prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — 35000 (därav 20000 ^ränle- och ^amorleringsfritl i ^förbäliringslåne ^syslemel) I 340 740 3 174 1250 Räntekostnaderna ^lorde iflertalet fall täckas av de individuellabostadssubventionerna, huvudsakligen ^KBT, under ^föruisättning dock ^atlfasligheten ^inle är belastad med andra lån. De högre amorteringarna måstelåntagaren dock betala av sin inkomst, i de ^flesla fallen folkpensionen.Eftersom det är fråga om ^annuilelslån minskar räntekostnaderna och ökaramorteringarna år . De jämförelser ^somjag hargjort leder enligt min mening fram till slutsal-sen att^förbättringslånesystemet har så väsentliga fördelar framför ^boslads^lånesyslemel,kompletterat med de former av individuella bostadssubventioner som finns, altdet bör behållas ^l.v. Nya överväganden kan dock behöva göras om ett ^anlal år,när den ^slora grupp som finns av ålderspensionärer utan eller med en lågATP har minskat och när de kvarstående stora bristerna i bostadsstandarden förframför allt de äldsta bland pensionärerna har avskaffats. Det finns emellertidockså vissa brister i ^förbättringslånesystemet som jag finner del angelägetall söka röja undan. Jag ^länker på dels den höga ^tröskeleffekl, sominkomstprövningsreglerna medför, dels de fördelnings-politiskt omotiveradeinkomstöverföringar som den ^aulomaliska avskrivningen av den ^ränlefriaslående delen av förbättringslånet i vissa fall kan leda till. Jag börjar med reglerna för inkomstprövningen. ^Räll till^förbällringslån har ^f. en ensamstående person som har en laxerad inkomstav högst . För makar är ^inkomslgränsen , ^Somjag nämnde^lidigare ligger dessa gränser ^någol över vad som kan utgå i folkpension,inkl. ^pensionslillskolt, för ålderspensionärer. För dem som har högst dessainkomster medges som regel ^ränle- och ^amorterings^fritt lån av heladen godkända ^koslnaden för åtgärderna, dock ^högsl med . ^Översiiger^inkomsien endast ^obelydligl dessa gränser ^Prop.1979/80: 100 Bilaga 16 102 går hushållet ^hell miste om ^möjlighelen alt ^fii densubvention som ^förbåll-^ringslånelbrmen ^imielällar. ^Bosladssiyrelsen har,ulan ^atl föreslå någon ^åndring ^iiv reglerna, anvisat en våg all gå för attmildra den kraftiga ^tröskeleffeklcn och göra övergången i ^kapilalkostnadshånseendemellan ^förbällringslån och bostadslån mjukare. Enligt ^slyrelsen skulle^inkomslgränserna kunna höjas mer än som ^moiiveras av folkpensionens höjning.Vid ^inkomsler som överstiger de gränser som gäller för rätt till^förbåltringslån skulle inom ramen för ^ell totaltlånebelopp fördelningen mellan ^räntefri stående del och räntebärandeamorteringsdel kunna anpassas tillhushållets ekonomiska situation. ^Jiig delar bostadsstyrelsensuppfattning ^atl en ändring av ^inkomsipröv^ningsreglerna i syfte alt mildraövergången i ^kapilalkostnadshånseende mellan ^förbältringslån och bostadslånär angelägen. De ^rikllinjer för en^åndring som har ^iingett finner jag lämpliga att följa. Jagförordar ^därtor att ^inkomslgränserna för rätt till ^förbåltringslån höjs medca ^8^ . utöver vad som föranleds ^iiv^åndringar i folkpensionens ^slor^lek. Inkomstgränsen för ensamstående börfastställas till . och för makar ^lill . Lansbostadsnämndenbör efter en allsidig bedömning avlånsökandens ekonomiska situation och ^förbäitringsåtgärdernas omfattningbestämma fördelningen av del ^toiala lånebeloppet mellan ^räntefri slående deloch räntebärande ^amorleringsdel. börden som i huvudsak bara harsin folkpension eller en inkomst av ^annal slag av motsvarande storlek