prop · G303171 · 1979-12-31 00:00:00 — 1979/80:171 Regeringens proposition 1979/80:171 om nordiskaministerrådets allmänna budget för m. m.; Regeringen föreslår atl anlaga de förslagsom har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen begärs medel för atl betalaSveriges andel av kostnaderna för den verksamhet, som finansieras över detnordiska ministerrådets allmänna budgel för . Den allmänna budgetenomfattar inte det nordiska kultursamarbetet för vilkel en särskild budgelfinns. I Rik.sda.een 1979180. Prop.1979/80:171 2 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , . , Åsling, Söder, Krönmark,Burenst;im , , , , , . Proposition om nordiska ministerrådets allmänna budget förår 1981 m. m. 1979/80: 100 (bil. 14 s.33) har regeringen föreslagil all. i avvaktan pä särskild propositioni ämnet, till Nordiska ministerrådets allmänna budget för /81beräkna etl förslagsanslag av . Jag anhåller nu om att få ta uppdenna fråga. Det nordiska ministerrådetinrättades genom en revision av den ingångnasamarbetsöverenskommelsen mellan de nordiska länderna ().Den 12 april 1973 ingicks etl avtal mellan de nordiska länderna om upprättandeav del nordiska ministerrådets sekretariat i . Upprättandet avministerrådssekretarialel godkändes för del av den 25 maj1973 (prop. 1973: 121. UU 1973: 13. rskr 1973: 245). Verksamheten vidsekretariatet inleddes . I samband med upprättandet avsekretariatet skapades en budget för den del av ministerrådets verksamhel somadminislreras av sekretariatet. nordiska ministerrådets allmännabudget, omfattar inte det nordiska kultursamarbetet, för vilket ministerrådet isammansättningen kultur- och undervisningsministrarna fastställer en särskildbudget. Den omfattar inte heller de gemensamma nordiska biståndsprojekt iu-länder som finansieras över de nordiska ländernas biståndsbudgetar och inteheller samarbetet genom Nordiska invesleringsbanken som upptas under den sjundehuvudtiteln. Fr. o. m. omfattarministerrådets allmänna budget ett kalenderår. Medel för verksamheten under är1980 anvisades av (prop. 1978/79: 206, UU 1978/79:32, rskr 1978/79: 349). Enligt reglemente för nordiska ministerrådels budget(allmänna budgel Prop.1979/80: 171 3 och kulturbudget), beslulat av nordiska ministerrådet den18 (samarbetsministrarna) och (kuliur- ochundervisningsministrarna), faslsläller ministerrådet budgeten underförbehåll av de nationella parlamentens godkännande. Reglementet gäller frånden . fastställdenordiska minislerrådel den allmänna budgeten för . hadeöverläggningarom budgelens omfattning och om prioriteringar hållils mellanminislerrådel i sammansällningen samarbelsministrarna och Nordiska rådelsbudgetkommitlé. Den budgetprocedur ministerrådethar fastställt innebär för svensk del bl.a. all förslag inle kan föreläggasriksdagen inom den lid under vilken propositioner normalt ska lämnas tillriksdagen. Motsvarande gäller för budgeien för det nordiska kultursamarbetet. I del följande redogör jag närmareför ministerrådets förslag till allmän budget för och vissa frågor somansluter lill det. Chefen för utbildningsdepartementethar tidigare denna dag anmäll frågan om det nordiska ministerrådetskulturbudgel för (prop. 1979/ 80: 157). En sammanfattning av det nordiskasamarbetet underår 1979 inom ministerrådets verksamhelsområde lorde få fogastill prolokollet i detla ärende som bilaga. En mera utförlig redogörelse harlämnals i den berättelse rörande det nordiska samarbetet som ministerrådet haröverlämnat till . 