prop · G30339 · 1979-12-31 00:00:00 — Budgetdepartementethar getl vissa myndigheler och organisationer lillfälle atl lämna synpunkterinför en eventuell föriängning av giltighetstiden av de särskilda reglerna om konlraktsavskrivning.Till budgetdepartemenlets förfrågan fogades en inom departementet upprättadpromemoria om reglerna om kontraktsavskrivning och vissa bestämmelser som nära anknylertill dessa regler. Promemorian bör fogas till protokollet i delta ärende sombilaga 1. Medanledning av budgetdepartemenlets förfrågan har yttranden avgetts av (), kommerskollegium, länsstyrelserna i samt Göieborgs och , sjöfartspoliliska ulredningen (K 1977: 05), AB Aerotransport (ABA) ochSveriges redareförening. har fill silt yUrande fogat yttrandenfrån samt och handelskammare. Ensammanställning av remissyttrandena bör fogas lill prolokollet i della ärendesom bilaga 2. Densvenska rederinäringen arbetar under stark internalionell konkurrens. Konkurrenslägetpåverkas av att många sjöfartsländer ger sina inhemska 1979/80:39 14 rederierstalligl slöd och lättnader i beskaltningen. Rederinäringen kännetecknas ocksåav all investeringsobjekten är fl men mycket kapilalkrävande. Molbakgrund av dessa förhållanden infördes är 1966 regler om rätl till avdrag vidinkomsttaxeringen för avskrivning på fartygskontrakt. Reglerna, somursprungligen gällde t. o. m. 1974 ärs taxering och sedermera har förlängts tillatl gälla 1. o. m. taxering, ger rederiföretag möjlighet lill avskrivningredan pä konlraklsstadiet med belopp motsvarande 30 96 av det avtalade priset företl farlyg. De allmänna bestämmelserna i punkl 2 (tidigare punkl l)avanvisningarna till 41 § kommunalskattelagen (1928: 370), KL,om alt sädanavskrivning flr ske bara när prisfall inträffat eller risk för prisfall föreligger,gäller således inte i fråga om farlyg. Med hänsyn till alt luflfartsnäringen ide angivna hänseendena företer stora likheter med rederinäringen utvidgadestillämpningsområdet av FAK är 1969 till atl gälla också luftfartyg. Isamband med atl giltighetstiden av FAK förlängdes är infördes vissa begränsningsregleri FAK och i 46 § 1 mom. KL. Bestämmelserna gäller i princip för fysiskapersoner och s. k. flmansbolag. Reglerna i FAK är avsedda alt förebygga atl denskattskyldige gör en definitiv skattevinst genom atl flytta utomlands ellergenom all överlåla den ifrågavarande lillgången utan vederiag eller tillunderpris. Reglerna i 46 § 1 mom. KL innehåller vissa begränsningar i rälienalt kvitta underskou i rederi- och luftfartsrörelse mot inkomst av annanverksamhet. Avsikten är att motverka uppkomsten av skatlekrediler som inte ärmotiverade frän konsolideringssynpunkt. Flertaletav de myndigheter och organisationer som har getts tillfälle aU lämna synpunklerinför en eventuell föriängning av giltighetstiden av FAK tillstyrker all desärskilda reglerna flr tillämpas även efler taxering och att avskrivningsrättenpä konlraklsstadiet behälls vid av det avtalade priset. Vidremissbehandlingen har också förts fram önskemål om atl reglerna skall göraspermanenta. I nägra av de yttranden som kommerskollegium har överiämnatframhålls att det med hänsyn till sjöfartsnäringens kapitalanskaffningsproblemfinns anledning alt överväga att mjuka upp eller helt slopa de regler sombegränsar möjligheten atl kvitta underskott i rederi-och luflfartsrörelse motannan inkomst. RSV och länsstyrelserna anser däremot att ytterligarebegränsningsregler är motiverade. Begränsningsreglerna föreslås t. ex. görastillämpliga på fiskefartyg och kontrakt på sådana fartyg. Det anges också somangeläget att begränsningsreglerna ändras så all de kan lillämpas även på vissabolag som inle kan hänföras lill kategorin flmansbolag. Föregen del vill jag anföra följande. Förhållandena inom rederi- och luftfartsnäringarnamåste alltjämt betecknas som särpräglade. Investeringarnas storiek i föreningmed den länga lid som förflyter