prop · G303103 · 1979-12-31 00:00:00 — Arbetet bör dock under alla omständigheter bedrivas med ulgångspunkli all valkretsarna skall vara geografiskt sammanhängande och att de inle börskära kommungränser. Vidare bör nalurliga näringsgeografiska samband beaklasvid gränsdragningen. Utredaren bör också försöka åstadkomma en indelning somskapar bäsla möjliga förhållanden för partiernas lokala arbele. annatönskemål är all anlalel fasta riksdagsmandat fördelas relativt jämnt mellanvalkretsarna. Hänsyn bör även las till valkretsindelningen vid val lillkommunfullmäk- Del II Ju:15 Skr 1979/80:103 100 lige och landsting. Eftersom del finns ell samband mellandenna indelning och valkretsindelningen vid riksdagsval, bör del slå utredarenfritt alt diskutera lämpliga lösningar med de organ - kommuner,landstingskommun och länsstyrelse - som avgör indelningen för de kommunalavalen. Uiredaren bör bedriva sill arbete i nära samråd medparliorganisalionerna i länel och med förelriidare för berörda kommuner. Detfår ankomma på uiredaren atl avgöra formerna för della samråd. Om en ny valkretsindelning skall kunna tillämpas vidriksdagsvalet är 1982, måsle falla heslut om det under våren 1981.Partierna måste nämligen kunna bedriva sill nomineringsarbele med kännedom omden valkrelsindelning som skall gälla vid valet. Som jag har antyll kan ellbeslul om ändrad valkrelsindelning för riksdagsvalen dessulom fä betydelse förvalkretsindelningen för de kommunala valen, närmasl landstingsvalen. Beslut omindelning i kommunala valkrelsar skall enligt vallagen (1972:620, omlryckl1979:456) meddelas före ulgången av oktober månad året före del år då val skalläga rum. Även om utredaren bedriver sill arbele i nära samråd meddem som närmast berörs av ändringarna, bör lid beräknas för remissbehandling avförslagel. Utredningsarbelel bör därför vara slutfört senasl vid halvårsskiftetår 1980. Med hänvisning till vad jag nu har anförl hemsläller jagall regeringen bemyndigar mig all tillkalla en särskild utredare med uppdrag alt se övervalkretsindelningen vid riksdagsval i , all besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annalbilräde åt uiredaren. Vidare hemställer jag atl regeringen föreskriver atlkosinaderna skall belasla andra huvudlilelns kommilléanslag. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoeh bifaller hans hemställan. Beslut vid regeringssammanlräde . Fastighetsbildningslagen (1970:988, omlryckl 1971:1035),FBL, irädde i kraft samiidigi med jordabalken (prop.1969:128, 3LU 1970:35, rskr 1970:189), Ledningsråttslagen (1973; 1144) samlanläggningslagen (1973:1149) och lagen (1973:1150) om förvallning avsamfälligheler trädde i kraft (prop, 1973:157, CU 1973:34, rskr1973:390 resp. prop. 1973:160, CU 1973:33, rskr 1973:389). De nu nämnda lagarnabrukar sammanfattningsvis kallas fastighetsbildningslagstiflningen. Inom juslitiedepartementel har av överdirektören upprättals en promemoria (Ds Ju 1977:12) Uppföljande översyn avfaslighetsbildningslagsliflningen. Till departementspromemorian har som 101 Kommittéer: Del II Ju:15 bilaga fogats en inom slalens lantmäteriverk sammanställdpromemoria () Behov av ändringar i faslighetsbildningslagstiftningcni syfte alt förenkla förrältningshandläggningen. Departementspromemorianinnehåller etl stort anlal förslag lill lagändringar, som i huvudsak behandlasi följande sex avsnitt: 1. Sanering av fastighetsinledning ni. m.,2. Räliighels-åtgärder,3. Plangenomförande genom faslighelsreglering m. m.. 4. Ersättningsfrågor, 5.Förrätlningsförfarande och överprövning samt 6. Jag kommerall senare närmare redogöra för innebörden av förslagen. Departementspromemorian har remissbehandlais.Remissinstanserna har i allmänhel redovisal en posiliv inslällning lillförslagen. Det understryks särskilt atl förslagens syfle är mycket angeläget.