prop · G3031 · 1979-12-31 00:00:00 — För all socialljänslen skall kunnaarbela i riklning mot uppsalla mål och reformen fä en verklig innebörd är detangelägel atl en noggrant förberedd information om den nya lagen och dessbetydelse når ut till medborgarna. Allmänhelen måsle få kunskap om lagens måloch inriktning, all den nya är till för alla invånare i enkommun och atl kommunens ansvar i och med della har uiökais. När det gäller information isociala frågor måsle en avvägning göras mellan slalliga och kommunala insalser.I fråga om slatliga insalser för socialpolitisk information till allmänhelenkommer socialslyrelsen all ha en viklig uppgift. Informationen till allmänhelenom den nya socialljänslen motiverar en slallig insals, eftersom det rör sig omen stor och ny reform och innehållet har etl slorl intresse för medborgarna.Denna information blir viktig också med lanke på all del nu inle kan bedömas nären ny socialkatalog lill alla hushåll kan komma ul. Syftet med en cenlral statliginformalion om den nya socialljänslen bör vara alt på olika vägar geallmänheten kunskap om lagen - lidpunkt för ikraftträdandet, lagensväsentligaste delar och hänvisning till vart medborgarna kan vända sig för attfå en mera detaljerad och personligt riktad information. Upplysningen till allmänhelenkommer bl. a. all omfalla socialljänslens mål, medverkan i samhällsplaneringen,den ökade rälien till bislånd, barnomsorg, äldreomsorg, sekretessfrågor ochbesvärsbestämmelser. För alt nå önskad effekt avsesinformationskampanjen om den nya socialljänslen pågå före, under och efler detlagen har trätt i kraft. Del är dock inle möjligt att den planeradeinformationen kan få fullständig genomslagskraft. Erfarenheter från lidigareliknande kampanjer visar alt det krävs fortlöpande upplysning särskill om delsaken gäller är kompliceral. Bl.a. av den anledningen behövs del också enkompletlerande informationsverksamhet i kommunerna (avsnitt 2.4). Sedan lagen har varit i kraft enlid, kan det finnas anledning att göra punktinsatser inom vissa områden somexempelvis äldreomsorgen. Information kan utformas centralt eller lokalt. Detär en naturlig uppgifl för att svara för att underlag las framsom service och slöd för kommunernas egen upplysningsverksamhet. Ansvaret för att planera ochgenomföra informationskampanjen åvilar . En arbetsgrupp förinformationsfrågor rörande den nya socialtjänstlagen finns redan inom slyrelsenmed representanter för verksamhelen inom socialslyrelsens olika fackbyråer:barn- och ungdomsvård, socialvård och äldreomsorg, nykterhets- ochnarkomanvård, planering samt lagfrågor. Informationsverksamheten bör ocksåplaneras och genomföras i samarbele med andra myndigheler ochinlresseorganisalioner m. fl. Jag avser att återkomma lill fråganom medel för informationsinsatserna i anslutning till socialtjänstreformensikraftträdande i budgetpropositionen 1980. Prop.1979/80:1 519 I enlighet med vad jag har anfört nu har det inomsocialdepartementet upprättals förslag till 1. socialtjänstlag, 2. lag med särskilda bestämmelser om vård av unga, 3. lag om ändring i lagen (1964: 167) med särskilda bestämmelser om ungalagöverträdare, 4. lag om ändring i lagen (1966: 293) om beredande av sluien psykiatriskvård i vissa fall, 5. lag om ändring i rällshjälpslagen (1972:429), 6. lag om ändring i , 7. lag om ändring i , 8. lag om upphävande av lagen (1964: 450) om åtgärder vid samhällsfarligasocialitet, 9. lag om ändring i körkortslagen (1977:477), 10. lag om finansiering av statsbidrag till förskole- och fritidshemsverksamhel, 11. lag om upphävande av lagen (1926:72) angående meddelande av förbud förbam att idka viss försäljning, 12. lag om upphävande av lagen (1936: 56) om socialregister, 13. lag om ändring i sjukvårdslagen (1962: 242), 14. lag om ändring i lagen (1962: 381) om allmän försäkring, 15. lagom ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, 16. lag om ändring i lagen (1964; 143) om bidragsförskott, 17. lag om ändring i lagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykisktutvecklingsstörda, 18. lag om ändring i lagen (1976; 380) om arbetsskadeförsäkring, 19. lag om ändring i lagen (1977:293) om handel med drycker, 20. lag om ändring i lagen (1964:47) om krigshjälp, 21. lag om ändring i , 22. lag om ändring i , 23. lag om ändring i lagen (1958:642) om blodundersökning m.m. vidutredning av faderskap, 24. lag om ändring i namnlagen (1963; 521), 25. lag om ändring i lagen (1964: 542) om personundersökning i brottmål, 26. lag om ändring i lagen (1969: 620) om ersällning i vissa fall förutgivna underhållsbidrag, 27. lag om ändring i lagen (1973: 558) om tillfälligt omhändertagande, 28. lag om ändring i uisökningslagen (1877; 31 s. 1), 1979/80:1 520 29. lag om ändring i lagen (1966: 301) om rällspsykialrisk undersökning ibrollmål, 30. lag om ändring i passlagen (1978: 302), 31. lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt, 32. lag om ändring i lagen (1944: 133) om kastrering, 33. lag om ändring i lagen (1963:197) om aUmänl kriminalregisler, 34. lag om ändring i lagen (1964: 168) om förvandling av böter, 35. lag om ändring i införsellagen (1968:621), 36. lag om ändring i dalalagen (1973:289), 37. lag om ändring i lagen (1971:289) om aUmänna förvaltningsdomstolar, 38. lag om ändring i lagen (1965:94) om polisregister m. m., 39. lag om ändring i värnpliklslagen (1941:967), 40. lag om ändring i familjebidragslagen (1978: 520), 41. lag om ändring i kommunalskallelagen (1928; 370), 42. lag om ändring i uppbördslagen (1953; 272), 43. lagom ändring i folkbokföringsförordningen (1967:198), 44. lag om ändring i utlänningslagen (1954: 193). Förslagen har upprättals i samråd med chefen förjustitiedepartementet beträffande 3, 5-8 och 21-38, statsrådetLindahl beträffande 4, 13 och 17, chefenför försvarsdepartementet beträffande 39-40, chefenför beträffande 9, chefenför budget- och ekonomidepartementen beträffande 41-43, chefenför beträffande 44. 1979/80:1 Spec.motiv SoL 521 har föreslagil all dehuvudsakliga reglerna om socialljänslen skall meddelas i olika lagar, ensocialtjänstlag, en socialnämndslag och en lag med särskilda bestämmelser omvård av underårig. Dessutom har utredningen föreslagit all beslämrnelser somhuvudsakligen motsvarar 7 kap. BvL skall tas in i . Någraremissinstanser är kriliska emol uppdelningen av beslämmelserna på fiera lagaroch ultalar sympatier för all de förs samman i en lag för alt underlättatillämpningen. Jag kan i storl selt ansluta mig lill dessa synpunkler. Jaganser atl lagstiftningen bör göras mer sammanhållen än vad ulredningen harföreslagil. Jag förordar därför all beslämmelserna förs samman i en lag kalladsocialljänsfiag. Beslämmelserna om vård av unga ulan samiycke bör däremot somulredningen har föreslagil tas upp i en särskild lag. Den nya socialljänsllagsliftningen för med sigrelalivi omfaUande följdändringar i annan lagstiftning. 4.1Förslaget till socialtjänstlag (1) Socialtjänstlagen ersätter alla de nuvarandecentrala lagarna på det sociala vård- och serviceområdet, nämligen BvL, NvL,ShjL och bamomsorgslagen. Lagen innehåller i den ulformning som den har fått ipropositionen alla viktigare bestämmelser pä området. Ett betydelsefulltundantag utgörs dock av den föreslagna lagen med särskildabestämmelser om vård av unga (LVU), som reglerar förutsättningarna för vård avunga mol föräldrarnas eller den unges egen vilja. Socialtjänstlagen är disponerad så att den i någrainledande paragrafer anger mål och kommunernas ansvar försocialtjänsten. I en andra avdelning av lagen anges i korthet socialnämndensviktigaste uppgifter inom , den för den enskilde centralabestämmelsen om rälien lill bistånd och vissa aUmänna riktlinjer försocialnämndernas verksamhel. Vidare innehåller denna avdelning bestämmelser påtre tunga vård- och serviceområden - omsorger om barn och ungdom, omsorger omäldre människor och omsorger om människor med handikapp - samt bestämmelser omvården i annat hem än den enskildes egna - vård i familjehem och hem för vårdeller boende. I