mellan beställning och leverans ställer mycket slorakrav på förelagens finansiella styrka. Reglerna om kontraktsavskrivning gerföretagen ökade möjligheter till resultalutjäm- 1979/80:39 15 ningoch kan därmed förbättra likviditeten på kort sikt. Kontraklsavskriv-ningenleder också till slörre flexibilitet i fråga om valel av beställnings- och leveranstidpunkt.Till della kan läggas att de senasle årens erfarenheler visar attfartygspriserna reagerar kraftigt även på små ändringar i balansen mellan ulbudoch efterfrågan på fraktmarknaden. Så skulle t. ex. sannolikl mängarederiföretag-även om de särskilda konlraktsavskrivningsreglerna inte hade funnits- ha haft möjlighet atl göra avskrivningar pä kontrakteradefartyg enligt de allmänna reglerna i anvisningarna lill 41 § KL. Delanförda visar enligt min mening att goda skäl kan anföras föratt rederi-ochluftfartsförelag även i fortsättningen bör ha rätl lill en schablonmässig avskrivningpä kontrakterade fartyg resp. luftfartyg. Av vikt i sammanhanget är också atlliknande regler finns i åtskilliga andra länder. Jag föreslär därför att desärskilda reglerna om konlraktsavskrivning skall gälla i slort sellsom . Den största tillåtna kontraklsavskrivningen bör sälunda behållasvid 30 96 av det avtalade priset. All, som RSV har ifrågasatt, göra rätten tillkontraktsavskrivning beroende av att bankgaranti lämnas skulle i viss Ulsträckningmolverka syftet alt underiätta finansieringen av en fartygsanskaffning. Av bl.a. detla skäl bör ell sådant krav inle ställas. Föriängningenbör inte begränsas lill all gälla eU vissl anlal års taxeringar. Rälientill avdrag för konlraktsavskrivning på fartyg m. m. bör alltså göras permanenl.Jag vill dock betona all della naturiigtvis inle hindrar alt reglerna senarekan komma aU ändras eller upphävas om förhållandena motiverar det. Deskäl som låg till grund begränsningar i rätten aU kvitta underskott,som uppkommit till följd av överavskrivning, har fortfarande giltighet. Jag ärdärför inle beredd au tillmötesgå önskemålen om lättnader i dessa regler. Deerfarenheter rörande utnyttjandet av avskrivningsreglerna som har redovisais avRSV och länsstyrelserna motiverar enligt min mening i stället en vissutvidgning av kvittningsförbudet. Jag återkommer strax lill detla. Länsslyrelseni Göieborgs och län har tagit upp frågan om inrättande av ett centralt regislerför kontrakt på fartyg som byggs i och i Ullandet. Utan elt sädani regislerfinns del enligt risk för aU taxeringsmyndigheterna inte kanfölja upp vad som händer med de i kontrakten angivna byggena. Jag anser atl detbör ankomma på RSV aU bedöma om det är lämpligt alt föra elt centralt regislereller om konirollfrä-gorna kan ulan större ändringar i nuvarandeadministrativa rutiner. Idet följande kommer jag något mer ingående att redogöra för de ändringar inuvarande regler som jag anser bör göras. Jag inleder med bestämmelserna i behandlar jag ändringama i 46 § 1 mom. KL och övriga lagändringar. Deändringar som jag inte kommenlerar särskill är av redaktionell natur. 1979/80:39 16 Enligt/ § kan kontraktsavskrivning f n. medges i fräga om farlyg med en brultodräktighetav minst 20 regislerton. Flertalet fartyg med en sådan dräkfighet varenligtäldre regler registreringspliktiga. knyts registreringsplikten tillbegreppet skepp. Med skepp förstås enligl sjölagen (1891: 35 s.l) fartyg med enminsla storiek av medan fartyg av mindre sloriek kallas båt. Ipraktiken sammanfaller gränsen ganska väl med gränsen 20 brultoregisterton.Jag föreslär att den särskilda avskrivnings-rätten förbehålls sådana fartyg somenligt sjölagen utgör skepp. Liksom bör även utländska fartyg ochfartygsbyggen, om storiekskraven är uppfyllda, ge rält lillkontraktsavskrivning. 