prop · G303150 · 1979-12-31 00:00:00 — Medanvolymeffekterna av de relativprissänkningar som anlagits i alternativ I intehinner slå igenom helt , slår priseffekterna avrelativprissänkningarna igenom omedelbarl. Därigenom begränsas förbättringen avbytesbalansen. 1alternativ II blir det som framgår av tabellen knappasl någonförbättring av bytesbalansen . Detta är en konsekvens av att vilill följd av den snabbare kostnadsutveckingen inte blir tillräckligt konkurrenskraftigaför att kunna vinna exportandelar på väridsmarknaden. Sammanlagt är detackumulerade bytesbalansunderskottet i alternativ 11 ,större än i alternativ 1. Milj.kr., löpande priser Export av varor Imporl av varor Tjänsteneito Transfereringsnetlo Korrigeringsposl för tjänsler och iransfereringar - 6000 -12400 - 5900 -13400 - 5 100 -14400 - 6200 -12400 - 6400 -13800 - 6200 -15000 1979/80:150 200 I labell 11: 11 sammanfattas de reala kalkylerna1980-1982. Förutom de skillnader i utrikeshandeln som uppkommer mellanallernaliv I och II och som diskuierats ovan ulvecklas också kapitalbildningen,investeringarna, olika. I alternativ I ökar som nämnts ovanindustriinvesteringarna relativt kraftigt medan utvecklingen i alternativ 11innebär en betydligt sämre utveckling. Möjligheterna att bringa nedbytesbalansunderskotlet via ökad export efter 1982 blir därmed också avgjortsämre i alternativ 11. Tabell 11:11 Försörjningsbalans 1980-1982 -0,1 -0,2 Export av varor och tjänster Import av varor och tjänster Lagerinvesteringar i procent av föregående års BNP. Delprognoseroch arbetsfördelning rörande den reviderade nationalbudgeten 1980 Avinledningen framgår vilka kapitel och avsnitt som sammanställs inomekonomidepartementet (E) resp. (). Nedan redovisasdetla i tablåform. Härutöver framgår E:s och Kl:s bedömningar av utvecklingeninom olika delsektorer. (0,7)' (0,7)' Export av varor och Ijänster Import av varor och tjänster Produktion inom gruvor, mineralbrotl. De enskilda konsumenternas ekonomi Utblick mot 1981 och 1982 Lagerförändringi % av föregående års BNP. 1979/80:150 202 1 Sammanfattande översikt 2 1.1 Deninternationella konjunkturutvecklingen 2 1.2 Tillbakablickpå den svenska utvecklingen 4 1.3 Utsikter för1980 10 1.4 Utblick mot1981-1982 18 1.5 Budgetunderskottetoch sparbalansen 28 2 Det internationella läget 35 4.1 Sammanfattningav industriproduktionens utveckling 83 4.2 Utvecklingeninom olika delbranscher 83 4.3 Övriganäringsgrenar och den totala produktionen 93 5.1 Läget påarbetsmarknaden och bötjan av 1980 96 6 De enskilda konsumenternas ekonomi 107 6.3 Hushållensdisponibla inkomster 112 6.5 Den privatakonsumtionen 122 7.1 Sammanfattning av investeringsutvecklingen samt 7.2 Investeringsutvecklingeninom olika områden 130 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 203 8 lönsamhet kostnader och priser 144 9 Den offentliga verksamheten 156 9.5 Den totala offentligasektorn 166 9.6 Beräkning avfinanspolitiska effekter 168 10 Kredit marknaden 173 10.3 Den sektorvisaupplåningen 183 10.4 Utblick mot1980 186 Utblick mot 1981 och 1982 190 190 190 191 192 193 195 196 197 198 199 Delprognoser och arbetsfördelning rörande den revideradenational budgeten 1980 201 1979/80:150 204 1:1 BNP från produktions- och användningssidan 1978-1980 5 2 Förändringi BNP-komponenterna i procent av BNP 3 Förändring av handels-och bytesbalans 1979 8 4 Försörjningsbalans 1978-1980 14 5 Finansiellt sparande 1978-1980 15 6 Bytesbalans 