prop · G303150 · 1979-12-31 00:00:00 — 1 rent fysisk bemärkelse uigjorde oljetillgången intenågon restriktion på den svenska tillväxten . Den redovisadeoljeförbmkningen ökade medan den totalt lillgängliga volymen ökadebetydligt snabbare. Mer än hälften av den ökade tillförseln till den svenskamarknaden tycks därmed ha lagrats i någon form. Den stora tillförseln under1979 har återverkningar på bedömningen av oljeimporten . Det viktigaste somhänt på oljeområdet har varit prisutvecklingen. Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 7 jande tablå anger ra«/yVprisslegringarnas sloriek, delsinlernalionellt, dels för den svenska importen (proc. exporterar lill , dollar per fal svenska kronor per lon anger en prisökning på 53,, Den huvudsakliga förklaringen till alt importprisema till siigerlångsammare än vad OECD-sekretarialet räknal med är den annorlunda importsammansättningen.Betydande förskjutningar har skett i denna där bl.a, viktiga långsiktigakontrakt spelar en roll. Konjunkturinslilutel antar ett oförändrat nominelltpris räknal . Tillämpas ett antagande om enoförändrad realprisnivå blir prisuppgången . På petroleumprodukter steg priserna mellan årsgenomsnittenmed . års början till dess slut är del en uppgång med 100 %.Spotmarknadspriserna sjönk . räknar medett fall . Även med en sådan utveckling kommergenomsnittsnivån för importpriserna att ligga läge. Oljeprisstegringarna utgjorde i sig enterms-of-trade-förlust motsvarande av BNP. Denna terms-of-trade-förlustmotvägdes i någon mån av att prisökningarna också var kraftiga på den olja vireexpor-terar. Netto utgjorde oljans prisstegringar en terms-of-trade-förlustpå av BNP, Om hänsyn även tas till den beräknade ulvecklingen under 1980blir denna föriust av BNP. Prisstegringarna på råolja och petroleumproduktermotsvarade sedan hänsyn tagits till reexporten en belastning på handelsbalansenom . Eftersom den del av den lotala handelsbalansförsämringensom hänför sig lill priserna stannade vid ca ,, se labell 1:3,innebär detta att oljepriserna delvis motvägdes av exportprisutvecklingen påövriga varor. För råvarorna var marknadssituationen sådan att betydandeprishöjningar kunde tas ut. Detla gäller särskilt för skogsprodukterna.Exportpriserna på råvaror torde ha stigit med , Det största bidragettill nettot mellan export- och importpriser har kommit från de bearbetadevarorna som också svarar för huvuddelen av utrikeshandeln. Återspeglingen avrelativprishöjningarna är den terms-of-trade-vinst på , somframgår av tabell 1:3, Den försämring av handelsbalansen som oljeprishöjningarna medförde Tabell 1:3 Förändring av handels- och bytesbalansen 1979 (Siffrorna är avrundade) Råolja och oljeprodukler Bearbetade varor, exkl. fartyg , bl.a. råvaror Råolja och oljeprodukler Bearbelade varor, exkl. fartyg , bl. -10 - 1 motverkadessåledes av prisvinster på råvaror och bearbetade varor. Därvid får dockobserveras att denna vinst för de bearbelade varorna motverkas av de realaandelsförlusterna på hemma- och exportmarknad. Att handeln med råvaror inte gernägot tillskott till handelsbalansen frän volymsidan beror bl.a. på dekapacitetsbegränsningar som närmare diskuteras i kapitlen 3 och 4. Desamlade terms-of-trade-föriusterna utgör enligt nationalräkenskaperna 3 %motsvarande , 1 relation till BNP utgör detta . Denreala bruttonationalinkomsten ökade därmed (BNP justerad förnetlofaktorinkomster från utlandet samt terms-of-trade-effek-ter). Någonstatistik över fördelningen av den reala bmttonalionalinkom-sten förekommerinte men en mycket grov överslagsmässig beräkning anger att medanrealinkomstökningar förekom hos hushåll och företag har den offentliga sektornfått vidkännas en minskning. En finansiell återspegling av detta förhållandeutgör det ökande budgetunderskottet. Hushållenstotalt disponibla inkomster steg efter skatt. Prisstegringstaktenvar snabb under loppet av året men mellan årsgenomsnitten stannade den vid , De realt disponibla inkomsterna ökade därigenom . Efter konsumtionsminskningarnaunder 1977 och 1978 fanns en önskan hos hushållen att återställakonsumtionsnivån. Konsumtionsökningen blev därmed snabb i början av årel. Denlätta kreditmarknaden bidrog härtill. Undersommaren skärptes kreditpolitiken bl. a, av externa balansskäl ochuppläningsmöjligheterna för hushållen begränsades. Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 9 flationstaklen dämpade ocksä realinkomsterna. Denosäkerhel som oljekrisen skapade kan också ha bidragil till all sparkvotenökade under andra halvårel. För hela 1979 sleg konsumtionen , realtsetl. Sparkvoten steg därmed något räknal . Priserna steg mellan och december1979. Häri är då ej de under andra hälften av december beslutade höjningarna avbensin- och oljepriserna, ej heller den höjda energibeskattningen inräknade.Den senasl tillgängliga siffran, för mars månad 1980, uppgår lill pä12-mänadersbasis. I kapitel 6 anges hur de inträffade prisstegringarna kandelas upp på bakomliggande faktorer. Det är av intresse all någol försöka urskilja delinternationella inslaget i uppgången i inflationstakt. Följande tablå, vilkenanknyter till konjunklurinsiilulels beräkningar, kan ge en viss vägledning. KPl, toialt dec.-dec. bestämda priser 1,8 3,9 Imporlprisernas viktiga roll när det gäller den svenskainfiationstakten framgår också av atl läg importprisernasökning på räknat pä en 12-månadersperiod medan motsvarande tal i slutetav låg på . Bostadsprisernas uppgång hänför sig till betydande dellill återverkningar från den internationella ulvecklingen i så måtto alt denskärpning av penningpolitiken som skett i flera länder i inflationsbekämpandesyfte inneburil omfattande räntehöjningar. Vårt internationella beroende göratt en följsamhel mol den utländska räntenivån är nödvändig och detta återspeglarsig främsl i en stegring av räntekostnaden i egnahem. Denna post bidrog ca 1,5procentenheter till uppgången i bostadspriserna. Den kommunala konsumtionsökningen beräknas f.n. ha varit4,1979. Kommunerna ökade sin sysselsättning med ca 50000 personer ochsvarade dårmed för den snabbaste sysselsättningsökningen i hela ekonomin.Trots den betydande konsumtionsökningen översteg kommunernas inkomster derasutgifter så att ett finansiellt överskott på , uppstod. Industriinvesteringarna var oförändrade . Tidigareunder året angav företagen planer som tydde på investeringsökningar istorleksordningen men de tycks ha skjutit på dessa planer lill in pä1980, Den osäkerhet som oljekrisen skapade var sannolikl en bidragande orsak. 1979/80: 150 10 Bosiadsinvesleringarna ökade i volym. Uppgångenhänför sig hell lill ömbyggnadsinvesieringarna medan anlalet påbörjade nya lägenhelerminskade något. En viklig faktor i sammanhanget är de obalanser påbyggarbelsmarknaden som blev lydligl märkbara under fiolåret. Den sedan flera är pågående minskningen av lagren upphördei slort sett. molsvarade av BNP-tillväxten. Inomindustrin fortsatte emellerlid lagerminskningen medan en inle oväsentliglagerökning kom lill stånd inom handeln. Totalt steg den inhemska eflerträgan i form av faslainvesteringar och konsumlion . 1978 minskade denna eflerfrågan med 0,, Den helt dominerande delen av ökningen svarade investeringarna för. Inräknasäven lagerförändringen sleg den inhemska eftertVågan med inte . Samtidigtsom detla förde upp kapacilelsutnyltjandel i ekonomin aktualiserades ocksä deproblem som sammanhänger med begränsningar av kapaciteten. Som framgår av del internationella avsnittet harproduktionstillväxten i visat sig fortfarande ha en betydandekraft. Även om det finns drag i den ekonomiska utvecklingen som efterhandverkar dämpande på tillväxttakten, och även om åtstramningen av penning- ochfinanspolitiken börjar verka, torde BNP-tillväxten inom somhelhet överstiga . De mest pessimistiska bedömningar som gjordes , under inflytande av de upprepade oljeprishöjningarna, har därmedinte omedelbar aktualitet. En viktig fråga när det gäller atl bedöma vad som kantänkas ske är frågan var vi befinner oss