att levaav beviljas maximalt ^räntefritl slående lånebelopp i de fall kostnaderna förförbättringsåtgärderna uppgår till ^minsl dettabelopp. När ^kosinaderna är lägre bör de för sådana hushåll i ^allmän^hel heltlackas med ^räntefritl stående lån.Del ankommer på ^bosladssiyrel^sen all ^ulfårda ^verkslälligheisföreskriftertill de ändrade reglerna. Jag går över ^lillfrågan om de regler som ^f. gäller för avskrivning av ^räiite- och ^ainorteringsfriillånebelopp. ^Räntefria slående lån ellerlånedelar skall skrivas av ^efler från utlämnandet eller, i vissa fall,från en beräknad utbetalningsdag. Har det hus, som har förbättratsmed stöd av lånet, upphört alt användas för bostadsändamål, fårdock avskrivning ske tidigare. Övergår fastigheten ellertomträtten till ny ägare eller ^tomlrätlshavare före ^lO-årsperiodens ^uigångskall, om inte särskilda skäl ^lalarmot detta, en tiondel av lånet i vad del är ^räntefritl och stående skrivas avför varje helt år som har förflutit från den dag då ^lånel ^belalades ^ul,^allernativi från en beräknad u^tbetalningsdag, och fram ^lill ^överlålelsetillfällel. ^Räntefritl stående^förbällringslån, som inte överstiger . får skrivas av omedelbart.Detsamma gäller sådan ^räntefri ^sti^^iende del av lån som ^inle uppgår ^lill500 kr. Den ^aulomaliskaavskrivningen svarar inte alllid mot en faktisk minskning av ^värdel på denmed ^förbällringslån ^upprusiade ^lägenheien eller ^fasiigheien. Den subventionsom avskrivningen innebär leder i sådana fall 1979/80:100 Bilaga16 103 ^lill ^fördelningspoliiiskt om^otiverade ink^omstöverföringari samban^d^ med överlåtelse. Har ^f^iisiigheteii ^etl ^miirkiiiitlsviinle.^st^mi skulle göra det möjligt alt amortera och förrånia del ^lidigare ^ränte-och ^amorteringsfria lånet, är det med nuvarande regler ^inle långivaren, ^slaien, som ^lillgodogör sig denna^möjlighel ^iitiin ^lånlagiiren eller, när denne har avlidit, ^tlöilsbodel-^ägarna. I de fall huset och/eller^lästigheien disponeras med ^nytijanileråli tillkommer emellertid denna^nuijlighel i regel annan ån ^lånlagaren eller dennes ^arvlagare. ^Bo^sladssiyrelsen har i sin^iinslagsframställning ^fiiimhållil ^iilt det ^kiin verka stötande med^aiitomiiliska ^iivskrivningar i de delar av ^landel, ^diir ^vårdet på den typav hus, som oftast kommer i fråga för upprustning ^metl stöd av^förbåltringslån, stiger ^kraftigl på grund av exempelvis stor efterfrågan påfritidshus.Den ^aulomaliska avskrivningen bör ^tlårför slopas i sådanaområden. I områden ulan denna utveckling anser styrelsen att ^möjlig^helentill avskrivning enligt nuvarande regler bör behållas. För egen del finner jag del,i likhet med ^bosladssiyrelsen,^olillfredssläl^lande att statligasubventioner på detta sått^kapilaliseras i ^överlåielsevär-^den, som den enskilde kan ^lillgoilogöra sig.Jag finner det ^emellerlid ^inle möjligt att, som harföreslagit, avgränsa de delar av landet, där en värdestegring sker på grund av^eflerfrågan på vissa typer ^iiv hus. Sådan värdestegring torde förekomma påolika håll och rikta sig ^molenskilda ^objekl av speciell ^karaktår eller med särskilt attraktiva lagen. Jaganser därför att någon ^automalisk avskrivning av hela eller viss del av^förbätlringslånel över huvud laget intelängre bör komma i fråga. Ändringen bör gälla sådana lån som beviljas ^fr.o. den ^Ijuli 1980. Liksom bör låntagaren och hans maka/makefå behålla lånet på ursprungliga villkor, så länge han eller hon använder lägenheten som ^permaneni ^boslad. Undersådana förhållanden bör alltså såväl ^ränle- som