prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — ^Kosinaderna förgenomförandet av ^omlokaliseringen, 1. ex. för de särskilda förmåner som^ulgår till de ^anslällda som ^f^lyttar med till lokaliseringsorterna ellerför myndighels flyttning eller utrustning skall i allmänhet betalas fränmyndigh^etsanslaget, I fråga om affärsdrivande verk eller myndighet för varsdrift endast anvisas ^elt anslag av . bör dock även kostnader somhänger samman med genomförandeskedet av ^omlokaliseringen kunna betalas från^della anslag. ^Belaslningen påanslaget torde komma ^atl uppgå ^lill ^inemol 5,5 milj. kr. för båda^omlokaliseringsetapperna för /80, Jag beräknar ^medelsbehoveiför ^näsla budgetår till 1,7 milj, kr.för de båda ^omlokalise-^ringselappernas förberedelser. De kostnader förgenomförandet av ^omlo^kaliseringen Som bör betalas från ^della anslag har jag^beräknai ^lill ca 1,2 milj. kr. Huvuddelen av delta belopp avser kostnader för^omstalionering av personal vid geologiska undersökning. Del sammanlagda^medelsbehovei för nästa budgetår uppgår således ^lill 2,9 milj. kr. Jag ^hemsläller alt regeringen föreslår att ^lill Förberedelser för^omlokalsering av statlig verksamhet för /81 anvisa ettförslagsanslag av . 1979/80:100 Bilaga 11 12 Gemensamma ändamål fördepartementen 13 Kommittéer ^m. B.Statlig rationalisering och revision, ^m. 17 ^Dalamaskincentralenför administrativ dalabehandling 19 Viss rationaliserings- ochutvecklingsverksamhet ^*57600(KK) 38 ^Kosinader för ärlig taxering ^m.m. 40 ^Kosinader allmänna ^faslighelsiaxering 42 Ersättning till^posiverkei ^m. för bestyret med ^skalteupp-^börd ^m. 23 000000 396355 000 ^D.Bidrag och ersättningar till kommunerna 45 Ersättning tillTrelleborgs kommun för ^mistad ^tolag 45 ^Skatteutjämningsbidrag ^lillkommunerna ^m. 46 ^Skatlebortfallsbidrag ^lill kommuner^m. 47 ^Kompensalion till kommuner ^m. 48 Särskiltstatsbidrag till ^landslingskommuner ^m. ^*7 356000000 50 (HK) 000 10 256 735000 57 ^Byggnadsarbelen för statlig ^förvallning 66 Inledning av byggnader för statlig ^förvallning 70 Inköp av ^fasligheler 1979/80:100 Bilaga 11 ^F.Statlig personalpolitik ^m, ^m. 73 Statens ^löne- och pensionsverk 77 Statens ^personalbostadsdelegation ^Personalulbildning och personaladministration; 78 Förvaltningskostnader 80 Uppdragsverksamhet 83 Avlöningar ^lill personal på^indragningsslat ^m. 83 ^Lönekosinader vid viss omskolning och omplacering85 Bidrag ^lill sti^f^telsen ^Sta^ishälsan 85 Viss förslagsverksamhet ^m. 87 Jämställdhet inomstatsförvaltningen 87 Vissa skadeersättningar ^m. Totalt för ^budgeidepartemeniel 13 754379000 91 Förvaltningskostnader 93 Tidningsutgivning 96 Bidrag till Institutet förstorhushållens 96 Bidrag ^lill vissa ^inlernationella byråer och organisa^tioner 97 Bidra^g^ til) vissa handikappade ägare av motorfordon 97 Bidrag till vissa investeringar 101 Kostnader för vissa nämnder ^m. 102 Täckning av merkostnader för löneroch pensioner ^m. 103 Förberedelser för ^omlokaliseringav statlig verksamhet Tr^yckeri, ^Stockholrn 1980 Bilaga12 till budgetpropositionen 1980 ^Prop. Till^ulbildningsdepartemenlel hör skolväsendel. högskoleutbildningen ochforskningen, vuxenutbildningen, ^sttidieslödel, kulturverksamheten, ^inlernalionelltkulturutbyte, radio och television samt press- och ^lids-^skriflsstödel. De ^insalser som görsför utbildning, forskning och kultur avgör i hög grad hur vår framtid skallgestalta sig. Resultaten av dessa ^insalser