prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Brist på utbildad personal på alla nivåer ^Prop.1979/80:100 ^BUaga 6 73 inom förvaltningen liksom dåliga^kommunikalioner mellan huvudstaden ^Bissau och den övriga delen av ^landel ärbidragande orsaker. Det svenska biståndettill ^Guinea-Bissau har hittillshuvudsakligen bestått av ^importslöd. Under den löpande avtalsperiodenbekostar import av bl. a. livsmedel, ^byggnadsmaleriel,^sjukhusulrustning och mediciner ^saml reservdelar. ^Importslödels andel avdel totala biståndet har successivt ^sjunkil och beräknas underåren 1980 och 1981 la i anspråk ^högsl en tredjedel av medlen. stöder projektinom bl. a. småindustri, hälsovård, utbildning, energi, telekommunikationer ochfiske. Merparten av de medel som haravsatts för projektstöd har ^utnylljats för energi- och^lelekommunika-^tionsinsatserna. kommer projektstödet ihögre grad än alt ha sintyngdpunkt inom områdena småindustri, hantverk, fiske och landsbygdensutveckling. ^Elt avtal om ^slöd^lill jordbruksutveckling ^ingicks . Del omfattar en förstärkning av dencentrala planeringen av jordbruket och förberedande insatser för ^ulvecklingenav en region i ^Guinea-Bissau. Inomundervisningssektorn inriktas de svenska insatserna huvudsakligen påskolbyggande och läromedel. Planer föreligger på samarbete i fråga omlärarfortbildning och en ^läromedelscentral. Ett nationellt^häJsolaboralorium, som har byggts med svenskt ^slöd, har lagils i bruk underår 1979. har förbundit sig all t. v. svara för vissa drifts- ochunderhållskostnader, samt för fortsatta personal- och utbildningsinsatser. Inom ^småinduslriprogrammeiutgår stöd till bl. a. uppförande av en mekanisk verkstad för tillverkning avjordbruksredskap, en bilverkstad, ^ell tegelbruk och ^ell sågverk. De bådasistnämnda projekten är lokaliserade ^lill del inre av landet. avsattes^elt ^årligi belopp om 3 milj. kr. till en fond som ställs ^lill^Guinea-Bissaus förfogande för bekostande av experter,^förinve-^steringsstudier och utbildningsinsatser. ^Elt 40-tal experter,huvudsakligen rekryterade i och , har finansierats med dessa medel. ^SAREC stöder ^f. tvåforskningsprojekt i ^Guinea-Bissau. Del ena omfattar växtodling och markvård.^Markvårdsinsalsen skall ligga till ^gmnd för en ^kartografering av denodlingsbara jorden. Det andra projektet avser en kartläggning av befolkningensnäringsstandard. Projektet leds av ^Guinea-Bissaus hälsovårdsministerium ochgenomförs i samarbete med det ^svenskfinansierade ^hälsolaboraioriet. /80: 290 milj. kr. ^Budgelåret1980/81^:^ 310 milj. kr. 1979/80:100 Bilaga6 74 De svenska ^åiagandena /79 uppgick till 270 milj. kr. ^Ulbelalningarna var 251 milj.kr. För /80 ställs 290 milj. kr. Härtillkommer en ingående reservation på närmare 35 milj. kr. För /81föreslår jag en medelsram på 310 milj. kr. En tvåårigöverenskommelse om utvecklingssamarbete har träffals för åren 1979/80- 1980/81på ^sammanlagi 580 milj. kr. Av de medel som ställs till förfogande under^budgeiårei 1979/80 avser 105 milj. kr. obundet importstöd, ^lOO milj. kr bundetimportstöd och 85 milj. kr. Den indiska ekonominförbättrades påtagligt . Landels valutareserv ökadekraftigt. Goda skördar möjliggjorde en uppbyggnad av omfattandespannmålslager. ^Slo^r^ieken på lagren, 20 miljoner lon vid mitten av ,får bl. a. ses ^mol ^bakgmnd av en ^sirävan ^atl hålla en hög beredskap motmissväxt. och ^höslen 1979 uteblev monsunregnen i de norradelarna