f. n., dvs. vilka ärtendenserna i det nu aktuella skeendet. Detta kan uttryckas så att det gälleratl göra prognoser för den just förflutna perioden. Erfarenheten visar att justdetta är bland de svåraste prognosproblemen som det kan varaavgörande för den ekonomiska politikens uppläggning. En avgörande fråga är vilken lönekostnad som är atl räknamed , I likhet med vad som tillämpades i den preliminäranationalbudgeten har ekonomidepartementets kalkyler baserats pä det lägre av detvå löneökningsalternativ som redovisar i kapitel 6. Detinnebär en ökning av direkt utgående lön på . Inräknas även ökadesocialförsäkringsavgifter blir kostnadsökningen . I de ireårskalkyler som i likhet med de närmasl föregåendeåren redovisas i den reviderade nationalbudgeten har närmare analyserats vadolika löneökningstakter kan innebära, där hänsyn även tagits till konsekvensernabortom det innevarande året. har här, i likhet med ,endast mera begränsade skillnader i ekonomisk utveckling som följd av olikalöneutfall beaktats. Bilaga l.l Reviderad nationalbudget 11 Enligi koniunkturinstitutets bedömningar skullemarknadstillväxlen för svenska bearbetade varor uppgå till iOECD-området. Om det skall bli möjligt all uppnå en exportökning åtminslone inivå härmed beror av exportprisutvecklingcn relativt till konkurrenterna. Denangivna löne-koslnadsökningen ger, vid en produktionsökning på pertimme, en ökning av arbetskraftskostnaden per producerad enhet om . Ijämförelse med flertalet viktiga konkurrenlländer medför del som framgår avavsnitt l-l en konkurrenskraftsförbättring. De kraftiga oljeprishöjningarnamedför dock att råvaror, insalsvaror och bränslen blivit avsevärl fördyrade.Den rörliga styckkostnaden siiger betydligt mera än vad enbart arbetskostnadenskulle ge anledning förmoda. Del innebär all vinstmarginalerna i är snarastskulle förbli oförändrade. Därmed ligger vinstnivån enligt vad som sägs ikapitel 8 ungefär i nivå med lägkonjunkturåren 1971 och 1972. Det är en viktigfråga om detta är en tillräcklig vinstnivå för alt åstadkomma denkapacitetsutbyggnad inom den konkurrensutsatta sektorn som är nödvändig föratt på sikl komma tillrätta med bytesbalansunderskotten. I treårskalkylernaanges en tänkbar väg för att åstadkomma en sädan utveckling sominflationen kan hållas nere och en viss konsumtionsökning blir möjlig. Här har förulsälts en viss begränsad relativprissänkning1980. Med erfarenheterna i minne finns det anledning fräga sig om ellsådanl prissätlningsbeteende är troligt. Atl detta här förutsätts ske baserarsig på följande faktorer. Genom de marginalförbättringar som ägde rum och1979 har de mest akuta behoven tillgodosetts. Vidare finns det underiag somindikerar att en sådan prisanpassning är på väg. I kapitel 3 redovisarkonjunkturinstitutet en fortsatt relativprisuppgång för de bearbetade varornaunder . Detta baseras på den registrerade utrikeshandeln.Om man emellertid studerar månatliga export- ochimportprisindex för den viktigaste gruppen bearbelade varor,verkstadsprodukterna, finner man en nägot annorlunda bild. I denna statistikär inslaget av noteringspriser slörre varför prisförändringar torde visa sigsnabbare än i den reguljära utrikeshandelsstatistiken. Om man använderrelationen mellan export- och importpriser som ett mått pä relativprisutveckling finner man ingen relativprisuppgång under andra halvårel 1979.Detta skulle kunna tyda på att någon sådan inte pågår f, n. Här har följaklligen förutsatts att detta inte heller skerunder 1980 utan istället att en svag relativprissänkning görs. Detta betyderatt exporttillväxlen totalt sett skulle bli '. Här ingår då en snabbareökning av exporten av bearbetade varor lill länderna ulanför än inom OECD-områdel,bl, a. OPEC-länderna, samt en fortsatt svag råvaruexport till följd avkapacitetsbegränsningar. Med nationalräkenskapernas beräkningsmetoder. har exportenvärdemässigt ökat , Del är svårt atl uppskatta vad delta utgör omräknati volymtal men det är klart att det är en väsentligt snabbare