prop · G303180 · 1979-12-31 00:00:00 — "Dessa bestämmelser lorde inom elt jaklvårdsområdebeslående av ett flertal små och någon eller några slora fastigheter kunna få ickeönskvärda konsekvenser. Sedan väl elt Jaktvårdsområde kommil lill stånd får demindre fastigheternas ägare och eventuella arrendatorer etl dominerandeinflytande över hur Jakten inom områdel skall planläggas. Vid ge-mensamhelsjaktfår en arrendator även av en mycket liten faslighel måhända Jakträtt påomfattande arealer. kan motivera en hög eller till och med mycket högarrendeavgift. Av Jakl och viltvård ointresserade markägare kan äventillsammans med arrendatorerna frestas alt genomdriva beslul som ytterstsyftar lill ett stort uttag av Jaktbart vill inom området då Ju ett sådantbeslut endasl i ringa mån drabbar den egna faslighelen. Utredningen har inteframfört några förslag för att hindra uppkomsten av dylika situationer, vilkettorde vara en brist i det föreliggande förslaget." föreslagna omröstnings- och förvaltningsbestämmelserfår anses innebära en minskad risk för uppkomsten av ovan angivna situationer.Således har jaktmarksutredningens förslag om "en man en röst" i vissadelar frångåtts. Vidare pekar beredningen på möjligheten att undgå de problemsom kan vara förknippade med all delägare arrenderar ul sin jakträtt inomområdet genom att låta jaklvårdsområdets slyrelse ombesörja all upplåtelse avJakträtt inom området. Om delägarna väljer att behålla sin rätt att avtala omjakträttsupplåtelser framhåller beredningen, att del liksom bör iområdets sladgar kunna föreskrivas alt en tillkommande arrendator, för attupplåtelsen skall kunna godkännas, skall disponera viss minimiareal.Beredningen hänvisar således lill möjligheten att genom stadgebestämmelserkomma till rätta med sådana problem som skisserat i det tidigareyttrandet. Fastställelse av stadgebestämmelser, som inte innehåller de avberedningen föreslagna beslämmelserna, torde emellertid inte kunna vägras. Medhänsyn härtill vill länsslyrelsen ifrågasätta om inte uttryckliga föreskrifteri lag vore en framkomligare väg att förhindra de befarade olägenheterna. Ensådan lösning bör bli föremål för närmare överväganden. 5.18 i län:Medlemmar och röstetal. Den föreslagna inskränkningen i 28 8 tredje styckellagförslaget betr. rösträtten för vid jaktstämma frånvarande medlemmar i frågorom jaktens bedrivande och viltvårdsfrågor anser inte motiverad.Medlemmar som är förhindrade delta i stämma bör kunna låta sig företrädas avombud. 5.19 i län:Medlemmar och röstetal. Länsslyrelsen förutsätter här alt för medlemskap enligtandra siycket skall krävas inte bara en upplålelselid för minsl elt Jaktår ulanalt - i förekommande fall - arrendalorn även disponerar för Jaktutövningerforderlig minimiareal. Förslagel är i denna del med hänsyn till desvårigheter bered- 1979/80:180 , 95 ningenuppenbariigen haft att "sy ihop" sinsemellan motsatta intressenskickligt utformat. Med de erfarenheter länsslyrelsen har av jaktvårdsområdenashantering av procedurfrågor kan emellertid befaras all reglerna är alltförtekniskt komplicerade för dem som har atl tillämpa dessa. 5.20 Länsstyrelseni : Upplåtelse avjakträtl inom jaktvårds område. Enligt 13 8 3 mom. 2 st. jaktlagen får fastighetsägare inte förväg ras att upplåta sin jakträtt såvida upplåtelsen inte är olämplig med hänsyn till jaktvården eller länder övriga delägare i områdel lill avsevärt men. Ägare till fastighet inom områdel bör således i princip alltid ha rätt allsätta annan i sitt ställe och bestämmelser i stadgarna kan inte ytteriigare reduce ra denna rätl för fastighetsägaren. Föreslagenlydelse av 11 8 lag om Jaktvårdsområden synes inte förutsätta någon sådanprincipiell rätt för fastighetsägaren då upplålelsen. enligt innebörden iföreslagen text, måste föregås av en bedömning av om vissa villkor uppfylls.Enligt mening har något skäl för alt frångå den principiellabindningen mellan fastighelsägandel och upplåtelserätten inte påvisats, varförden nuvarande bestämmelsens uiformning är atl