av ^landel. Delta har ^letl ^lill en svår torka som berör ca 200miljoner människor. Den politiska situationen iIndien har präglats av osäkerhet. ^Janataregeringen, somtillträdde i böljan av , avgick . Nyval till ^pariamentel harutlysts till . SIDA konstaterar ^atl ojämninkomst- och förmögenhetsfördelning och ^Slora sociala orättvisor förblirutmärkande drag i det indiska samhället. Av världens befolkning beräknasomkring 800 miljoner leva på en inkomstnivå, som innebär ^atl elementäraminimibehov ^inle kan tillfredsställas. Över en ^Ijärdedel av dessa människorfinns i . Enligt vad SIDA anför synes deras andel av den indiskabefolkningen under 1960- och ^1970-lalen ha varit i stort sett oförändrad. Beträffande biståndelsframtida inriktning eftersträvas en gradvis ökning av del ^ändamålsbesiämdabiståndet och ökad koncentration ^lill stora och långsiktiga program ochprojekt inom ett ^begränsai ^anlal sektorer. Särskild vikt läggs vid verksamhetsom direkt inriktas på all förbättra levnadsförhållandena för fattiga grupper. Importstödetutnyttjades under /79 främst för upphandling av pappersmassa,papper och utrustning för pappersindustrin, ^tele-^kommunikalionsulruslning^saml råvaror och halvfabrikat ^lill järn- och stålindustrin. Upphandlingenunder den bundna delen av ^importslödet uppgick till 100 milj. kr. ^budgeiårei1978/79. Av medlen för^ändamålsbesläml bistånd avser den större delen ^f. stöd till hälsovårds-och befolkningsprogram, skogsbruk och exportfrämjande ^verksamhel. Därutöverlämnas stöd bl. ^lill yrkesutbildning och ^gmnd-^vattenundersökningar. Sedan budgetåret1972/73 stöder ett med ^samfinansieral befolkningsprojekt. Insatsenslutförs under /80. Det totala svenska stödet uppgår till 51 milj.kr. ^Elt ^slörre svenskt bidrag till ^elt andra ^befoikning^sprojeki är underövervägande. Den kritik som har framkommit 1979/80:100 ^BUaga 6 75 i samband med genomförandet av det förstaprojektet kommer därvid ^atl uppmärksammas. Under /78 slötsavtal om svenskt stöd ^lill ett hälsovårdsprogram. Den svenska insatsen, somgenomförs i samarbete med WHO, uppgår till 125 milj. kr. under en femårsperiod.Den avser ^slöd till de indiska programmen för bekämpande av malaria, ^lepraoch tuberkulos. En utökning av den pågående insatsen förbereds. Samarbetet päskogsområdet gäller ^främsl utbildning av personal inom skogsvården. Delsvenska bidraget uppgår till sammanlagt 20 milj. kr. En utvidgning av stödettill skogssektorn är under planering och avser en större insats som gäller^sysselsättningsinlensivt skogsbruk inriktat på den lokala befolkningens behov.Insatsen syftar till ^atl öka tillgången på bränsle och foder samt att viabättre markvård skydda vattentillgångarna. Svenskt exportfrämjandebistånd lämnas huvudsakligen via ^ITC. Syftet med ^ITC-insatsen är bl. a. altbidra ^lill en förstärkning av denindiska ^exportorganisalionen. Insatsen löper ut vid ^sluiet av ^budgeiårei1979/80 men kan komma alt förlängas. Härutöver genomför SIDA i samarbete med^IMPOD en insats, vilken är inriktad på ^atl ^förbällra ^förutsättningama förindisk export till . Biståndet tillyrkesutbildning lämnas via och avser bl. ^slöd ^lill ettprogram föryrkesinriktad utbildning för kvinnor. I ^enlighel med indiskaönskemål har ^etl belopp av 4 milj. kr. avsatts för ^tekniskl-velenskapligtsamarbete mellan svenska och indiska institutioner för perioden1979/80-1980/81. Därutöver stöder ^SAREC ^ell större projekt för ^svenskt-indisktforskningssamarbete på ^oljeväxiområdei. Större insatser underberedning avser, förutom vad som har nämnts, nationella programför alfabetisering, utveckling av ^fiske-^kooperativer på östkusten samt bidragvia till program för vattenförsörjning på landsbygden. Under /79 lämnadessvenskt katastrofbistånd via enskilda organisationer, främst ^Luiherhjälpenoch Röda Korset, ^lill ^elt belopp av 6,7 milj. kr. Insatserna avsåg hjälp ^lill offren för de översvämningar, somdrabbade ^höslen 1978, samt uppbyggnad av ^cyklonskydd i södra anledning av torkan i Nordindien gavs I milj. kr. Bidrag till svenskaenskilda organisationers utvecklingssamarbete med har undertreårsperioden /77- 1978/79 lämnats ^lill ^ell sammanlagt belopp av ^drygl16 milj. kr. ^Budgetårel 1978/79 pågick ett 20-tal projekt, i huvudsak inomområdena hälsovård och undervisning. Merparten av bidragen har lämnats tillmissionsorganisationer. /80: 23 milj. kr. /81: 30milj. 1979/80:100 ^BUaga6 76 De svenska ^åiagandenaför ^budgeiårei 1978/79 uppgick ^lill 20 milj. kr. Utbetalningarna, inkl. deningående reservationen, belöpte sig ^lill 27 milj. kr. Jag föreslår enmedelsram på 30 milj. kr. för /81. Kap ^Verdesutvecklingsansträngningar hämmas av en så gott som oavbrutentorka. ^Landel klarar sin basförsörjning endast tack vare ett relativtomfattande katastrofbistånd, där förutom även , ,, EG och FN är stora finansiärer. Kap ^Verde använderkatastrofbiståndet, som ^lill huvuddelen beslår av livsmedel, ^lill ^atlbekosta investeringar. Biståndet säljs ^lill av staten kontrollerade priser.Intäkterna används för alt finansiera löner vid arbetsintensiva projekt,^främsl sådana som syftar ^lill ^atl förbättra förutsättningarna för ^jord-^bmksom ^bevaltningsprojekt och markvård ^m. Den höga arbetslösheten hardärigenom kunnat nedbringas. Hög prioritet ges också projekt som avserutveckling av fiske och småindustri. Det svenska biståndet tillKap ^Verde regleras av tvååriga ^samarbelsav^lal. av de medel, somSverige ställer till Kap ^Verdes förfogande, utnyttjas för ^imporl. Majs,^byggnadsmaleriel, fordon ^saml fiske-och ^jord-^bmksulruslning är viktigakomponenter i det svenska ^importslödet. Återstående medel, av detreguljära svenska biståndet, har avsatts för rekrytering av experter och^konsulistudier. SIDA framhåller alt del svenska biståndet utnyttjas mycketeffektivt. Del reguljära samarbetetmellan och Kap ^Verde har kompletterats medregelbundet återkommande beslut om katastrofbistånd. Under /79utgick sammanlagt 6 milj. kr. som extra bistånd ur katastrofreserven. Därutöverfattade SIDA under det gångna budgetåret beslut om katastrofsändningar avmjölkpulver och ^pro^leinberikal vetemjöl till ^ell sammanlagt värde av ca 2milj. bedriver isamarbete med SIDA ^elt ^mödra-^och ^barnavårdsprojekl på Kap^Verde. Projektet avses löpa och är beräknat till ca 11,4 milj.kr. varav merparten finansieras med ^SIDA-medel. Verksamheten innefattar bl. a.uppbyggnad av lokaler, utbildning av personal och rådgivning. Den har efter enförsöksperiod utvidgats ^lill att omfatta ^elt flertal av Kap ^Verde-öarna. ^SAREC stöder sedan år1979 ^ell forskningssamarbete mellan och Kap ^Verdes tekniskaforskningsinstitut inom bl. a. områdena ^vattenprodukiion, geologi och^energiulvinning. ^Budgeiårei 1979/80: 95 milj. kr. ^Budgelåret1980/81: 105 milj. kr. De svenska åtagandena för /79 uppgicktill 90 milj. kr. Utbetalningarna uppgick till 75 milj. kr. 