prop · G303150 · 1979-12-31 00:00:00 — medförslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /81, m.m.(kompletteringsproposition); Regeringenförelägger vad som har upptagils i bifogade utdrag avregeringsprotokoll för de åtgärder eller de ändamål som framgår avföredragandenas hemställan. Ipropositionen behandlas den ekonomiska politiken mot bakgrund av densamhällsekonomiska utvecklingen. Detförslag till statsbudget för /81 som lades fram i åretsbudgetproposition kompletteras med hänsyn till senare inträffade förändringarrörande såväl inkomst- som utgiftssidan av budgeten. I samband därmed redovisasen förnyad beräkning av budgetutfallet för innevarande budgetår. Denna ger vidhanden att totalbudgelunderskottet för /80 skulle minska med 391milj. kr, i förhållande till beräkningarna i årets budgetproposition. Sålundaförutses nu ett underskott om ca . Förbudgetåret 1980181 beräknades i budgetpropositionen ett underskott om drygt 55miljarder kr. De nya beräkningarna visar elt underskott av ca 57,9 miljarderkr. Isärskilda bilagor redovisas den reviderade finansplanen 1980 och det revideradebudgetförslaget 1980/81, Vidareredovisas bl, a, en reviderad nationalbudget för samt en långtidsbudgetför budgetåren 1980/81-1984/85. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , Mogård, Åsling. Söder, Krönmark, ,, , , , , , , Propositionmed förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för budgetåret 1980/81,m.m. StatsrådetMundebo anför: Regeringen har i årets budgetproposition (prop. 1979/80: 100)förelagt ett förslag till statsbudget för /81. På depunkter där förslaget upptog endast beräknade belopp har regeringens förslagsedermera redovisats i särskilda propositioner. Enligtbestämmelserna i 3 kap. 2 S riksdagsordningen skall regeringen -förutomförslaget till statsbudget i budgetpropositionen - avge ett särskilt förslagtill slutlig reglering av slatsbudgelen för del kommande budgetåret i den s.k.kompletteringspropositionen. Detta förslag bör nu lämnas till . 1samband därmed bör regeringen redovisa sin bedömning av den ekonomiskapolitiken i en reviderad finansplan. Likaså bör en reviderad nationalbudgettillställas . StatsrådenBohman och Mundebo föredrar de delar av förslagel till kompletteringsproposiiionsom faller inom vederbörandes ansvarsområde. Anförandena redovisas iunderprotokollen för resp. departement. StatsrädelMundebo hemställer att regeringen i en gemensam proposition föreläggerriksdagen vad föredragandena har anfört för de ålgärder som de har hemställtom. Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredragandena har anfört för de åtgärdereller de ändamål som föredragandena har hemställt om. Regeringenförordnar att de anföranden och förslag som har upptagits i underprotokollenskall bifogas propositionen som bilagorna I och 2. 1979/80:150 Bilaga 1 Anmälan till slutlig reglering av statsbudgeten /81 såvitt avser reviderad finansplan 1 Den internationella utvecklingen Den ekonomiska aktiviteten i industriländerna visade enoväntad styrka . Trols de krafligl dämpandeeffekterna av oljeprishöjningarna och den allt stramare ekonomiska politikensteg tillväxttakten mellan de båda halvåren . Sammanlaget ökade BNP iOECD-länderna med 3,1979. Särskilt lydlig var konjunkluriorbällring-en iVästeuropa. En gynnsam investeringsverksamhet inom näringslivet bar uppefterfrågan i och liksom i flera av demindre länderna. Också i förstärktes konjunkturen, främst till följd aven snabb uppgång i exporten. 1 Förenta slalerna registrerades en fortsatttillväxt mot slulel av året. Ökningen i eflerfrågan var dock här liksom påandra håll förenad med en allt snabbare inflationsutveckling. 