amorteringsfrihet gälla närsådan har ^medgetts i samband med ^lånebeslu-^tet. I fråga om denräntebärande ^aniorteriiigsdeleii av ^förbåiiringslånel vill jag anföraföljande. I syfte all närma reglernaför förbättringslån till dem som gäller för ^bosladslån och på så sätt åstadkommaen viss förenkling av det samlade ^bosiadspoliiiska regelsystemet förordar jagatt den del av ^förbällringslånet som skall ^förränlas och amorteras får samma^kapitalkoslnadsvillkor som ett ^slalligl lån för ombyggnad. Amorteringstidenbör liksom i fråga om bostadslån bestämmas med hänsyn till husets återstående användningstid och den tid som^ombyggnadsålgärden kan nyttiggöras, dock högst . Med hänsyn ^lill all^förbällringsålgärderna som regel är mindre ^omfauande än de åtgärder somfinansieras med ^bosladslån bör i flertalet fall amorteringstiden bli kortareän . Ränta på denräntebärande lånedelen bör för nya ^förbätlringslån utgå ^efler regler som sånära som möjligt ansluter ^lill vad som gäller för bostads- 1979/80:100 Bilaga16 104 lån vid ombyggnad. När den ^godkånda ^koslnaden ^efleravdrag för ^ränle-^och ^amorieringsfri del understiger . börräntesatsen vara densamma som regeringen har fastställt för bostadslån. Ärkostnaden högre bör räntesatsen under det förslå året av lånets löptid vara5,och därefter stiga . De högre räntekostnadersom ^mitl förslag leder till i fråga om nya ^förbätlringslån kommer i flertaletfall alt täckas av ^KBT. I samband medöverlåtelse bör enligt min mening följande regler tillämpas.^Förbätlringslånel bör i sin helhet göras räntebärande och amorteras, omlägenheten också i fortsättningen skall användas som permanent bostad. ^Kapiialkoslnadsvillkorenbör därvid utformas på följande sätt. Om ^förbällringslånen bestårav såväl en ^räntefri som en räntebärande länedel bör villkoren för den^ränlefria delen bli desamma som vid överlåtelsen gäller för den räntebärandedelen. Om förbättringslånet däremot i sin ^helhel är ^räntefriii börkapitalkostnadsvillkoren utformas i enlighet med vad som gäller för ^etl^nybeviljat räntebärande ^förbällringslån. ^Upp^*'yller den nye^lägenhelsinnehavaren villkoren för all själv fä ^förbält^ringslån bör inomramen för de regler som ^förbäliringslånesyslemel ^inne^faltar lånevillkorenliksom ^f. anpassas till hans eller hennes ekonomiska situation. Såväl ^räntefri ståendedel som räntebärande amorteringsdel bör däremot normalt sägas upp, om ^lägenheien^inle längre skall användas som permanentbostad. Som huvudregel bör därvid gälla alt lånet skall betalas ^lillbakaomedelbart. bör dock länsbostadsnämnden, i stället för ^atl krävaomedelbar återbetalning, kunna medge att amortering får ske under viss tid.^Sådanl medgivande bör kunna lämnas om ^slalens fordran därigenom kan tryggaseller om en omedelbar uppsägning är uppenbart obillig med hänsyn tilllåntagarens ekonomiska förhållanden. ^Endasl om bostaden^inle får någon användning ^efler det ^atl ^lånlagaren har ^lämnal den eller omfastigheten vid en försäljning inte kan antas få ett pris som skulle göra detmöjligt för ^lånlagaren all ^beiala ^lillbaka ^lånel, bör det skrivas av helteller delvis. Vidare kan, som jag ^lidigare nämnde, ^lånlagaren i vissa fall hadisponerat huset och/eller fastigheten med nyttjanderätt. Varken låntagareneller eventuella dödsbodelägare efter denne kan då ^lillgodogöra sig envärdeökning på ^fasiigheien. När så är fallet ter sig en uppsägning av helaeller delar av lånet obillig. Enmöjlighet bör därför alltjämt finnas för ^länsbosladsnämnden all avskriva helaeller del av ^lånel i de