1979/80:100 ^BUaga6 77 början av innevarande ^budgelår uppgicktill 18 milj. kr. För /81 föreslår jag en medelsram på 105milj. Efter krisåren 1974och 1975 upplevde två ekonomiskt gynnsamma år med goda skördar och höga^väridsmarknadspriser på de viktiga exportvarorna kaffe och te. Priset på kaffesjönk dock med mer än hälften som intäkterna påexporten av te minskade trots ökad exportvolym. Landet har åter fåttallvarliga betalningsbalansproblem, orsakade av ökande import somexportinkomsterna minskar. Inflationen har ökat. Detta drabbar främst låginkomsttagarna.Ojämn fördelning av ^inkomsler, odlingsbar jord och annan egendom samt ökadbefolkningstillväxt bidrar till all ^alll fler människor söker sig tillstäderna där arbetslösheten ökar. Delar av befolkningen tvingas flytta tillhalvtorra jordbruksområden, som ^inle ger säkra skördar och som är särskiltutsatta för jordförstöring. Det politiska läget efter ^Kenyattas död tycksinnebära fortsatt stabilitet och en utveckling i demokratisk riktning. Den nya femårsplanen, vilkenhar som tema ^atl minska fattigdomen och tillfredsställa befolkningensbasbehov, förutser en ökad sat^sning på småbrukarna. Regeringen satsar ocksåpå ökad export särskilt av ^cilrusfmkter, kaffe och le. Det ^svensk-kenyanskautvecklingssamarbetet som inleddes har från början inriktats påutbildning samt landsbygdsutveckling i vid bemärkelse. Merparten av insatsernagynnar på ^elt direkt eller indirekt sätt fattiga folkgrupper. Bland avslutade ^insalsermärks bl. a. en högskola för lärare i naturvetenskapliga ämnen, treinternatskolor, ett integrerat ^landsbygdsprojekl av pilotkaraktär i ^Migorisamt projekt för ^kraflförsörjning och landsbygdselektrifiering. löper ett ^ivå-årigt^samarbelsavlal som omfattar perioden /80-1980/81. Avtalet omfattar ^slödtill landsbygdens vattenförsörjning, teknisk utbildning på ^sekundärskolenivå,kooperation, landsbygdshälsovård med familjeplanering och småindustri. Nyainsatser kommer alt inledas genom stöd till ett kvinnoprogram ^saml enpersonalfond. Det svenska personalbiståndet till omfattar ^f. ca 45experter och 10 ^volonlärer. I samband med 1979 årsförhandlingar ^överenskoms alt prioriterade områden för samarbetet skulle varalandsbygdens vallenförsörjning, integrerad landsbygdshälsovård och jordbruk inkl.markvård samt en fond för landsbygdsutveckling. Program för bl. ^mul- och^klövsjukebekämpning, teknisk utbildning och småindustri kommer alt slutförasunder den löpande treårsperioden. har utnyttjat det^importslöd på 5 milj. kr., som har utgått under /79, för inköpav järnvägsvagnar från . En stor del av det framlida ^importslödet haräven intecknats för detta ändamål. Under ^budgelåret1978/79 lämnades bistånd ^lill ^elt belopp av ca 5 milj. kr. ^lill svenskaenskilda organisationer för verksamhet i . 1979/80:100 Bilaga6 78 na, som bedrivs huvudsakligen av missionen, omfattarundervisning, hälsovård och stöd till ^elt kvinnoprogram. /80: 45 milj. kr. /81: 50milj. De svenska åtagandenaför ^budgetårel 1978/79 uppgick ^lill 40 milj. kr. medan den ingåendereservationen var 29,2 milj. kr. ^Ulbelalningarna belöpte sig ^lill 30,8 milj.kr. För innevarande ^budgelår ställs 45 milj. kr. till förfogande med eningående reservation vid ingången av budgetåret på 31,4 milj. kr. För^budgeiårei 1980/81 föreslår jag en ram på 50 milj. kr. ^Ulvecklingen i Laoshar medfört en svår ekonomisk situation.Levnadsstandarden har sjunkit framför ^alll