föredra. Länsstyrelseninstämmer i beredningens uttalande att en eventuell föreskrift i stadgarna om minimiarealmåste vara grundad på villvårdshänsyn och inte utformas enbart med syfte attJakten skall vara förbehållen en viss krets Jägare. Någotlämplighetskrav uppställs inte för alt en markägare skall få deltaga i Jakteninom områdel. Särskilda krav bör då inte heller ställas på en person tillvilken markägaren upplåter sin jakträtt. Tillräckligt skydd mol olämpligjaktutövare måste anses vara givet dels i Jaktledarens befogenhet att ingripa molunder pågående Jakt störande person och dels i möjligheten att medelstindragning av vapenlicens hindra notoriskt olämplig jägare atl delta i jakten.Länsstyrelsen anser därför att om någon begränsning i markägares upplåtelserältskall intagas i lagen, bör den inskränkas lill de fall då upplålelsen äruppenbart olämplig. I enlighetmed ovanslående bör enligt länsslyrelsens mening texten i - 11 8 ha nedanstående lydelse. II 8.Ägare lill fastighet som ingår i ell Jaktvårdsområde får inte förväg ras upplåta jakträtt till annan, om inte upplåtelsen kan anses uppenbart olämplig med hänsyn lill viltvården eller jaktulövningen eller på annat säll är till avsevärd olägenhet för övriga delägare. 5.21 Länsstyrelseni : Medlemmar och röstetal. De föreslagna omröstningsreglerna är invecklade och lorde vara svåra all använda vid den praktiska tillämpningen. Olika regler gäller för olika lyper av frågor. Vid omröstning måsle klargöras om man skall rösta efter delak tighet eller huvudtal, om andra än delägare ijaktvårdsområdet har rösträtt eller ej och om personlig närvaro krävs eller om fullmakt gäller. Vidare kan del vara svårt att bedöma om en villvårdsåtgärd skall anses sakna belydel se för en faslighels nyttjande eller ej. Detla förhållande påverkar vilken röstningsregel som är lillämplig. Bestämmelsen om alt markägare och jaktarrendalor får rösta i vissa frågor måste ur rättvisesynpunkt anses som mindre lämplig. Röstningsreglerna innebär vidare atl sladgar kan ändras genom annal röslningssätt än del som användes när de tillkom. En föreskrift i stadgarna alt omröstning i viss fråga skall ske efter delaktig het (med hänsyn lill delägarnas markinnehav) kan ändras genom omröst- 1979/80:180 96 ningefter huvudtal, något som knappast kan anses lämpligl. Enligt länsstyrelsensmening bör omröstningsreglerna ses över med syfte all göra dem lättare atttillämpa i praktiken. 5.22 Länsstyrelseni : AUmänl. Del bör vara lill fördel all lagstiftningen i denna del utformas på ell likartat sätt som för närbesläkta de samfällighetsbildningar, exempelvis fiskevårdsområden. Beträffandeskyldigheten att anmäla styrelsens sammansättning till länsslyrelsen bör denäven innefatta skyldighet att anmäla förändring i sammansättningen (jfr 23 8förslaget till lag om Jaktvårdsområden). 26 8 2:a styckel bör efter en språklig ändring lyda: Försia jaktslämman skall hållas efter det alt området har bildats. 28 8 3:e siycket bör lyda: På jaktslämma för område med mer äntre medlemmar får inte någon utöva rösträtt för mer än en fjärdedel av denärvarandes sammanlagda röstetal. Vid omröstning i frågor som avses i 27 8 1och 2 får bara de medlemmar som är personligen närvarande della. Motivering:Lagförslaget beaktar här inte möjligheten atl ett Jaktvårdsområde kan ha färreän fyra medlemmar. Stadgar.24 8 punkt 2 bör lyda: ... de huvudsakliga reglerna för viltvården och avlysningav Jakt på sådan mark, vars ägare har principiella betänkligheter mol atl Jaklutövas på hans mark. Motivering: Avlysning bör ske inte bara när ägaren harideella betänkligheter i egentlig mening mot jakt. Avlysning bör ske också närbetänkligheterna inte kan sägas vara ideella men ändå vilar på principiellgrund, t. ex. när ägaren sätter ringa värde på förmånen av Jakt men sätterstort värde på förmånen av att alla tider ohindrad av pågående ellerbefarad Jakt fritt kunna röra sig i sina marker, eller l.ex. när ägaren efleren rationell riskbedömning inte själv eller för annan