en särskild avdelning har gells särskilda reglertill skydd för underåriga. Dessa regler motsvarar framför allt BvL:s kapitelom fosterbarnsvård m.m. Bestämmelser om avgifter m.m. inom socialtjänstenavslutar den del av lagen som kan sägas ange det materiella innehållet i . Prop.1979/80:1 Spec.motiv SoL 522 En avdelning om nämndorganisalionen ger såföreskrifter för socialnämndens sammansällning m. m., om social dislriklsnämndoch om delegation. I fortsättningen finns bestämmelser om bl.a. nämndernashandläggning av ärenden och nämndernas register. och uppgifler inomsocialtjänsten anges i en särskild avdelning. Lagen avslulas med bestämmelserom bl. a. överklagande av beslut. Socialljänsllagen förkortas här och i övrigaspecialmotiveringar lill lagförslagen SoL. Samhällels socialtjänst skall pä demokratins ochsolidaritetens gmnd främja människomas ekonomiskaoch sociala trygghet, aktivadeltagande i samhällslivet. skall under hänsynstagande tillmänniskans ansvar för sin och andras sociala situation inriklas på all frigöraoch ulveckla enskildas och gmppers egna resurser. Verksamhelen skall bygga på respekt förmänniskornas självbestämmanderätt och integritet. Lagens inledande paragraf - oflakallad portalparagrafen - anger de övergripande målen och de grundläggandevärderingarna för samhällels socialtjänst. Bakgrunden har getts i de allmännaövervägandena (avsnitt 2.2). skall medverka i ensamhällsutveckling som syftar till jämlikhet i levnadsvillkor och social ochekonomisk trygghet för människoma. Verksamheten skall syfta till att öka denenskildes möjligheler att ta del i samhällels gemenskap, förebygga uppkomslenav sociala svårigheter och begränsa eller avhjälpa enskildas och gruppersbehov av stöd och hjälp. Paragrafen ger inle bara vägledningför inriklning utan även för formerna för verksamhetensbedrivande. Del är då viktigt att beakta den enskildes ansvar för såväl sinegen som medmänniskornas sociala situation. skall således inteinriktas på atl ta över detta ansvar, utan på att frigöra och ulveckla denenskildes egna resurser. Samlidigl slår del klarl all den enskildes faktiskamöjligheler kan vara mycket begränsade. Ulmärkande för den nya lagen är atlden så starkt betonar att skall ha sin utgångspunkt i rätten förden enskilde att själv bestämma över sin situation. I del avseendet innebärsocialtjänsten slutpunkten för en utveckling som har inneburit atl de kontrollerandeeller tvingande inslagen inom socialvården successivi har för- 1979/80:1 Spec.motiv SoL 523 svunnit ur lagstiftningen. betonas således atlsocialtjänstens insalser skall bygga på respekt för människornassjälvbeslämmanderält och inlegrilel. I avsnittel med allmänna riktlinjer sägsvidare i 9S atl socialnämndens insatser för den enskilde skall ulformas ochgenomföras tillsammans med honom. Varje kommun svarar för socialljänslen inom silt område. Del är kommunen som har ansvarelför socialljänslen. Verksamhelen skall inom ramen för de övergripande målenväxa fram med den kommunala självstyrelsen som grund. Kommunens valfrihelbegränsas bara i den mån lagen har ålagt kommunen särskilda uppgifler inomsocialtjänsten -som exempelvis i 6S om rälien lill bislånd och i 24-31 SS medregler lill skydd för underåriga. Lagen ger således kommunen en långt gåendefrihel atl beslämma sin verksamhet. Att det är kommunen som svarar försocialtjänsten inom sill område utesluter inte atl också andra kan ha uppgiflerinom verksamheten. Av 22 S framgår all också landstingskommunerna gemensamt medkommunerna har ell ansvar för inslilulioner - hemmen för vårdeller boende. Socialslyrelsen och länsslyrelserna häri 67-70 SS gells bl. a.vissa övervakande uppgifler inom . Kommunen har det yttersta ansvaretför atl de som vislas i kommunen får det stöd och den hjälp som de behöver. ansvar innebär ingeninskränkning i del ansvar som vilar på andra huvudmän. Kommunens ytterstaansvar har utförligt behandlats i de allmänna övervägandena (avsnitt 2.3). Meddetla ansvar följer en skyldighel för kommunen att i samverkan