prop · G303165 · 1979-12-31 00:00:00 — Medhänvisning till ovanstående föreslår vi attregeringen utser en särskild förhandlare med uppgifter enligt vårt förslag. 1979/80:165 90 Enarbetsgrupp inom industridepartementet har hafl till uppgift att framläggaförslag om formerna för varvsstödets successiva avveckling. För atl fullgörauppdraget har gmppen tagil del av Svenska Varvs stmkturplan, kommissionens förde mindre och medelstora varven belänkande samt genomfört vissa kompletterandeanalyser. 1 Intemalionell Jämförelse ................................... .. 90 2 Den svenska varvsindustrinsproduktionskapacitet . 2.1 Beräknad produktionsvolym åren1979-1983 .... 95 2.2 Beställningar av fartyg frånsvenska rederier ..... 95 3 Bedömning av framtidaprisnivåer ...................... 97 4 Statens stöd tillvarvsindustrin .......................... 98 4.1 Fartygskreditgarantier.................................... 98 4.2 Exportstöd ................................................ 99 4.3 Stöd till beställare avfartyg ........................ 99 5 Förslagtill ändrad form för stöd till varvsindustrin . . 101 5.1 Skäl för fortsatt statligt stödtill varvsindustrin 101 5.2 Avveckling av stödet tillbeställare av fartyg ... 102 5.3 Stöd till varven ......................................... 103 5.4 Fartygskreditgarantier,exportstöd m.m.............. 104 Varvsindustrini världen befinner sig i en allvariig stmkturkris. Somen följd av detta har omfattande statliga ekonomiska stödåtgärder vidtagits fördenna industri. Dessa stödåtgärder har spelat enframträdande roll i den internationella varvskonkurrensen. 11, ex. harfartygskreditgarantier alltsedan de infördes utgjort ett betydandeinslag i den svenska varvspolitiken. För att öka fömtsättningama för de svenskavarven att konkurrera med utländska varv om den begränsade beställningsvolymenhar det svenska stödsystemet i likhet med övriga länders - successivtutvidgats för att vara relativt omfattande. Prop.1979/80:165 91 Vanligtförekommande är stöd riktat till rederier i del egna landel. Här har dock underde senasle åren inträffat en väsenllig förändring dä länder såsom ,, och infört stödformer som innebär att varvenkan arbeta direkl på exportmarknaden genom att exporten subventioneras. Dessaländer tillhör också den kalegori av länder som klart uttalat atlvarvsindusirin på sikl måste bli lönsam. Andra stödformer har införts för altinrikla varvsindustrin mot produktion av vissa fartygstyper. Motbakgmnd av bl. a. skilda redovisningsprinciper, ofullständig information ocholika ägarförhållanden är en direkt Jämförelse mellan varvs-länders stödsystemsvår att göra helt rättvisande. En sammanslällning av stödformer i olikavarvsländer och därtill hörande finansiella villkor framgår av labell 3.1. Föratt erhålla en uppfattning om slödels omfattning har subventionsgraden i olikavarvsländer beräknals och jämförts. ,, och är de länder som har högst omsättning peranställd, vilket avspeglar såväl hög produktivitet som produktion av främsthögförädlal tonnage. För dessa länder varierar omsättningen per anställd frånca . i lill ca . Den lägsla omsättningenper anställd redovisar med ca . Omhänsyn endast las lill direkta beställarslöd som gär aniingen lill köpareneller varvel, så har den högsta subventionsgraden. molsvaradeden av varvens omsättning. Åven om subventionsgraden mäts som lotalsubvention per anställd låg högst med ca . per anställd.Förklaringen till della är bl.a. de höga räntesubventioner som ges iFrankrike. , och Slorbrilannien hade ungefärsamma subventionsgrad uppgående till mellan av omsättningen. Däremotinnebär den låga produktiviteten och det stora antalet anslällda iSlorbrilannien att subventionen per anställd där var väsentligt lägre än iSverige och . I var subventionen per anställd ca 54 000 kr.medan den i Slorbrilannien var ca . och ingår i en tredjekalegori beiräffande subventionsgrad. I dessa länder uppgick subventionen lillca av omsättningen. Lägsl subventionsgrad uppvisade länder som ,och med