Åtskillig kritik mot bestämmelsernas utformning framförs dock. Någraremissinslanser anser all de i deparlementspromemorian behandlade frågornaeller vissa av dem bör utredas ytterligare. Till dessa remissinstanser hörhovrällen över och , tingsräll och lantmäleriverkel. Elt förslag som genomgående har mottagits positivt avremissinstanserna gäller en ändring i lagen (1971:1037) om äganderällsulredningoch legalise-ring. Detta förslag, som innebär ökade möjligheter tilllegalisering av vissa privata jorddelningar, har redan genomförts. Lagändringenhar iräll i krafl (prop. 1978/79:191, CU 1978/79:34, rskr1978/79:316, SFS 1979:254). När del gäller övriga frågor som har behandlals ipromemorian anser jag atl del behövs ytterligare ulredningsarbele. Samiidigifinns det behov av all uireda vissa andra frägor som berörfaslighelsbildningslagsliftningen. Jag föreslår därför att en kommitté medparlamentariskt inslag tillkallas för atl se överfastighelsbildningslagstiftningen. Fastighelsbildningslagsliftningen har etl siarkt sambandmed byggnadslagstiftningen. Det bör därför i sammanhanget nämnas attbyggnadslagstiftningen har setts över av den s. k. (Bo1978:07) som i betänkandet (SOU 1979:65 och 66) Ny plan- och bygglag harföreslagil ålskilliga ändringar i fastighetsbildningslagsliftningen bl. a. omsamordningen med byggnadslagsliflningen. Vid min genomgång av de olika promemorieförslagenkommerjag all särskilt redovisa de förslag av som är avintresse i sammanhanget. Sanering av fastighetsindelning m. m. Förrättningar enligt FBL, ledningsråttslagen ochanläggningslagen handläggs av fastighelsbildningsmyndighelerna. Som underlagför fastighetsbildningsverksamheten förs ett fastighetsregister. Det ärlänsstyrelsen samt enligt särskilt beslut vissa kommuner som är fastighelsregistermyndighet. Fasiighelsregislrel bör inte belastas med onyttigasamfälligheler och servitut eller med fastighetsenklaver som inte fyller någotändamål. Fastighetsindelningen och beståndet av fastighetsanknutna rättigheterbör också anpassas till nya förutsättningar i fråga om markens användning. Idepartementspromemorian föreslås mol denna bakgrund dels alt vissa servitutskall upphöra atl gälla automatiskt, om ändamålel med dem har tillgodosetls påannal sätt (7 kap, 1 § FBL jämle övergångsbestämmelser), dels atl i FBL skallinföras ett särskilt förfarande, utställningsförrällning, för sanering avfastighets- och rätlighelsförhållandena (4 kap. 43-52 §§ FBL), dels attmöjligheterna till fastighetsbestämning skall ökas (14 kap. 1 ij FBL Del II Ju:15 Skr 1979/80:103 102 och 17 S anläggningslagen). Jag skall i huvudsak inskränka mig till alt kommenteraförslagel lill utställningsförrällning. En ftirulsiittning fiir en sådansunuiiarisk förrällning är enligt promemorieförslaget att del är angeläget frånallmän synpunkt alt fastighetsreglering eller sammanhiggning sker för allsanera fastighelsindel-ningen eller rältighelsförhällandena. Vidare kriivs alten vanlig faslighets-bildningsförrältning skulle föranleda kosinader ellerarbele som inle slår i rimligt förhållande lill markens värde och lill nylianför berörda fasiighelsägare. Del är enligi förslagelfaslighelsregislermyndighelen som förordnar atl vissa åtgärder får ske vid enulslällningsförräiining men förrättningen handläggs av fastighelsbildningsmyndighelen.Sakägare fär inle debiteras några kostnader för förrättningen. Remissinstanserna anser genomgående atl del finns behov avsanering av fastighetsindelningen m. m. men del framförs kritik både mot tankenpå en särskild form av förrättning och framför allt mot den närmareulformningen av förslaget. anser alt en ny utredning bör görasav hela saneringsfrågan. Enligt verket talar gjorda kostnadsuppskattningar föralt del föreslagna ulsiällningsförfarandel måste kompletteras med regler somautomatiskt upphäver vissa onyttiga samfälligheler m. m. anserockså atl olika ambitionsnivåer bör diskuleras beträffanderegister-komplettering och faslighelsregisirets innehåll av uppgifler omsamfälligheler och servitut. För egen del anser jag del självklart allfasiighelsregislrel inle bör belastas med onödiga anteckningar. Kommillén börmed den ulgångspunklen överväga frågan om lämplig