheter att köpa aktier ökats. Försäkringsbolagen hargenom ändrade placeringsregler fått större möjligheter att utnyttja sina friafonder till aktieplaceringar,tillfördes ökade medel.För det enskilda aktiesparandet har ett nytt förmånligt alternativ skapalsgenom tillkomsten av skaltefondsparandet. De genomförda åtgärderna är emellertid tagna försig inte tillräckliga för att åstadkomma någon avgörande förbättring i fråga omföretagens kapitalförsörjning. Av grundläggande betydelse är därvid denförsämring som inträffat i fråga om avkastningen påaktieplaceringar, både absolut och i förhållande till andra placeringsformer.Den reala avkastningen pä företagens eget kapital, dvs, sedan hänsyn tagitslill inflationen, har i genomsnitt varit negativ under senare hälftenav , Åven den reala avkastningen på aktiesparandet, där då bådelöpande avkastning oeh värdestegring är inkluderad, har genomsnittligt varit 1979/80:85 6 Kursutvecklingen har inneburitatt genomsnittsaktien förlorat av sin köpkraft. Till delta konimer allskattereglerna för sparande i aktier ter sig avsevärt mer ogynnsamma ur denenskilde spararens synvinkel än villkoren vid åtskilliga andra placeringar, Dellahar bidragit lill all hushållen successivt minskat sitt aktiesparande undersenare år och att det nystartade skaltefondsparandet fått en mindre gynnsamutveckling. Det totala värdesäkra lönsparandet (skatlesparandet) uppgick vidutgången av till drygl ,, varav skaltefondsparandetsvarade för en relativt låg andel, 157 milj. kr., dvs, av den totalabehållningen, Skallefondsandelen har dessutom varil fallande , Dettotala antalet konton var 509 100 , Av dessa var 47 200skattefond-konton. Utvecklingen har förskatlesparkontona i bank inneburit en fortsatt om än långsammare ökning,f"ör skatlefondkon-tona däremot har utvecklingen inneburit att antaletkonton minskat något, från 48 800 till 47 200 . Vid en jämförelse mellan det värdesäkra lönsparandet ibank och del i aktiefonder framslår också banksparandel som både mindreriskfyllt och, speciellt vid nuvarande bankränta, förmånligare uravkastningssynvinkel. Även vid en återgång av bankräntan lill en under senaredelen av genomsnittlig nivå och en värdestegring pä aktier som underden senaste får inte aktiefondspararen ersättning för den riskhan utsätter sigför jämfört med bankspararen. Aktiefondspararen förbinder sigatt ligga kvar med sina aktier i över fem är oavselt hur aktiemarknadenutvecklar sig. Fondandelarnas värde påverkas av de allmänna ekonomiskaförutsättningarna, t, ex, konjunkturutvecklingen, företagens räntabilitetsutveckling,ekonomisk-politiska åtgärder, till skillnad mot bankplaceringarna, varsnominella värden inte varierar och således inte är utsatta för denna typ avosäkerhei. Om bankräntan förutsätts bli i genomsnitt undei denkommande femårsperioden och aktieavkastningen ligger på den nivå somgenomsnittligt gällt så blir den genomsnittligaavkastningen för banksparande ca en halv procentenhet högre jämförl medfondsparande. Skattefondernas förvaltningskostnad har då inkluderats. Om aktiemarknadeni stället utvecklar sig som kan skillnaden iavkastning beräknas uppgå till till förmån förbanksparandet. Vid den rådande bankräntan är naturligtvis skillnaden iavkastning till förmån för banksparandet ännu slörre. Mot denna bakgrund föreslår jag att sparskattereduktionenökas från till för aktiefondspararna. Den årliga avkastningen förfondspararna ökar därigenom med , vilket skulle innebäraen viss kompensation för den risk fondsparande innebär. Som framgår av propositionen om det värdesäkralönsparandel (prop, 1977/78:165) skall lönsparandet i bank löpa med högslabankränla, Högsla bankränta vid införandel av det värdesäkra lönsparandet varden s, k. 1979/80:85 7 K 12-räntan, varför sparandel i bank knöls till dennaränta, F, n, är den högsta bankräntan K 24-räntan (kapitalkonto med 2 årsuppsägningstid), vilket därför är den ränta som t, v, bör gälla förskattesparandet i bank. Den