2 budget för m. m. har den 26 mars 1980enats om en budgel för på 111,9 milj. norska kronor vilket är en ökningi förhållande lill på ca. 18,5 milj. norska kr. Av utgifterna avses endel täckas genom minislerrådets inkomsler av ränlor och avgifiersom de anställda vid ministerrådssekretarialel har atl erlägga i stället förnorsk inkomstskall. Kosinaderna för nordiska hälsovårdshögskolan i av ministerrådet och fördelas året efter på medlemsländerna iförhållande till andelen utnyttjade elevplaiser. På liknande sätt belalaskostnadeina för etl projekt rörande njurtransplantation av sjukvårdshuvudmänneni respektive land i förhållande till utnyttjandet. Sammanlagt beräknas dessaintäkter till 9.4 milj. norska kr. Återstoden 102,5 milj. norska kr. avses blitäckt genom bidrag från de nordiska länderna. Av utgifterna gäller 16.6 milj.norska kr. medel för administration, 54,0 milj. norska kronor medel förinstitutioner och 41,3 milj. norska kronor medel för projekt. Prop.1979/80: 171 4 De medel som upptagits föradminislralion avser främst kosinaderna för ministerrådssekrelariatel i Oslo.Dessa kosinader beräknas öka från sammanlagt 12.3 milj. norska kr. tillsammanlagt 13,7 milj. norska kr. Ökningen beror främsl på beräknadelöneökningar för personalen och andra kostnadshöjningar. Dessulom avsespersonalen uiökas med en konsulent och cn sekrelerare. Sekretarialels personaluppgår därmed till sammanlagi 42 personer. I ;idminislrationsbudgelen harockså beräknals . fören slipcndicordning för nordisktijänslemannaulbyle. Härigenom kan elt begränsat anlal ijänslemän ges möjlighelall under högsl cll år tjänstgöra i ell annal nordiskt lands förvaltning. arbele bedrivs med syfte allharmonisera de skildii ekonomiförvall-ningsreglementen som gäller vidsekretariaten. Etl utkast lill reglemente för verksamhel finansierad undersåväl den allmänna budgeten som kullurbudgelen har sänls lill de nordiskaställiga revisionsorganen för ullålande. Medel för institutioner har tagitsupp med sammanlagi 54.0 milj. norska kr. mol ca 45,0 milj. norska kr. år 1980.Innan ministerrådets budgel skapades, finansierades de flesta gemensammanordiska inslilulionerna direkl genom nationella bidrag i olika former. Elt parinstitutioner infördes på ministerrådets budget . År 1975uppdrog minislerrådel ål sekretariatet atl utreda frågan om införande av flerainstitutioner på ministerrådets allmänna budgel. Härigenom skulle slörreöverskådlighel av samarbetet uppnås, liksom ökade möjligheter till samordning,prioritering och rationalisering. En sådan ordning har redan genomförls påkuliurområdet. Frågan om införande av yllerligare institutioner på budgeienuireds vidare. Medlen lill institutioner fördelarsig på följande säll ullryckl i lusen norska kr. Jag anger också kostnader förär 1980. Nordiska hälsovårdshögskolanNordiska föralkohol-och drogforskning för handikappfrågor Nordiskaindustrifonden Nordtest Nordiska kommiitén för byggbeslämmelscr 420 529 :\}} 2 70(1 Nordiska genbanken för jordbruksoch trädgårdsväxterSamarbetsnämnden lor nordisk skogsforskning Nordiska skogsarbetsstudiers rådReserv lör institutioner förhandikappfrågor och NordREFO (Nordiska arbelsgruppen för regionalpoliliskforskning), vars verksamhel lidigare finansierats över projektbudgelen. harombildals lill inslilulioner med verkan från . NordREFO harplacerals i och för handikappfrågor i Siockholm. Vidaiehar beslut lallals om inrättandet av del Nordiska ekonomiska forskningsrådel.som komer all inleda sin verksamhel under höslen 1980. Forskningsrådel kommerall bestå av tre ledamöier från varje nordiskt land. Dess sekreterare placerasvid ministerrådssekretarialel i . 1 avvakum på all forskningsrådet skallframlägga sitl budgetförslag har medel för denna insiitulions verksamhellillförts reserven för institutioner. Antalet institutioner på ministerrådetsallmänna budgel kommer därmed all uppgå till fjorton. Genom den successiva utbyggnaden avden nordiska hälsovårdshögskolan i skapas en nordisk insliiulion meden ambilionsnivå motsvarande den vid exislerande Schools of Public Heallh iländer med längre tradition i specialutbildning av social- ochhälsovårdspersonal. I budgeien föreslås skolan få en fjärde professurmed inrikining på miljömedicin saml ivå assisleniljänsler. Nordiska fonden för teknologi ochindustriell utveckling (Nordiska industrifonden) har till uppgifl all främjalekniskl forsknings- och utvecklingsarbete med industriell inrikining av gemensamlinlresse lör två eller flera nordiska länder. Fonden lägger stor vikt vid