prop · G3032 · 1979-12-31 00:00:00 — Gällande rätl: regler omhandlingssekretess i 31 och 33 §§ SekrL och 35 § lagen (1934:437) för Sverigesriksbank samt om tystnadsplikt i 36 § sislnämnda lag Promemorieförslaget:4 kap, 1 § I gällande rätt finns f.n. inga särskilda sekretessregler som lar sikte på uppgifter av detta slag inomregeringskansliet. Däremot finns bestämmelser om handlingssekretess ochtystnadsplikt såvitt gäller och om handlingssekretess förriksgäldskonlorels upplåningsverksamhei. Handlingssekretessreglerna ärtillämpliga också på handlingar som sänts från någon av dessa myndigheter lillregeringskansliet. Promemorieförslagetsbestämmelse innebär en viss mindre vidgning av del sekretessbelagda området. Idenna del har bestämmelsen genomgående godtagits vid remissbehandlingen. I förevarande paragrafföreskrivs alt sekretess skall gälla endasl om del kan antas all röjande avuppgiften skulle motverka syftet med beslutade eller fömtsedda ålgärder.Skaderekvisilels utformning har kritiserats i några remissyttranden. Å enasidan hävdas all sekretessen genom skaderekvisilet har fått en alllför vidomfattning i fråga om finanspolitiken. A andra sidan görs gällande atlskaderekvisilet begränsar sekretessen för mycket. Promemorians förslag lillskaderekvisit kan sägas utgöra en kompromiss mellan vad och TK. föreslog pådenna punkt. Enligt min mening innebär detta en tillfredsställande lösning. Somexempel på uppgift som i regel blir sekretessbelagd med denna avfattning kannämnas uppgift om all del vid en diskontohöjning har diskuterats en ytteriigarehöjning av diskontot. Prop.1979/80:2 Del A 4 kap. 1-3 H 137 exempelär uppgifter hos om planerade valulainköp. Omsekretessbelagd uppgift lämnas ut till annan myndighet, bör sekretessen följauppgiften dit. En beslämmelse härom finns också i paragrafen. Tidsgränsenför sekretessen är liksom i promemorieförslaget satt till . , anser all sekretessliden är för lång,eftersom ifrågavarande handlingar vanligen gäller tillfälliga händelser. Jagvil) till detta säga att en tillämpning av skaderekvisilet i många fall tordeleda till att handling lämnas ul före ulgången av lioårstiden. I vissa fall böremellertid uppgifterna kunna skyddas . Jag tillstyrker därför promemorieförslagetsåvitt nu är i fråga. Sekretess med hänsyn till myndighets verksamhet för inspektion, kontrolleller annan tillsyn 7§ och 17 § första stycket sista meningen SekrL 5 §kungörelsen (1950:462) med förordnanden på försvarsväsendets områdejämlikllagen (nr249)om inskränkningar! rätten att utbekomma allmännahandlingar 2 §kungörelsen (1949:616) med förordnande på civilförsvarets område jämlikt lagen (nr 249) om inskränkningar i rällen atl utbekomma hemliga handlingar 117,170 och 198 §§ taxeringslagen (1956:623) 29§ lagen (1958:295) om sjömansskatt 49§ lagen (1959:92) om förfarandet vid viss konsumtionsbeskallning 55§ slämpelskattelagen (1964:308) 28§ instruktionen (1970:752) för 28§ bevissäkringslagen (1975:1027) för skatte- och avgiftsprocessen. Beslämmelsernai 1 och 3 §§ i detta kapitel har motsvarigheter i 7 § SekrL och flerasekretesskungörelser. Den nya ordningen innebär att regleringen förts över tilldirektverkande sekretessregler med skaderekvisit. Beslämmelsen i 2 § motsvarasnärmast av 17 § första stycket sista meningen SekrL och de tystnadsplikter somhar angetts under mbriken gällande rätt. Prop.1979/80:2 Del A 4 kap. 1-3 §§ 138 Idenna paragraf, som i promemorieförslaget motsvaras av 5 kap. 1 §, föreskrivssekretess för uppgift angående planläggning eller annan förberedelse förinspektion, revision eller annan granskning som myndighei har att företa. Departementsförslagelsbeslämmelse överensstämmer helt med promemorieförslagels motsvarandeföreskrifter. Vid remissbehandlingen har den nya regeln i alll väsentligtlämnats utan erinran. Skaderekvisilethar liksom i gällande rätt utformats så all sekretess gäller för uppgift, omdel kan antas att syftet med granskningsverksamhelen motverkas om uppgiftenröjs. Av detta skaderekvisit följer atl uppgift som skall användas vid fleragranskningslillfällen, t. ex. checklistor för revision, inte får lämnas ul sålänge uppgiften används i granskningsverksamheten men all utlämnande skall ske,när uppgiften inte längre skall användas. 