vill tåla riskerna medJakt. - Det kan vidare ifrågasättas atl i en lag använda hänvisningar, avtypen "har ideella betänkligheter", till en persons ideologi. Enperson skall inte, t. ex. för etl Jaklvårdsområdes medlemmar eller för enlänsstyrelse, behöva redovisa sin ideologiska uppfattning på områdel. Det börräcka om han ulan närmare utläggning deklarerar atl han har principiellabetänkligheter mot att Jakt bedrivs på hans mark och om han är känd för attinte själv eller genom annan bedriva Jakt där. 5.24 Sverigeslantbruksuniversitet: Allmänt. I 8 30 ges jaktslämma rätt att för varje Jaktår fastställa de villkor som skall gälla för Jakten inom Jakt vårdsområdet. I 8 44 ges besvärsräit i sådana fall där enskild medlem i jaktvårdsområdet inte är nöjd med beslutet. 1 detta sammanhang måste påpekas det för den enskilda medlemmen besvärande men icke ovanliga fallet där beslut inom jaktvårdsområde om inskränkning av jakträtt eller jakttid helt omöjliggör viss Jakt exempelvis purschjakt på hornbärande eller jakten under vissa veckodagar. Man kan ifrågasätta om det skall ligga inom Jaktvårdsområdets befogenhet all falla sådana beslut. Det ligger i det allmännas inlresse all skapa så många Jakttillfällen som möjligt och de jakttider som anges i jakttidsförfattningen bör vara väl underbyggda. Där jakttiderna inte passar ett Jakt vårdsområde borde vägen vara den att man går lill eller annan myndighei för atl få en ändring till stånd. Den ovan nämnda besvärsrätten är inte tillfyllest och det kommer i de flesta fall atl ta för lång lid innan eventuell rättelse erhålls. Prop.1979/80:180 97 5.25Svenska jägareförbundet: Medlemmar och röstetal. Mol bakgrund av bl. a. de synpunklerSvenska redovisat angående 11 8 och 22 8 andra styckel måsteskrivningen ändras så atl endasl den som av jaktvårdsområdet kan godkännas som jakträttsarrendatorskall kunna antas som medlem. Medlemskapet skall vidare inte kunna omfattalängre lid än jakträttsupplåtelsen omfattar. Förlänges denna skall givelvisäven medlemskapet föriängas. Delskall också observeras alt jakträttsupplåtelser förekommer av många slag, såvälskriftliga som muntliga och ibland endasl omfattande jakl efler vissl slagsvillebråd. Enligt Svenska Jägareförbundets mening bör den jakträttsarrendatorsom skall kunna ifrågakomma som medlem i jaktvårdsområde ha skriftligt jaktarrendekonlrakloch disponera rätten lill Jakl efter alll slags vilt. Ivissa fall kan förekomma att en godkänd Jaklrältsupplålelse avser upplåtelsetill en eller motsvarande med flera medlemmar - det upplåtna områdetär så stort att det medger rätt lill flera Jaklrätlsbevis. I sådana fall börendast en representant för jaktklubben få ingå som medlem. Delta måsle klartframgå. Slutligenbör redan av 3 8 framgå atl medlemskapet endast berättigar till begränsatmedlemskap. Jakträllsarrendalorn skall således enbart ha rätl att rösta i vissaJaktliga frågor närmare preciserade i 27 8. EnligtSvenska jägareförbundets uppfattning bör de frågor, i vilka medlemmar iJaktvårdsområdet, som ej är delägare, har såväl yttrande- och förslags- som rösträtt,ytterligare preciseras. Förbundet finner således att de två samlingsrubrikersom angivits bör göras mera "heltäckande" och föreslår följandelydelse: Jaktensåriiga utövning och omfallning. Viltvårdsåtgärder- dock ej sådana som medför ändrad markanvänd ning, genomgripande biotopförändringar eller beräknas leda till avsevärda förändringar av viltstammarnas sammansättning eller numerär. Inomflertalet av de befintliga Jaktvårdsområdena torde gälla bestämmelser omomröstning efter delaktighet. Likväl är det sällan att detta tillämpas. Motbakgrund härav finner att röstning efter huvudlal börkunna ske även om i stadgarna lämnats möjlighet för röstning efler delaktighet.Andra styckel föreslås därför få följande utformning: I områdelssladgar får dock föreskrivas all omröstning vid begäran skall ske efterdelaktighet i andra frågor än som avses i 27 8 I och 2, 29 8 andra stycketeller 32 och 35 88. Vadavser den påtalade