ambilionsnivå när del gällerfaslighelsregisirets innehåll av uppgifter om samfälligheler och servitut.Denna fråga har samband med införandet av aulomalisk databehandling inomfaslighelsregistreringen. Kommittén bör därför samråda med kommiuén (Ju1979:07) för utredning av den fortsatta fastighetsdalaverksamheten (dir.1979:85). Samråd bör också ske med lantmäteriverket. En önskvärd avveckling av onyttiga samfälligheler m.m. kani och för sig ske inom ramen för faslighelsregleringsinstilulel (se prop.1969:128 s. B 537). Anledningen lill all en sådan avveckling ändå inle harskelt i någon nämnvärd omfattning är atl berörda fastighetsägares nytta avåtgärden ofta inte moisvarar deras kosinader för förrättningen.Förrällningsersällningarna har under senare är sligil krafligl lill följd avdel krav på koslnadsläckning som lantmäleriei arbelar med. Viss möjlighel tillsubvention vid förrättning med sanerande effekl finns dock numera enligt 10 Slanlmälerilaxan (1971:1101) i dess lydelse enligt SFS 1978:834. Enligt min mening är del elt allmänl inlresse atlsaneringen av fastighetsindelning m. m. stimuleras ytterligare. Kommittén bör iförsia hand överväga en lösning som innebär att del allmänna lar på sigansvarei för förrältningskostnadema för saneringar som bedöms vara särskiltönskvärda ur allmän synpunki. En utgångspunki för övervägandena bör härvid varaall sanering bör ske när en regisirering av gällande uppgifler och en fortsatthantering i olika offentliga verksamheier ålminstone på sikl kan bedömasmedföra större kostnader för det allmänna än en sanering. Del är angelägel atlsaneringen bedrivs planmässigt för hela landet och all den i möjligaste munanpassas lill övergången lill automatisk dalabehandling. Vad jag nu har anförlulesluler inle all saneringsåtgärder även bör göras lill etl nalurligl inslag ifaslighelsbildningsmyndigheternas normala förrällningsverksamhel. 103 Kommittéer:Justitiedepartementet Del II Ju:15 Gällande bestämmelser för faslighelsreglering ochsammanläggning torde i alll väsentligt vara väl lämpade även för en ökadsaneringsverksamhet. Handläggningen bör enligt min mening ske enligt degemensamma bestämmelser i 4 kap. FBL som gäller för allafaslighctsbildningsförriittningar. Kommiuén bör alliså inle överväga någonsärskild förrällningsform molsvarande den i promemorian föreslagnaulställningsförrättningen. Kommillén bör däremoi vara oförhindrad alt övervägabehovel av komplelleringar eller ändringar i gällande bestämmelser. Uiöver vad jag nu har förordal bör kommillén överväga omdet iir möjligt atl beiräffande vissa lyper av samfälligheleroch servitul finnaen lösning som innebär atl dessa aulomaliskl upphör all gälla vid en visstidpunkt. Mot promemorieförslaget atl vissa servitut automatiskt skall upphöraalt gälla (se 7 kap. 1 § FBL) har framförts åtskillig kritik. Förslaget fårdärför övervägas ytterligare med beaklande bl. a. av alt rättssäkerheten blirväl tillgodosedd. En lämplig ordning kan vara all rättigheten upphör all gällaendasl om anmälan inle görs . En sådan ordning bör då kompletterasmed en möjlighel till prövning av om rättigheten skall beslå eller inte. Enligt min mening bör denna del av uppdragel behandlas medförtur. Kommittén bör alltså särskilt överväga möjligheten av atl i eltdelbetänkande la upp bl. a. saneringsfrågan. 1 promemorian läggs fram ålskilliga förslag som berörolika lyper av rättigheter. Bland förslagen kan nämnas ulmönslring av desärskilda villkoren för ändring och upphävande av servitut (7 kap. 4-9 SS FBL)och förbud mol all lillskapa belesservilut (7 kap. 2 § FBL). Vidare föreslåsnya regler om avgränsning mellan FBL och annan lagstiftning i fråga om servitut(7 kap. 2 S FBL och 53 § anläggningslagen), samordning mellan FBL ochledningsråttslagen (7 kap. 2 och 11 SS FBL saml ålskilliga paragrafer iledningsrällslagen), disponering av servitul vid fastighetsreglering (7 kap. 6§ FBL), ändring och upphävande av officialnylljanderäll genom faslighelsreglering(7 kap. 10 § FBL), införande av