subventioner varierande mellan . bedöms del som sannolikt atl en förbällring inträffaravseende balansen mellan efterfrågan och utbud av varvskapacilet. Behovel avsubventioner kan därför för antas bli väsenlligl lägre. Eltstörte behov av subventioner får antas komma all kvarstå i de länder som trolsen ogynnsam koslnadsposilion önskar bibehålla sin varvsindustri av mililäraeller andra skäl. Förde olika varvsinduslriländerna kan ingen entydig lendens spåras beiräffande denframtida ulvecklingen av ekonomiska stödåtgärder för Tabell 3.1 Sammanställningav stödformer mi. A.l Krediter/Garantier Gäller för lev. fr. o. m. C. U-LANDSSTÖD(ex) , sen, 791231 1, %av kapitalkostn. 3-års Mor, 7 A.2 Beställarslöd - Varv \. Gäller förorder fr.o. Gäller för lev.fr.o.m.-t.o. B. HEMMAORDERIGarantier B.l KrediterlGaranlier B.2 Beställarslöd - Varv Gäller förorder fr.o.m.-l.o.m. 4.1 Av salta medel B.3 Beställarslöd - Rederi 780101--811231 1540 780101--811231 1540 80 12 3 M-ränta 70 10 3 9,5 80 14 4 8,0 1979/80: 165 Tabell 3.1 Sammanställning av stödformer milj. sek (forts) 1 Krediter/Garantier A .2 Beställarslöd Varv Gäller förorder fr.o. Gäller för lev.fr. o. m,-l. B. HEMMAORDER/Garanlier B.l Krediter/Garantier B.2 Beställarslöd - Varv Gäller lör lev, fr. o. m.-t.o, m. 4 4 5 5 B.3 Beställarslöd - Rederi I. Gäller förorder fr.o, m.-t.o. Gäller för lev, fr. o. m. Avsalla medel 70 Avserperiod 7879 Använda medel Avser period % av konlraktspris Gäller för order fr.o. fr. o. m.-t.o. 4.2 Avser period 5.) .Använda medels.2 .Avser period C. U-LANDSSlÖn (e.x) ALTFRN.-A nv PRODUKTION ''i av kiipilalkosln, Kinr.,'-- A\el"period -781231 -801231 , in år mor. Tabell3.1 Sammanställning av stödformer milj. sek regioner) % av kap.kostnad varven.Huvudsakligen kan varvsindustriländernas intentioner om kommande stödåtgärderindelas i tre kategorier. Länder som klart indikerat atten nedlrappning av slödålgärdema är nödvändig. Till denna kategori hör ländersom , , , och . Nedtrappningen avslödålgärderna skiljer sig ål mellan de olika länderna. Storbritannienoch utvisar de senaste avsatta stödmedlen en klar nedlrappning i börjanav 1980-talel. För innebär stödformernas konsimktion att varvenmåsle uppnå lönsamhet . har klart uttalat all om intevarven uppnår lönsamhet får de gå i konkurs. I ges visseriigen slorasubventioner till "Domestic Program" men oviljan altsubventionera exportorder innebär närmasl direktiv lill varven avseendekapacitelsnivåer"under 1980-lalet. Avsiklen är atl begränsakapaciletsut-budel för att få upp de Japanska priserna till lönsamma nivåer. Länder som införtvissa begränsade stödformer. , och är varvsländer somlillhör denna kalegori. 1 dessa länder har man kommit till den uppfatlningenalt någon form av stödåtgärder måste införas. De införda subventionerna är dockmycket begränsade och specielll beträffande mycket restriktiva. Länder som inte givit uttryckför alt någon reducering av stödformerna kommer att ske. Till denna kalegoriräknas endasl och . synes ha för avsikt atlbehålla en viss kapacitet och även i framliden subventionera denna om detlavisar sig nödvändigt. Delsammantagna intrycket är alt en reducering av stödåtgärderna kommer att ske ibörjan av . Orsakerna härtill är framför alll återhållsamhet medallmänna medel samt en bättre marknadsutveckling och därmed bäitre lönsamhetför varvsindustrin. Prop.1979/80:165 95 Tabell 3.1 Sammanställning av stödformer milj. sek (forts) E. INDUSTRISTÖD - VARV Invesl.bidrag(Prioritets- 22 20 regioner) % av kap.kostnad Använda medel 4,5 -~ 2 Den svenska varvsindustrins produktionskapacitet 2.1 Beräknad produktionsvolym åren 19791983 Produktionsvolymen, mätt i anlal direkta produklionslimmar,uppgick förde fyra slora nybyggnadsvarven inom Svenska Varv-koncernentill ca 12 milj. timmar. Enligt den stmkturplan som slyrelsen för Svenska Varvfaslslälll avses volymen successivt minska så all den för åren 1980, 1981 och1982 kommer att utgöra resp. 10 milj., 5,9 milj. och 5,3 milj. limmar. Densenare nivån beräknas kunna bibehållas och framåt. Därutöverkommer viss produktion alt ske vid Öresundsvarvet och Varf under denlid dessa båda varv avvecklas. För de mindre och medelstora varven uppgick den lolalatimkapaciteten för handelsfartyg till ca 3 milj. timmar, varav drygt0,4 milj. timmar avsåg enlreprenadarbele. Nybyggnadskapacitelen hos de mindre och medelsloravarven kan beräknas uppgå lill ca 1,7 milj. limmar varav 0,1 milj. limmar avserenlreprenadarbeien. Sammantaget beräknas alltså de svenska varvens kapacitetför produktion av handelsfartyg minska från ca 15 milj. limmar till ca7 milj. limmar . 