ökning än vad somhär angivits för helåret. Skulle exporten öka innebär detta i praktikenatt tillväxten böjer av och blir negativ , se diagram 1:1, Industrins investeringsplaner är mycket expansiva.Konjunkturinslilutel har tolkat investeringsenkäten så attinvesteringarna skulle öka i volym. Detta kan synas vara en betydandeökning men måste man ta i beaktande atl invesleringsnivån fallitkraftigt. Även konjunkturbarometern anger en inle oväsenllig kapacitetsökning.Den angivna investeringsökningen fär anses vara fullt möjligt mot bakgrund avden lönsamhetsförbättring som skett. Huruvida den svenska kapitalvamindustrin har kapacitet föralt tillgodose en sådan efterfrågeökning är mera ovisst. Det synes sannoliklatt en inte oväsentlig del läcker ut i form av import. En exportökning på ger i kombination med en inhemskökning av efterfrågan på industrivaror pä en ökning avindustriproduktionen pä . har då industriproduktionen ökatmed och har knappt kommit ifatt nivå. Dettaanger vidden av de problem som den förra oljekrisen och kostnadskrisen och1976 förorsakade. Det ger en bild av de problem som ekonomin hamnade i närpris-och kostnadsutvecklingen kom ur kurs. Med 4,i produktionsökning och iproduktivitetsökning skulle industrisysselsättningen öka obetydligt ,Den kapacitetsökning som sker är inle lillräcklig för att kunna fåner bytesbalansunderskotlet. Diagram 1:1 Export 1970-1980 1975 ärs priser. Säsongrensade siffror, halvårsvis 1970 19711972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 13 I föregående avsnitt påvisades hur den inlernationellainflationsupp-gången medverkat lill all öka inflationstakten också i densvenska ekonomin. Hitlills har konsumentpriserna stigit med 5,. Detlatillsammans med den successivt stigande inflationstakten gör atl omkonsumentprisindex skulle ligga kvar på mars månads nivå under resten av årelskulle genomsnittet ligga nivå. Här har antagils atl del av regeringen beslutadeprisstoppet 1. o. m. blir rådande hela årel. Denna förutsättning ärkopplad till det lägre räkneexemplet för löneutvecklingen. Prisstoppet gör atlde annars akluella höjningarna av jordbrukspriserna och hyrorna faller bort.Däremot mäste vissa inlernationella prishöjningar släppas igenom. Skulledessutom, vilket ej har förutsatts här, slörre oljeprisstegringar inträffamåsle detta få genomslag även pä den svenska prisutvecklingen. Med dessa förutsättningar kan inflationen under loppet av1980 stanna vid ,. Det innebär en mycket låg årstakt mot slulel av årel. Mellan årsgenomsnitten biir emellertid ökningen högre, ca11,. Även 1980 torde dock ett fenomen vara aktuellt som kunnal märkaslidigare år när inflationslrycket varit starkt, l.ex. 1979, Då ändradehushållen sin konsumlionssammansältning bort frän varor med snabb prisstegring.Eftersom konsumentprisindex beräknas utifrån en fastkonsumtionssamman-sätlning skapar sig härigenom den enskilde konsumenten ettrealinkomsi-utrymme som inte till fullo beaktas vid deflalering medkonsumentprisindex. har beräknat alt delta bidrar lillatt höja disponibelinkomsten med . Med hänsyntagen härtill skulle de realt disponibla inkomsterna för hushållen kunna ökamed . Det kan noteras att vid del högre räkneexemplet för löneutvecklingenblir disponibelinkomstökningen endast marginellt större. Visserligen skullelöneökningen blir större men ä andra sidan blir inflationen betydligt snabbare,ca 10,under loppet av året. Disponibelinkomsten skulle således bli något högremen till priset av högre inflation. Reallönen efter skatt för samtliga löntagare beräknas vidden lägre löneutvecklingen bli något negativ, ca 0,, Häri ingår då en visssysselsättningsökning så att reallönesänkningen, räknad blir 1,. Pensionssumman ökar realt sett med 5,. Denna ökningomfallar då effeklen av såväl det ökade antalet pensioner som den stigandeinkomsien per pensionär. Realinkomstökningen för den enskilde pensionären blirdärmed lägre. Inte desto mindre är det fråga om en betydande skillnad mellanrealinkomstulvecklingen för