kan visserligen vara svåra alt särskiljafrån resultaten av andra åtgärder. De har dock på avgörandebetydelse såväl för medborgarnas välfärd och utvecklingsmöjligheter som för^samhällels sociala och ekonomiska utveckling. Kultur- och^ulbildningspoliliken har ^präglals av en ^sirävan både alt ökakvaliteten i de erbjudanden som görs och att tillgodose allt större mångfald iutbudet. De starkt ökade anslagen till olika ändamål inom ^kulturseklorn, denutveckling som grundlagts genom beslut om ny läroplan för grundskolanoch den förutsättning för en gynnsam samhällsutveckling som fjolårels^salsningar på forskningsområdet ger, är uttryck för vår vilja all ^slegvisförverkliga målen för denna ^sirävan. Med tanke på de^omfallande insatserna och med långtidseffekterna i minneblir del ^naluriigt alt nu ^inle initiera^slora reformer pä nya verksamhetsfält. Fastmer bör vi uppmärksamt försökafölja och utvärdera den ^verksamhel som redan ^inleits,^bätira ^brisier och göra behövliga anpassningar och ^omprioriteringar, ^alllför all de förhoppningar som knutits ^lill olika reformer också skall kunnainfrias. ^Mol bakgrund häravoch med hänsyn till del svåra budgetlägel är del naturligt all iaktta ^sloråterhållsamhet inom de flesta sektorer av departementels ansvarsområde. Debegränsade ^salsningar som föreslås i denna budgetproposition är, i den mån de inte är led i tidigare fattade beslut,koncentrerade till sådana åtgärder som har ^ell direkt samband med andrasamhällssektorer. All öka kvaliteten på den gymnasiala yrkesutbildningen ochsamtidigt ^ulforma den så all den kan väcka fler ungdomars ^inlresse ^måslevara en av ^huvuduppgiflerna för ^ulbildningspoliliken i dagens samhälle. Denfortsatta utbyggnaden av fjolårels forskningsreform som föreslås bör bl. a.ses ^mol bakgrund av de behov som finns all stärka vår tekniska ochindustriella slagkraft. Vid sidan av ^della perspektiv på forskningensmöjligheter är ^naturiiglvis medvetandet om forskningens roll som 1 1979180. 1979/80:100 Bilaga12 2 en självständig kulturfaktor och som en källa ^lill nykunskap ^etl viktigt motiv. ^Kullurbudgelen föreslås öka också . Kullurenspelar en ^viklig roll för människornas förmåga att bli varse problemen isamhället och för hur vi med bevarad respekt för humanitära värden skall kunnaanpassa oss till nya förhållanden. Huvuddelen av de förslag somförs fram har i nuvarande ekonomiska läge finansierats genom omfördelningarinom och mellan anslagen. Därvid har i första hand ^eflerslrävals all ökasådana anslag och anslagsposter som särskilt kan bidra till ^atl förverkligamålen för ^kuliur- och utbildningspolitiken. En sådan uppläggning av budgeten^förutsätier en fortlöpande utvärdering så alt de eftersträvade ^effeklernanås. Del kravet gäller både ^deparie-^menlel självt och berörda myndigheter. ^beslöl vidföregående ^riksmöie om en ny läroplan för . Den ^iräder i /83. Redan ^budgeiårei 1980/81 anslås medel för^informalionsinsalser och för vissa lokala ^ålgärder. Medel tillfortbildningsinsatser anvisas för alt ^underiälla genomförandet. Förslag läggsnu även fram för alt stärka skolledningen i de mindre kommunerna. Det är ^vikligl allgymnasieskolan kan la emot de ^slora årskullarna. Del är också ^vikligl all denkan ^lillgodose ungdomarnas behov av nya och för deras situation väl anpassadestudievägar. Under de två ^senasle ^budgel^åren har ^belydande insatser gjortsför att delta skall bli möjligt. Ytterligare en sådan insats