1 förhållande till finansplanens bedömningar innebär denoväntade styrkan i den internationella konjunkturen vid ingången av 1980 attperspeklivel förskjutits. Den lidigare förutsedda konjunkturnedgången harsålunda flyttats framåt i tiden. Del är dock sannolikt all en tydlig dämpningav efterfrågeutvecklingen är förestående. Fördubblingen av oljepriserna innebären köpkraftsindragning inom med av BNP, ochhuvudeffekten härav bedöms falla under innevarande år. Dessutom är den ekonomiskapolitiken generellt setl inställd pä atl molverka oljeprisstegringarnasinflationseffekter snarare än alt kompensera efterfrågebortfallet. Den förutsedda nedgången av konjunkturen iindustriländerna väntas inledas med en dämpning av utvecklingen i den privalakonsumtionen. Konsumenternas reala köpkraft försvagas av prishöjningarna påolja och bensin liksom av atl ökade produktionskostnader efler hand slår igenomi konsumentpriserna. har konsumtionen kunnat upprätthållas genom 1 1979/80. 1979/80:150 Bilaga 1 2 atthushållen minskat sitt sparande. Denna utveckling har varit särskilt påfallandei där sparkvoten sjunkil till en historiskt selt mycket lågnivå. En återgång till ett högre sparande är emellertid att räkna med i mängaländer, varvid den privata konsumtionen skulle visa en motsvarande nedgång, Isamband med en sådan utveckling kan man också fömtse en försvagning avlagerutvecklingen. I gav lagerrörelserna ett avsevärt positivtbidrag till efterfrågan . Om försäljningen drastisklminskar, är en omvänd utveckling att vänta under innevarande år, I Förentastaterna och i däremoi var lagerinvesleringarna mer återhållna underQolåret, varför den konjunklur-neddragande effekten 1980 följaktligen förutsesbli mer begränsad. Denpositiva trenden i näringslivets investeringar i flertalet förutsesbli beslående ännu . Vinstutvecklingen ter sig allmänt fortsatt gynnsamoch undersökningar av förelagens investeringsplaner ger på många håll oväntatpositiva resultat. Att den nuvarande tillväxten av investeringarna skulle kunnafortgå någon längre lid är emellertid ej särskilt sannolikt.Investeringsplanerna väntas successivt justeras ned efterhand som efterfråganmattas av. Dessutom bedöms de nuvarande höga räntenivåerna få en dämpandeeffekt på företagens investeringsvilja. De åtgärder som på många håll vidtagitsför att hålla tillbaka kreditexpansionen verkar i samma riktning. Däremoterhålls en allt störte positiv effekl från behovet av nyinvesleringar inomenergiområdet. Denefterfrågedämpande effekten av oljeprishöjningarna och början av1980 beräknas vara av samma storleksordning som efter oljeprischocken 1973 1974, Risken för en acceleration av inflationstakten, liksom strävan attundvika alltför stora bytesbalansunderskoll, föranledde då de storaindustriländerna atl föra en stram ekonomisk politik. Liknande överväganden harkommii all bli besiämmande för ulformningen av politiken också i nuläget.Dessutom kan åtstramningen nu betecknas som mer omfattande eftersom även demindre industriländerna intar en mer restriktiv ekonomisk-politiskkurs. En viktig skillnad i situationen nu jämfört med är attkonjunklumtvecklingen ej präglas av samma grad av synkronisering. 1974 skeddeett mycket markant omslag efler den alllför snabba uppgången årel innan. Avavgörande betydelse för den framtida konjunkturutvecklingen blir de framgångarsom kan vinnas då det gäller att få ned den höga inflationstakten. Effekternaav prisuppgången på olja och andra råvaror väntas efterhand klinga av iOECD-länderna . Rådande utbuds- och efterfrågeför-hållanden talar fören dämpning av den snabba prisuppgängen på olja 1980. Efterfrågan på OPEC-oljaminskar i och med att produktionen av olja ökar på andra håll i världen och denekonomiska aktiviteten mattas av. Dessutom är lagren i förnärvarande stora, Å andra sidan måste man räkna med att OPEC-länderna sökerförhindra en upprepning av händelseutveckingen då realpriset på oljaföll. 