fall, då ^nylljanderält är det enda alternativet. Av^adminisiraliva skäl och med hänsyn ^lill ^angelägenhelen av att ^inle^upplåielser av bosläder ^lill äldre skall motverkas i de relativt få fall somdel här kan bli fråga om bör man ^inle ^rikla några krav gentemotfastighetsägaren. Vid uppsägning ^av låni samband med ^överlålelse skall enligt nu gällande regler ränta betalas påvad som återstår av ^räntefritl stående lån. Räntan löper i princip från dagenför ^överiåielsen. Del förekommer dock enligt 1979/80:100 Bilaga16 105 att anmälan omägarskifte ^inie görs till länsbostadsnämnden, trots föreskrift härom i^förbättringslånekungörelsen. En underlåtenhet ^atl anmäla att fastigheten harbytt ägare kan leda till alt den nye ägaren oriktigt kommer i åtnjutande av ett^räntefritl ^förbätlringslån . finns inte ^möjlighel ^atlsäga upp länen från en lidpunkt före den då länsbostadsnämnden har ^fätlkännedom om överlåtelsen. ^Della innebär ^atl del inte är möjligt att krävaränta på förbättringslånet av den nye ägaren före denna tidpunkt.^Bosladssiyrelsen anser all en sådan möjlighet bör införas för nya lån. Dessalån bör enligt styrelsen anses uppsagda och förfallna till ^belalning ^iremånader ^efler lidpunkten för den händelse som har föranlett uppsägningen. Denretroaktiva räntan för hela lånet ^börenligt ^slyrelsen vara densamma somdröjsmålsräntan för den räntebärande amorteringsdelen, dvs. För egen del anser jagatt den som köper ^elt hus som har rustals upp med ^slöd av ^förbältringslånoch som underlåter alt anmäla ^lill länsbostadsnämnden alt han har övertagithuset inte bör komma i ett ^bälireläge än den som anmäler ett överlagande inom föreskriven lid. Jag förordardärför all ^elt ^förbältringslån skall anses uppsagt till ^belalning tremånader ^efler tidpunkten för överlåtelsen. Vad jag nu har föreslagit bör gällaalla överlåtelser som sker fr. o. ^m. Jag anser att räntanför lid före det att uppsägningen har meddelats skall ha karaktären avdröjsmålsränta. Därför bör räntan, i ^likhei med vad som gäller för ^slalligalån, beräknas ^efler en räntesats som med en ^procenlenhel överstiger den somgäller för lånet efter överlåtelsen. Enligt 2 a ^§^ kungörelsen om ^förbätlringslån kan ^etl särskilt ^förbätl^ringslån lämnas för ^ålgärder somavses i förordningen (1977:332) om ^slalligl ^slöd till ^energibesparande^ålgärder i ^bosladshus ^m.m. Medel för ändamålet anvisas under anslaget B 17(tidigare ^BII) Vissa ^energibesparan^de åtgärder inom bostadsbeståndet ^m.^m. utgår detsärskilda ^förbätlringslånel med ^högsl . Beloppet är isin ^helhel ^räntefritl och stående. Mot bakgrund av vad jagi det föregående har föreslagit beträffande behandlingen av ^ränlefria stående^förbätlringslån i framliden förordar jag alt det särskilda ^förbätlringslånelavskaffas. ^Energisparslöd bör ^enligi min meningutgå på i huvudsak samma grunder för alla. Jag förordar därför all^energisparslöd för den som kan få ^förbätlringslån fr. o. ^m. den I juli 1980lämnas i form av bidrag av den godkända ^koslnaden, dock högst med , ^oeh alt de återstående ^kosinaderna läcks av ^förbällringslån. ^Dellalån bör vara ^räniebärande och ^omfallas av de ^kapitalkoslnadsvillkor för^sådanl lån ^somjag har förordat i del föregående. Jag övergår nu ^lillramarna för ^förbäitringslåneverksamheien^.