görs genom detförslag om ^nyll ^slalsbidrag för inbyggd gymnasial utbildning ochlärlingsutbildning som presenteras. Förslaget ökar skolstyrelsernas^möjlighel alt anpassa utbildningen ^lill lokala förutsättningar och behov.Genom undervisningens uppläggning bör ^ell större ^anlal ungdomar än ^lidigarekunna nås av del gymnasiala utbildningsutbudet. Genom ökad samverkan mellanskola och förelag bör ^ulbildningen kunna fylla den dubbla uppgiften att gesåväl grundläggande yrkesutbildning som ^arbetslivsorienlering. ^Ålgärder föreslåsockså för alt komma till rätta med den minskade ^tjänstgöringsbenägenhelen hoslärare och för ^atl öka andelen behöriga bland de yrkesverksamma lärarna. Forskningsanslagenföreslås nu liksom få ^belydande förstärkningar. ^Della ärangeläget för alt vidmakthålla svensk utvecklingspotential på olika områden.För forskningen gäller det mer utpräglat än på andra områden all ^effeklerna ärlångsiktiga och gör sig gällande inom snart sagt alla samhällssektorer.Forskningen spelar en avgörande roll för att vidga och fördjupa den kunskap somär en nödvändig förutsättning för en fortsatt utveckling av bådeallmänmänskliga och tekniska sidor av vår ^kuliur. Den vetenskapligautvecklingen styrs i myckel av individuella arbetssätt. Forskarens motiv ärofta ^atl ge oss ^nylt vetande, alt ompröva teorier och ^atl vidga vårareferensramar. Huvuddelen av den satsning som görs är därför inte bundentill speciella projekt. De medel som ställs till ^Prop.1979/80:100 Bilaga 12 3 förfogande för i första hand forskningsråd ochhögskoleenheter bör användas enligt de kriterier dessa själva ^släller upp. En ^slagkrafligforskning ^underiälias om de ^forskningspoliliskt ansvariga är beredda all angesina ambitioner för mer än ett ^budgelår i laget. Del är därför väsentligt allde ^inslanser som bedriver forskning ges ^bälire planeringsförutsättningar. 1^budgelproposilionen betonas därför också att regeringen har för avsikt attockså budgetåren 1981/82 och 1982/83 göra forskningssatsningar av sammaomfattning som del nu ^akluella ^budgelåret. I den grundläggandehögskoleutbildningen görs en rad ^omdispositioner mellan och inom anslag. Vägledandehar därvid varit en bestämd vilja alt tillförsäkra högskolorna möjligheter allhöja utbildningens kvalitet. Bland de ^ulbildningsvägar, där ^kvalilelshöjande^ålgärder är aktuella, märks administrativ och ekonomisk utbildning,musikdramatiska linjen och skådespelarlinjen. Inom ^seklorn förundervisningsyrken föreslås en reell ^ulökning av kapaciteten vid någralinjer. ^Anlalel antagningsplatser på ^induslri- och ^hanl-^verkslärarlinjen,hemspråkslärarlinjen och vårdlärarlinjen ^saml den ettåriga avslutande delenav ^ämneslärarulbildningen ^uiökas. Ökningen av vårdlärarutbildningen innebär^etl bidrag till lösning av ^etlflaskhalsproblem inom ^vårdulbildningsseklorn. Relativt ^slorabelopp av de medel som ^lidigare anslagits för grundläggande utbildning harinte förbrukats. I syfte ^atl generellt höja kvaliteten på den grundläggande^ulbildningen föreslås all vissa delar av dessa reservationer som finns påsektorsanslagen disponeras för extra inredning och utrustning tillhögskoleenheternas lokaler. Regeringen avser all isärskild proposition återkomma med vissa förslag om ändrade regler för^tilllräde ^lill högskolan, förbättrad studiedokumentation och^högskolestalisiik ^saml ökad decentralisering inom högskoleorganisationen. Vuxenutbildningsområdethar tidigare enbart i