1978-1980 17 7 Internationell utveckling 20 8 Priser 1980-1982 21 9 Utveckling av löner, produktivitet och lönekostnadper producerad enhet 1950-1982 22 10 Försörjningsbalans 1980-1982 24 11 Finansiellt sparande som andel av BNP 1968-1979 29 2:1 Bruttonationalproduktens utveckling i vissa 2 Bytesbalansutvecklingen i vissa länder 19761979 39 3 Konsumentprisernas utveckling 40 3:1 export av bearbelade varor till OECD- området 1972-1980 68 2 export av bearbetade varor till olikaländerområden 69 3 Världsmarknadspriserna för bearbetade 4 Exportutvecklingen för olika vamgmpper 1978-1980 73 5 Importutvecklingen för olika vamgrupper 1978-1980 77 6 Betalningsbalans 1976-1980 79 7 Kapitaltransaktioner, netto 1978-1979 82 4:1 Industriproduktionens utveckling 84 2 Försörjningsbalans för rundvirke 1979-1980 88 3 Försöijningsbalans för verkstadsprodukter 4 Försörjningsbalansför övrig industrisektor 1978-1980 92 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 205 5:1 Relativa arbetskraftstal , 1973-1979 96 2 som uppgivit brisl på arbetskraft1978- 1980 99 4 Sysselsättningen inom olika näringsgrenar 1977-1979 100 5 Arbetslösheten 1977-1979 101 6 Antal personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder1975- 1979 102 7 Antal personer berörda av varsel ompersonalinskränkningar 1975-1980 103 8 Produktivitetsutvecklingen inom olika näringsgrenar1973-1979 104 9 Produktion, produktivitet och sysselsättning 1980 104 6:1 Hushållssektorns inkomster och utgifter 108 2 Löneutveckling samt arbetskraftskostnaderför industriarbetare 110 3 Inkomstöverföringar till hushåll 1976-1980 112 4 Hushållens direkta skatter och avgifter 1976-1980 114 5 Realinkomstutveckling efter skatt 1977-1980 116 7 Konsumentprisförändringen 1965-1980 uppdelad päkomponenter 118 8 Hushållens konsumtionsutveckling 123 7:1 Fasla bruttoinvesteringar efter kapitaltyp och 2 Fasta bruttoinvesteringar inom privat ochoffentlig sektor 128 3 Lägenheter i påbörjade och inflyttningsfärdigabostadshus 1976-1980 131 4 Ombyggnadsinvesteringar för bostäder 1978-1980 132 5 Planerade och faktiska förändringar av industrinstotala investeringar 1970-1980 133 6 Statliga investeringar 1978-1980 137 7 Kommunala investeringar 1978-1980 139 8 Planerade och faktiska förändringar i kommunernasoch landstingskommunernas totala investeringar 1972-1980 140 9 Lagervolymförändringar totalt och efternäringsgrenar 1976-1980 _. 8:1 Driftsöverskott i tillverkningsindustrin 1976-1980 146 2 Produktpriseroch röriiga produktionskostnader 3 Lönekostnaderoch produktivitet i tillverknings industrin 1977-1980 153 Prop.1979/80:150 206 4 Priser på olikainsatsprodukter 1977-1980 154 5 Sammanvägdapriser på insaisprodukter för tillverkningsindustrin 1977-1980 154 9:1 Statens inkomster och utgifter 1978- 1980 158 2 Industripoliliskaåtgärder 1976-1980 160 3 Kommunernasinkomsler och utgifter 163 4 Socialförsäkringssektornsinkomster och utgifler 165 5 Den offentligasektorns konsumtion och investeringar 1978-1980 166 6 Den totalaoffentliga sektorns inkomster och utgifler 167 7 Finanspolitiskaefl"ekter 1974-1980 170 8 Finanspolitiskaeffekter 1978-1980 171 2 Bankernasinlåning sektorvis 1978 och 1979 177 3 Bankernaslikvida tillgångar 1977-1979 178 4 Kreditmarknadenunder och 1979 180 5 Bankernasutestående krediter till andra ändamål än bostadsbyggande 182 6 Statensbudgetutfall saml upplåningsformer 1977-1979 183 7 Kommunernasfinansiella sparande 1977-1979 