attslimulera teknologiskt samarbete mellan nordiska industriföretag. Den inriktarsin verksamhel på att siödja dels lekniska utvecklingsprojekt som genomförs isamarbele mellan nordiska industriföretag, dels bransch- eller leknikinrikladeprojekl som avser atl lösa problem av cenlral belydelse för vissaindustriseklorer. Utöver den industriellt inriklade verksamhelen ansvararfonden för forsknings- och utvecklingssamarbete inom de seklorer påenergiområdel där nordisk samverkan ej tillvaratas av andra organ. Eflerfråganpå fondens medel är stor. För att förstärka fondens resurser beräknas ökademedel för fonden budget. Nordlesl är etl samnordiskt organinom provningsområdei. Dess verksamhel är av central belydelse för strävandenaalt undanröja tekniska handelshinder i och bidrar genom sin verksamhellill all förverkliga tanken pä som en hemmamarknad. Medel lillNordlesis verksamhet har utbetalats från den nordiska industrifonden.Nordtesls Prop.1979/80:171 6 verksamhet breddas nu från atl ha varil enbartindustriellt inrikiad till atl även omfatta bl. a. arbetsmiljö- ochkonsumentomrädena. Nordlesis verksamhet kommer därför fr. o. m. atthell finansieras direkl från den allmänna budgeten. Ett program för Nordlesisverksamhel i ell längre perspekliv skall sändas på remiss lill berördaämbetsmannakommitléer. Nordtests verksamhet har prioriterats budget. Beiräffande projektmedel harämbetsmannakommittéerna inkommii med ansökningar om sammanlagi ca 48.7 milj.norska kr. Del belopp ministerrådet har enats om, 41,3 milj. norska kr. högre än är 1980. Den genomsnitlliga prisökningen mellan ochår 1981 har beräknats till . Medlen är avsedda för såvälfortsättning av pågående projekt som igångsättning av nya projekl under år1981. med budgeien fastställer ministerrådet indikativa ramar för deolika områdena. Med ledning av dessa skall ämbetsmannakommittéerna utarbetaansökningar för de konkreta projekten. För huvuddelen av dessa beviljarministerrådet medel strax före budgetårels början. Enligt beslut av ministerrådet kanämbetsmannakommittéerna planera sin verksamhet för belopp motsvarande av defastställda ramarna. De återstående av ramarna skall möjliggöraomprioriteringar mellan sektorerna. Ramen för konkreta åtgärder påregionalpolitikens område får dock disponeras till . En reserv på 2 milj. norska kr. haravsalls för projekt som kan bli aktuella senare . och harministerrådet faslslälll följande indikativa ramar uttryckta i lusen norska kr.Jag anger i båda fallen kosinader prisnivå. Jämställdhetmellan män och kvinnor - miljöByggsektorn Nordiska Iräskyddsrädet Regionalpolitik generellt RegionalpolilikNordkalotten Samefrågor Regionalpolitik - konkreta frågor 1979/80: 171 Fr. O. m. harjordbruksfrågor lilldelals en indikaliv ram i projekt-budgeten. Mot bakgrund avdet regionalpolitiska handlingsprogrammet har regionalpolitiken givils ökaderesurser. Det nordiska jämslälldhelsarbelel får en organisatorisk förstärkninggenom ökade personella insatser från ministerrådssekrelarialets sida. Induslri-och energisamarbelet omfallar bl.a. en utredning om en gemensam nordisk kolhamnsamt en utredning rörande möjligheterna till nordiskt samarbele på Nordkalottenom utnyttjandet av eventuella olje- och gasförekomster utanför . Etl nyll projekt rörande säkerhelsforskning inom energiproduktionområdetinleds . De två sektorerna under detta projekt, den allmännadelen och miljödelen, hör intimt samman. Den slulliga medelsfördelningenmellan dem kommer atl avgöras i samband med ministerrådets behandling av dekonkreta disponeringsförslagen. De nordiska ländema har länge haftett nära samarbete, som främjats av en likartad samhällsulveckling.Sammanhållningen har blivil en självklarhet i . Samarbetet sträcker sigöver nästan alla samhällslivets områden och slöds av samtliga poliliska partier.De nordiska parlamentarikernas aktiva deltagande i delta samarbele är av storvikl. Genom förslag och rekommendationer till regeringarna och minislerrådelulövar de sill inflytande på samarbetet och