2.2 Beställningar av fartyg från svenska rederier För den kommande femårsperioden, dvs. t.o.m. ,föreligger klara beslållningsplaner endasl för elt fåtal rederier. Intresset ärhuvudsakligen inriktat mol atl täcka reinvesteringsbehovel. 1 föregåendevarvsproposition (prop. 1978/79:49) konstaterades en förskjutning av intressetfrån konventionella tank- och bulkfartyg mol en slörre andel speciallonnage.Denna utveckling fortsälter även . Resultatutvecklingen hos rederierna frän t. o. m.år 1978 kännetecknades av starkt försämrade resultalnivåer. För samiligarederier innebar detla alt resultatet före bokslulsdisposilioner och skallsammanlaget sjönk från en total vinst på ca 815 milj. kr. är 1974 lill en tolalföriust pä ca 1979/80: 165 96 Resultaten varierar dock starkt mellan de olika rederierna.Fyra av de tolv största rederierna redovisade ell negativt resultat förebokslulsdisposilioner och skatt under det sämsla . Bland de övrigaredovisades således posiliva resultat, men för flertalet pä en begränsad ochlångsiktigt icke acceptabel nivå. Underdet senaste årel har en återhämtning sketl och för beräknas enbelydligl bättre resullatnivå. För samtliga rederier har resultatet förebokslulsdisposilioner beräknals ge en vinst pä ca 60 milj. kr. 1 förhållandetill verksamhetens omfattning är denna vinstnivå klart otillräcklig. beräknas successivi högre vinster. Resultatutvecklingenefler och fram t. o. m. innebar att rederiernassolidiletssilualion försämrades betydligt. uppgick egel kapital ochobeskattade reserver till av det lolala kapilalel vilkel skall jämförasmed och . Till detla skall läggas en dold reserv tillföljd av att fartygens marknadsvärden översiiger restvärdet efter planenligaavskrivningar. Den dolda reserven uppgick för samtligarederier lill av del lotala kapilalel. Under är 1979 har en belydandeålerhämlning av fartygens marknadsvärden skell vilket medfört en ökning av dendolda reserven. Det bör dock framhållas all förhållandena varierar belydliglmellan de olika rederierna. Redangjorda beställningar för leverans och senare uppgick för de tolvstörsta rederierna till 23 fartyg om sammanlagt ca 300000dwl. Fartygen fördelade sig pä åtta färjor, fem kemikalielankfartyg, femro/ro-fartyg, två offshore-fartyg, två bilbulkfar-tyg och ell bulkfartyg. Dettahar inneburil alt, förutom redan gjorda beställningar för leveranser t.o.m. år1982, endasl ett begränsat anlal klarl definierade beställningar redovisals. Depolenliella beställningarna har angivits till den senare delen av perioden ochär slarki beroende av framlida sjöfartspolitik, antaganden om fraklmarknadsulveckling,kostnadsutveckling och konkurrenssilualion. Förskjutningen avbeställningsplanerna mot den senare delen av perioden ökar även osäkerheten altbeslällningsplanerna yllerligare kommer att skjutas på framliden om inlehillillsvarande marknadsuppgäng beslår och förbättras. Trotsde nämnda osäkerheterna i rederiernas planering kan beställnings-intressetuppskallas lill mellan 25-35 fartyg motsvarandeen produktionskostnad av ca 5 500-6500 milj. kr. Enfördelning av beställningsinlressel på farlygsslag visar på 5-10 oceangäendero/ro-fartyg och färjor, ca 5 kemikalieiankfarivg samt ett mindre antal fartyginom områdena för kyl-, kusitank-. mindre lorrlasi-och offshoremarknaderna.Enligt en myckel grov uppskattning motsvarar detta ca 15 milj. direklaproduklionslimmar eller etl genomsnitl av ca 3 milj. timmar