bestämmelsen i tredje stycket finner detstötande att en medlem, som kanske är synnerligen intresserad av de Jaktligafrågorna men av någon anledning inte har möjlighel närvara vid Jaklstämman,skulle vara betagen all genom ombudsröstning göra sin mening gällande. föreslår därför atl andra meningen utgår och ersattes medföljande: Ialla frågor får röstning ske genom befullmäktigat ombud. Ingen får dock medelstegen röst och givna fullmakter avge mer än högst tre röster. Upplåtelseavjakträtl inom jaktvårdsområde. XX 8.Svenska jägareförbundet tillstyrker i princip den föreslagna lydelsen men villunderstryka att den tidigare principen med en för varje Jaktvårdsområdefastlagd minimiareal för atl en jakträttsupplåtelse skall kunna godkännasmåste kvarstå i enlighel med och av de skäl som redovisas på sid. 116-117 iutredningen. 1979/80:180 98 Stadgar.I "riksnormalstadgarna" regleras under 8 6 frågan om "Upplåtelseav jakträtt (jaktutövningsrätt)." Frågan om mer eller mindre tillfälligaupplåtelser av Jakt inom Jaktvårdsområden regleras underpunkt B "Tillfälligupplåtelse". Normalt fungerar denna fråga väl. Emellertid förekommer attmöjligheterna lill överlåtelse av jaklrätlsbevis onödigt försvåras även i falldå upplåtelse rimligen borde medgivits. förutsätteratt någon form av riksnormalstadgar anpassade till den nya lagstiftningenframtages och finns tillgängliga när lagen träder i kraft. Dessa stadgar måslege tämligen detaljerade bestämmelser bl.a. i berört avsnitt. Härigenom skullede problem som undantagsvis förekommer kunna undanröjas. Vid utarbetandet avde nya riksnormalstadgarna bör såväl representanter för Svenska jägareförbundetsom för Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare medverka. Framtagandet avstadgarna skulle enligt jägareförbundets mening eventuellt kunna ske underöverinseende av . uppfattning är möjligheten alt för viss fid dra in jakträttsbevisetenligt de regler som anges i 4 8 riksnormalstadgarna ett synnerligen viktigtkorrektiv och nödvändigl för en fungerande Jaktledning inom ettjaktvårdsområde. Möjligheten till indragning av jakträttsbevis är emellertidsamtidigt en befogenhet som kan drabba den felande hårt. Mot bakgmndav vad anförts föreslår jägareförbundet atl 24 8 kompletteras med en punkt somskulle kunna benämnas: Bestämmelser för indragning av jakträttsbevis. 5.26Lantbrukarnas riksförbund: Medlemmar och röstetal. Jordbmksar-rendatorer medjakträtt och jaklarrendalorer med upplåtelser av längre varaktighet avses fåbli medlemmar ijaktvårdsområdet. Dessa medlemmar avses få förslags- ochyttranderätt men också rätt alt delta i beslut rörande den praktiskaJaktutövningen och i frågor rörande vissa viltvårdsåtgärder. Beslutanderättenför de olika medlemskategorierna föreslås bli reglerade i stadgarna. Övriga jakträttshavareges närvaro- och yttranderätt vid jaktstämman. tillstyrker beredningens förslag i medlemsfrågan under fömtsättningatt nyttjanderättsavtal för jaktarrendalor är eller längre. Förbundetomfattar även principiellt tanken på alt varje delägare i jaktvårdsområdetskall ha en röst. Eftersom denna princip ibland anses utgöra hinder förbildandet av jaktvårdsområden med hänsyn lill jakträttens starka anknytningtill markägandet så tillstyrker förbundel även att rösträtt graderad efterarealinnehav får tillämpas om principen intas i stadgarna. LRFansluter sig till beredningens förslag lill omröslningsregler med den ändringenall vid alla omröstningar närvarande medlem genom fullmakt får företrädaytterligare en röstberättigad. Förbundet efteriyser anvisningar för hur man kan sökaminska åsiktsskillnader vid bildande av jaktvårdsområden mellan slora och småmarkägare. LRF anser att möjligheter finns att tillskapa"utjämningsmodeller" där avgifter lill samfälligheten betalas efter huvudlalmedan markägarna erhåller ersättning med ledning av upplåten jaktareal. delar beredningens uppfattning att det som villkor för rätt attutöva Jakt inom områdel skall ställas krav på innehav av Jaklrätlsbevisutfärdade av områdets