184 8 Bostadssektornsupplåning på kreditmarknaden 184 9 Företagensupplåning på kreditmarknaden 185 11.1 Bruttonationalproduktens utveckling i OECD-området 2 Väridshandelnsvolym och priser 1979-1982 192 7 Industrinsinvesteringar 1980-1982 197 9 SysselsäUning iantal personer 1980-1982 198 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 207 1:1 Export 1970-1980 12 3 Lönekostnad perproducerad enhel i induslrin i och de sju Slora 1970-1979 20 4 Investeringskvoteni industrin 1963-1982 24 5 BNP:s ökningoch dess användning 1960-1982 25 6 Bruttoreallöneroch justerad produktivitet 1970-1982 27 7 Bmttosparandet,bruttoinvesteringar och finansiellt sparande, som andel av BNP 1970-1979 31 3:1 Marknadsandelar och relativa priser för Sverigesexport av bearbetade varor till 1969-1980 67 2 Exportutvecklingen, totalt och för vissa varugrupper 5:1 Arbetskraft och sysselsättning 1974-1980 97 2 Vidarbetsförmedlingarna kvarstående lediga platser 98 3 Arbetslösaenligt , arbetslösa kassamedlemmar och kvarstående lediga platser 102 4 Inrikes flyttning över länsgräns 1961-1979 105 6:1 Sparkvoten 1964-1980 110 3 Hushållensdisponibla inkomster och konsumtionsutgifter 122 7:1 Byggnads- och maskininvesteringar, totalt ochuppdelat på sek torer 1971-1980 129 2 Investeringar inom industrin, totalt och uppdelat påbranscher 1973-1980 134 3 Totala industrins lagervolymförändring 1967-1980 142 8:1 Bruttomarginaler i lotala industrin 1970-1979 145 2 Driftsöverskoltetsoch kapitalförslitningens andelar av förädlingsvärdet i tillverkningsindustrinexkl. 3 Rörligaproduktionskostnader i tillverkningsindustrin exkl. 10:1 Diskontot för och 1976-1980 173 3 Real likviditel1967-1979 176 4 Olika sektorersreala likviditet 1969-1979 177 5 Affärsbankernaslikviditetskvoter 1976-1980 179 6 Bankernasutestående krediter till andra ändamål än bostadsbyggande 181 7 StatensbudgetunderskoU 1976-1980 182 Långtidsbudget för perioden /81-1984/85 1980/81-1984/85 Syftet med långtidsbudgeten är att karllägga deslalsfinansiella konsekvenserna på längre sikl av redan fattade beslul ochgjorda älaganden. Denna karlläggning är ett underiag för analys av destatsfinansiella förutsättningarna för den framförliggande femårsperioden. Den egenlliga långlidsbudgelberäkningen omfallarstatsbudgetens inkomster och utgifter. De slalsfinansiella förutsättningarnapåverkas emellertid även av utvecklingen inom socialförsäkringsseklorn och denkommunala sektorn. Därför behandlas ocksä dessa sektorer i långtidsbudgeten.1 årets långtidsbudget har dessa båda avsnitt fördjupals och utvidgals. Åretslångtidsbudget syftar därmed till att ge etl bälire underlag än tidigare förbedömningen av den samlade offentliga sektorns utveckling. Årets långtidsbudget avspeglar vidare en höjdambitionsnivå när det gäller beskrivning och analys av de utgiftsstyrandefaktorerna för skilda ändamål. Syftet med detta är alt fä ökad klarhet omdynamiken i utgifternas tillväxt. Långtidsbudgetens utgiftssida är en kalkyl överomfaltningen av de resurser som krävs för atl av statsmakterna uppställda målskall kunna uppfyllas och gjorda åtaganden infrias. Statsinkomsterna beräknasmed utgångspunkt i oförändrade skatte- och avgiftssatser eller, i tillämpligafall, redan föreslagna eller beslutade förändringar. Samma metoder har utnylljatsvid beråkningen avseende socialförsäkringssektorn. Inga försök görs att förutse vilka nya beslut som kankomma att fallas eller effekterna av