begränsad ^ulslräckning drabbats av besparingar. Motbakgrund av del pressade ekonomiska lägel och med hänsyn tagen ^lill alt flerautredningar nu ^arbelar med vuxenutbildningens centrala problem är detmotiverat all ^siarkt begränsa nya utgifts-åtaganden. Därför föreslås bl. a.att omfattningen av ^sludiecirkelverksam-^heten begränsas till samma nivå sominnevarande ^budgelår. På del studiesocialaområdet kommer bl. a. med hänsyn till studiestöds-utredningens arbete enbart vissamindre förslag att ^aklualiseras. Begränsade förstärkningar tillförsstudiemedelsnämnderna och vuxenutbildnings-nämnderna för alt underlätta derasarbete. Inom ^studiehjälpsområdel görs marginella förändringar av tilläggen. Avstörre principiell ^belydelse är två andra förändringar. ^avlyftetfrån vuxenutbildningsavgiften föreslås nu ske. Sådana ändamål som läckts avavgifterna och som inte har omedelbar ^anknylning ^lill ^vuxensiudier föreslåsnu bli helt ^budgelfinan-^sierade. Någon mer märkbar ^försiärkning av^vuxensludieslödel beräknas 1979/80:100 Bilaga12 4 ^emellerlid inte kunna ske. Prövningenmot ^m^tikes ekonomi vid tilldelning avstudiemedel föreslås bli slopad. Insatserna för kulturlivet harökat kraftigt . Ställning har då tagils ^lill en rad av deförslag som ingått i underlaget för en ^förändr^tid kulturpolitik. Iföreliggande budgetförslag är utrymmet för nya åtaganden mer begränsat än underden gångna perioden. De medel som i denna budgetkan avsättas för ytterligare reformer ^koncenlreras ^lill vissa områden. Ett ^sådanl är de statligamuseer som fått nya eller ombyggda lokaler. Det är nödvändigt att förslärkadessas organisation och ^verksamhel och alt ge vart och ^ell av demmöjligheter all inom sitt område fungera som central tillgång för hela landet.^Yllerligare resurser har ^lillförtsarkiven. Detta skall bl. a. ses ^molbakgrund av arkivens betydelse för forskningen och den tidigare nämndasatsningen på forskningsresurser. ^Ansliigen ^lill ^produklion av talböckeroch punktskriftsböcker föresl^ås öka kraftigt i samband med all stålen laröver ^ansvarei för det talboks- och ^punktskriflsbibliolek som har ^byggis uppav . ^Trols den återhållsamhetsom i övrigt präglar budgetförslaget har det varit möjligt ^atl ge de regionalateater-, dans- och musikinstitutionerna ^förbällringar i samma ^omfallning somunder den senaste femårsperioden. Förslag läggs också fram om ytterligare medeltill gästspel av finska teatergrupper som skall framträda bland den^finsklalande befolkningen i vårt land. På filmområdet har i avvaktan påpågående utredningsarbete ^endasl förslag om smärre reformer ^lagls fram. Delgäller ^främsl ^slöd ^lill restaurering av gammal svensk spelfilm. En ^krafiig ökning föresläsav anslagen ^lill ^nyklerheisorganisalionerna och ^narkolikaupplysning. Den ^ulgör en del av de ^anslrängningar som görsför ^atl begränsa alkoholens och narkotikans skadeverkningar och avser medelför informationskampanjer. I fråga om ungdomsverksamhetföreslås ^slalsbidrag ^lill ^ire nya organisationer. ^Invesleringsuirymmelför ^byggnudsarbeten kommer all vara ^begränsai . ^Dellamedför all ^endasl ^etl mindre ^anlal högt prioriterade ^byggnadsobjekl kansältas i gång. Bland dessa märks ^främsl ^biblio^lekel i , nybyggnadför musikutbildningen i ^saml den fjärde etappen av Operans ombyggnad.Lokaler, inredning och ^ulrusining är vikliga basresurser inom ^högskole- ochkulturområdet. En ^forlsall ^ulbygg^nad av dessa föreslås. harOECD granskat vissa delar av det svenska utbildningsväsendet, ^främslgrundskolan och den grundläggande högskoleutbildningen. En ^helläckande granskningav ^ulbildningsplanering och utbildningspolitik gjordes sedan.