1 2 § första stycket finns enregel som kan lillämpas om den som har medgells avdrag enligl 1 § överiäterkontraktet, fartyget eller andel av delta utan vederiag eller till underpris.Med bortseende från det vid överiåtelsen avtalade vederlaget skall dä eltbelopp motsvarande marknadsvärdet tas upp som intäkt av rörelse. Är det i detursprungliga köpekontraktet avtalade priset lägre än marknadsvärdet skall istället detta lägre värde vara avgörande för beskallningen. Syftet med dessaregler är att garantera aU överiåtelsen skall medföra att åtminstone lidigaremedgivna överavskrivningar återförs lill beskattning. Detta hindrar emellertidinte atl tillämpningen av andra skattebestämmelser kan föranleda atl överiåtelserav nu nämnt slag skall Iräffas av en högre beskattning. Här kan erinras t. ex.om de allmänna principerna för beskattning vid uttag ur rörelse och desärskilda regler som gäller vid överlåtelser mellan ett flmansföretag ochförelagsledaren i förelagel eller denne närstående personer. Jag saknar dockanledning att nu gå in pä frågan om behovet av samordning mellan, reglerna iFAK och andra beskattningsregler som lar sikle på överiåtelse lill underpris.Denna fråga flr i slällel behandlas av den kommitté som jag filtbemyndigande att tillkalla för atl se över beskattningsreglerna förfamiljeförelag (Dir 1979: 106). Jag begränsar mig därför i delta sammanhang lillatt föreslå att bestämmelsen i 2 § första stycket ändras i redaktionellthänseende. 2 § andra stycket innehållerregler om att medgivna avdrag för kontrakts-avskrivning skall återföras tillbeskattning vid flyllning utomlands. Jag föreslår inga ändringar i sak av dessabestämmelser. Däremol bör undantagen i 2§ iredje styckel inskränkas. Såledesbör endast börsnoterade svenska aktiebolag och vissa närslående företag tillsådana bolag vara generellt undanlagna från tillämpningen av 2 § första ochandra slyckena. För övriga skattskyldiga bör dispens krävas. Vidare bordet ifråga om avdrag som hänför sig lill fiskeskepp eller kontrakt pä sädana skeppgöras skillnad mellan yrkesfiskare och "passiva" ägare. Jagåterkommer till den närmare utformningen av och skälen för dessaändringsregler vid min behandling av bestämmelserna i 46 § 1 mom. KL. Jagvill i sammanhanget nämna all utebliven leverans normalt lorde 1979/80:39 17 medförabeskattning som vid avyuring. Någon särskild regel om au medgivna avdrag skall ålerförastill beskattning om köpekontraktet annulleras e. d. behövs således enligt minmening inle. Denna fråga bör överiåtas lill de rättstillämpande myndigheternasprövning. Delsamma gäller det vid remissbehandlingen väckta problemel om hurreglerna om kvitlningsförbud skall lillämpas i de fall då den skatlskyldigebedriver flera av varandra oberoende rederirörelser. Enligtregeringsformen ankommer del på regeringen alt beslula om verkslällighetsföreskriftertill lagar. Beslämmelsen i i # om alt regeringen meddela närmareföreskrifter för fillämpningen av FAK är därför obehövlig och kan upphävas. AndringarI 46 § 1 mom. KL Somjag tidigare nämnt anser jag det inte påkallat att göra nägra mer genomgripandeändringar i de regler i tredje stycket som begränsar rätten att utnyttjaunderskott i rederi- och luftfartsrörelse. Liksom tidigare bör ett underskott,som föranleds av konlraktsavskrivning, inle fl utnyttjas mot annan inkomst äninkomst av rederi-, luftfarts- eller varvsrörelse. Motsvarande kvitlningsförbudbör också i fortsättningen gälla i fråga om underskott som uppkommil lill följdav större åriig avskrivning än 10 96 av anskaffningsvärdet av skepp och 15 %av anskaffningsvärdet av luftfartyg. Vidare bör den särskilda föriustuljämningsregelnbehållas. Jag anser det säledes inle befogal all - i syfle alt näöverensstämmelse med reglerna i lagen (1960: 63) om rält till föriustutjämningvid taxering för inkomst - förlänga föriusl-uljämningsperioden för aktiebolagoch ekonomiska föreningar från sex till fio år. Enligtfjärde stycket kan ett mottaget öppet koncernbidrag kvittas mot underskott irederi- eller luftfartsrörelse endast under förutsättning