1denna paragraf som i promemorieförslaget motsvaras av 5 kap. 2 och 3 §§,föreskrivs att sekretess gäller för uppgift som hänför sig till pågåendeutredning för kontroll beträftande skatt eller avgift till staten eller kommuneller beträffande bidrag, lån, kreditgaranti eller annan förmån, om det medhänsyn lill syftet med kontrollen är av synneriig vikt atl uppgiften inteuppenbaras för den som kontrollen avser. Liksom i gällande rätt harskaderekvisilet avfattats med tanke på att sekretessen egentligen riktar sigmot den som är part. 2 och 3 §§ har i allt väsentligt godtagils under remissbehandlingen.Förevarande paragraf har utformats med 5 kap. 2 § som mönster. Vissa jämkningarhar dock gjorts bl. a. för atl beslämmelsen skall ge erforderiigl skydd åluppgifter om vissa säkringsåtgärder som kan företas under laxeringsarbelel. a. de uppgifter som anges i 5 kap. 3 § promemorieförslaget, dvs.både uppgifterom säkringsåtgärder och beslut om taxeringsrevision eller annangranskning vid vilken säkringsålgärder kan bli beslutade. Uppgifterna skyddasbåde hos taxeringsmyndighet och hos annan myndighet, t. ex.kronofogdemyndigheten. Delta framgår av avgränsningen lill uppgift "somhänför sig till" pågående granskning. Belräffandesekretessen i fråga om säkringsåtgärd bör anmärkas all skaderekvisilet leder lillatt sekretessen upphör, när säkringsåtgärden har verkställts eller när sådanåtgärd är aktuell. Ettpar remissinstanser tar upp frågan om vad som avses med alt en utredning är"pågående". Med anledning därav vill jag framhålla atl någon sakligändring i förhållande till gällande rätt inie åsyftas. Tanken bakom regleringenär att den skattskyldige inte skall kunna vänta med att avge deklaration föratt, sedan han anmanats att avge deklaration, anpassa Prop.1979/80:2 Del A , .. 5 kap. I ji 139 deklarationentill inkomna kontrolluppgifter. Uttrycket "pågående" kan alltså medhänsyn till bestämmelsens syfte inte ges alltför snäv innebörd. Enligtdenna paragraf som överensstämmer med 5 kap. 4 § promemorieförslaget, gällersekretess för uppgift som ingår i eller ulgör underlag för kunskapsprov ellerpsykologiskt prov under myndighets överinseende. Avsikten är att sekretessenskall avse samma uppgifter som kan beläggas med handlingssekreless enligt 7 §SekrL. Avfattningenav skaderekvisilet bygger på gällande rätt. Sekretess gäller sålunda, omröjande av uppgiften skulle molverka syftet med provet. I rättspraxis har de s.k. standardiserade proven, dvs. prov som upprepas, ansetts omgärdade medsekretess så länge samma provhandlingar används. Behovet alt sekretessbeläggasådana prov även sedan de en gång har använls har inte ifrågasatts.Skaderekvisilet innebär att röjande av en uppgift inte för ske om del skullemolverka syflel med kunskapsprov eller psykologiskt prov av detla slag som förutsesbli anordnat. Sekretess med hänsyn främst till intresset att förebygga eller beivrabrott Idenna paragraf ges regler för det allmännas brottsförebyggande ochbroltsbeivrande verksamhet. Gällanderätt: regler om handlingssekretess i 10 § SekrL öfr 38 §) saml om tystnadsplikt13 § polisinstruklionen (1972:511) och 10 § lagen (1965:94) om polisregister m.m. Promemorieförslaget:6 kap. 1 § Beslämmelsernai promemorieförslaget lill skydd för del allmännas brottsförebyggande ochbroltsbeivrande verksamhet skiljer sig i sak obetydligt från gällande rätt omhandlingssekretess. 