dessa. Långtidsbudgeten ärsåledes varken en plan för den framtida utvecklingen eller en prognos för denmest sannolika utvecklingen. Avsikten med långtidsbudgeten är endast att redovisavilken budgetutveckling som blir följden om inga nya iilgiftsåtagan-den görsoch inga nyu beslut fattas om ändrade skatte- och avgiftsregler. Som framgått utgör långtidsbudgeten väsentligen enkonsekvensberäkning. De slutsatser som dras av dessa konsekvensbeskrivningarär partiella och utvecklas inte till en samhällsekonomisk analys. Sådanaanalyser återfinns i den reviderade finansplanen och den revideradenationalbudgeten. Långtidsbudgeten har utarbetats inom budgetdeparlementetsbudgetavdelning. Underlaget till kap. 2 om den samhällsekonomiska bakgrundenhar utarbetats inom ekonomidepartementet. Prop.1979/80:150 2 2 Den samhällsekonomiska bakgrunden Densenaste officiella bedömningen av den svenska ekonomins utveckling påmedellång sikt gjordes långtidsutredning (LU 78) och omfattadeperioden 19771983. Utgångsäret för analysen i LU 78 präglades av ettbetydande kapacitetsgap i näringslivel, obalans i utrikeshandeln och ett sedanår 1974 successivt försvagat internationellt konkurrensläge. Ulredningenshuvudalternativ angav en utvecklingsväg i vilken det prismässigakonkurrensläget återställdes, den externa balansen förbättrades och fulltkapacitetsutnyttjande i näringslivet kunde uppnås fram . Förbättringeni den externa balansen förutsattes ske genom en kraftig uppgång i exporten,medan importökningar skulle hållas tillbaka. Detta krävde att de svenskarelativpriserna skulle sänkas. Som en avgörande förutsättning för detta angavsdels den relativt kraftiga produktivitetsstegring som kunde realiseras omutgångslägets outnyttjade produktionskapacitet togs i anspråk fullt ut, delsen återhållsam inhemsk kostnadsutveckling. Bedömningenav den möjliga produktivitetsstegringen baserades på det dubbelriktadesambandet mellan efterfrågan och produktionsvolymen som förelåg pä grund av denslora produktiviietsreserven i del svenska näringslivet. Sänkta relativpriserskulle ge ökad försäljningsvolym som i sin tur skulle möjliggöra stigandeproduktion och, på grund av befintliga kapacitetsreserver, ökad produktivitet.Produktivitetsökningen skulle ge ytterligare sänkta relativa priser. Efterhand som kapacitetsgapel slöts skulle lönsamheten förbättras och investeringsaktivitetenåter komma igång. Ettsådant händelseförlopp byggde på förutsättningen att om väl produktivitetsökningenkom igång skulle i ekonomin inbyggda faktorer leda till all den fortsatte. Detvar emellertid uppenbart atl det krävdes en kraftig inledande förändring av desvenska företagens relaliva priser för att processen skulle starta.Devalveringarna förutsattes utgöra en sådan startpunkt. Utvecklingenefter har i flera viktiga avseenden legal i linje med huvudalternativeti LU 78. I kombination med löneavtalet fick dedevalveringar som genomfördes den åsyftade effekten. De svenska företagenskonkurrensförmåga återhämtades påtagligt under loppet av och i taktmed den inlernationella konjunkturförbättringen vände den tidigare ogynnsammautvecklingen. Industriproduktionen ökade ånyo och efler hand började äveninvesteringarna att öka. Som väntal ökade produktiviteten snabbt i takt med attkapacitetsgapet slöts, vilket ytterligare förstärkte konkurrenskraften. Underår 1978 och fram till händelserna på oljemarknaden under somma- Bilaga 2.1 Långtidsbudget 3 ren 1979 