alt bidraget harlämnats av etl rederi-, luftfarts- eller varvsförelag. Om en sådan regel intefanns skulle kvittningsförbudet kunna kringgås i en koncern med fleraverksamhetsgrenar. För alt bidragel skall kunna utnyttjas för kvittning krävs fn. ocksä alt givaren inte har mottagit öppet koncernbidrag under det beskattningsårdå bidraget har lämnats. Reglernaom beskattning av öppna koncernbidrag har ändrats (prop. 1978/79:210, SkU57, rskr 389, SFS 1979:612). års taxering gäller bl. a. att densom mottar etl öppet koncernbidrag för vilket givaren fått avdrag inte självunder samma beskattningsår kan fl avdrag för elt sädant bidrag. Bestämmelsen ifjärde stycket bör redan av detta skäl ändras. Enligl min mening bör vidarebidraget fl beaktas vid prövning av mollagarens kviltningsrätt endast om bidragelhos givaren ulgör omkostnad i rederi-, luftfarts- eller varvsrörelse. För deltakrävs normalt att givarens huvudsakliga verksamhet avser rörelse av någol av deangivna slagen. 1979/80:39 18 Jaghar lidigare förklarat att jag anser det befogat att i några avseenden skärpade införda reglerna om förbud alt kvitta underskott lill följd av överavskrivningmot annan inkomst. Dessa regler bör liksom samordnas med reglerna iFAK om skatteeffekten vid överiåtelse av skepp till underpris m. m. Enligt/em/estycket i 46 § 1 mom. KL träffas akiiebolag och ekonomiska föreningar f n. av kvittningsförbudetendasi om aktierna resp. andelarna lill huvudsaklig del innehas - direkl ellergenom förmedling av juridisk person -av en fysisk person eller eU fltal fysiskapersoner. Del kan, som RSV och i Slockholms län påpekat,förekomma att bolag bildas med en vidsträcki ägarkrets i syfte bl. a. attundvika förbudet mot kvittning. Slarka skäl talar därför föratt undantaget frånkvittningsförbudet bör begränsas. Jag föreslär au reglerna om förbud motkvittning i fortsäUningen skall tillämpas på alla skattskyldiga föruiom svenskaaktiebolag som är noterade på börs eller föremål för liknande notering ochdotterföretag till sådana bolag. Vad som avses med dotterföretag framgår av 1kap. 2 § aktiebolagslagen (1975: 1385). Jag vill i sammanhanget framhålla attmöjligheten lill dispens bör finnas kvar. F, n.undanlas också avskrivning på fartyg som används för yrkesmässigt fiske ochköpekontrakt avseende sådant farlyg från kvittningsförbudet. Länsstyrelserna iStockholms samt har föreslagit alt detta undanlagslopas. Länsstyrelserna framhåller bl. a. alt många av de personer som tecknarkontrakt pä fiskefartyg inte själva är yrkesfiskare och att det vidare kan varasvårt att kontrollera alt fartyget inte byggs om för att användas för annatändamål än fiske. Jaginstämmer i stort med de synpunkter som länsstyrelserna har fört fram. Jaganser det dock inte riktigt att helt slopa förmånsbehandlingen av fartygsförvärvtill fiskenäringen. Enligt min mening bör nägot kvitlningsförbud inte gälla ifråga om yrkesfiskares förvärv av fiskeskepp. Med yrkesfiskare avses den somhar licens enligt förordningen (1978: 517) om licens för yrkesfiske eller somär medlem i fiskelag som har sådan licens. Reglernai tredje-sjätte styckena gäller f n. enbart i fräga om avskrivning i rederi-och luftfartsrörelse. Del kan förekomma att avdrag för avskrivning av t. ex. etlfiskeskepp inte skall göras frän intäkt av rederirörelse. a. detta skälbör kopplingen i tredje stycket till viss förvärvskälla tas bort. Somjag redan nämnt gäller de nuvarande reglerna om kontraktsavskrivning t. o. m.1980 års taxering. De nya reglerna bör därför tillämpas försia gången vid 1981års taxering. För atl undvika risken för effekter av retroaktiv natur bör docknuvarande avdrags- och begränsningsregler tillämpas även vid 1981 och senareårs taxeringar såvida avtalet om fartygsförvärvet har träffals före utgången avär 1979. 