med andrasamhällsorgan medverka till atl den enskilde får arbele, bereds sjukvård ellerfår del stöd eller den hjälp som han i övrigt behöver. Med ansvaret följerockså en skyldighet för kommunen att tillfälligt ge den enskilde behövlig vårdi väntan på att ansvarig huvudman vidtar behövliga insalser. Det är vislelsekommunen som skalllämna den enskilde stöd och hjälp. Del är således den kommun där den enskildebefinner sig, när hjälpbehovel inträder, som har ansvarel för atl den enskildefår den hjälp som han behöver. Delta bör emellertid inle leda till allvislelsekommunen skall vidla alla de åtgärder som kan behövas också när denenskilde är bosatt i annan kommun. Vistelsekommunen bör kunna flylla överärendet till hemkommunen, om den enskildes hjälpbehov lämpligen kan tillgodosesdär. En sådan överflyttning lär dock bara komma i fråga när den enskilde 1979/80:1 Spec.motiv SoL 524 under en längre lid har behov av insalser inomsocialtjänsten. Man bör således inle flylla över elt ärende om tillfällig hjälpunder l. ex. en resa. Mol denna bakgrund har i 71 S SoL tagits in en beslämmelseenligt vilken socialnämnd får flylta över ärendei lill socialnämnd i annankommun. För alt man skall vara säker på all behövliga ålgärder verkligen kommerlill slånd bör en sådan överflyttning inle få göras om inte den andra nämndensamlycker lill all la emol ärendei. Har del således kommit uppen fråga om allbereda vård med slöd av LVU. får inte ärendei flyttas över lill den andrasocialnämnden förrän socialnämnden där har underrättats och förklarat sigvillig all la emol del. i vistelsekommunen är ensam ansvarig förall behövliga ålgärder kommer lill slånd lill dess atl socialnämnden iden andrakommunen har samtyckt lill att ta över ärendet. Bakgrunden tillbeslämmelsen framgår av avsnitt 2.3.3 och 2.3.4. Avsiklen med bestämmelsen omkommunens yttersta ansvar är givelvis inte att kommunen skall Iräda i en annanhuvudmans siälle. Del är för all understryka detta som det här har angetts alldel yllersla ansvaret inle innebär någon inskränkning av det ansvar som åvilarandra huvudmän. Del kan emellertid uppslå silualioner då kommunen i väntan påatt en annan huvudman ingriper får sörja för att denenskilde får nödvändig hjälp. De ålgärder som vidlas inom blirdärvid temporära och hjälpen får ges med de resurser som finns tillgängligainom . Det yttersta ansvarel får således inte leda lill atl maninom upprättar behandlingsresurser för all tillgodose sådanabehov som faller inom en annan huvudmans verksamhetsområde. I vissa fall vara osäkert vilken huvudman som har att ombesörja vården. Av lagmmmelföljer elt ansvar för kommunen i avvaktan på att frågan löses om vilkenhuvudman som bär ansvaret. För att fullgöra kommunensuppgifter inom skall det i varje kommun finnas en socialnämnd. Av paragrafen framgår alt det ivarje kommun skall finnas en nämnd, socialnämnden, för atl fullgöra kommunensuppgifter inom . Som närmare anges i de allmänna övervägandenahindrar bestämmelsen inle atl kommunen inrättar kommunallagsreglerade nämnderför allmänt förebyggande uppgifler som faller inom . Har en sådannämnd inrättats, I.ex. en fritidsnämnd, innebär detta emellertid inte att dennanämnd övertar det ansvar för verksamheten som vilar på socialnämnden. Även omen fritidsnämnd har inrättats, kvarstår således del övergripande ansvarel försocialnämnden. Som framgår av de allmänna övervägandena innebär detta att detåligger socialnämnden att vidta de ytterligare åtgärder inom den allmänlförebyggande barn- och ungdomsvården som kan behövas för atl den målsättningsom lagen anger skall kunna förverkligas. 