^Ulgångspunkten har varit vad som av de ^inlernalionella experterna kallats densvenska reformmodellen, dvs. 1979/80:100 Bilaga12 5 ^instrumenlen för att ^pieciser^ti mål samt ^phinera,^org;miser;i och genomföra förändringar. Rapporten präglas ^tiv en grundläggande lon av erkännande och^respekl förde svenska utbildningsreformerna. pekar man på vissasvagheter i reformmodellen. Dess ^slyrka ligger i ^organisalionen ochuppbyggnaden av nya strukturer liksom i den starka förankringen i forsknings-och utvecklingsarbete. Svagheterna återfinner man i processen för genomförande,särskilt på basplanet. Generellt ifrågasätter ^gr^tinsk^tirna om man i Sverigehelt kunnat förverkliga de ambitiösa målen, främst ^jämlik-^hetsmålel. Merspecifikt tar ^granskarn^ti upp bl. a. utvecklingen av ^meloder och innehåll iundervisningen. De släpar ^enligi deras uppfattning eller och har bl. ^inlegett tillräcklig motivation för de studerande. ^OECD-experternaefterlyser ett ^ökal ^föräldraengagcmang i skolan och ^undersiryker viklen avall lärarna stärks i sin yrkesroll. De diskuterar ävenfrågan om den rätta balansen nåtts mellan sociala mål och vetenskaplig^uiveckling i högskolan. Enligt ^expeiterna är det på få områden den enskildesmotivation och kreativitet har så avgörande ^bely^del^se för all uppnå godaresultat som på högskoleområdet. Totalbeloppen förde olika^budgelavsnitlen ^saml förändringar i jämförelse med anslagen för innevarandebudgetår framgår av följande tabell. De förändringsbelopp som redovisas äremellertid i vissa fall inga reella ökningar av anslagen utan sammanhänger medbudgettekniska omläggningar. a. har hänsyn tagils ^lill sammanslagningen av^drifl- och kapitalbudgeten i ^enlighel med den budgetreform som ^Iräder ikraft ^fr.o.m. ^budgeiårei 1980/81. De anslag under ^littera ^F^ som ^hell eller delvis ^f^inansieras via^vuxenutbildningsavgifien kommer ^fr.o.m.nästa budgetår alt ^bruttore^dovisas. Det innebär alt samtliga utgifter underanslaget redovisas, medan influtna ^avgifier och andra inkomster endastredovisas under ^inkomslskat^ietileln. Delsamma gäller ^ul- och inbetalning avstudiestödets ^återbelal^ningspliktiga medel. Av dessa skäl är I 110,0milj.kr. av ^tolalbeloppets förändring ^enbari ^ell resultat av ^lekniskaförändringar. nästa budgetår införs också ^ell nytt ^litiera ^H^ somupptar anslag rörande inredning och ^ulrusining ^saml ^byggobjekl inom^utbildningsdeparlemenieis verksamhetsområde. Övriga förändringar ianslagsindelningen framgår under resp. ^litiera. Under ^budgeiårei1978/79 har ur behållningen av de särskilda lotterier som anordnats ^lill förmånför konst, ^lealer och andra kulturella ändamål ^beviljals bidrag med tillhopa5058000 kr., varav I . avser byggnadsarbeten och utrustning inom^lealer-, dans- och musikområdet, . avser ^byggnadsarbelen och^konserveringsverksamhel inom ^musei- och arkivområdet, . avser^invesieringsändamål inom ^konslområdel och . 