1979/80:150 Bilaga 1 3 centerhar aviserat nedskärningar av produklionen för att anpassa utbudet till denminskande efterfrågan. Sammantaget kan man förutse all kulmen avoljeprishöjningarnas inflationsdrivande effekter inträffar under innevarandehalvår. Möjligheterna alt därefter hejda inflationen blir i stor utsträckningberoende av löneutvecklingen. Hitintillshar lönerna allmänt sett ej visat den kraftiga stegring som inträffade , dåen klar pris- och lönespiral uppstod i OECD-ekonomierna, De avtal som slutitsi de slörsia länderna - . och tyder i stället på måttliga löneökningar. Löntagarna i dessa länderkompenseras därmed ej fullt ut förökningen av inflationstakten. Fömtsatt attdessa tendenser dominerar och löneutvecklingen blir lugn samt att det realaoljepriset ej stiger ytterligare, väntas den genomsnittliga inflationen iOECD-länderna uppgå till . Under loppet av året förutsesprisstegringstakten mattas av. Vidsidan av oron för inflationen betingas den allmänna åtstramningen i denekonomiska politiken av en strävan att begränsa bytesbalansunderskotten. Förraåret svängde samlade bytesbalans om från överskott till ettunderskott på ca . Dagens bedömningar tyder på attunderskottet mer än fördubblas , På blir detOPEC-ländernas förmåga att omvandla oljeinläkterna till efterfrågan påindustriländernas produkter samt energipolitiken i industriländerna sombestämmer möjligheterna att nedbringa underskottet. En alllför långt drivensträvan i enskilda att minska det egna underskottet genom atthålla tillbaka den inhemska efterfrågan leder främst till en övervällring avbördan på andra länder och försvårar därmed anpassningsprocessen. En sådanpolitik ökar därmed risken för nya protektionistiska ålgärder. Mot dennabakgrund måste det betecknas som positivt att de tidigare överskoltsländernaJapan och nu tar på sig en slor del av den bördasom det samlade underskottet innebär. Deicke-oljeproducerande fömtses registrera elt underskott istorleksordningen , 1 viss mån kommer dessa länder att sesig nödsakade att justera ned planerna för sin import och därmed för sinekonomiska tillväxt. I övrigt kommer underskotten att finansieras genom ökadutlandsupplåning och en neddragning av valutareserverna efter den uppbyggnadsom skett i många av länderna. Om konjunkturutvecklingen iOECD-områdel fortsätter att vara återhållen , kanbytesbalanssituationen för ett växande antal efterhand bli mycketbekymmersam, strävar efler att ytterligare stärka internationellavalutafondens roll i den globala anspassningsprocessen och vidmakthålla dessmöjligheter att ge lån till länder i behov av finansiellt stöd. Åtstramningenav den ekonomiska politiken i har varit mest uttaladinom penningpolitikens område, 1 flertalet länder Prop.1979/80:150 Bilaga 1 4 har diskontot höjts till historiskt mycket höga nivåer.Detta får en återhållande inverkan på näringslivets investeringar,lagerhållningen och bostadsbyggandet. Storleken på den depressiva effeklen ärdock svår atl bedöma, vilket utgör en av de största osäkerheterna i prognosenför den framtida konjunkturutvecklingen. En stram penningpolitik kan ansesmotiverad mol bakgrund av strävan att dämpa de sekundära inflationseffekternaav oljeprishöjningarna. Det föreligger emellertid risk för att ländernas omsorgom valutakursen driver dem till konkurrerande åtstramningar och räntehöjningar.Den allmänna räntenivån riskerar då att bli betydligt högre än vad som kananses motiverat med hänsyn lill den inlerna balansen i de enskilda länderna. Finanspolitiken i många länder präglas av en strävan allreducera de statliga budgetunderskotten. De budgeter som framlagts i Förentastaterna. och innebär en betydande åtstramning i förhållandetill . Också budgeterna i och Frankrikekan beskrivas som försiktigt restriktiva i sin utformning. Den väntadekonjunkturavmattningen innebär dock alt skalteunderiaget minskar somtranfereringarna ökar. Trots nedskärningarna i de statliga ulgifterna i mångaländer kan därför underskotten komma att bestå eller rent av öka. Den allmänna åtstramningen av den ekonomiska politiken förstärkerde krafter som verkar i riktning mot en konjunkturförsvagning. Detla förhållandeär särskilt tydligt i . De ytterligare åtstramningsåtgärderinom både finans- och penningpolitik som framlades , får enbetydande dämpande inverkan på efterfrågan både under innevarande ochnästkommande