löntagare och för pensionärer. De disponiblainkomsterna skulle således ge en konsumtionsökning på ca 1,vid enfömtsättning om oförändrad sparkvot. Man kan anföra skäl både för en ökande ochen stigande sparkvot. Det är här främst förväntningarna om inflalionstaki ocharbetsmarknadsläge som är av intresse. Här har antagits en praktiskt tagetoförändrad sparkvot. Det innebär att konsumtionsökningen också skulle bliungefär 1,. De uppgifter över delalj- 1979/80: 150 handelsförsäljning som hillills föreligger lalar inle emoten konsumlionslill-växi av denna slorlek. I lidigare nalionalbudgeler har den långsikliga trendenför den offentliga seklorns ulgifter redovisals. Denna tillväxt har legatmellan 6 och . I den preliminära nationalbudgeten angavs uigiftslakienlill 3,. Av kapitel 9 framgår all molsvarande beräkning enligt detreviderade budgetförslaget skulle uppgå till 4,. Den högre ökningstaktenförklaras främst av all ränteläget driver upp ränteutgifterna på statsskulden. Inom den offenlliga konsumtionen är det den kommunala somdels är störst, dels expanderar snabbast Ökningslaklen beräknas uppgå till ,Eftersom anlalel beredskapsarbelen minskar 1980 innebär detla alt den kommunalatillväxten exkl. beredskapsarbeten håller åtminstone oförändrad tillväxttaktjämfört med . 1 fiol var sysselsättningsökningen i kommunerna närmare50000 personer och beräknas bli ca 40 000 . kan jämföras med entolal sysselsättningsökning pä 55 000-60000 personer. Tabell 1:4 Försörjningsbalans 1978-1980 Imporl av varor och Ijänsler 7,'5 Statliga myndigheter och affärsverk - i,r 1,8' 0,7' Exporl av varor och Ijänsler Bytesbalans (milj. kr. Förändring i procenl av föregående ärs BNP. Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget kräver således en mycket slor del av resurstillväxten påarbeismarknaden. Totalt är nu 1 miljoner människor anslällda i den kommunalasektorn. Det innebär att kommunerna nu sysselsältningsmässigt setl är slörre äninduslrin. På vanligt sätl anges den återspegling av den realaaktiviteten som den finansiella sidan utgör i sparbalanser, se tabell 1:5.Budgetunderskollel beräknas nu bli , en ökning med10 miljarder. Ökningen beror lill övervägande del pä alt utgiftssidan ökar: inkomstförändring: -t-13 miljarder kr. utgiftsförändring: -, utlåningsförändring: - . saidoförändring: - . Sedan hänsyn lagils till statens ullåning utgör nettotmellan inkomster och utgifler, det finansiella sparandel, ca . Socialförsäkringssektorns finansiella sparande tordeförbättras med ca . Härav utgör dock , entillfällig inkomstökning beroende på en omläggning av avgiftssystemet.Kommunerna uppvisar etl finansiellt överskott på ca I miljard kr. Likviditetenhar förbättrats kraftigt . Erfarenheten visar atl en godlikviditet leder till volymexpansion, Relalionen mellan kommunernas finansiellatillgångar och deras utgifter har på tvä år ökat så mycket att den ökadelikviditeten skulle kunna ha motsvarat ytteriigare 3 procents volymökning perår trots den snabba ökning som faktiskt ägt rum. Detta innebär att den härgjorda prognosen över kommunernas konsumtionsökning mycket väl kan vara förlåg. Hushällens sparande ökar i absoluta tal med ca 3 miljarderkr. Detta är dock till betydande del en inflationseffekt. Sparandets andel avinkomsterna kan komma atl sjunka obetydligt. Företagens sparande sjunker med , varav 1miljard kr. faller pä de icke-finansiella företagen. Tabeli 1:5 Finansiellt sparande 1978-1980 kr., löpande priser därav: icke-finansiella företag Offentlig sektor (inkl. social- Den av bytesbalansdelegalionens undersökningföranledda korrigeringen av bylesbalansen har lagts på det finansiellasparandet i de icke-finansiella förelagen i näringslivel. Prop.1979/80:150 16 dersökningar har givit vid handen att den svenska ekonominfår . mera i exportintäkter på Ijänstesidan än vad denreguljära statistiken visar. Dessa inkomsler har här i sin helhet lagts påföretagssektorn. I labellen redovisas enbari det finansiella sparandet,är vad företagen har kvar sedan