per är. En sädanbeslällningsvolym motsvarar av den nedtrappade produklionskapaciletenvid de svenska varven. Prop.1979/80:165 97 3 Bedömning av framtida prisnivåer År1978 gjorde en inom industridepartementet arbetande marknadsgrupp vissabedömningar av pris- och kostnadsläge för olika fartygstyper. En sammanfattningav gruppens rapport bifogades prop. 1978/79:49. Sedan denna rapport avgavs harsåväl fartygsprisema som varvens produktionskostnader ökal. Enligtmarknadsgmppens då gjorda bedömning avvek det svenska koslnadsläget starktfrån de lägsta internationella priserna för standardtonnage såsom tank-, bulk-och ro/ro-fartyg. Detta innebar atl de svenska varven vid försäljning på denintemationella marknaden erhöll priser som inle täckte självkostnaden för olikastandardfartygstyper med mer än mellan . En Jämförelse mellan svensk ochJapansk koslnadsnivå visade att de Japanska kosinaderna var lägre än desvenska för standard-fartyg. För vissa fartyg av specialkaraktär bedömdes dockkoslnadsläget som mindre ogynnsamt för de svenska varven. Prisernapå nybyggnadslonnage har stigit kraftigt . Prisnivåerna ligger mellan högre än . De största prisökningarna redovisasför stort tanktonnage, produkttankers och mellanstora bulkbåtar. Orsaker tilldessa prisökningar är bl. a. reduceringen av varvskapaciteten i ochJapan samt en markant förbättrad marknad för bulk- och tanktonnage. Beträffandestandardtonnage erbjuder priser som ligger under denvästeuropeiska prisnivån. För fartygstyper som kräver nykonstmktion ligger dejapanska priserna under de västeuropeiska. Prisökningarnapå andrahandsmarknaden har varit ännu kraftigare än den på nybyggnadssidan.Priserna har för olika typer av andrahandstonpage ochåldersgmpper sligil med alltifrån för mindre s.k. sheltei'deckers på15000 dwl byggda till för tankfartyg på 220000 dwl byggda år1969. Denna utveckling har inneburit att andrahandspriset för etl flertal olikatyper av tonnage och åldersgmpper har stigit så mycket alt nybyggnad är ettekonomiskt bärande altemativ. varsannolikl differensen mellan svensk och japansk självkoslnad som störst.Beräkningar indikerade att japansk självkostnad förslandardlonnage låg på av svensk självkostnadsnivå. Del ökade värdet avyenen tillsammans med ökade kostnader för bl. a. material och löner medfördeatl den Japanska kostnadsnivån ökade för att vid årsskiftet1977-1978 uppgå till endast till av de svenska kostnadema.Utvecklingen därefter är svårbedömbar. Å ena sidan har antalet effektiva timmarper anställd i kraftigt sjunkit . Å andra sidanhar värdet av yenen minskat. Japankommer även under 1980-talel att vara den dominerande varvsna-7 1979180. 1979/80:165 98 tionenmed av världens lotala varvskapacitet. Detta innebär även att denJapanska kostnadsutvecklingen kommer att vara ledande för den långsiktigaprisutvecklingen på standardtonnage. Den framtida prisutvecklingen för olikafartygstyper är helt beroende av förändringar av olika faktorer såsomproduktivitet, material- och lönekostnader, kapitalkostnader, valutakurser,konkurrensstmkturer inom sjöfarten och miljövårds-krav. Detär sannolikt att kostnadsdifferensen mellan och ytterligarekommer att reduceras fram . a. beroende påvilken typ av fartygsobjekt och vilka varv görs mellan samt ävenmarknadsbetingade effekter kan den Japanska kostnadsnivån 1984uppskattas till av den svenska nivån. Spridningen ikostnadsdifferensen är också beroende av om objekten är en-stycksproduktion,hur väl fartyget passar på det Japanska eller det svenska produktsortimentetoch vilket varv som i en viss situation utgör konkurrenten till det svenskavarvel. 