1979/80:39 19 Ändringarnai FAK föranleder konsekvensändringar i punkl 1 av anvisningarna lill 28 § KLoch i 4 § 1 mom. lagen (1947: 576) om slafiig inkomstskatt. Idetla lagstiftningsärende bör slulligen en felaktigt utformad hänvisning i ikrafllrädandebestämmelsernatill lagen (1979: 612)om ändring i kommunalskattelagen (1928: 370) rättas. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen föreslårriksdagen atl anta inom budgetdepartementet upprätlade förslag fill 1. lag om ändring i förordningen(1966: 172) om avdrag för avskrivning på köpekontrakt som avser fartyg m. m., 2. lag om ändring ikommunalskattelagen (1928: 370), 3. lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 4. lag om ändring i lagen (1979:612) om ändring i kommunalskallelagen (1928: 370). Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslular att genomproposition föreslå alt anta de förslag som föredraganden har lagtfram. 1979/80:39 20 PMom avdrag för avskrivning på fartygskontrakt m.m. Allmännabestämmelser om avdrag för nedskrivning av värdel på rättigheter till leveransav maskiner och andra för stadigvarande bruk avsedda inventarier enligl ejfullgjorda köpekontrakt finns i punkl 1 tolfte slyckel av anvisningarna till 41§ kommunalskattelagen (1928: 370), KL. Sådant avdrag får endast medges under fömtsäUningalt den skatlskyldige visar alt inköpspriset för tillgängar av samma slag påbalansdagen understiger det kontraherade priset eller del görs sannolikt atldylikt prisfall kommer alt inträffa innan tillgångarna levereras. Erhållsavdrag för nedskrivning pä leveranskontrakt kommer anskaffningsvärdet förtillgången i fråga - på vilkel värdeminskningsavdrag efter leverans kommer altbaseras - alt utgöras av den faktiska anskaffningskostnaden för tillgångenminskad med kontrakts-avskrivningen. Med stöd av bestämmelserna i punkt 1 avanvisningarna till 41 § KL utfärdade dåvarande riksskattenämnden till ledningvid laxeringar anvisningar beträffande avskrivning på kontraheradefartyg. De procentsatser som föreskrevs varierade frän år lill år. Genomlagstiftning (prop. 1966: 88, BeU 1966: 37, rskr 1966: 225, SFS 1966:172) infördes särskilda regler för avskrivning pä köpekontrakt som avserfartyg. Reglerna finns intagna i förordningen (1966: 172) om avskrivning päköpekontrakt som avser fartyg m. m., FAK. utsträcktes bestämmelserna fillall omfatta även luftfartyg. Lagstiftningen var urspmngligen begränsad i tidenlill taxeringar. föriängdes giltighetstiden avbestämmelserna t. o. m. taxering (prop. 1972: 147, SkU 1973: 2, rskr1973: 9, SFS 1973: 28). 1 detta sammanhang infördes vissa begränsningar irätten att göra avdrag för underskott i rederi- och luftfartsrörelse motinkomst av andra förvärvskällor saml vissa andra bestämmelser som var riktademot skallenyktsålgärder. Dessa nya regler finns dels i FAK, dels i 46 § 1 mom.KL. Lagstiftningen gmndades på en av företagsskatlebe-redningen avgivenpromemoria (Ds Fi 1972: 8). Enligt1 § första stycket FAK har den, som driver rederirörelse eller yrkesmässigtfiske och som sluter skriftligt avtal om leverans av fartyg med bruttodräktighetav minst 20 registerton och avsett för stadigvarande bruk i rörelsen, rält lillavdrag för avskrivning på del ej fullgjorda köpekontraktet med sammanlagt av det avtalade priset. Motsvarande rält tillkommer även den sombedriver luftfartsrörelse och tecknar avlal om 'everans av luftfartyg. Somredan nämnts är förordningen tidsbegränsad. Prop.1979/80:39 21 förutsättningför avdrag är atl avtalet ingås under beskattningsår för vilkel taxering iförsta instans sker nägot av (för luftfartyg ).Överstiger kontraktstiden kan avdrag för konlraktsavskrivning komma ifråga vid flera taxeringar. Rälien till konlraktsavskrivning upphör i och medalt fartyget levereras. Harskattskyldig erhållil avdrag för avsättning till investeringsfond enligl förordningen(1954: 40) om särskild investeringsfond för avyttrat fartyg m. m. medges avdragenligt FAK endasi med den del av av kontraktsprisel som överstigerfondavsättningen vid beskattningsårets ulgång (1 § iredje stycket FAK). Harfondavsättning gjorls med exempelvis I milj. kr. och kontrakt tecknas omleverans av fartyg för 10 milj. kr. begränsas säledes avdraget enligt FAK till2 milj. kr. (3 milj.