1979/80:1 Spec.motiv SoL 525 Bestämmelser om socialnämndens sammansällning och kompetens m. m. finns i 38-49SS. Till socialnämndens uppgifler hör all göra sig väl förtrogen med levnadsförhållandena ikommunen, medverka i samhällsplaneringen ochi samarbele med andra samhällsorgan, organisationer, föreningar och enskildafrämja goda miljöer i kommunen, informera om socialljänslen i kommunen, genom uppsökande verksamhel och påannat säll främja förulsäliningarna för goda levnadsförhållanden, svara för omsorg och service,upplysningar, råd, slöd och vård, ekonomisk hjälp och annal bislånd lillfamiljer och enskilda som behöver del. Under denna paragraf anges deuppgifler som åvilar socialnämnden inom socialljänslen. Dessa uppgifler harulförligl beskriviis i de allmänna övervägandena (bl.a. i avsnill 2.4). Somframgår av lagmmmet är syftel inle all närmare reglera det säll på vilkelsocialnämnden skall fullgöra uppgiftema. Om delta ges bl.a. vissa allmännariktlinjer (7-10SS). Del innebär alt verksamhetens inriklning och ulformning istor utsträckning får bedömas med ulgångspunkt i behovsstrukluren i kommunen. Den enskilde har rält lill biståndav försörjning och sin livsföring i övrigl, om hans behovinle kan tillgodoses på annal säll. Den enskilde skall genom bislåndeltillförsäkras en skälig levnadsnivå. Bislåndel skall ulformas så all delslärker hans resurser att leva etl självsländigl liv. Denna paragraf anger den enskildesrätt lill insalser inom socialljänslen. Beslul i sådan fråga får, som framgårav 72 S, överklagas genom förvallningsbesvär. Rälien lill bistånd är inte knutentill några särskilt angivna insalser. När det föreligger sådana förhållandensom anges i lagrummet, skall den enskilde beredas ekonomisk eller annan hjälpsom är anpassad efler hans behov. Förhållandena i varje särskill fall fårdärvid beslämma insatsernas arl och ulformning. Under rälien lill bislånd kansåledes, föruiom ekonomisk hjälp, falla t.ex. färdljänsl, social hemhjälp ochplats i förskola lika väl som inslilulionell eller annan vård eller behandling. Rälien till bislånd inlräder om denenskilde behöver hjälp för sin försörjning och sin livsföring i övrigt. Densom på grund av otillräckliga arbetsin- Prop.1979/80:1 Spec.motiv SoL 526 komster behöver ekonomisk hjälp kan vara berättigad lilldelta. Som yllerligare fömlsätlning för rälien till bislånd gäller emellertidalt den enskilde själv saknar förmåga all tillgodose del föreliggande behovel.Den som är arbelsför och som kan beredas lämpligl arbele är endasi tillfälligtoch lill dess alt han själv kan klara sin försörjning berättigad lill bislåndenligt denna paragraf. När rätten till bislånd skall bedömas, skall del allisåvägas in i vilken omfallning den enskilde själv genom egna ålgärder kan lillgodosedel föreliggande behovel. Gäller del ekonomisk hjälp måste hänsyn las lillsåväl sådana omsländigheier som har sagts som den enskildes egnalillgångar. Vägledning kan hämlas från den tillämpning ShjL har . Som framhölls omfallar rälienlill bislånd inle bara ekonomisk hjälp. Är den enskildes förhållanden sådanaall han för sin dagliga livsföring är beroende av slöd- och hjälpinsalser ihemmel, men saknar han möjlighel all på egen hand skaffa sådan hjälp, kan hanvara berättigad till bislånd även om han har egna tillgångar. Rätten kan då t.ex. omfalta social hemhjälp med skyldighet för den enskilde all delta ikostnaderna för denna genom avgifler. Under rätten till bislånd falleräven slöd- och hjälpinsatser i andra fall som t.ex. sådan vård som anges i31 S BvL eller instilutionell eller annan vård som kan ges med slöd av NvL.Det är vidare uppenbart att rätl lill bislånd föreligger om del föreligger ettsådant hjälpbehov som anges i I S LVU. Vid bedömningen av om den enskildehar rält till bistånd måsle hänsyn också las lill del ansvar som kan vila påannan huvudman. Räll lill bislånd föreligger således inte om den enskildesbehov kan tillgodoses genom någon annan huvudmans försorg. Tolkningssvårigheler kan uppslåsåväl i fråga om när del föreligger en räll IiU bislånd som i fråga om valel avålgärd. Som har nämnts kan emellertid i fråga om den ekonomiska hjälpenvägledning hämlas från den tillämpning ShjL har . När del blir fråga omandra insatser än ekonomiska får del göras en helhelsbedömning av denenskildes förhållanden och en bedömning av vilka insalser som kan ansesbehövliga och skäliga för atl ge honom möjlighel all