dess inrikining. Genom derasengagemang i detta arbete har del nordiska samarbelel en fast bas i alla denationella parlamenten. Den årliga sessionen och gemensamma regelbundel ålerkommandemölen erbjuder regeringsrepresentanler och parlamentariker nyttiga tillfällentill samråd. De nordiska kontakterna genomfolkrörelserna och Föreningarna verksamhet har väsentligl bidragittill atl stärka allmänhelens känsla av nordisk samhörighet. Jag anser detviktigt atl allmänheten hålls underrättad om del nordiska samarbetets syflenoch prakliska resultat genom en effektiv informalion. Del är en angelägengemensam uppgifl för ministerråd och parlamentariker. Kontakterna med arbelsmarknadens parler är av storl värde.Därigenom får de nordiska regeringarna värdefulla synpunkter och uppslag iolika t2 Rik.sdagen 1979/80. Prop.1979/80: 171 8 Möten mellan de ansvariga ministrarna ochparterna har varit vanligast inom områdena arbetsmarknad,industripolitik, arbetsmiljö och socialpolitik. De ekonomiska problemen i världenoch den allt hårdare konkurrensen på världsmarknaden har ytterligareunderstrukit behovel av samråd och samverkan de nordiska länderna emellan. Deekonomiska frågorna i vidsträckt bemärkelse har den senaste liden domineratäven den nordiska debatten. I diskussionerna om det nordiskasamarbetets fortsatla uiveckling har från såväl regerings- somparlamenlarikerhåll betonats vikten av all fördjupa samarbetet på deekonomiska, energipoliliska och industriella områdena. I samband med Nordiska rådelssession i diskuterade de nordiska ländernasstatsministrar de globala energiproblemen och effekterna på de nordiskaländerna. De nordiska ländernas energiministrar fick i uppdrag att studeramöjligheterna till elt utvidgat samarbete pä delta område. De nordiska ländernasfinansministrar överlämnade lill en rapport omnordiskt ekonomiskt-politiskt samarbele. Finansministrarna pekade bl.a. på denordiska ländernas internationella beroende och det intresse länderna har av engod internationell ekonomisk tillväxt. Frågan har därmed aktualiserats omytterligare ansträngningar kan göras för att föra ut de nordiska ländernassynpunkier i olika fora för internationellt samarbete. Finansministrarnabeslutade även inräita etl nordiskt ekonomiskl forskningsråd med syfte bl. a.all analysera de ekonomiska problem som kommer att möta våra länder under198()-lalet. Sådana undersökningar bör förbättra underlaget för politiskabeslut om en vidare utveckling av det ekonomiska samarbetet. Rapporten understryker den vikl dennordiska hemmamarknaden har haft för den industriella ulvecklingen. Del ärangelägel all med denna hemmamarknad som bas underlätta en fortsatt ulbyggnadav del industriella samarbetet. Nordtest och förbyggbeslämmelscr utför tillsammans med de nordiska standariseringsorganen etlvärdefulll arbete med alt undanröja tekniska handelshinder. Ministerrådetkommer att låla utreda möjligheterna att eliminera de hinder som kan finnas ide nordiska ländernas lagstiftning för industriellt samarbete. Ministerrådetkommer också alt fortsätta sina anslrängningar att åstadkomma en harmoniseringav den rättsliga miljö, i vilken företagen verkar. En vidgad nordisk samhandeloch etl ökat nordiskt industriellt samarbete kommer atl vara till fördel förvart och etl av de nordiska länderna som i internationella sammanhang alla ärsmå stater. Till session med förelåg också rapporlen "Valulapolitisk samarbeid i ". Idenna rapport fastsläs alt del nordiska valutapolitiska samarbetet kan vidgasoch fördjupas inom de nu existerande kanalerna. Prop.1979/80: 171 9 Automatiseringen inom industrin ochden snabba utvecklingen av industrirobotar kommer att få betydande konsekvenser för näringsliveloch sysselsättningen. De teknologiska förändringarnaställer slora krav på omslällning och förnyelse men skapar samiidigi nya utvecklingsmöjligheter. De nordiska länderna kan ha mycket atl vinna på elt samarbele om dessa problem. Statsministrarnas beslut att ifortsättningen mötas oftare änhittills får ses