1979/80:100 Bilaga12 6 Vidare har ^slalenskulturråd tilldelats . förfördelning av ^ulrustningsbidrag ^lill mindre föreningar och ^organisaiionerinom rådels ansvarsområde. B. Kulturändamål Allmänna ^kullurändamål Teater, dans och musik Film Dagspress och tidskrifter Litteratur och folkbibliotekBildkonst Arkiv, kulturminnesvård, museer och utställningarUngdoms- och nykterhets-organisationer Centrala och regionala ^myndig^heler ^m. För skolväsendel gemensamma frågor Det obligatoriska skolväsendet^m. Gymnasiala skolor ^m. Högskola och forskning Centrala och regionala ^myndigheler för högskolan mm. Utbildning och forskning inom högskolan ^m. ^Intemationellt-kullurelll samarbete Kulturellt utbyte med utlandet Nordiskt kulturellt samarbete Vissa inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde gemensamma ändamål Byggnadsarbeten inom utbildningsdeparte^mentetsverksamhetsområde Inredning och utrustning -^^2719,8 -1- 416,5 -1- 30,0 ^-^h^ ^ ^ 299,7 -t- 4,0 ^+^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ 4,8 - 0,8 ^-^F^ ^ ^ ^ 25,0 ^-^^- 35,0 - 10,0 ^-^H^ 5 035,0' Avtotalbeloppet ^ulgör I 110,0 milj. kr. en ^budgetleknisk förändring. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 12 såvitt avser ^frågoma under ^lillera A, B punkternaI -70 samt 75 och 76, ^D^ utom vad avser punkterna 8 och 30, ^E, ^F,GochH. statsrådet^Mogård ^såviil avser frågorna under ^lillera B punkterna 71^-74, C och ^D^punkterna 8 och 30. Anmälan till statsbudgeten för /81såvitt avser ^utbildning-^ningsdepartementets verksamhetsområde. 1978/79 Utgift 23 938914 1979/80 Anslag 22 834000 1980/81 Förslag 24 817 000 Beräknad ändring 1980/81 Handläggande personal Övrig personal (även ^ulrikes resor) ^Expenser -t- 688000 -1- 239000 ^'^ Av beloppet har . Med hänvisning tillsammanställningen ^beräknarjag anslaget för nästa budgetår till 24 817 000 kr.Från anslagsposten reseersättningar bör fr. o. ^m. ^näsla budgetår bestridaskostnader beräknade ^lill , för svenska delegater vid möten inomEuroparådet och ^Unesco. 1979/80:100 Bilaga12 8 ^beslrids innevarande ^budgelår från anslaget G 1.Kulturellt utbyte med utlandet. Jag har på anslagsposten^Lönekosinader ^räknal med en besparing pä . Jag ^hemsläller alt regeringen föreslår ^atl ^lill ^Ulbildningsdepartemenlel^m.m. för /81 anvisa ^ell förslagsanslag av . A 2.Kommittéer ^m. 1978/79 ^Utgifi 25438584 ^Reservalion 1915268 1979/80 Anslag 23 558000 1980/81 Förslag 21958000 Under innevarande^budgelår utgår . från anslaget för ^atl läcka ^kosinaderna för dennya ^organisalionen för lokal- och utrustningsplaneringen ^(Prop. 1978/79:92,^UbU 1978/79:29, ^rskr 1978/79:265) som ^trädde i ^krafl den 1 juli 1979.^Fr.o. ^näsla ^budgelår bör medlen tillföras berörda anslag under ^lillera^D. Högre utbildning och forskning. Med hänsyn härtill och ^lillden beräknade utredningsverksamheten bör anslaget föras upp med 21 958000 kr.för ^näsla budgetår. Jag ^hemsläller alt regeringen föreslår all ^lill Kommittéer ^m.m. /81 anvisa ett reservationsanslag av . 1978/79 ^Ulgifl 591620 ^Reservalion 159769 1979/80 Anslag 575 000 1980/81 Förslag 709000 Från ^anslagsposlenTill regeringens ^disposiiion under anslaget G 1. Kulturellt utbyte medutlandet har ^hillills bestrittsvissa åtaganden inom eller ^Unescorådels ^verksamhel. Vidare finnsunder ^anslags^poslen visst ^uirymme för tillgodoseende av oförutsedda behov.Medel för dessa ändamål bör ^fr.o.m. ^näsla budgetår anvisas under anslagetExtra utgifter, vilket därför bör tillföras . Vissa medel somdisponerats av statens ^delegaiion för rymdverksamhet föreslås bli överförda^lill industridepartementets huvudtitel. Anslaget bör för nästa ^budgelår föras upp med 709000kr. Jag hemställer alt regeringen föreslår ^atl till Extra utgifter för ^budgeiårei1980/81 