i ^sladsområ-^dena. Dålig väderlekhar skapat missväxt med livsmedelsbrist som följd. Landels omvandling till ensocialistisk planekonomi innebär en svår omställningsprocess. Den försämradeekonomiska situationen har givit upphov ^lill en omfattande flyktingström^lill . av befolkningen beräknas på ^della sätt ha lämnatlandet. , vars innevånarantal uppgår till ca 3,5 miljoner, har ^etl utsattpolitiskt läge mellan ^slora grannländer. Genom avtal har landet ett närasamarbete med . Därigenom har kommit all dras in iintressemotsättningarna mellan detta land och . saknar egen kust ochär för sin ekonomi i stor utsträckning beroende av transporter via Thailand.Laos eftersträvar därför goda relationer med ^della land. räknas bland de allrafattigaste i den av FN definierade ^gmppen minst utvecklade länder.Skadegörelsen från den amerikanska krigföringen påverkar fortfarande landelsekonomi. Genom satsning på jordbruk och småindustri strävar regeringen nu^efler ^atl lyfta ^landel ur underutvecklingen. Del svenska biståndet^lill har främstutgjorts av utrustning för jordbruk, transporter, dammbygge och skogsavverkning^saml konsumtionsvaror. För alt ^förbällra möjligheterna för reparationer,underhåll och utbildning i samband med leveranserna ingår ^elablering av en^fordonsverk-^siad i del svenska biståndet. slöts ^ellavtal om en treårig insats för all ^siödja ^ulveckling^en av skogsavverkningoch skogsindustri i ^elt område ^ösier om huvudstaden ^Vientiane. Sverigekommer ^atl bidra med teknisk personal och ^utmst^ning. I projektet ingår bl.a. vägbyggen, utbildning och ^elt sågverk. Den svenska insatsen kommer ^atlkosta ^högsl 50 milj. kr. 1979/80:100 ^BUaga6 79 /80: 14 milj. kr. /81:15 milj. kr. De svenska åtagandenaunder ^budgetårel 1978/79 uppgick till 12 milj. kr. ^Ulbelalningarna var 14,7milj. För innevarande ^budgelår finns en medelsram på 14 milj. kr. vartillkommer en ingående reservation på 3,7 milj. kr. För /81 föreslårjag en medelsram på 15 milj. kr. ^Lesotho är ^ell av defattigaste länderna bland de stater som FN har definierat som minst utvecklade.Det politiska och ekonomiska beroendet av är starkt. En av deviktigaste inkomstkällorna utgörs av de löner ^lesolhiska arbetare erhållerfrån den sydafrikanska gruvindustrin. Landets ekonomi byggerfrämst på boskapsskötsel och export av ^mo-^hairull. En viss industrialisering med hjälp av utländskt kapital äger rum inom^främsl turist-, byggmaterial- och gruvindustrin. Det svenska biståndettill ^Lesotho lämnas ^lill större delen i samarbete med ^FN-organ. Tillsammansmed FAO genomförs ^insalser avseende ^jord-^bmks- och landsbygdsutveckling inkl. markvård. ^Ell skogsplanteringsprojektär också under beredning. Dess syfte är ^atl minska jordförstöringen, gebrännved och trä och skapa sysselsättningstillfällen. Denna insats utgör enfortsättning av det ^markvårdsprojekl som med svenskt stöd har pågått sedan år1973. ^Budgeiårei 1978/79ingick avtal om stöd ^lill en ^försöksverksam^hel som syftade till allskapa ökad sysselsättning genom att arbetsintensiva metoder utnyttjades vidanläggningsarbeten. Då försöken har slagit väl ut och ^Lesotho vill fortsättamed projektet är ^elt avtal om nytt stöd under beredning. De svenska medlenanvänds främst för upprustning av en landsväg, markvårdsprojekt och bygge avfiskdammar och flygfält uppe i bergen. Insatsen genomförs tillsammans med^Väridsbanken och UNDP. Sedan år 1968finansierar personalbistånd