följde sålunda den faktiska ulvecklingen tämligenväl den i LU 78 utstakade vägen. Etl undantag utgjorde emellertid den offentligakonsumtionen som fortsatte att ligga över det i LU 78 beräknade utrymmet.Detta gällde särskilt kommunerna. Medan den statliga konsumtionsökningen begränsades till , ökade den kommunalakonsumtionen med i genomsnitt 4,. Denna utvecklingbegränsade utrymmet för den privata konsumtions-tillväxten. Dessutom visadeutvecklingen på arbeismarknaden på slora svårigheter att uppnå den i LU 78förutsatta flexibiliteten i form av ökad geografisk röriighet förarbetskraften. Flaskhalsproblem uppträdde i ett relativt tidigt skede av denekonomiska uppgången. Dessa innebar l.ex. brisl på arbetskraft i delar avlandet med en kvarstående arbetslöshet i framför allt skogslänen. 1 och med de mycket kraftiga prishöjningarna på deninlernalionella oljemarknaden förändrades förutsättningarna förett fullföljande av den i LU 78 angivna utvecklingsvägen. Förutom en kraftigförsämring av bytesbalansen har händelserna på oljemarknaden medfört atlutsikterna för en fortsatt förbättring av det ekonomiska lägel i induslriländernablivit påtagligt försämrade. Höjningen av oljepriserna innebar en försämring avindustriländernas bytesförhållanden geniemot OPEC-länderna och har medfört enförsvagning av realinkomsten i . Del efterfrågebortfall som dellamedför får lill resuliat alt arbetslösheten i ökar, såvida intekompenserande åtgärder vidtas. Vid den förra stora oljeprishöjningen år 1973tillät de större i stort setl att detta efterfrågebortfall fickslå igenom. Jämförl med läget åren 1973- 1974 är situalionen för fiertaletländer nu sådan att möjligheterna atl föra en expansiv politik i syfte atlhålla uppe efterfrågan är mindre genom all budget- och bytesbalansunderskottenredan i utgångsläget är belydande. En mer restriktiv politik i OECD-ländernakommer atl leda lill en dämpning i efterfrågan och får därmed konsekvenser förSveriges möjligheter atl kraftigl öka exporten. Även i del medellänga perspeklivel verkar oljesilualionendämpande på tillväxten. Mycket talar för att ökningen av tillförseln av oljalill OECD-området kommer att begränsas till endast 1 ä perår fram till1980-lalels mitl. Den ekonomiska tillväxt som kan uppnås vid en givenutveckling av utbudet för olja bestäms av i vilken utsträckning länderna kansänka åtgången av olja per BNP-enhel. Högre priser på olja resp. insalser ienergisparande syfte vid givna prisrelalioner kan på medellång sikt endast ibegränsad utsträckning minska detta beroende. Möjligheterna alt före utgången av 1980-lalet i någon merbetydande omfattning minska induslriländernas nuvarande oljeberoende är således Prop.1979/80: 150 4 Det finns därför en risk för att en begränsadtillgång på energi kan bli en ytterligare restriktion för produktionstillväxtenunder större delen av , Mot bakgrund av de bedömningar som kan görasbeträffande dels ulvecklingen på energiområdel, dels inflations- och bytesbalansulvecklingen,har ekonomidepartemenlet bedömi det vara realistiskt atl räkna med att denekonomiska poliliken i de större industriländerna ges en sådan inriktning atttillväxten i dessa begränsas lill högsl i genomsnitt fram till 1980-taletsmilt. Tillväxten i världshandeln kommer vid en sådan produktionsökning attbegränsas till högsl under 1980-lalets första hälft. Med anledning av de redovisade förändringarna i deinternationella förulsällningarna måste bedömningarna