4 Statens stöd till varvsindustrin Systemetmed statliga fartygskreditgarantier infördes på gmnd av de begynnandesvårigheterna för den svenska varvsindusirin att hävda sig på marknaden.Systemet innebär att staten genom att ställa garantier underlättar för varvenatt finansiera produktion och kundkrediter. Garantierna hade lill en början enganska blygsam omfattning. Varvsindustrins svårigheter ökade betydligt under1960- och 1970-talen. De statliga åtagandena kom därför efter hand atl ökamycket kraftigt. Statensnuvarande åtagande gmndar sig på beslut av (prop.1978/79:49, NU 1978/79: 17, rskr 1978/79: 115), enligt vilket fullmäklige iriksgäldskontoret bemyndigats alt till utgången av ikläda statengaranlier till svensk varvsindustri inkl. tidigare lämnade garanlier - inlillell vid varje lidpunkt sammanlagt belopp av högst 17000 milj. kr. Av detlabelopp är 3 500 milj. kr. avsedda atl underlätta finansieringen av alternativproduktion vid varven. Vidare får högsl 5 500 milj. kr. avse garantier för desvenska siorvarvens engagemang i varvens direkt eller indirekt ägda fartyg. Enligtden praxis som lillämpas av ochriksgäldskontoret lämnas garantier till belopp som högslmotsvarar av konlraklspriset för fartyg. För efterleverans-finansieringenfår garantier slällas för lån med en löptid av högst . Vid export gällervillkoren i överenskommelser inom beiräffande omfallning, löplid ochamorteringsvillkor. Enligt överenskommelserna får garanii slällas till beloppsom högst moisvarar av kontraktsprisel. Prop.1979/80:165 99 löptiden på del garanterade lånel får vara högsl 8,5 åroch amorteringarna skall ske halvårsvis med lika slort belopp varjeamorteringslillfälle. Slalens ulestående garanlier för varvens krediler uppgickden till ca 11 350 milj. kr. För altemativ produklion hadevid samma tidpunkt garantiutfäslelser lämnals avseende produktion till eltsammanlagt kontraktsbelopp om ca 200 milj. kr. 1 enlighet med beslul av (prop. 1977/78: 155, NU1977/78:73, rskr 1977/78:379) har för perioden - den 30 Juni1981 införts elt system som skall underlätta företags exportförsäljning. ABSvensk Exportkredit skall enligt detta syslem kunna lämna lån för finansieringav exportkrediter i svenska kronor eller lämplig utländsk valuta till fastränta som baseras på de lägsta räntesatser som har överenskommits intemationelllför statligt slöd vid exportkredilgivning. Av anvisad ram på 10000 milj. kr.beslöl (prop. 1978/79:49, NU 1978/79:17, rskr 1978/ 79: 115) att 2500milj. skulle avse export av fartyg. hade ca 600 milj. kr. lämnals ikrediler i samband med export av fartyg. 4.3 Stöd till beställare av fartyg Del statliga slöd till beställare av fartyg som infördesår har till syfte atl under en övergångstid utjämna skillnaden mellanvärldsmarknadspriser för nybyggnad av fartyg och de svenska varvenssjälvkostnader härför. Avsiklen med stödel är att intressera rederierna för attgöra sina beställningar vid svenska varv. fömtses desvenska varven ställa om sin produktion så atl de kan konkurrerainternationellt statligt slöd. För ändamålet har genom olikabeslut (prop. 1976/77:139, NU 1976/77:53, rskr 1976/77:343, prop. 1977/78:174,NU 1977/78:76, rskr 1977/78: 377, prop. 1978/79:49, NU 1978/79: 17, rskr 1978/79: 115 och prop. 1978/79:211, NU 1978/79:58, rskr 1978/79:449) den1 - faslslälll ramar om sammanlagi 6665 milj. kr.för kreditgarantier och anvisal sammanlagi 2 460 milj. kr. lill lån för stödtill beställare av fartyg vid svenska varv. Stödet ges i form av statliga kreditgarantier motsvarandehögst av kontraktsprisel och lån som kan uppgå lill belopp motsvarandehögsl av kontraktspriset för beställt fartyg eller större ombyggnad avfartyg. 1 de fall då lån inte lämnas eller lämnas lill lägre belopp än sommaximall kan erhållas kan om särskilda skäl föreligger kredilgarantier lämnastill högre belopp än av konlraklspriset. Lån och kreditgaranti får dock sammanlagtuppgå till högsl av kontraktsprisel. Minsl av kontraktsprisel måslealltså belalas kontant av beställaren. 