genom UNDP i syfte att stärka ^Lesolhosförvaltning. Den största enskilda svenska insatsen avser stöd ^lill utbyggnadav ^Lesolhos telekommunikationer. En förlängning och utvidgning av dennainsats är under beredning och den sammanlagda kostnaden beräknas uppgå ^lill ca 37 milj. kr. år 1984.Projektet avser förbättring av de interna telekommunikationerna ^samlanslutning av landels ^lelenät ^lill det ^panafrikanska telenätet. På så ^sällkan beroendet av det sydafrikanska telenätet minska. ^Mo(^;ambique ^Budgetårel 1979/80: 140 milj. kr. ^Budgeiårei 1980/81:180 milj. kr. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 6 80 De svenska åtagandena för^budgetårel 1978/79 uppgick ^lill 115 milj. kr. ^Ulbelalningarna uppgick till102,4 milj. kr. För innevarande ^budgelår har avtal tecknats om 140 milj. kr.vartill kommer en ingående reservation på 18 milj. kr. För /81föreslår jag en finansiell ram på 180 milj. kr. Mo^zambiquesekonomiska läge är alltjämt kritiskt. Underskottet i betalningsbalansen växer.Den produktionsnedgång, som inträffade ^efler självständigheten , tycksdock ha nått en ^boitennivå . Jordbruks- och industriproduktionenär långsamt på väg uppåt. Utvandringen avportugisisk personal från har medfört stora svårigheter inomindustri, kommunikationer och ^varudislribution. Brislen på utbildadarbetskraft är ^slor. Vägnät, järnvägar, telekommunikationer och elförsörjningär fortfarande helt otillräckliga. Naturkatastrofer fortsätter att förvärraläget. har liksom övriga länder i södra av torka. ^Landel åsamkas ^dessulom ^slora kostnader avbefrielsekampen i och genom ^atl i enlighet med ^FN:ssanktionsbeslut mot hålla gränsen slängd. har mottagiten ständigt ökande ström ^zimbabwiska flyktingar. Deras ^anlal beräknas vidslutet av ^lill ca 150000. Därutöver har utsatts föromfattande militära attacker från sydrhodesisk sida, inte minst ^mol civila mål. Jordbruket har därigenomdrabbats av omfattande skadegörelse. Trots upprepade vädjandenfrån FN om ^ökal bistånd ^lill har del ^inlernationella biståndetförblivit jämförelsevis ringa. Utvecklingssamarbetet med är därförväsentligt för ^landel. Del svenska biståndettill används för utveckling av jordbruks- ochundervisningssektorerna ^saml för ^konsuliutredningar avseende skogsindustri,mineralutvinning och utredning av transportsystem. En ^slor del avresurserna går ^lill inköp avlivsmedel, reservdelar och ^jordbruksutruslning. Medel ställs också ^lillförfogande för egen rekrytering av utländsk personal. Biståndettill undervisningssektorn används i första hand för stöd till yrkes- och vuxenutbildning samt förtillverkning av läromedel. inleddesen gemensam nordisk insats inom jordbrukssektorn i . Insatsen kommeratt pågå fram t. o. ^m. Kostnaderna uppgår till ca 200 milj. kr. Avdessa svarar för nära hälften. En fortsättning på insatsen ^efler år1980 förbereds ^f.n. Den gemensamma nordiska insatsen omfattar bl. a. service-och utbildningsverksamhet inom jordbruksområdet, ^utsädesproduklion, grönsaks-och fruktodling, boskapsuppfödning och skogsplantering. SIDA har deladministrativa ansvaret för insatsen. Under ^budgetårel1978/79 har givit ^elt extra bistånd till på 19,4 milj. kr.för all avhjälpa den livsmedelsbrist, som har uppslån till följd av^naiurkaiasirofer. ^Dessulom lämnades 18 milj. kr. 1979/80:100 ^BUaga 6 81 åt det snabbt ökande ^anlalel^zimbabwiska ^flyklingar i . Under innevarande ^budgelår harMozambique erhållit 