anvisa ^ell reservationsanslag av . ^Prop.1979/80:100 Bilaga 12 Budgetförslaget förkulturområdet påverkas av det kärva statsfinansiella läget. Vad som presenterasi det följande är ^trols delta en ^reformbudgel med förslag till nya insatserpå många områden. Även i nuvarande kärva ekonomiska ^liige har det bedömts^nödvändigl ^atl tillförsäkra kulluren ökade resurser. Det är dock ^naluriigtatt reformtakten på kulturområdet minskar då statsbudgeten allmänt ^setlkännetecknas av åtstramningar. ^Etl krympande reformutrymmeframtvingar hårda prioriteringar. ^Priori-^teringsarbetel inför ^budgetårel1980/81 har försvårats av all ^anslagsfram^slällningarna från ^myndigheler ochkulturinstitutioner har ^varil ambitiösare . I det fortlöpandereformarbetet på ^kulturområdel ^måsle enligt min mening eftersträvas enlyhördhet för ambitioner och bedömningar som kommer ^lill uttryck i detpraktiska ^fällarbelel. Jag inser ^svårigheler-^na för ^petilamyndigheler ochkulturrådet ^atl både redovisa kulturlivets krav och behov ochprioritera. Men om ^petilamyndighelernas och kulturrådels översiktligabedömningar skall kunna ge vägledning måste de ^insalser som har ^högsiaprioritet ligga på en nivå som är mer realistisk från ekonomiska synpunkter.Kulturrådels opinionsbildande uppgift, all understryka kulturlivets behov,måste vägas mot nödvändigheten ^atl ^anslags^framslällningen kan fungera somett ^verklighelsförankral prioriteringsinstrument. En naturlig ^ulgångspunklför ^prioriieringsarbelel är den ansvarsfördelning mellan centrala, regionalaoch lokala organ som gäller enligt de riktlinjer som har dragits upp förkulturpolitiken. ^Slaien svarar enligt dessa för ^cenirala ^insalser som har^ell riksintresse och ger dessutom ^slöd åt regional kulturverksamhet. Lokala^kullurakliviieler tillhör i princip del kommunala ansvarsområdet. Medhänvisning ^lill delta har några av de förslag som har lagt framgenast måst föras ål sidan i beredningsarbetet faslän de varit intressanta ochgenomarbetade. En ^viklig uppgiftinom del ^slatliga ansvarsområdet är den pågående upprustningen av de ^slatligamuseerna. Många av dessa ^utnytijar lokaler från liden som inte alllid tillgodoser moderna krav på^arbelsmiljön och som ^inle heller ger tillräckliga möjligheter alt bedriva en^akliv museiverksamhet. ^Ell långsiktigt upprustnings- och ombyggnadsarbetehar därför igångsatts med vägledning bl.a. av det ^arbele som ^bygg^nadsslyrelsenoch kulturrådels lokal- och ^utruslningsprogramdelegalion bedriver. ^Ell^resullal av dessa insatser är de nya lokalerna för ^Livrus^tkam^maren iStockholms slott, nybyggnaden för museet och ombyggnaden avKronobageriet för . 1979/80:100 Bilaga12 10 ^seiområdel under ^budgeiårei 1980/81 tar i storutsträckning ^sikle på en ^försiärkning av de ombyggda museernas ^organisalionoch ^verksamhel. ^Däruiöver görs bl.a. ^insalser för ^atl öka de ^slalligamuseernas möjligheter ^atl fungera som en central tillgång förmuseiverksamheten i landet. En ^försiärkningföreslås också av resurserna för konservering, bl.a. . förkonserveringen av ^museiföremål, . för alt rädda fotografiska bilderoch 1 milj.kr. för all hindra gamla svenska långfilmer från alt förstöras.Konserveringsproblemen är ^f.n. mycket brännande i all ^musei- ocharkivverksamhet. Det är angeläget all få till stånd goda basresurser förkonservering. Jag vill erinra om all del inom pågår en ^ulredningom ^konserveringsverksamhelens organisation på museiområdet.