110 kap. av promemorian, som avser skydd både för enskildspersonliga och enskilds ekonomiska förhållanden, föreslås en korresponderandesekretessregel till skydd för dessa iniressen. Ramen för de båda paragrafernaslillämpning har angivils i huvudsak på samma sätt. Sekretessen skall enligtpromemorian i båda fallen gälla i åklagarmyndighets, polismyndighets ochtullmyndighets verksamhet med anknytning till brottsbekämpning. Förundersökninghar med hänsyn till dess praktiska betydelse nämnts särskilt. Sekretessen skallvidare tillämpas i angelägenhet som avser användning av tvångsmedel i brottmåleller eljest i verksamhet för alt törebygga brott. Det senare ledet i bestämmelsenåsyftar tvångsmedel som avses i lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder ispaningssyfte i vissa fall. Sekretessen kan gälla även annan myndighet änpolis- eller åklagarmyndighet om myndigheten tar befattning med tvångsåtgärder,t. Prop.1979/80:2 Del A 5 kap. 1 § 140 domstolsom beslutar om telefonavlyssning och myndighet som verkställer avlyssningen. Promemorieförslagetinnebär att även myndighei som går åklagare eller polis lill hända ibrottsbekämpande verksamhet är underkastad sekretess till skydd för spaning ochutredning. Till följd härav kan, om skaderekvisilet är uppfyllt, sekretessupprätthållas för t. ex. myndighels utredning lill grund för åtalsanmälan,obduklionsutläiande och utlåtande av vetenskapligt laboratorium, och del äveninnan uppgifterna har kommit åklagare eller polis lill del. Uppgiftförenligt promemorieförslaget inte lämnas ut om följden kan antas bli atlbeslutade eller fömtsedda åtgärder motverkas eller den framlida verksamhetenskadas. Av sammanhanget framgår atl det är åtgärder och verksamhet för all påolika stadier bekämpa brottslighet som åsyftas. Med "åtgärder"förslås främst beslut och ingripanden som hänför sig till ett särskill ärende.En uppgift, vars röjande t. ex. kan försvåra en pågående brottsutredning, kanalltså hållas hemlig. Enligtförslagel i promemorian till sekretesskydd för personliga förhållanden vidförundersökning m. m. gäller sekretessen, sedan åtal har väckis, i allmänhetinte uppgifter som har tillförts målet vid domstolen. 6 kap. 1 § i promemorieförslagetinnehåller inte något motsvarande undanlag från sekretessen. Etl sådanlundantag synes enligt promemorian obehövligt. Visseriigen kan, på grund avreglerna om sekretessens överförande till annan myndighei, sekretess enligtparagrafen vara tillämplig också vid domstol även när fråga inte är omtvångsmedel i brottmål. Sedan åtal har väckis kan på grund av skaderekvisilelsuiformning sekretess komma atl gälla endast för uppgifter som har generellbetydelse för brottsspaning och brottsutredning. Av bestämmelserna i 5 kap. I §RB i föreslagen lydelse följer enligt promemorian vidare att sekretessen kanupprätthållas vid förhandling endasl om starka skäl föreligger. Promemorieförslagethar i väsentliga delar lämnats utan erinran av remissinstanserna. Viss kritikhar dock framförts. JKförordar atl för tydlighetens skull också men för rikets säkerhel uttryckligenskall anges i skaderekvisilet. För min del anserjag att behovet av sekretess ianledning av denna skaderisk är tillgodosett främst genom föreskrifterna omutrikes- och försvarssekretess men också genom förevarande paragraf Dennagördel bl. a. möjligt att hemlighålla uppgifter som, om de spreds, skulleunderlätta framtida brottslighet, riktad mot rikets säkerhet. Något tilläggtill skaderekvisilet synes inte behövligt. EnligtJK talar starka praktiska skäl för alt uppgifter hos tillsatt av regeringen skall kunna sekre-lessbeläggas. RA intar i huvudsak samma ståndpunkt.För egen del vill jag inte förorda en sekretessregel som särskilt tar sikte påuppgifter hos sådana kommissioner. Det ligger i sakens natur atl intresset avoffentlig insyn i denna typ av utredningsarbete är myckel starkt. A andra sidanger olika regler Prop.1979/80:2 Del A 5 kap. 2 i> 141 isekretesslagen vissl skydd för känsliga uppgifter som kan tänkas förekomma isådanl arbete. 