5 milj. kr. i extra bidrag för stöd ^lill flyktingarna och10 milj. kr. På forskningens områdestöder ^SAREC ^elt ^insiitutionelltsamarbete inom arkeologiforskning mellan universitet i ^Maputo och Stockholmsuniversitet. bekostar också ^forskningsutruslning till ^Maputos universitet. Stöd lämnas till genom Socialdemokratiska Kvinnoförbund.Afrikagrupperna i bistår vid rekrytering avbiståndspersonal, som ^direklanslälls av . SIDA bidrartill ^kosinaderna för båda insatserna. /80; 40 milj. kr. /81:40 milj. kr. De svenska åtagandenaför /79 uppgick till 40 milj. kr. Utbetalningarna belöpte sig^lill ungefär samma belopp. För innevarande ^budgelår finns en ^rai^n^ på 40milj. kr., vartill kommer en reservationpå 24 milj. kr. För /81 föreslår jag, i enlighet med SI DA ^:sförslag, en oförändrad finansiell ram på 40 milj. kr. Det politiska lägel iPakistan fortsätter att präglas av osäkerhet. De till utlystaallmänna valen har inställts. Politiska partier i opposition till den nuvaranderegimen har förbjudits och press- och yttrandefriheten har kraftigt beskurits.Pakistans ekonomiska läge förvärrades ^p.g.a. felslagna vete- ochbomullsskördar. har skördarna skadats av svåra regn. Landet har^etl ^slort underskoll i handelsbalansen och utlandsskulderna är betydande. Biståndet har undersenare år lämnats som ^importslöd. Av beloppet är för innevarande ^budgelår 25milj. bundet ^lill upphandling i . Medlen har under desenaste ^budgelåren använts för bl. a. inköp av telekommunikations- och^verksiadsutrusining, busschassier, elektrisk materiel, koks och vete. /80 avser utnyttja huvuddelen av ^imporlstödel^lill ^ell ^kollektiviransportsystem i ^Lahore, som genomförs i samarbete medVolvo. Projektet beslår av teknisk rådgivning i fråga om trafikplanering,service och underhåll, reservdelshantering ^m. ^saml leverans avbusschassier från . /80; 40 milj. kr. /81: 40milj. 1979/80:100 Bilaga6 82 De svenska ^åiagandenaför ^budgetårel 1978/79 uppgick ^lill 40 milj. kr. ^Ulbelalningarna ^belöplesig till 38 milj. kr. Ramen för innevarande ^budgel^år uppgår ^lill 40 milj.kr., vartill kommer en reservation på 6,7 milj. kr. beslöt år 1979att del reguljära utvecklingssamarbetet med skall upphöra vid utgångenav /81. Jag föreslår en medelsram på 40 milj. kr. för budgetåret1980/81. Den finansiella ramenpå 40 milj. kr. för utvecklingssamarbete med används för Sverigesårliga bidrag på 30 milj. kr. till ^EFTA:s industrialiseringsfond för Portugalsamt för direkta biståndsinsatser inom en ram på 10 milj. kr. EFTA-fonden inrättadesår 1976 i syfte att ^siödja utvecklingen av små och medelstora förelag iPortugal. Fondens kapital uppgår till 100 milj. dollar, som skall inbetalas underen femårsperiod. svarar för av ^detla belopp. Genom inbetalningarför /81 kommer att ha full^gjort sina förpliktelsergentemot fonden. Någon utökning av fondens kapital är En. ^inle aktuell.Långivningen inleddes . Under fondens två första verksamhetsårbeviljades lån till ^sammanlagi 76 ^induslriprojekt. Del ^bilaleralautvecklingssamarbetet mellan och inleddes medinriktning ^främsl på undervisning och bostäder. Enligt det löpande treårsavtaletmed som avser perioden koncentrerassamarbetet ^lill sex områden, nämligen utbildning, bostäder,konsumentkooperation, hälsovård och mineralutvinning och främjande av kvinnanssituation. Del genomförs i växande ^ulslräckning i direkt samverkan mellaninstitutioner och organisationer i de båda länderna.