en s. k. legalräll (2 kap. 5 a S oeh 10 kap. 5SFBL), förbud mol att tillskapa villaservitul (14 kap. 4S jordabalken) samtavskaffande av tidsgränsen för ulförande av ledning (22 och 31 §Sledningsråttslagen). Remissinstanserna har framfört ålskilliga synpunkier pådessa förslag, delvis av myckel kritisk karaktär. För egen del anser jag alldel otvivelaktigt finns etl reformbehov pä rätlighelsområdet, uiöver detsaneringsbehov som jag har talat om i föregående avsnitt. De frågor som i dennadel har behandlats i promemorian bör därför las upp även av kommillén.Promemorieförslagen får emellerlid övervägas yllerligare mol bakgrund bl. a. avvad som har kommii fram vid remissbehandlingen. Kommillén bör vara oförhindradatt lägga fram förslag även beträffande sådana detaljer på rätlighelsområdetsom inle har berörts i promemorian. Kommitténs uppdrag bör emellertid inle omfalla frågan omavgränsningen mellan FBL och vallenlagen. Den frågan får i stället las upp isamband med den pågående deparlemenlsbehandlingen av vattenlagsutredningensbetänkande (SOU 1977:27) med förslag lill ny vallenlag. När del gäller villaservitul vill jag erinra om allPBL-utredningen har föreslagil en ny beslämmelse i 14 kap. 4 § jordabalken omalt servitut inle får avse sådan reglering av byggnader som skall ske enligiden nya plan- och DelllJu:15 Skr 1979/80:103 104 bygglagen (se SOU 1979:65 och 66, del 1 s. 97 och del 2 s.625). har emellerlid förulsalt all frågan om upphävande avbefintliga villaservitul behandlas vid den forlsaila beredningen av promemorianDs Ju 1977:12. Kommittén bör alliså överväga om del är möjligt alt finna någraenkla former för all upphäva befintliga villaservitul. Plangenomförande genom fastighetsreglering m. m. 1 promemorian föreslås dels all del införs nyabeslämmelser för all underlätta överföringen till kommun av mark för allmänplats (5 kap. 8 b S FBL), dels atl bestämmelserna om genomförande avlomlindelning fiyltas från 8 kap. lill 5 kap. FBL (5 kap. 8 a § FBL). dels altdel lillskapas nya former för byggnadsnämndernas inflytande påförrättningsfrägor (23 S anläggningslagen och 21 S ledningsrällslagen). Rcmissinsianserna har i allmänhel redovisal en positivinställning lill förslagen. Viss kritik framförs dock mol ulformningen avförslagen. Jag vill först framhålla atl har särskiltbehandlat vissa frågor om plangenomförande (SOU 1979:65 och 66 del 2 s. 365).Ulredningen föreslår bl. a. ell nytt inslitui, fastighetsplan, som bl. a.skall ersälla nuvarande lomlindelning. Vidare föreslår utredningen nyabestämmelser om exploateringssamverkan i 56-67 SS anläggningslagen. föreslår också ändrade bestämmelser omsamordningen mellan den nya ochfastighelsbildningslagsliflningen (SOU 1979:65 och 66 del 2 s. 619).Utredningens överväganden leder bl. a. till alt 23 § anläggningslagen och 21 Sledningsrällslagen föreslås upphävda. Kommiitén bör därför inle behandla dessaparagrafer oeh inle heller de frågor om plangenomförande som redan harbehandlals av . Fastighetsreglering enligt 5 kap. FBL kan ske för atlåsladkomma en förbättring av fastighetsindelningen inom ett område. Ersällningför mark som frångår en faslighet lämnas i princip genom atl annan marklillförs fastigheten. Skillnaden utjämnas genom ersällning i pengar. Vid s. k.ensidig marköverföring ges enbart ersällning i pengar. Denna lyp avfaslighelsreglering används exempelvis för överföring av mark tillgalufaslighel i enlighet med stadsplan. Del är en allmän uppfattning atl del ärmyckel värdefullt atl kunna använda faslighelsreglering för sådanl ändamål,trots atl kommunen som elt alternativ kan påkalla inlösen enligt byggnadslagen(1947:385). Även jag anser det myckel värdefullt altfaslighelsreglering kan användas i plangenomförande syfle. Alt sådanfaslighelsreglering bör främjas underströks senasl när möjligheiertill förlida lilllräde infördes (prop. 1976/77; 114, CU 1976/77:36, rskr1976/77:321, SFS 1977:362). Som framhålls i promemorian har emellerlid en vissiveksamhel uppkommil om möjlighelen att