1 första hand kan reglerna i 2 kap. bli tillämpliga. F. ö. bördel praktiska behovel av en särskild regel inte överdrivas. Under de senasiedecennierna har endast några fö undersökningskommissioner tillsatts. Densenasie tillsattes 1963 för att bl. a. utreda orsakerna lill all viss uppdagadspioneriverksamhel kunde fortgå under en lång följd av år. Jag vill erinra omalt bl. a. beslämmelsen om sekretess i myndighets verksamhet för alt biträdaåklagare eller polismyndighet med brottsutredningen kan länkas bli tillämpligpå sådan . Medanledning av ett annat påpekande av JK vill jag framhålla att uppgifter iärenden hos JK enligt lagen (1952:98) med särskilda bestämmelser om tvångsmedeli vissa brottmål får anses utgöra uppgifter i förundersökning. Bestämmelsen gördet alltså möjligt att sekretessbelägga sådana uppgifter. Föruppgifter i allmänna handlingar föreslås i promemorian en enhetlig sekretesslid,. Tiden är densamma som den som föreslås gälla för utrikessekretessen och,i allmänhet, för försvarssekretessen. En remissinstans erinrar om alt ingetbrott har längre preskriptionstid än och ställer därför frågan omsekretesstiden bör vara . Jag vill i anledning härav framhålla alluppgiften inte alllid är hänföriig till ett särskilt brott. Uppgiften kan t.ex. komma alt få betydelse i allmänt brottsförebyggande verksamhet. Äveni övrigi vill jag ansluta mig till promemorieförslaget. Departementsförslagetöverensstämmer därför, frånsett vissa redaktionella ändringar, med molsvarandebestämmelse i promemorieförslaget. I1 § departementsförslaget har föreslagils sekretess i polisens brottsförebyggandeverksamhet. 1 2-4 §§ har lagils upp bestämmelser om sekretess för olikabrottsförebyggande åtgärder som i huvudsak hänför sig lill annan verksamhet änpolisens. Om vissa av åtgärderna kan vidare sägas att de endast mera indirektsyftar till all förebygga brott. Gällanderätt: regler om handlingssekreless i 12,12 a och 31 §§ SekrL och 35 § lagen(1934:437) för riksbank saml om lystnadsplikt i 36 § sistnämnda lagoch 13 § polisinstruktionen (1972:511) Promemorieförslaget:6 kap. 2-4 §§ Idenna paragraf föreslås föreskrifter om sekretess för säkerhets- ochbevakningsåtgärder i mera inskränkt bemärkelse. Paragrafen har motsvarighet i6 kap. 2 § promemorieförslaget. Bestämmelserna i 12 a § SekrL avser att skydda handlingar som rör säkerhets-och bevakningsålgärder i fråga om byggnader och lokaler, vari myndighet driververksamhet. Promemorieförslaget är inte begränsat till Prop.1979/80:2 Del A 5 kap. 2-4 ,« 142 sådanabyggnader etc. vilka används i verksamhet för vilken myndighet svarar. Enligtförslaget synes del nämligen angelägel all sekretesskyddet för avse också deninformation som i offentlig verksamhet inhämtas om skyddsåtgärder som harvidtagits med avseende på egendom använd i enskild verksamhet. Härigenom kansådana iakttagelser som statliga inspekterande myndigheter t. ex. statenskärnkrafisinspekiion och statens strålskyddsinslitut, gör av enskildasäkerhetsåtgärder beredas ett klart sekretesskydd.-Av liknande skäl har inteheller beträffande övriga i promemorieförslagels 2 § skyddade ålgärder gjortsnågon begränsning lill allmän verksamhet. Förslagelhar inte mött några invändningar under remissbehandlingen.Deparlemenisförslaget har ulformals i enlighel med promemorieförslaget. Punkt2.1 promemorieförslaget tas upp en föreskrift om skydd för ålgärder avseendetillverkning, förvaring eller transport av pengar eller andra värdeföremål samltransport eller förvaring av vapen, ammunition, sprängämnen, klyvbart materialeller radioaktivt avfall. Postverkethar påpekat att del från brottsförebyggande synpunkt är angeläget medsekretesskydd även i de fall då utlämning av pengar och andra värdeföremål skeröver disk i postens kassor. I övrigi har förslaget lämnais ulan erinran vidremissbehandlingen. Idepartementsförslagel har postverkets påpekande beaktats. 