de finansiella anspråken förinvesteringar och lager tillgodosetls. Ser man till företagens sparande bruttohar detta ökat med , . För investeringar ochlageruppbyggnad har dock krävts . varför det finansiellasparandet minskat med . Förutom inom industrin ökar investeringarna under 1980även i det övriga näringslivel. a. tycks planerna inom handeln vara myckelexpansiva. En betydande del av den invesleringsökning inom det övriganäringslivel som registrerades i Ijol svarade handelsflottan för. Dennainvesteringsökning bestod i atl desinvesieringarna, dvs, utförsäljningen avbegagnat tonnage, minskade samt av ökade leveranser från svensk varvsindustri.Investeringsökningen inom det övriga näringslivet innehåller inga sådanainslag och bör därför vara väsentligare för näringslivets långsiktigaproduklionskapacilel. Förlagerinvesteringarnas del väntas en svag lageruppbyggnad under försia halvåretav råvaror och insalsvaror och senare även av färdigvaror. Lageruppbyggnadenmotsvarar därmed av den toiala produktionsökningen,BNP-tillväxten. Skulle efterfrågan härhemma eller ulomlands bli lägre än somhär antagits är det sannolikt att detta inte leder till en omedelbarneddragning av produktionen utan till en större lageruppbyggnad vilken i sintur verkar återhållande på produktionsökningsmöjligheterna nästa är. Erfarenheterna talar för en relativt högimportbenägenhet i den svenska ekonomin varför en något snabbare importökningän vad konjunkturinslilutel räknar med anlagits här. Skillnaden ligger främslpå bearbelade varor, någon avvikande bedömning för oljeimporten har ej gjorts. De bedömningar som här gjorts innebär alt exportprisernaskulle stiga med drygl medan främsl oljepriserna drar upp importpriserna säatt dessa ökar , Därmed försämras handelsbalansen med över 2,5 miljarderkr. Med en viss försämring av tjänste- och transfereringsbalanserna, där hänsyntagits till de gjorda beräkningarna av korrigeringsposten, skulle bytesbalansenförsämras med . så att underskottet skulle uppgå till16,, eller 3,av BNP. De här gjorda prognoserna innebär att BNPskulle växa med 3,, Den reala bruttonationalinkomsten (BNI) angavs i avsnitt1,2 ha ökat med 2,1979, blir molsvarande lal 2,sedan hänsyntagils lill terms-of-trade-försämringen på 0,av BNP, Försök atl dela uppbruttonationalinkomsten pä sektorer tyder på att Milj. kr.,löpande priser Exporl av varor Imporl av varor 137 998 145 058 Sjöfartsneito Resevaluta Övriga Ijänsler, netto Transfereringar, netlo Korrigeringspost för tjänster och transfereringar 3113 -3 904 -3 682 -8143 - 4 886 -12430 Korrigeringspost enligt belalningsbalansdelegalionensberäkningar. var det den offentliga sektorns reala inkomslersom hölls lillbaka. tycks motsvarande begränsning falla påföretagssektorn. Den lägre ökningen av BNI lägger betydande restriktionerpå realinkomstökningen. Delta har betydande konsekvenser för utvecklingenunder och för den ekonomiska politiken. Säsongrensade siffror, halvårsvis 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 2 1979180. Prop.1979/80: 150 18 1.4 Utblick mot 1981 och 1982 Många av de problemställningar som är centrala förslabiliseringspolili-ken diskuleras bäsl i eu lidsperspektiv som är någollängre än ell år. beror dels på all många ekonomisk-politiska åtgärdernår sin fulla effekt först efler all de hunnit verka under ell ä . Vidarekan vissa frägor lill sin nalur sägas vara medelfristiga eller långfristiga.Det gäller bl.a. vissa frägor i anslulning lill kapitalbildnings- ochbytesbalansulvecklingen. Av dessa skäl har den revideradenationalbudgeten innehållit analyser av den ekonomiska utvecklingen pä 2 1/2års sikt. Dessa kalkyler är inle genomarbetade på samma sätt som naiionalbudgetenskalkyler och bör i försia hand ses som räkneexempel avsedda alt belysa vissacenirala problemställningar för den ekonomiska poliliken. Det problem som nalurligl kommer i förgrunden i ärelskalkyler är vilka möjligheier vi har all komma till rälla med de balansbristersom präglar den svenska ekonomin.