styrelse. Jaktvårdsområdet kan härvid få till stånd enmed hänsyn lill viltlillgången inom områdel lämplig dimensionerad jakl. 1979/80:180 99 Förbundeldelar beredningens uppfattning ifråga om uttaxering att icke Jagande delägareskall tillförsäkras frihet från ekonomiska pålagor. Stadgar.Del blir genom den nya samfällighelskonslruklionen tillräckligt med ett samlatstadgeförslag vilket medför atl även kommer alt prövastadgeändringar rörande organisationsfrågor. LRF anser att fördelarna hämtiöverväger olägenheter med uppdelning i jaktvårdsområdes-stadgar ochföreningsstadgar. Innehålleti jaklvårdsområdets stadgar får inte kränka enskild rätt eller stå i strid motgällande rätt. LRF vill peka på begreppei att enskild rätt inte får kränkas.Denna gränsdragningsproblematik bör utvecklas i kommande förslag tilltillämpningsföreskrifter. 5.27 JägarnasRiksförbund-Landsbygdens Jägare: Medlemmar och röste tal. Röstning inom Jaklvårdsområde bör alllid genomföras med en röst för en var delägare. Om avsteg härifrån medges genom angivelse i områdels stadgar, bör ingen delägare få utnyttja röster efter andelstal som därmed ger honom röstetal utöver en tiondel av de närvarandes sammanlagda röstetal. Upplåtelseavjakträtl inom jaktvårdsområde. En delägare som ej självutövar sig tillkommande jakträtt inom etl jaktvårdsområde, bör alllid ha rättatt sälla annan i sitt ställe. Jakttrycket hålls oförändrat oavsell omJordägaren själv utövar Jakten eller sänder annan person i silt ställe. Stadgar.I fråga om normalstadgar för Jaktvårdsområden finner förbundet lämpligt att debåda jägarorganisationerna gemensamt utformar sådana med beaktande avtidsutveckling och författningsregler. 5.28 : Medlemmar och röstetal. Enligt förslagel skall även den som på grund av upplåtelse har rält alt Jaga på en fastighet, som ingår i Jaktvårdsområdet, på begäran antas som medlem i området, om upplåtelsetiden omfallar minsl ett Jaktår. Med hänsyn lill alt upplåtelser förekommer av de mest skilda slag bör paragrafen skärpas, l.ex. i meningen "... kan på begäran saml efter Jaktvårdsområdels pröv ning och beslut antas som medlem i området ..." Vid prövningen skall hänsyn - utöver till upplåtelsetiden - tas lill bl. a. upplåtelsens juridiska status och antalet Jaktutövare inbegripna. SISUframför 88 synpunkler på rösträltsförfarandel. Redan i 3 8 böranges begränsningen i rösträtten för här berörd medlemskategori. förutsätter attprincipen med en för varje Jaktvårdsområde fastlagd minimiareal för attjakträttsupplåtelse skall kunna godkännas kvarstår. Se även 22 8. Enligt den föreslagna lydelsen skulle stadgarna kunna föreskriva röstetalefter arealinnehav för omröstning i andra frågor än om jaktens bedrivande, om villvårdsåtgärdersom saknar belydelse för en fastighets utnyttjande saml om stadgeändring,upplösning och förändring av Jaktvårdsområdets omfattning. Av skäl sominledningsvis berörts skulle en sådan inskränkning av markägarensdispositionsrätt i hög grad komma att försvåra nybildning resp. bestånd avJaktvårdsområden. kvarstår vid det yrkande som framställdes vid yttrandetöver betänkande, att rösträtt inom Jaklvårdsområde skallutövas i enlighel med nuvarande regler och praxis. Delta innebär attJaktvårdsområde skall kunna anla sladgar där rösträtten är graderad efterarealinnehav. Om markägare/delägares möjligheter till röstningsförfarandeenligt arealinne- 1979/80: 180 100 havklart och entydigt fastlägges i lagen i frågor beträffande Jaktvårdsområdesbildning, ombildning och förvaltning, bör enligt vår uppfattning även detalternativet till stadga kunna erbjudas där röstning får ske efler huvudlalför såväl delägare som övriga medlemmar vad gäller den praktiska jaktutövningenoch viltvårdsåtgärder som inte har betydelse för en fastighets nyttjande. Tillsådana frågor hör givetvis inte avskjutningen av älg eller annan viltart avdirekt belydelse för Jord- och skogsbruk. 