-l milj.). Sedanfartyget eller luftfartyget har levererats beaktas avskrivning enligl FAK vidberäkning av värdeminskningsavdrag för fartyget eller luftfartyget genom all avskrivningsunderiagelreduceras med avskrivningen på köpekontraktet (1 § fjärde slycket FAK). Rälientill kontraktsavskrivning innebär säledes inte atl avdrag medges med högrebelopp än vad som följer av vanliga regler för värdeminskningsavdrag pämaskiner och invenlarier. Effekten blir endast atl sädani avdrag kan medges lidigareän enligl annars gällande regler. Överiåtskontraktet följer av allmänna regler att köpeskillingen utgör skattepliktigintäkt i den förvärvskälla vartill kontraktet är hänförligt. Avdrag medges isådant fall för oavskriven del av konlraktsbeloppet. 3Begränsningar i rätten till avdrag för underskott i rederirörelse, m. m. Somredan antytts infördes vissa begränsningar i rätten all avräkna underskotti rederi- och luftfartsrörelse mol inkomst som härrör från annan verksamhet.Reglerna, som finns i 46 § 1 mom. tredje-sjätte slyckena KL, gäller för allakategorier av skattskyldiga utom sådana svenska aktiebolag och ekonomiskaföreningar som inte utgör flmansbolag. Reglerna är således tillämpliga bl. a.på fysisk person som bedriver rederirörelse som delägare i partrederi.Bestämmelserna är inle lillämpliga beträffande farlyg som används för yrkesmässigtfiske. Har avdrag gjorts i rederi- eller luftfartsrörelse förvärdeminskning av farlyg eller luftfartyg eller för avskrivning påköpekontrakt som avser fartyg eller luftfartyg flr underskott i sådan förvärvskällamed belopp som motsvarar större avskrivning för år räknat än 10 proceni avanskaffningsvärdet för farlyg eller av anskaffningsvärdet förluftfartyg eller avskrivning på köpekontrakt endasi avräknas från inkomst avrederi-, luftfarts- eller varvsrörelse. Har avdrag för värdeminskning gjortsmed högre procenttal reduceras underskottsavdraget i motsvarande mån (se regeringsrättsavgörandetRRK R 74 1: 59). 1979/80:39 22 Överskott i rederirörelse före avskrivningar uppgår lill Värdeminskningsavdrag för fartyg yrkas med . motsvarande 10procent av anskaffningsvärdet. får dras av mot andrainkomster. Yrkas däremol värdeminskningsavdrag med 1,2 milj. kr., vilkel medföretl underskott på , begränsas den del av underskottet som fåravräknas mol andra inkomster lill . För underskott som på grund avbegränsningsregeln inte kan utnytljas vid viss taxering medges avdrag molinkomst av rederi-, luftfarts- eller varvsrörelse vid taxering för något av desex närmasl följande åren. Ensärskild regel infördes även för alt förhindra all effekten av begränsningsregelnsätts ur spel genom att koncernbidrag lämnas till den som yrkar avdrag föravskrivning på köpekontrakt, fartyg eller luftfartyg. Enligl46 § 1 mom. sjätte stycket KL kan regeringen medge undantag frän tillämpning avbegränsningsregeln om synneriiga skäl föreligger. Vid riksdagsbehandlingen av prop.1972: 147 underströk skatteutskollet atl lagstiftningens syfle var allförhindra uppkomsten av skatlekrediler, som inle var motiverade från konsolideringssynpunki.Dispensreglerna borde därför behandlas med erforderlig restriktivitet.Regeringen har i sin dispensprövning också varit mycket restriktiv. Frånsett eltövergångsskede i samband med alt de nya reglerna trädde i kraft har sälundafysiska personer ej flit dispens. I de fall då dispens har medgivits har detregelmässigt varil fråga om aktiebolag vars övriga verksamhet hafl myckel näraanknytning till sjöfartsnäringen. Föratl förhindra kringgående av bestämmelserna i 46 § 1 mom. KL infördes genom1973 års lagstiftning även vissa regler av skatteflyklskaraklär i FAK.