som en markering av detnordiska samarbetets belydelse och av intresset för en samverkan kring de framlidsfrågorjag har berört i det föregående. Jag övergår nu till alt behandla budgeien förår 1981. Omfattningen av ministerrådets allmännabudgel har vuxil snabbi från 6 milj. norska kr. till 93 milj. norska kr. Budgeten som har fastställts förår 1981 uppgår lill 111.9 milj. norska kr. vilkel innebären ökning med ca20% jämfört med budgeien för . Den lägger slor vikl vid den nordiska budgeien som ettinstrument för att i gemenskap ulföra för denordiska länderna angelägna uppgifler. Medlen för adminislralion har i budgeten upptagils lill ca16,6 milj. norska kr. mot 15.1 milj. förår 1980. Ökningen beror främstpå personalförslärkning vidministerrådssekretarialel i saml väntade löne-och kostnadsökningar. för etl stipendiesystem för nordiskt Ijänslemannaulbylesom inleddes . Verksamheten, som har mötts av stort intresse, bör kunna ökakunskapen om andra nordiska länder och detnordiska samarbetets betydelse förutom att gevärdefulla erfarenheter på resp. tjänstemanseget arbetsområde. Inslitulionsbudgeten ökar från45,0 milj. norska kr. lill 54,0 milj. norska kr. och ulgör den störstaposlen i ministerrådets allmänna budget. Innan ministerrådets budget skapades, finansierades de flestagemensamma nordiska institutioner direkt genom nationella bidrag i olikaformer. Genom all föra in sådana institutioner på den allmänna budgeien skapas en större överskådlighet och bättreredovisning av det nordiska samarbetet. Det ger också bälire förutsättningar för en prioritering och samordning av de olikasamarbetsområdena saml för rationalisering. En sådan överföring sker ocksåi enlighel med önskemål från . Motsvarande åtgärder har redan genomförts inom kulturområdet. har tvånya institutioner skapats, nämligenNordREFO och för handikappfrågor,vilkas verksamhel tidigare finansierades överprojektbudgeten. Anledningen härtill är att dessa organ numera fått en tillräckligtsjälvständig ställning och en verksamhet av merapermanent karaktär för alt uppfylla kriterierna föratt bli en nordisk institution. Medel har avsatts för all inräitaell Nordiskt ekonomiskt forskningsråd. Prop.1979/80: 171 10 Medel har prioriterats tillfortsall utbyggnad av . Det industripolitiskasamarbetet förstärks genom uiökad medelstillförsel till Nordiskaindustrifonden och Nordlesl. För projeklverksamhelen underbudgetåret har ministerrådet efler överläggningar med Nordiska rådetsbudgetkommilté beslutat om en totalram om 41,3 milj. norska kr. Del bör påpekasatl det under inslitulionsbudgeten finns medel avsatta för projekt uppgåendetill ca 10 milj. norska kr. Minislerrådel har för projeklverksamhelen angiviien reserv på 2 milj. norska kr., vilken är avsedd för nya projekl somaktualiseras . Vidare har medel avsatts för atlfinansiera vissa gemensamma projekt inom jordbruksområdet över den allmännabudgeien. På industri- och energiområdena harmedel i projektbudgelen avsatts till uiredningar om bl. a. en gemensam nordiskkolhamn och om möjligheterna till Nordiskl samarbele på rörandeutnylljandel av evenluella olje- och gasförekomster utanför Nordnorges kust.De konkreta regionalpoliliska insalsema är av stor betydelse. Detla samarbelehar därför prioriterats budget. Ett 4-årigl kärnsäkerhelsprogram hart.o.m. är 1980 flnansierats över den allmänna budgeten. I budgeten för år 1981har avsatts medel för påbörjande av etl nyll 4-ärsprogram rörande de säkerhets-och miljömässiga konsekvenserna av olika energiproduktionsformer. Det har varit viktigt att ibudgetbehandlingen prioritera och välja ut de mesl angelägna områdena för altfå elt så effektivt utnyttjande av resurserna som möjligt. Tolall uppgår kostnaden förministerrådets allmänna budgel till 111.9 milj. norska kr. Fråndetla belopp skall avdrag göras för ministerrådels beräknade inkomsler undersamma år vilka uppskattas till sammanlagt 9,4 milj. norska kr. Återstoden, somskall läckas med nationella bidrag, omfattar sålunda 102,5 milj. norska kr. Däruiöver har Nordiska industrifondenfåll bemyndigande av minislerrådel all uiöver beviljade medel görafleråriga ålaganden om högsl 11 milj. svenska kr. för och 6,6 milj.svenska kr. Ländernas bidrag lillminislerrådets budgetar belalas enligi en fördelningsnyckel grundad påförhållandel mellan ländernas bruttonationalprodukter. I december 1978fastställde ministerrådet följande fördelning . nämligenDanmark 23,, . 