i LU 78 av denmedelsiktiga ekonomiska utvecklingen revideras. Detta sker f. n. inomekonomidepartementet inom ramen för arbelel med långtidsutredning. Idetla sammanhang har också tidsperspektivet förskjutits till alt . I det följande redovisas vissa preliminära bedömningar avutvecklingen under den akluella lidsperioden. Först återges de för utvecklingenuppställda centrala ekonomisk-politiska målen. Därefter behandlas översiktligtde grundläggande fömtsättningarna, uiöver den redan berörda internationellaulvecklingen. Avslutningsvis återges huvuddragen i den av dessa förulsältningarbetingade ekonomiska utvecklingsbilden för . Analysen tar sin utgångspunki i förutsättningen alt vissaekonomiskpolitiska mål skall uppnås. Etl högt prioriterat mål är fullsysselsällning. Innebörden är att arbetskraftsresurserna i ekonomin i principskall vara fullt utnyttjade. Den öppna arbetslösheten skall sålunda inleöverstiga den s.k. friktionsarbetslöshet, som är nödvändig vid en relativtröriig arbetsmarknad. Det är givetvis svårt alt precisera ett exakt tal förfriktionsarbetslösheten. Därför har schablonmässigt siffran 2,valts, vilketungefär motsvarar arbetslösheten . Ett annat mäl är att den externa balansen skallförbättras. Kalkylerna i LU 78 byggde på en förutsätlning om en fortgåendeförbättring av den externa balansen med sikte på uppnådd balans i mitten av1980-talel. Det nu pågående analysarbetet visar emellerlid atl med deförsämrade internafionella förutsäuningarna så är denna målsättning mycketsvår alt uppfylla till denna tidpunkt. Balanstidpunkten har därför förskjuUtstill är 1990. Bilaga 2.1 Långtidsbudget 5 En låg injhitionstakt är en Iredje målsättning. Denkvantitaliva innebörd som delta mål har givits i kalkylerna är en genomsniltligårlig prisökningstakt pä 6 ä . Med hänsyn till den väntade internationellaprisutvecklingen torde del. i varje fall sett som ell sexårsgenomsnitl, varamyckel svårl all underskrida denna ökningslakl. En fjärde viktig ekonomisk-politisk målsättning är att enviss real standardförbättring bör åstadkommas i såväl prival som offenlligkonsumlion. När det gäller offentlig seklor innebär redan gjorda åtaganden ochbeslul beiräffande den kommunala konsumtionen en betydande inteckning i detframtida totala konsumtionsutrymmel. Bakom den redan intecknade kommunalakonsumtionstillväxten ligger i stor ulslräckning slatliga beslul om denkommunala verksamhetens utbyggnad. Förden privata konsumtionen är en ickeobetydlig konsumtionsökning redan intecknad av de ålaganden som gjorts framförallt gentemot pensionärer. För atl breda lönlagargrupper i vanligainkomstlägen över huvud tagel skall kunna få någon ökning i sin privatastandard krävs därför en ökning av den lotala privata konsumtionsvolymen medinemot 1,perår. Förutsättningarna för den ekonomiska utvecklingen Analysen är i grova drag upplagd så att man utifrån vissaangivna förutsättningar kartlägger den ekonomiska utveckling som leder lill altde uppställda målen förverkligas. Den viktigaste förutsättningen ulgörs avantagandena om den internationella ulvecklingen, vilka lidigare redovisats. Andra centrala förutsättningar utgörs av antaganden om detsvenska näringslivets internationella konkurrenskrafi oeh omproduktionskapacitetens utveckling. Dessa två förutsättningar hänger närasamman. Näringslivets konkurrenskraft blir i slor utsträckning besiämmande förproduktions- och investeringsutvecklingen, medan den