1 övrigt harpromemorieförslaget godtagils. OK föreslog i 2 kap. 18 § TF en föreskrift om handlingssekretess för metodatt skydda telekommunikation. En molsvarande bestämmelse finns ipromemorieförslaget. Skyddet kan enligt promemorian gä ut på att förekommabrott mol rikels säkerhet, sabotage eller brytande av telehemlighel. Deskyddsåtgärder som här kommer i fråga torde delvis vara andra än de som läcksav 2 § 1 Gfr SOU 1966:61 s. 33). Telekommunikation innefattar överföring avmeddelanden medelst tråd, radio eller liknande metod. Även försvarssekretessenger enligt promemorian visst skydd ål telekommunikationer. Promemorieförslagethar lämnais utan erinran. I departementsförslagel har en motsvarande regellagits upp. Säkerheten ihanteringen av ADB-tekniken har tilldragit sig storuppmärksamhet. Dataintrång är straffbelagt enligt 21 § datalagen (1973:289),Den berörda regeln om skydd för telekommunikation kan utnyttjas också föratl hålla uppgifter om säkerheten vid datorkommunikation hemliga, t, ex, i etlallmänt datanät. Härutöver föreslås i promemorieförslaget sekretess försäkerhetsåtgärder som avser behörigheten atl fö tillgång lill ADB-upplagning, Regelni promemorian är inte begränsad till upptagningar som utgör hemliga, allmännahandlingar i TF:s mening. Sekretessen gäller å andra sidan enbartbehörigheiskoder och behörighetsnycklar samt arrangemang och fördelning avdessa, däremot t, ex, inte generellt program för hemliga upptagningar. Vadsärskilt gäller de berörda programmen, synes del enligt Prop.1979/80:2 Del A ..., 5 kap. 2 §§ 143 promemorianmed hänsyn lill den offentliga kontrollen av de allmänna dalasystemen angelägetall de inte hemlighålls, i den mån de inte innehåller uppgifter som fallerunder annan sekretessregel. Begreppet hemlig upptagning är inte heller såentydigt att en regel om sekretess för datorprogram kan anknytas härtill.Förslaget gäller också andra handlingar än ADB-upplag-ningar men lorde förderas del bli av mindre självständig betydelse. Inteheller på denna punkt har någon erinran gjorts mot promemorieförslaget.Departementsförslaget överensstämmer helt med promemorieförslaget. Ideparlemenisförslaget föreslås sekretess för uppgifter som lämnar eller kanbidra lill upplysning om chiffer eller kod. Paragrafen har motsvarighet i 6kap. 3 § promemorieförslaget. Genomkryptering kan vissa kända uppgifter t. ex. personnummer omvandlas efter enbestämd formel med verkan all uppgifterna anonymise-ras. Härigenom kan del blimöjligt alt fritt hantera sekretesskyddade uppgifter t. ex. inom statistik ochforskning. Metoden har sin främsta användning i fråga om datoriagrat material.En fömlsältning för anses vara atl krypieringsnyckeln, koden, som sådan äromgiven med sekretess. En näriiggande användning av kod eller chiffer går ut påatt till oigenkännlighet förvandla ett meddelande för att kunna befordra detutan att dess innebörd röjs för obehöriga. Metoden måsle givelvis kunna hållashemlig för atl ha någon effekt. Sekretessregelnenligt promemorieförslaget är begränsad till metoder som ytterst avser atl slåvakt om sekretessen i allmän verksamhet. Chifferspråk skyddas enligtpromemorian också genom reglerna i 2 kap. om utrikes- och försvarssekretess. Förslagelhar i alll väsentligt godtagits vid remissbehandlingen. Det har utan ändring isak lagits in i departementsförslagel. Medanledning av vad kammarrällen i har anfört i sill remissyttrande villjag framhålla all paragrafen syftar lill att skydda hemliga uppgifter i allmänverksamhet vare sig de är sekretesskyddade av hänsyn lill intresset altförebygga eller beivra brott eller av hänsyn till annat intresse som avses i 2kap. 2 § TF. Alt bestämmelsen lagils upp i 5 kap. beror på alt den bl. a. kankomma all bli aktuell när fråga är om uppgifter i brottsförebyggande ochliknande verksamhet men främst på all den företer nära släktskap med övrigabestämmelser i 5 kap. Medanledning av en påpekande av SCB under remissbehandlingen finns skäl altframhålla att paragrafen givetvis är tillämplig när det gäller förvaring avkrypterat material. Detkan givetvis inte uteslutas atl chifferspråk används för meddelande som,åtminstone efter en lid, visar sig rätteligen vara offentligt efter sittinnehåll. Också etl sådant meddelande i klartext bör enligt promemorian Prop.1979/80:2 Del A 6 kap. 1 . kunnahållas hemligt så alt inte chiffret kan forceras. har anfört altdetla skulle vara betänkligt från offenllighetssynpunkl. Enligtmin mening för promemorians ståndpunkt