år. förutses en nedgång i den amerikanskatotalproduktionen med ca 0,. Utvecklingen väntas bli särskilt svag underårets senare del. Också i förstärks den underliggandesvagheten i konjunkturen av en mycket stram ekonomisk politik, varför även hären minskning av BNP är att räkna med. Trots ett betydande positivt bidrag tillutvecklingen från den expanderande oljesektorn väntas totalproduktionen sjunkamed omkring 2,, I totalt sett förutses en dämpning av tillväxtenfill ca 1,. En tämligen god investeringsaktivitet i FörbundsrepublikenTyskland kan komma atl hålla uppe efterfrågan ännu någon tid. Tillväxten i denvästtyska ekonomin bedöms uppgå till , och tillväxttal i sammastorleksordning är att räkna med för och , Bland våra nordiskagrannländer väntas och uppvisa en real tillväxt pä eller mer,medan nolltillväxt förutses i . I har den inhemska efterfrågan redan mattats avklart. Detta molverkas emellertid av en stark exportutveckling, som underiäliasav yenens depreciering med . En tillväxt i den japanskaekonomin på bedöms därför kunna uppnäs. Sammantaget skulle därmed dengenomsnittliga BNP-ökningen inom OECD-området stanna vid , En sädansvag utveckling bedöms medföra en avsevärd Prop.1979/80:150 Bilaga 1 5 uppgång av arbetslösheten. uppgickantalet arbelslösa till nära 17 miljoner. Denna siffra kan komma att översliga19 miljoner vid slutet av året. Den svaga efterfrågeutvecklingen får också en kraftigtnegativ inverkan på väridshandeln. Exporten till vänlasvisseriigen öka starkt, men detta motverkas av en betydande dämpning avOECD-låndernas internhandel. Den sammanlagna ökningen av exportbedöms därför stanna vid . Betydande skillnader mellan olika länder ärdock att förutse. fall i växelkurserna för dollarn och yenen harförbättrat exportutsikterna för respektive innevarandeår. På något blir möjligheterna att hålla tillbaka de inhemskakoslnadsstegringarna avgörande för de .skilda ländernas exportutveckling.Redan i nuläget kan man förutse betydande skillnader då det gällermöjligheterna att begränsa den inhemska inflationen. En vidgning avdifferenserna vad gäller inflationstakt mellan länderna skulle innebära ökadespänningar på valutaområdet. De här skisserade utsikterna för den internationellaekonomin ler sig tämligen dystra, I förutses en period avnegativ tillväxt och i och bedöms den ekonomiska aktivitetenefterhand mattas av. Den fasförskjutning mellan de slora länderna ochländerområ-dena som tidigare präglat förioppel väntas sålunda förlora ibetydelse, varvid nedgången i de olika områdena riskerar att bli ömsesidigtförstärkande. De depressiva faktorerna väntas därför dominera utvecklingen vidingången till 1981, Oljeprishöjningens neddragande effekler bedöms göra siggällande också och den nuvarande inrikiningen av den ekonomiskapolitiken verkar återhållande på utvecklingen framöver. Denfinanspolitiska åtstramningen i . och Storbritannienbedöms få en återhållande effekl på efterfrågan även under första hälften avnästkommande år. Eflersom del tar tid innan penningpolitiska förändringarinverkar pä konjukturförloppet måsle man räkna med att den senaste tidensallmänna åtstramning kommer att slå Bruttonationalproduktens utveckling i vissaländer och länderområden 1978 och 1979: och nationellstatistik. : Ekonomi-departemenlets bedömningar. Prop.1979/80:150 Bilaga 1 6 igenomfullt ut först . En återhämtning av konjunkturerna fömtses därförkunna inledas tidigast mot slutet av nästa är. 1981 skulle därmed liksom 1980karakteriseras av låg real tillväxt. 