0,, 18,och 41,4%.Sveriges andel av de nationella bidragen utgör , vilkelför motsvarar . Härtill kommer den svenska andelenav kostnaderna för nordiska hälsovårdshögskolan i somhar förskotterals av ministerrådet. Andelen beräknas efter uinylljadeelevplaiser och är ännu inte känd. Jag beräknar därför samma andel som densvenska andelen av ministerrådets budget, dvs. av kostnaden som är5845000 norska kr. Detta motsvarar ungefär 2 1(. 1979/80: 171 II Den svenska andelen av budgeten förår 1981 föreslås således beräknad till , dvs. en ökning med7225000 svenska kr. Medlen bör anvisas i statsbudgetenför budgetårel 1980/81. Då nordiska ministerrådets budget avser kalenderåret1981. kan del svenska bidragel delvis komma atl behöva belalas ul efler detsvensk;i budgelåreis utgång. Med hänvisning lill vad jag nuanfört hemsläller jag all regeringen föreslår alt 1. till Nordiskaininlstcrrådcls allmänna hiidgei för /81 under elfte huvudtitelnanvisa ell förslagsanslag av . 2. bemyndigaregeringen all medge atl slöd lämnas av Nordiska fonden för teknidogi ochinduslridl utveckling, vilket inräknal löpande beslut för del innebärålaganden om högst . underår 1982 och högsl . Ärendet bör behandlas under innevarande riksmöie. Regeringen ansluter sig tillföredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslåriksdagen alt antaga de förslag som föredraganden har lagt fram. Prop.1979/80: 171 12 Sammanfattning av det nordiska samarbetet under år 1979inom ministerrådets verksamhetsområde. I del följande lämnas ensammanfatining av den berättelse rörande del nordiska samarbetet som nordiskaministerrådet överlämnade till . Många nordiska projekl ochrapporter har kunnat utnyttjas såväl nordiskt och nationellt som inom ochutanför arbetsmarknadsområdet. bedömning är därior attsamarbelel bör utvecklas vidare. Del nordiska arbetsmarknadsprogrammelsandra etapp antogs . igångsatte år 1979ett omfattande projekl om utvecklingstendenserna på arbetsmarknaden.Projektets första del belyser vilka om-siällningskrav de nordiska ländernasekonomi och arbetsmarknad slår inför på mellanlång sikt. Vidare siuderassysselsättningseffekter av ny teknologi och för det tredje värderasförändringar i arbelsmarknadens struktur och funktionssätt. Projektet skallutmynna i en rapport . var del 25 är sedanöverenskommelsen om gemensam nordisk arbetsmarknad trädde 1954.Under året väcktes från finländsk sida förslag om atl ajourt"öraöverenskommelsen utgående från önskemål om alt stärka individens sociala ochekonomiska Irygghel vid flyitning. En särskild arbelsgrupp tillsattes i januari1980 för alt se överenskommelse. En studie om arbetskraftens ochkapitalets rörlighet avsluladesunder höslen 1979. En rapport om åtgärder förjämställdhet mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden i lades fram ochbehandlades av minislerrådets organ . Ett flertal projekt inomarbelsmarknadsserviceområdel avslutades . Under november månad 1979arrangerades ett konlaktseminarium om nordisk arbetsmarknadsforskning. En jämförande sludie iarbetskraftskostnaderna i de nordiska länderna saltes i gång . Den offentliga sektorns belydelseför sysselsättningen är etl viktigt diskussionstema i . Ett projekl omdetta förbereddes . Prop.1979/80: 171 13 Nordiskl samarbele för alt bekämpaungdomsarbetslösheten priorileras fortfarande mycket högl och insatser harförekommil på flera delområden. En rapporl och en rekommendalion omuthyrnings- och enlreprenadfö-retags verksamhel i har behandlats avministerrådet. Saken har sänls för kännedom, behandling och uppföljning lill enrad berörda samarbetsorgan i .