accepteras. I annal fall torde skyddetenligt paragrafen bli av tämligen begränsat värde. Iparagrafen, som helt överensstämmer med 6 kap. 4 § promemorieförslaget,föreskrivs sekretess för uppgifter om åtgärder, som inte redan är skyddadegenom föregående paragrafer i kapitlet. Säkerheten inom kriminalvården skyddasockså genom den i 7 kap. 21 § föreslagna beslämmelsen, som bl. a. gör delmöjligt att hålla uppgifter hemliga, om risk föreligger för personalenspersonliga säkerhel. Sekretess med hänsyn till det allmännas ekonomiska intresse Paragrafernainnehåller bestämmelser om sekretess för myndighels affärsverksamhet och andraekonomiska transaktioner som genomförs av myndighet. Gällanderätl: i fråga om handlingssekretess 34-34 b §§ SekrL samt i fråga omtystnadsplikt de föreskrifter som anges som nr 3,4,110,146,162,163,188 och 192i bilaga 5 Promemorieförslaget:7 kap, 1 och 2 §§ Nuvarandebestämmelser om sekretess angående del allmännas ekonomiska transaktioner ärsvåröverskådliga, I promemorian har eftersträvats en förenkling av reglerna.Sekretessbestämmelserna har fördelals på två paragrafer, av vilka den ena avsersekretess för affärsverksamhet och den andra sekretess för ekonomiskatransaktioner i allmänhet, i första hand upphandling. Promemorieförslaget harfött ett övervägande gynnsamt mottagande från remissinstansernas sida. Ocksåjag har i det stora hela anslutit mig lill förslaget. Del kan påpekas altsekretess kring det allmännas affärstransaktioner av hänsyn till enskilds,dvs. affärspartners, inlresse ges genom sekretessreglei i 8 kap. 8-10 §§. Isamma kapilel finns dessutom sekretessbestämmelser som i vissa fall skyddar t.ex. aktiebolag som helt eller delvis ägs av staten eller kommun. Iförsta styckel anges atl sekretess gäller i myndighels affärsverksamhet. Medaffärsverksamhet förslås verksamhet som är antingen i sin helhet eller i vissavgränsad del aflarsinriktad. Begreppet för inte fallas alltför snävt. Blandmyndigheter med affärsverksamhet kan sålunda i första hand nämnas de statligaaflarsdrivande verken och . Vidare avsesmyndighet som i konkurrens med annan ålar sig uppdrag, såsom fallel Prop.1979/80:2 Del A 6 kap. 1 i 145 ärmed geologiska undersökning, statens provningsanslall och statensskeppsprovningsanslall. annal exempel är den tillverkningsindustri sombedrivs i och regi. På denkommunala sidan finns de skyddade verkstäderna, de kommunala affärsverken,hamnrörelserna osv. Till affärsverksamhet för räknas också utlåningsverksamhetsom bedrivs i affärsmässiga former, t. ex. av och allmännapensionsfonden. Utmärkande för afTärsverksamhet är i allmänhet att verksamhelenbedrivs under krav på viss vinsl eller åtminstone på atl verksamhelen går ihopekonomiskt, låt vara atl den kan vara delvis subventionerad. Del är vidare iallmänhet fråga om verksamhet som inte kan sägas bestå i fullgörande avförvaltningsuppgift i snäv bemärkelse Ofr 11 kap. 6§RF). Sekretesseni myndighels affärsverksamhet gäller för uppgift om myndighetens affärs- ochdriftförhållanden. Med affärs- och driftförhållanden avses liksom f n, -förutom uppgifter i de mera konkreta ärenden som anges i 34 § SekrL - ocksåafförshemligheter av mera allmänt slag som marknadsundersökningar,marknadsplaneringar, prissätlningskalkyler och planer rörande reklamkampanjer(jfr prop, 1971:89s, 23), Nämnas kan vidare sådanl som konslmktionsarbelen,utredningar av annat slag, prov, förhandlingar och andra affärshändelser. Enligtpromemorian skall sekretessen kring myndighetemas affärsverksamhet skyddadenna från insyn från konkurrenternas sida, I 7 kap, 1 § promemorieförslagetföreskrivs därför all utlämnande av uppgift inte för ske, om det kan antas altröjande skulle på det allmännas bekoslnad gynna någon som driver likartadrörelse, Samma skaderekvisit finns i 34 a och 34 b §§ SekrL, Likartad rörelseföreligger enligt promemorian när någon driver en affärsrörelse som erbjuderell alternativ lill del allmännas afiarsverksamhel, även om denna i striktbemärkelse utövas i en monopolsituation.