här föreslagna skaltereduklionsökningen förfondsparare är elt led i strävan atl förbättra villkoren för aktieplaceringar.Jag kommer vidare att föreslå regeringen alt ge kapitalvinstkommittén(B 1979:05) tilläggsdirektiv för att se över möjligheterna att lindradubbelbeskattningen av utdelade vinster efter mönsler som tillämpas i en radandra länder. Kommittén bör därvid få i uppdrag all med förtur utarbeta etlprovisoriskt, mer begränsat förslag till sådana lättnader. Jag räknar med allförslag i det sistnämnda avseendet skall kunna läggas fram , De förslag som jag redovisat i det föregående föranlederändringar i 2 och 5 §§ lagen (1978:423) om skattelältnader för vissasparformer. Den höjda procentsatsen fär tas in i 2 §, Det avdrag som skallgöras vid förtida uttag eller inlösen av andelar är f, n, , En höjning avsparskattereduktionen vid akliesparande bör leda lill atlavdragel höjs i molsvarande mån. Jag föreslår alltså atl avdraget bestäms till35 %, vilket föranleder en ändring i 5 §, De nya reglerna bör träda i kraft och avsesparande som skett från ingången av . Detla innebär även att detförhöjda avdraget vid förtida inlösen bara skall lillämpas på sådanl sparande.Emellertid kan en sparare enligt 2 § andra stycket få tillgodoräkna sigsparande som skett före inkomståret. Ett sparande som påbörjas under senaredelen av ell år men där insättningar inte sketl berättigartill sparskattereduktion först vid beräkning av skatt för det närmasl följandeåret, Sparskattereduktion får dock inle beräknas på etl högre sammanlagtbelopp än . Av rent prakliska skäl bör de nya reglerna få avse ävensådanl sparande som skelt , Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår att antaga inom budgetdepartementet upprättatförslag lill lag om ändring i lagen (1978:423) om skattelältnader förvissa sparformer, Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar atl genom proposition föreslå att antaga det förslag somföredraganden har lagt fram. Regeringen föreslår all anlaga de förslag somhar upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen föreslås nya regler för taxering avindustribyggnader. Förslagen utgör kompletleringar av den genomfördalagstiftningen om allmän fastighetstaxering som antogs av underhösten 1979. Förslagen innebär att värmekraftsanläggningar liksomhittills skall värde-rasenligt en produktionskostnadsmetod, I fråga omvattenkraften, där enligt den antagna fastighetstaxeringsiagen enövergång skall ske lill värdering enligt en avkaslningsmetod, skall enjämkningsregel tillämpas, I fråga om andra industribyggnader föreslås två olikametoder. Industribyggnader som är av mer ordinär lyp skall värderas enligl enavkastningsmetod medan den nämnda produktionskostnadsmetoden skalltillämpas för övriga slag av industribyggnader. Vidare föreslås vissa regler ombesvär över fastighelstaxeringsnämnds beslut. 1 1979/80. 1979/80:86 2 Lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) Härigenom föreskrivs i fråga om fastighetstaxeringslagen(1979:1152) de/.satl4kap,5 §, 5 kap, 6 §. 6 kap. 2 och 3 §§, 11 kap., 15 kap. 7§ saml 20 kap. 12 § skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagenskall införas ett nytt kapitel. 21 kap., av nedan angivna Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5§ Taxeringsenhet skall omfatta byggnadstyper och ägoslagenligt en av följande kombinationer, om inte annat sägs i andra och iredjestyckena 1. småhus ochtomtmark för sådan byggnad (småhusenhet) 2. hyreshus ochtomtmark för sådan byggnad (hyreshusenhet) 3. industribyggnad,övrig byggnad och tomtmark för sådana byggnader, vattenverk på annans grundsamt i jordeboken upptaget fiskeri (industrien-het) 4. täktmark oehindustribyggnad 4. täktmarkia/Tinndustribyggnad påsådan mark (industrienhet) och övrig byggnad på sådan mark 5. exploateringsmark(exploateringsenhet) 6. specialbyggnadoch tomtmark för sådan byggnad (specialenhet) 7. ekonomibyggnad,, betesmark, skogsmark och skogsimpediment (lantbruksenhet). Småhus, hyreshus och tomtmark för sådana byggnader somligger i anslutning till lantbruksenhet med minst fem heklar ,betesmark och skogsmark, skall ingå i lantbruksenheten, om byggnaden ellerbyggnaderna behövs som bostad för ägare, arrendalor eller deras arbetskraft. Saneringsbyggnad och övrig mark kan ingå i samtligataxeringsenheter under punkterna 1-7 i första stycket. Övrig mark skall i regelingå i lantbruksenhet, I annat fall skall övrig mark taxeras tillsammans medden tomtmark, exploateringsmark eller täktmark som ligger närmast. Har övrigmark stor omfattning och saknar den samband med annan mark, som har sammaägare, skall den dock bilda en taxeringsenhet. Taxeringsenhet, som består avendast övrig mark, betecknas industrienhet, om den ligger till övervägande delinom tätort och lantbruksenhet, om den ligger till övervägande del utanförsådan ort. Det tekniska nuvärdet skall beslämmas genom all återanskaffningskostnaden för byggnad eller markanläggning multipliceras med en nedräkningsfaktor. Denna faktor skall bestämmas så atl man därigenom beaktar den värdeminskning som har uppkommil mellan det år då anläggningen kunde tas i bruk (nybyggnadsåret) oeh andra året före taxeringsåret. 6§ Det tekniska nuvärdet skall bestämmas genom attåteranskaffningskostnaden för byggnad eller markanläggning multipliceras meden nedräkningsfaktor. Denna faktor skall bestämmas så att man därigenombeaktar den värdeminskning som har uppkommit niellan det år då anläggningen togsi drift (nybyggnadsäret) och andra året före taxeringsåret. Med återanskaffningskostnad för byggnad avses kostnadenför att före taxeringsåret uppföra en motsvarande anläggning.Kostnaden kan bestämmas antingen genom en beräkning grundad på erfarenheter ombyggnadskostnadernas storlek detta år, eller genom en uppräkning av denfaktiska byggnadskostnaden med en omräkningsfaktor. Denna faklor skallbestämmas så alt man därigenom beaklar ändringen i byggnadskostnad mellannybyggnadsåret och andra året före taxeringsåret. 2§ Varje småhus med värde av minst Varje industribyggnad och övrig 10 000kronor skall utgöra en värde- byggnad värderad enligt produk- ringsenhet, lionskosinadsmetoden samt varje småhus med värde av minsl skall utgöra envärderingsenhet. Komplementhus på småhusenheten skall i regel ingå i sammavärderingsenhet som det mest värdefulla småhuset på taxeringsenheten. Småhus, vilkas värde inte uppgår Industribyggnader och övriga värderingsenhet som den mest värdefulla byggnaden inom samma tomt. Uppgår den mest värdefulla byggnadens värde inte till skall samtliga byggnader inom tomten utgöra en värderingsenhet. fill , skall ingå i samma byggnader värderadeenligl produk- tionskostnadsmetoden samt småhus, vilkas värde inte uppgårtill , skall ingå i samma värderingsenhet som den mest värdefullabyggnaden inom samma loml. Uppgår den mesl värdefulla byggnadens värde intetill skall samtliga byggnader inom tomlen ulgöra envärderingsenhet. 1979/80:86 4 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3§ Varje hyreshusenhei skall utgöra Varje hyreshusenhet och indu- Uppdelning i slrienhel värderad enliglavkastnings- ivå eller flera värderingsenheler får metoden skall utgöra en värderings dock ske om det väsenlligl underlät- enhet. Uppdelning i två eller flera lar värderingen, värderingsenheler får dock ske om det väsentligt underlällar värderingen. Nuvarande lydelse 11 kap. Föreslagen lydelse 11 kap. /S Industribyggnad och övrigbyggnad skall värderas enligt avkaslningsmetoden. Byggnader som har endasibegränsad användbarhet för annat ändamål än för vilket de ulnylljas ochliknande speciella byggnader, bensinstations-byggnader, andra byggnader medolämplig ulformning för normal industriproduktion saml byggnadskonstruktionersom inte har karaktär av hus skaU dock värderas enligtproduktionskostnadsmetoden. För värdering av industribyggnad och övrig byggnad påvattenfallsenhel gäller särskilda regleri 15 kap. Industribyggnad eller övrigbyggnad som utgör växthus eller djurstall värderas enligt reglerna i 10 kap. Värdel av en industribyggnad bestäms som skUlnaden mellanvärdet av en värderingsenhel bestående av industribyggnaden och tillhörandemark och värdet av den värderingsenhet eller de värderingsenheter som avsermarken. På molsvarande säll bestäms värdel av övrig byggnad. Riktvärde för en värderingsenhet som består av en industribyggnadeller en övrig byggnad och tillhörande tomtmark skad anges som produkten av enbruttokapitallseringsfaktor och total årlig värderingshyra. 