2 Konjunkturer och ekonomisk politik och början av 1980 Oljeprishöjningarnaunder 1979 hade en dramatisk inverkan på såväl den internationella som densvenska ekonomiska utvecklingen. Priset för vår importerade olja fördubbladesvilket fick genomgripande konsekvenser för inflationen, bytesbalansen ochlillväxttaklen i den svenska ekonomin. Underhösten 1978 och hade inflationstakten nedbringats till mellan 5 och6% över en )2-månadersperiod, den lägsta , hade prisernastigit med 13,pä . Härav kan direkt hänföras tillinverkan från den internationella utvecklingen, främst då på oljemarknaden.Importprisernas ökningstakt på tolvmåna-dersbasis steg från vid årsskiftel1978/1979 till bortåt , Visserligen tillämpadesprisreglering på oljeprodukter, men vårt internationellt selt stora beroende avden s. k. spotmarknaden, där en fri prissättning råder, och behovet attlillgodose vår försörjning med olja krävde en succesiv ökning av oljepriserna.Totalt sett svarade oljepriserna inklusive den energipoliftskt betingade höjdabeskattningen för en ökning av konsumentprisindex på . Deninternationella oljekrisen har också på mera indirekta vägar drivit på densvenska inflationslakten. Den av läget på oljemarknaden i hög grad påverkadepenningpolitiken i de slora industriländerna har drivit upp den intemationellaräntenivån. Vårt stora utlandsberoende tvingar oss att iaktta en betydande följsamhetmed den internationella ränteutvecklingen. Räntehöjningarna har under denaktuella perioden höjt konsumentprisindex . Eninflationstakt av den nu rådande storleken utgör ett allvarligt samhällsproblem.Det kan därför vara motiverat att ställa frågan om det hade varit möjligt attuppnå en lägre inflafionstakt genom ytterligare ekonomiskpolitiska åtgärder.Ibland har förordats en politik som skulle ha syftat till en succesivuppskrivning av den svenska kronans värde. Oljeprishöjningarna under sommaren1979 bidrog dock till att försämra bytesbalansen på ett sådant sätt att enapprecieringspolitik knappast hade kunnat ges trovärdighet. Enlyckosam revalveringspolitik hade krävt att företagen i utgångsläget hade haften större finansiell styrka och eU bättre konkurrensläge. Vinsterna hade under1977 och 1978 minskat ner lill nivåer långl under vad som varit vanligt itidigare lågkonjunkturer. 1 elt sådanl läge skulle en revalvering ha varitförenad med uppenbara svårigheter. Prop.1979/80:150 Bilaga 1 Tabell 2. Imporl av varor och Ijänster -17,9 -21,7 - 1,1' 1,8' Export av varor och ijänster Konsumentpriser (årsgenomsnitt) Bytesbalans (milj, kr. Förändringi procent av föregäende års BNP. olika hänseenden hårdhänt åtstramningspolitik skulle dessutom ha blivitnödvändig. Ytterligare räntehöjningar torde ha blivit mer eller mindreofrånkomliga. Åtstramningspolitiken hade fått rikla sig inte bara mot denprivata konsumtionen ulan också i hög grad mol den offenfliga. Denlångsamma internationella prisuppgången i förening med den förda ekonomiskapolitiken ledde lill att inflalionen och inflationsförväntningarna hade börjatbrytas före oljekrisen. Den upptrappning av inflationsnivån som oljekrisenmedförde kom därför särskilt olyckligt. Det gäller nu att på nytt åstadkomma enutveckling som succesivt kan reducera inflationstakten. Oljekrisenmedförde att kostnaderna för vår oljeimport ökade från . 1979 och beräknas bli . i år.Siffrorna är neltosiffror, dvs, efler avdrag för reexporterad olja. Följandetablå visar utveckhngen av oljeimporten. 1979/80:150 Bilaga 1 Under1979 svarade prisstegringarna på olja för en kostnad . Defortsatta prisstegringarna gör att tillkommer en koslnad på nelto 7,5miljarder kr. har således koslnaden för oljeimporten lill följd avprisstegringar stigit med . Föralt få en bild av hur det totala bytesbalansunderskottet utvecklats måstegivetvis även andra prisförändringar beaktas. Tablånvisar att de tillskotl till vår handelsbalans som härrör från attprisstegringen pä exporten av råvaror och bearbetade varor varit snabbare änprisstegringen på motsvarande import motverkats av en ur bytesbalanssynpunktofördelaktig volymutveckling för dessa varugrupper. Förändringav handels- och bytesbalans 1979 Miljarderkr, (Siffrorna är avrundade) Råolja och oljeprodukter Bearbetade varor, exkl, fartyg bl, a. råvaror -8,5 2,5 1,5 -1,5 Förde bearbetade varorna, dvs, verkstadsprodukler m. m., gäller aU de svenskaföretagen enligt konjunklurinsiilulels förnyade beräkningar synes ha höjl sinapriser på exportmarknaden