5.29Sveriges länsjaktvårdskonsulenters förening: Medlemmar och röstetal. Enändring av nuvarande rösträttsbeslämmelser vore myckel olycklig dels med hänsynfill alt det enligt vår mening säkeriigen kommer alt försvåra jvo-bildningar,dels med hänsyn lill svårigheterna för jvo-funklio-närerna alt hålla rätl pä rösträllsreglernai olika frågor och lägen. Det kan Ju inte heller anses rimligt all som framgårav 28 8 varje medlem (alltså även jaktarrendalor) har en röst, medan delägare ifaslighet med samäganderätl inte har någon egen röst alls. Det saknas bärandemotiv för att ändra på nuvarande ordning. Åndringen skulle medföra en påtagligtökad belastning på jakl vårdspersonalen genom förfrågningar telefonledes ochkrav på dellagande vid stämmorna samt "bädda för" överklagningar. Stadgarnabör som ge möjlighet för delägarna atl välja mellan en röst/ delägare elleri förhållande lill arealinnehav. Övriga medlemmar bör ha yttrande- ochförslagsrätt. Dessutom har de möjlighel att uppbära fullmakt och rösta för delägare. 6 Ansvars- och besvärsbestämmelser 6.1 Hovrätten för övre : 1beredningens förslag upptas inte någon motsvarighet till det nuvarande sladgandeli 34 8 jaktlagen all överträdelser av de för Jaklulövningen inom jaktvårdsområdetgällande reglerna får åtalas av åklagare endasl under vissa angivnaförutsättningar. Beredningens lagförslag innebär alltså att ifrågavarandetyper av överträdelser i motsats lill vad som exempelvis gäller i lagen (1960:130) om fiskevårdsområden lägges under allmänt åtal. Någon moiivering lämnasinte. Om man vill ha kvar en straffsanktion inom delta specieUa område, finnsdel enligi hovrättens mening knappasl anledning atl gå ifrån nuvarande fömtsättningarför åtal. Paragrafen bör därför kompletteras med en beslämmelse som säger attbrottet får åtalas av allmän åklagare endast om målsäganden anger del lill åtaleller om åtal är påkallat från allmänna synpunkter. 6.2 Kammarrätten i SundsvaU: 43 8.Beredningens förslag innebär alt sådan talan mot vissa beslut av länsstyrelserörande Jaktvårdsområdes bildande eller bestånd, varom nu stadgas i 27 8 andrastycket jaktlagen, skall föras hos regeringen i stället för hos kammartätten. Isamband med förvaltningsrätlsreformen behandlades ulföriigt frågan om besvärsgångenför här aktuella mål. Vad som därvid anfördes (prop 1971:30 s 142 ff) tordefortfarande äga giltighet. Enligt kammarrättens mening har nuvarande ordninginte heller varit förenad med några nackdelar. Dessutom framstår det som enfördel att en enhetlig besvärsgång finns i Jaktvårdsområdes-ärenden.Kammarrätten förordar alltså all nuvarande ordning behåUes. Ävenmol beslut enligt 37 8 om faslighets uteslutning ur jaktvårdsområde bör lalankunna föras i den ordning som avses i 43 8- Paragrafen bör ändras i enlighethärmed. Prop.1979/80:180 101 6.3 i : Vi finner inte skälföreligga atl som föreslagits i 43 8 bestämma liden för anförande av besvär lill . Besvärstiden bör i stället i likhet med vad som gäller för överklagningar av flertalet andra beslul beslämmas från den dag meddelande om beslut införts i ortstidning. Däremot anser vi det befogat atl såsom föreslagits i 44 8ha en något längre besvärstid vid överklagandet av jaktstämmobeslut eftersom utgångspunktenför besvärstidens räknande i dessa fall skall vara dagen för beslutet. 6.4 i : Åvenbeslut enligt 36 och 37 88 lagförslaget innebär avvägningar ilämplighetsfrågor liknande de som görs vid tillämpning av 32 och 35 88. Beslulenligt förstnämnda paragrafer bör därför överklagas till regeringen. 6.5 i län: Satsen"om inte kammarrällen förordnar annat" synes onödig, eftersom dellaföljer av 28 8 förvaltningsprocesslagen. 6.6 i län:Beredningen föreslår en besvärstid . Beredningen har emellertidinte mofiverat varför besvärstiden satts till Just . Om en ändringav nu gällande besvärslid ska ske bör den enligt uppfattningsättas för all därigenom komma i överensstämmelse med den iförvaltningslagen angivna besvärsfiden. 6.7 Riksåklagaren: beredningensförslag till ansvarsbestämmelser faller överträdelse av de för Jaklulövninginom jaklvårdsområde gällande reglerna direkl under allmänt åtal.