använda fastighetsreglering iplangenomförande syfte. har i det s. k. Ängelholmsmålet (NJA1976 s. 139) funnit all fastighetsreglering för överföring i enlighet medstadsplan och lomlindelning av del av tomt till galumark inle har kunnallillålas i ell fall, där avsevärda buller- och andra miljöstörningar kundevänlas uppslå på reslfaslighelen lill följd av den överförda delens användning. En av anledningarna lill all fastighetsreglering inlekunde genomföras i Ängelholmsfallel var alt ersällningsbesiämmelserna i FBLinte gör det möjligt atl ersätta s. k. förelagsskada, dvs. restfaslighelensvärdeminskning på grund av buller m. m. I näsla avsnill kommer jag att ta uppfrågan om en 105 Kommittéer:Justitiedepartementet Del II Ju:15 översyn av ersällningsbesiämmelserna i FBL för allundanröja delta hinder. Jag förordar atl kommillén får i uppdrag alt övervägafrågan om fastighetsreglering i plangenomförande syfte mot bakgrund avpromemorie-förslaget och vad som har framkommil vid remissbehandlingen. Jaganser del även angelägel all kommillén överväger om de särskilda bestämmelsernaom inlösen i 8 kap. FBL kan arbetas in i 5 kap. Denna fråga hänger delvissamman med den framtida ulformningen av ersällningsbesiämmelserna. vilkel jagåterkommer till i näsla avsnitt. I promemorian föreslås all faslighelsreglering iplangenomförande syfle skall få ske även om den överförda marken inle kanlilläggas någon annan fastighet. förslag kriliseras av praktiskt lagetsamtliga remissinstanser som har ytlral sig i frågan. Enligt min mening börförslaget inte genomföras, eflersom del i dessa fall är fråga om nybildning avfastigheter och inle om fastighetsreglering. Kommillén bör dock varaoförhindrad all söka andra lösningar på det problem som ligger bakom förslaget,nämligen all kommunen i vissa fall inte har någon lämplig fastighet altöverföra marken lill (jfr i fråga om lunnelbaneservilul NJA 1978 s. 57). Bestämmelserna om ersättning vid fastighetsreglering (5kap. 9-12 SS FBL) bygger på den s. k. vinstfördelningsprincipen. Den innebäralt neltonyitan av regleringen skall fördelas mellan de dellagandefasligheierna. Sådan vinslfördelning kan ske även vid inlösen enligt 8 kap. FBL(se prop. 1971:122 s. 213). 8 kap. 5 S FBL innehåller nämligen inte någonmolsvarighet lill reglerna i 4 kap. 2 S expropriationslagen (1972:719) omhänsynslagande till värdeinfluenser av exproprialionsföretaget. I promemorian föreslås ändringar iersällningsbesiämmelserna vid fastighetsreglering och inlösen. a. all ersäitning vid inlösen och fastighetsreglering iplangenomförande syfte skall beslämmas enligt 4 kap. expropriationslagen ochatl det generelll skall vara möjligt atl fastställa ersättning för personligskada. Flera remissinstanser framför kritik mol de gällandeersällningsbesiämmelserna och förordar en mera genomgripande översyn än vadpromemorieförslaget innebär. Enligt min mening är del angelägel all en reform aversätlningssyslemei i FBL kommer till slånd. All annan fastighetsrättsliglagstiftning bygger numera på ersättningsreglerna i 4 kap. expropriationslagen.FBL har däremoi endast ofullständigt anpassais till expropriationslagen. Dellakan medföra egendomliga resultat, exempelvis när del är möjligt atl antingenanvända fastighetsreglering eller inlösen enligt byggnadslagen. En konsekvensav ersättningsreglernas utformning har också belysls i del s. k.Ängelholmsmålet (NJA 1976 s. 139), nämligen att del inle är möjligt atlbeslämma ersäitning för bullerskada på reslfaslighelen. Jag förordar alltså att kommillén får i uppdrag all göraen fullsländig översyn av ersättningsbestämmelserna i . I första hand börkommillén överväga en ordning som innebär en anpassning lillexpropriationslagens ersättningsregler. Som närmare utvecklas i lingsrällsremissyttrande bör det i så fall övervägas om det är lämpligt atl göraundanlag för exempelvis slörre fastighetsregleringar inom jord- och skogsbrukelvid vilka det vidlas värdehöjande åtgärder, exempelvis byggande avvägar. DelllJu:15 Skr 1979/80:103 106 Vid sådana förrättningar kan det framstå som befogal alt avvika frän expropriationslagens ersäliningsregler för att fä enskälig vinslfördelning. Jag vill avslutningsvis erinra om att PBL-utredningenhar föreslagit vissa ändringar i 4 kap. expropriationslagen (SOU 1979:65 och 66del 1 s. 75 och del 2 s. 825). Kommittén bör beakla dessa ändringsförslag. 