senare i sin tur. bl.a.genom inverkan på produktivitetsutvecklingen, påverkar förelagens koslnadslägeoch prismässiga konkurrenssilualion. I LU 78 präglades analysperiodens utgångsläge av myckelspeciella förhållanden i dessa avseenden. Genom del stora kapacitetsgapel i näringslivetförelåg möjligheter dels atl relativt kraftigl öka produktionsvolymen ulanmolsvarande ökning av investeringarna, dels all realisera en kraftigproduktivitetsstegring vid en efterfrägeuppgång. Den senare kunde i sin tur -tillsammans med effeklerna av de genomförda devalveringarna - antasleda lill gynnsamma förutsättningar för en återhållsam prisutveckling påsvenska varor. En grundläggande förulsältning i LU 78 var därför att de svenskarelativpriserna skulle kunna ulvecklas i gynnsam riktning och aU de svenskaföretagen därigenom skulle kunna vinna marknadsandelar både hemma och päexportmarknaderna. Utgångsläget för ger mindre möjligheterhärvidlag! 1979/80:150 6 Större delen av den tidigare outnyttjadeproduktionskapaciteten har tagits i anspråk eller blivil föråldrad. Dessutomhar ulvecklingen visat att flexibiliteten i den svenskaekonomin är mindre än vad som förutsattes i LU 78. Båda dessa omständighetertalar för en relativt måttlig tillväxt av produktiviteten under de närmasteåren. Medan LU 78 för förutsatte en genomsnittligproduktivitetstillväxt i industrin om , förutses nu en tillväxt om ca5% för . Med en inhemsk produktivitetstillväxt avdenna slorleksordning är förulsällningarna mindre för att uppnå en kraftig förbättringav relativpriser och prismässig konkurrenskraft. Ett anlagande vid bedömningenav utvecklingen är därför all det konkurrensulsaltanäringslivel i mindre utsträckning än vad som förutsattes i LU 78 skall kunnaöka sina inhemska och utländska marknadsandelar. Såsom ovan berörls spelar förekomsten av ell kapacitetsgapi utgångsläget också en viss roll för den nödvändiga investeringstillväxlen.Mot bl, a. denna bakgrund krävs 1985 en nägot högreinvesteringstillväxt än vad som i LU 78 förutsågs för perioden 1977-1983.Skillnaden gäller i första hand industrisektorns invesleringar, vilka nubedöms behöva öka . Inom näringslivetstjänsieproducerande seklorer bedöms motsvarande ökning av investeringarna tillunder . Den på nu angivna grunder gjorda bedömningen av denekonomiska utvecklingen under de närmast framförliggande åren är ingen prognosi vanlig mening. Den är betingad av uppställda förutsättningar och av alt despecificerade målen skall uppnås. Med de angivna förutsättningarna om inlernationelltillväxt m. m. skulle tillväxten i svensk ekonomi begränsas till perår.Exporttillväxlen kommeralt begränsas till perår, dvs. något merän dentillväxt som förutses för väridshandeln. För aU balans i utrikeshandeln skallkunna nås omkring krävs att importens tillväxt stannar vid perår. Bytesbalansunderskotlet skulle därvid uppgå till ungefär 1,avBNP, vilket kan jämföras med all det 1979 utgör av BNP.Extern balans kan härvid uppnås fram endast om den internationellatillväxten blir något gynnsammare senare hälft än under denförsta. Den begränsade exporttillväxlen sätter i sin tur - ombytesbalansmålel skall uppnås - gränser för tillväxten av den importkrävandeinhemska konsumtionen. Tillväxten av utrymmet för konsumlion begränsas också avatt resurser måste avsättas för den nödvändiga tillväxten av investeringarna.Den tillväxt av de totala bruttoinvesteringarna om , som Bilaga 2.1 Långtidsbudget 7