så myckel mera än konkurrenterna alt de förväntadeandelsvinsterna inom OECD-området uteblivit. Enligt konjunkturinstitutetsbedömning kan en viktig faktor här ha varit att de dämpadetillväxtförvänlningarna ledde lill försiktighet med utbyggnader och attföretagen istället försökte återställa sina starki nedpressade vinster inte iförsta hand genom volymökningar och andelsvinster utan genom prishöjningar, Råvamprisernapå exportmarknaderna har i och för sig stigii kraftigt, , och därmedgivit elt positivt bidrag till handelsbalansen. Dessa prisstegringar är docktill stor del av cyklisk karaktär. Dessutom förelåg betydande svårigheter attfå fram tillräckliga kvantiteter, främst ifråga om skogsprodukter, varförråvarorna gav ett negativt volymmässigt bidrag. Utvecklingenunder 1979 innebar således att de ökade oljekostnaderna inte gav fullt utslag ihandelsbalansen utan till viss del doldes av faktorer av Prop.1979/80:150 Bilaga 1 9 cyklisk karaktär och av relalivprishöjningar som riskeraratt försämra möjligheterna till volymtillväxt. Erfarenheterna och1975 demonstrerar med all önskvärd tydlighet hUr viktigt det år alt inle låtasig invaggas i tillförsikt av denna typ av kortsiktiga lättnader för vårbytesbalans. De krafiiga oljeprishöjningarna innebar i sigen åtstramning av ekonomin. Genom den ökade inflationstakten reduceradesinkomsternas reala köpkraft. För hushållens realt disponibla inkomster innebardelta att ökningstakten sjönk från till andrahalvåret, räknat . Dessulom riktades den successivaskärpningen av kreditpolitiken i stor utsträckning mot hushållen. Bidrag till BNP-lillväxlen 1979 Reviderad finans- Reviderad finans plan 1979 plan 1980 Inhemsk eflerfrågan 5,2 5,1 Netloeflerfrågan från utlandet -0,1 -1,3 Summa BNP-tillvä.xt 5,1 3,8 1 den reviderade finansplanen bedömdesBNP-tillväxten 1979 kunna bli . Ulvecklingen blev ocksä i flera avseendenden beräknade med stigande orderingång, industriproduktion, export ochsysselsättning. Flera problem framträdde emellertid också och tillväxtenstannade enligt preliminära beräkningar vid 3,. Somframgår av tablån förklaras skillnaden av ett negativt bidrag från utrikeshandeln.Exporten ökade något snabbare än förutsett till följd av en störremarknadstillväxt. Importen ökade dock ännu mycket mer. Den inhemska efterfråganhar totalt sett utvecklats så som förväntades. kr., löpande priser Export av varor Import av varor Övriga tjänster, nelto Korrigeringspost för tjänster och transfereringar' ' Korrigeringspost enligt belalningsbalansdelegalionensberäkningar. 1979/80:150 Bilaga 1 10 Detförhållandet att importtillväxten blev slörre än vänlat vid den angivna totalainhemska efterfrågeökningen tyder på all produktionstillväxten hämmats avkapacitetsreslriklioner, vilket hindrat annars möjliga volymökningar och letttill prishöjningar. Ett viktigt sådant hinder förefaller svårigheterna förindustrin alt rekrylera arbetskraft ha varit. 3 Den ekonomiska politiken 3.1 Mål och inriktning / Balansbrister i den svenska ekonomin Vidingången av 1979 tedde sig ekonomiska utsikter i flera avseenden somjämförelsevis ljusa. Inflationen låg pä en lägre nivå än i omvärlden ochmöjligheterna att genom högt kapacitetsutnyttjande förbättra produktiviteten,dämpa kostnadstrycket och förbättra vår bytesbalans bedömdes som goda. Vi fickockså en tillväxt på ca 3,vilket var mei' än genomsnittet för OECD-området.1 andra avseenden blev dock utvecklingen en besvikelse. Genom den nyaoljechocken försämrades de yttre betingelserna för vår ekonomi och de internafömtsättningarna visade sig också vara mindre gynnsamma än vad som antagits. Vifick därför inte den bytesbalansutveckling, den återhämtning av marknadsandelareller den ökning av industrins invesleringar som var önskvärd. Industrins produktion,liksom anlalel anslällda, ökade visserligen men inte i den takt som hadebehövts i den uppgångsfas av konjunkturen som förelåg 1979. Flexibilitetenpå arbetsmarknaden visade sig vara sämre än beräknat.