1 promemorian läggs fram ålskilliga förslag som syflartill atl pä olika säll förenkla förrätlningshandläggningen. 1 den delen byggerförslagen i stor utsträckning pä synpunkter som har förts fram avlantmäleriverkel i den promemoria som fogats till departementspromemorian. Promemorieförslagen avser följande frågor, nämligenprolokollföring och aktbildning (4 kap. 16 § FBL), avskrifter av besvärsinlagor(16 kap. 2S FBL), ingivande av ansöknings- och besvärshandlingar lill annan änprövningsmyndighelen (4 kap. 8 S och 16 kap. 1 S FBL). delgivningsfrågor (4kap. 15 S FBL), rätlelse i förrättningsakt (4 kap, 42 S FBL) saml kostnader ifastighelsbildningsmål (16 kap. 14 S. 17 kap. 3 S och 18 kap. 2 S FBL). Remissinstanserna har framfört ålskilliga synpunkier pådessa förslag, delvis av kritisk karaklär. Kommittén bör ytterligare överväga proniemorieförslagenmot bakgrund av vad som har framkommit vid remissbehandlingen och lägga fram deförslag som är motiverade i syfle atl sa långt möjligi förenkla förrältningshandläggningenoch det vidare förfarandet i fastighelsbildningsmål. 1 promemorian föreslås vissa särskilda bestämmelser omfaslighelsreglering för järnvägsändamål (5 kap. 8b S iredje slyckel FBL).Hithörande frågor övervägs f. n. inom kommunikaiiönsdepariemeniei i samråd medslatens järnvägar oeh lantmäteriverket. Kommitténs uppdrag bör därför inteomfatta dessa frågor. Kommillén bör däremoi mol bakgrund av vad som har kommitfram vid remissbehandlingen yllerligare överväga de förslag som läggs fram ipromemorian i fråga om samordningen mellan ledningsråttslagen och ellagstiftningen(17 S ledningrätlslagen), redovisningen i fasiighelsregislrel (19 kap. 2S FBL)och fasiigheisbildning och tomträtt (10 kap. 3S och 12 kap. 3 S FBL) saml deförslag lill ändringar i fastighelsbildningslagslifl-ningen i övrigt som interedan har berörts. Jag övergår nu lill all behandla vissa frågor som inlehänger samman med förslagen i departementspromemorian. har med anledning av motionen 1976/77:1288 getlregeringen till känna vad civilulskollel anförl om en översyn av lagen om förvallningav samfälligheler i vissi avseende (CU 1976/77:30, rskr 1976/77:229). Imotionen anförs atl röslberäkning enligt huvudtalsmetoden är acceptabel fränrättvisesynpunkt för samfällighetsföreningar som omfallar i huvudsakenbosladsfastigheter men atl meloden medför orättvisa i fall dä äganderätt ochbostadsrätt blandas i en förening. 1 sådana föreningar har varje boende ienbostadshus en röst medan bosladsrätlshavarna endasl har en röst lillsammans.Enligt civilulskollel finns det anledning all följa upp lagens 107 Kommittéer:Justitiedepartementet Del II Ju:15 lillämpning i della avseende. Enligi min mening bör dennauppgift anförlros kommiuén, som härvid bör beakla all motsvarande problem kanuppkomma i en samfällighelsförening som består av enfamiljshus ochflerfamiljshus med hyresräiler. Kommillén bör i denna fråga samråda med dennyligen lillkallade kommillén (Bo 1979:04) med uppdrag all uireda frågor omförnyelse av bebyggelsemiljön (dir. 1979:127). I detla sammanhang bör kommittén också överväga vad somhar anförts av och Småhusägarnas cenlralorganisalioni en skrivelse lill regeringen . I skrivelsen behandlas bl. a.problem som hänger samman med att samfällighetslagstiftningen ger kommunerna möjlighetall ålägga faslighelsägarna uppgifter som inom andra områden handhas avkommunerna själva. Organisationerna gör vidare gällande att fastighetsägarnasällan har möjlighet att själva bevaka sina intressen i inledningsstadiet viden exploatering och all kommun och exploalör dä fållar beslut som fårlångtgående konsekvenser för fastighetsägarna.