3§ Värderingshyra för en värderingsenhel som är bebyggdmed en industribyggnad eller en övrig byggnad av viss lokaltyp och med normalslandard, uppförd under perloden , får anges endasi med värden i enfastställd värdeserie. 4§ Inom varje värdeområde skall värderingshyran bestämmas för skUda förhållanden för en eller flera av följande värdefaktorer. Ålder Åldern ger ultryck för industribyggnadens ellerövriga byggnadens sannolika återstående livslängd. Denna bestämsmed hänsyn tdl byggnadens nybyggnadsår, omfattningen av till- och ombyggnadersamt tidpunkten för dessa. Åldersklassen för en industribyggnad eller en övrigbyggnad med en ålder molsvarande högst får avse högst . Lokaltyp Lokaltyp bestäms med hänsyn till det ändamål lokalen är Uppdelning av en lokal i skilda lokallyperskall endast ske om delarna överstiger av byggnadens lolala lokalyiaeller om de översliger lokalyta. För värdefaktorn lokaltyp skaU finnas minsl tre klasser. Standard Standarden för lokal av viss lokaltyp besläms med hänsyn tid lokalytans utförande och utrustning. För värdefaktornstandard skaU finnas minst tre klas- 5§ Med bruttokapitallseringsfaktor avses förhållandetmellan taxeringsvärdet av industrienheten och dess totala årligavärderingshyra. Brutlokapitaliseringsfaktor för en värderingsenhet som ärbebyggd med en industribyggnad eller en övrig byggnad, uppförd under perioden1975-1979 och med eu normalt förhållande mellan värderingsenhetens laxerademarkvärde och dess totala årliga värderingshyra, får anges endast med värden ien fastställd värdeserie. 6§Inom varje värdeområde skall bruttokapitaliseringsfaktorer bestämmas för skildaförhållanden för en eller flera av följande värdefaktorer. Åldern ger uUryck för industribyggnadens eller övrigabyggnadens sannolika återstående livslängd. Denna bestäms för byggnad med långåterstående livslängd med hänsyn tiU byggnadens nybyggnadsår, omfattningen avtill- och ombyggnader samt tidpunkten för dessa. Med markvärdeandel avsesförhållandet mellan värde- 2 1979/80. ringsenhelens laxerade markvärde och dess totala årliga För en induslrihyggnad eller en övrig byggnad skall för värdefaktorn markvärdeandel finnas minsl Ivå klasser. För en Industribyggnad eller en övrig byggnad som värderasenligt produklionskostnadsmctoden skall riktvärdet anges genom en nedräkningsfaktor.Med nedräkningsfaktor avses den faklor varmed byggnadens återanskaffningskostnad,beräknad enligt 5 kap. 6 §, skad multipliceras för au byggnadens tekniskanuvärde skall erhållas. Byggnadsvärdet ulgör av det tekniska nuvärdet. Inom varje värdeområde skad nedräkningsfaktorer bestämmasför skilda förhållanden för en eller flera av följande värdefaktorer. Ålder Åldern bestäms enligl 6 §. Byggnadskategori Med byggnadskategori avsesindustribyggnadens eller övriga byggnadens karaktär och konstruktion. För värdefaktorn byggnadskategori skaU finnas minst tre Ortstyp Ortstypen bestäms med hänsyn tiUindustribyggnadens ellerövriga byggnadens läge i förhållande tdl tätort. Byggnadsvärdet av regleringsanläggning oeh kraftstation under uppförande skall bestämmas enligt 7 kap, 12 §, Byggnadsvärdetför en vattenfallsenhet skall bestämmas till det tekniska nuvärdet av debyggnader som hör till taxeringsenheten. Värderingen skall ske enligt 5 kap. 6§. Vid denna beräkning får dock av återanskaffningskostnaden inteöverstiga det totala värde som har beräknats enligt 2-6 §§,