1979/80:165 100 gränsatoch avser beställningar som görs senasl och med leverans avdel beställda fartyget före ulgången av mars månad 1981. För fartyg medsärskilt lång byggnadslid kan regeringen dock medge alt leverans sker . Till lån är knuten en viss återvinningsrätl för staten.Villkoren för stödet finns angivna i förordningen (1977: 500) om statligt stödtill beställare av fartyg (omtryckt 1978:995). Föratl de svenska varven skall kunna sälja fartyg lill ulvecklingsländer medförmånliga villkor har anvisat 125 milj. kr. atl användas som stöd härför(prop 1978/79:49, NU 1978/79: 17, rskr 1978/79: 115). Stöd kan lämnas förfartyg som beställs före och som levereras före utgången av år1981. Beslällarstödelhar medfört all ca 85 fartyg beställts vid svenska varv och att order på fartygvid varven som lämnats före har kunnal fullföljas. Därtill harca 15 större ombyggnader genomförts med beställarslöd. Siödet har avsett olikatyper av fartyg. Ca hälften av de beställda fartygen har varil torrlastfartyg,varav huvuddelen ro/ro-fartyg. Ca en fjärdedel har varit tankfartyg.Återstående fjärdedel har varil kylfarlyg, passagerarfartyg, fartyg föroffshoresektorn, bogserfartyg m. m. Närmare30% av stödet har gått till de mindre och medelstora varven. Den 15 febmari1980 återstod efter vissa reservationer för ränlor avseende de av statengaranterade lånen - ca 16 milj. kr. för lån och 47 milj. kr. Förde privata mindre och medelstora varven har stödel lill beställarna varittillräckligt för att kontraktsprisel skall vara lika med eller överstigavarvets självkostnader för ordern. En redovisning av del ekonomiska resultatetför denna gmpp av varv lämnas i bil. Sammanfallning av kommissionens för demindre och medelslora varven belänkande. Förvarven inom har det ekonomiska ulfallet varieratkraftigl. I flertalel fall har dock självkoslnaderna avsevärt överskriditkontraktspriset, vilkel medfört slora förlusler vid flera av varvsen-heterna. Enav de viktigaste orsakerna till detta förhållande anges vara all omställningenmot nya och mer komplicerade produkler har varil svårare än beräknat. Enredogörelse för Svenska Varvs resultat lämnas i avsnill 2.5 i Föredraganden. Fullmäktigei har alltså garanterat eller ulfästsig att senare garantera lån till beställare av fariyg för ca 6300 milj. kr.vilkel innebär atl med en räntereservalion på ca 300 milj. kr. är nästan helagarantiramen förbrukad. Föratl staten skall åsamkas förluster lill följd av dessa garanlier fordras delsatt beställaren går i konkurs, dels att marknadsvärdet av de säkerheter främst panlbrev i fartyg som staten har för garantin är lägre än delgaranterade lånet. Staten kräver regelmässigt också borgen från de varv somlevererar fartygen. En ytterligare fömtsättning för att föriusl skall Prop.1979/80:165 101 uppstå för staten som garanligivare är därför atl varvelinte kan infria sin borgen. har inte några förlusler inträffat för siatenavseende de garanlier som lämnats till beställare av fartyg. Inom nämnden förfartygskredilgarantier har statens förlustrisker bedömts med hänsyn tillbeställarens ekonomiska styrka och värdet av slalens säkerheler. Hänsyn harinle lagits lill varvens förmåga atl infria sin borgen. De beställanderederierna har delats in i tre klasser. Rederier som aniingen har en välkonsoliderad balansräkning, stora övervärden i fartyg, förmånligabefraktningsavtal med solida företag eller lågt belånade fartyg. Till dennaklass räknas 28 beställare vilka placerat order på 38 fariyg och sexombyggnader. De lån som garanterats eller utfästs att senare garanteras uppgårtill ca 3 000 milj. kr. Rederier med acceptabel ekonomisk ställning elleracceptabla befraktningsavtal men som har begränsade möjligheter all mölaperioder utan sysselsällning för fartygen. Till denna klass räknas 16beställare vilka har beställt 32 fartyg och fem slörre ombyggnader till ettsammanlagt värde av ca 2000 milj. kr. Rederier som f. n. visar ell driftsunderskott ochsom är beroende av en förbättrad marknad, både avseende frakt ochfartygspriser för att överlevnaden skall anses tryggad. Denna klass omfaltarfem beställare vilka beställt nio fariyg. De garanterade lånen uppgår lill ca 1200 milj. kr. Dagens marknadsvärde pä berörda fartyg understiger lånen med ca150 milj. kr. Statens förlustrisker är dock mindre genom all siaten har andrasäkerheter fömtom fartygsinteckningar. 5 Förslag till ändrad form för stöd till varvsindustrin