på egen hand klara sinlivsföring. Del är uppenbart all valel av insals även måsle ske med beaklande avvad som är möjligi och rimligt med hänsyn till kommunens resurser. Delta fåremellertid inle tolkas så att socialnämnden får avvakta atl ge bistånd i någonform om den enskildes förhållanden är sådana atl han behöver socialtjänstensbistånd för sin försörjning och livsföring i övrigt. Bislåndel skall syfta lill att geden enskilde en skälig levnadsnivå och det skall ulformas så att del stärkerden enskildes resurser för elt självständigl liv. Här kan hänvisas till vad somhar sagts i de allmänna övervägandena (avsnitt 2.5.5). Socialljänsllagen innehåller inte någon molsvarighel lillden beslämmel- 1979/80:1 Spec.motiv SoL 527 se om s. k. frivillig hjälp som finns i ShjL. Nämndenskompetens i fråga om rätten atl ge sådan hjälp framgår redan av 5S. Nämnden kansåledes med stöd av detta lagrum ge den enskilde ekonomisk eller annan hjälpäven om förhållandena inte är sådana atl den enskilde kan kräva alt fä hjälpenligl beslämmelsen om rätt till bislånd. AUmännu riktUnjer för soclulnämndens verksumhet medverkan isamhällsplaneringen skall bygga på nämndens sociala erfarenheter och särskillsyfla till all påverka utformningen av nya och äldre bostadsområden i kommunen.Nämnden skall också verka för atl offentliga lokaler och allmännakommunikationer utformas så all de blir lätt tillgängliga för alla. skall även i övrigtta initiativ lill och bevaka all ålgärder vidtas för all skapa en godsamhällsmiljö och goda förhållanden för barn och ungdom, äldre och andra gruppersom har behov av samhällels särskilda stöd. skall i sinverksamhet främja den enskildes rätt till arbele, boslad och ulbildning. De sociala organenfår i sin dagliga verksamhet erfarenheler av otillfredsställande sociala förhållandenför enskilda och grupper. Paragrafens formulering att socialnämndens medverkanskall bygga på nämndens sociala erfarenheler avser delvis sådana allmännasociala erfarenheler. Men socialnämnden skall även överföra den kunskap somnämnden i övrigt skaffar sig på samhällsplaneringen. Formerna för nämndensmedverkan har behandlats ulförligl i de allmänna övervägandena (avsnill 2.4.2). I lagmmmel har särskill allsocialtjänsten bör medverka inle bara i planeringen av nya samhällsområden ulanockså i sanering och annan förändring av befintliga områden. Begreppetbosladsområde har här en vid innebörd. Del omfatlar hela boendemiljön och deserviceanordningar m.m. som behövs för all områdel skall kunna fungera på elttillfredsställande säll. Vidare skall nämnden verka för att offentliga lokaleroch aUmänna kommunikationer blir lätt tillgängliga för alla. Med detta avsesbl.a. atl ifrågavarande anordningar skall vara så ulformade att de blir lätttillgängliga även för rörelsehindrade personer och föräldrar med små bam. I undru slycket vidgas riktlinjernaför nämndens uppgifter till atl gälla initiativ i fråga om en god samhällsmiljööver huvud. Del belyder i princip all alla faklorer ingår som har belydelse förbegreppel "god samhällsmiljö". Vidare gäller initiativen ålgärdersom är ägnade all skapa goda förhåUanden för olika gmpper som behöversamhällels särskilda slöd. Näraliggande planeringsobjekl är här olikaanordningar inom omsorgerna för bam och ungdom liksom ,områdescentraler och andra serviceanordningar för äldre, handikappade,barnfamiljer m. fl. Prop.1979/80:1 Spec.motiv SoL 528 Som har framgåll av de allmänna övervägandena(avsnill 2.2.2) har rälien lill arbete, boslad och ulbildning ansetts ha sågrundläggande belydelse för den enskildes sociala situation atl den tydligtbör framgå av lagen. En erinran om socialnämndens skyldighet alt främja dessarättigheter för den enskilde har därför lagits in i detta stycke. skall i den uppsökande verksamhelen upplysaom och erbjuda gmpper och enskilda sin hjälp. När del ärlämpligt skall nämnden härvid samverka med andra samhällsorgan och med organisationeroch andra föreningar. Lagmmmet ger vissa rikflinjer för den uppsökandeverksamhelen.