^ Den för preliminärtfastställda ramen för ^ränlefria ^förbällringslån ^ulgör 50 milj. kr. /79 uppgick anspråken på medel ^lill endast 1979/80:100 Bilaga16 106 26.8 milj. kr. ^Lånsbostadsiiåmnderna har ^bcräknal^atl ^tlet skulle erfordras en ram på ^ea 43 milj. kr. för all klara^eflerfrågan på medel . Del råder ^osåkerhei omhur stora anspråken på medel för ^räntefria stående ^förbåltringslån kommer altbli . De har ^underen följd av år minskat, ^vilkel skulle tala föratt en ram på 50 milj. kr. är ^onödigl stor. Med hänsyn härtill förordar jagall ramen 1980 som ^besiåms ^lill 40 milj. kr. Liksom^lidigare bör regeringen utverka ^bemyniligiindc ^atl vidga ramenfördel första av de två åren om det behövs av sysselsättningsskål. Jag övergår nu till frågan om ^bosludsunpassningsbidrag ^Bostadsiinpassningsbidragbeviljas enligt 3 ^S^ kungörelsen ^(1973: 327) om ^bostadsanpassningsbidrag(ändrad senast 1978:388) för åtgärd inom och i anslutning ^lill bostadslägenhetsom behövs för att handikappad skall kunna utnyttja lägenheten påändamålsenligt ^säu. Till sådan åtgärd hänförs inte larmanordning i^pensionärslägenhet. AB ^Danderydsbostäder har i en skrivelse ^lill regeringen^hemslälll om ^atl ^bosladsanpassningsbidrag skall kunna medges också för sådan^ulrusining. Enligt min mening är det en uppgift alt ^tillhandiihållasådana anordningar liksom självfallet också den centrala utrustning och denpersonal som är en nödvändig förutsättning för att en ^larmanordning i denenskilda lägenheten skall fylla någon funktion. Jag är därför inte beredd altansluta mig till ^förslagel från AB ^Danderyds^bostäder. ^Medelsbehovei för nästa budgetår ^beräknarjag ^lill130 milj. kr. Jag ^hemståller att regeringen föreslår att 1. godkänna de ändringar av grunderna för ^förbällringslån^somjag har ^förordal, 2. godkänna vad jag har ^förordal i fråga om^energisparslöd till bostadshus för vilka ^förbältringslån kan utgå, 3. medge att ^räntefria förbättringslånbeviljas med ^högsl . under vart och ^etl av , 4. bemyndiga regeringen att besluta om ändringar av denunder 3 upptagna ramen för långivningen , om det behövs av^sysselsällningsskäl, 5. till Viss ^bo.stadsförbättringsverksainhet^m.m. för ^budgetårel 1980/81 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till förbättring av boendemiljön 1978/79 ^Ulgift 44630812 ^Reservalion 85418361 1979/80 Anslag '35 000000 1980/81 Förslag 35 000000 ^'^ På tilläggsbudget haranvisats . Från anslaget ^bekosiasutgifter för bidrag till förbättring av boendemiljön enligt förordningen(1975: 129) om bidrag av statsmedel ^lill ^förbällring av boendemiljöer (ändrad^senasl 1979: 224). 1979/80:100 Bilaga16 107 Bidrag kan medges förolika ^åtgårder som ^förbåtiriir boendemi^ljön i första hand i^flerbostadshusområden. Husen skall ha ^tardigslållls^fiire och prioritet skall ges åt ^omriiden med^iithyrningssvårigheler. ^Bidiag beviljas med ^högsl av den godkända^koslnaden. dock ^högsl med . Om synnerliga skälföreligger får bidrag ^metlges med . Beloppetper ^lägenhel får i ^dessa fall vara ^högsl . ^Bosladslån ochräntebidrag kan beviljas till de ^bidragsgriin-^dande ^kosinader som inte läcksav bidrag. ^Besluianderälten harflyttats från till ^länsbosladsnämn^derna . Från anslaget bekostas även^utgifler för bidrag ^lill ^tävlingar och ^annal ^ulvecklingsarbeie som avser^boendekvalileler efter ^beslul av regeringen i varje särskilt fall. ^Bosladssiyrelsen lämnar inledningsvis en redogörelseför ^bidragsgiviiingeiis ^onijåttniiig och inriktning. ^Anlal ansökningar Berörda lägenheter Sökt belopp, milj. kr. Antal beslut om bifall Bidragsbelopp, milj. kr. Antal beslut om avslag ^Sökl belopp Avskrivnaansökningar Antalet inkomnaansökningar var under /79 ^slörre än under ^närmaslföregående ^budgelår. De ^lägenheler som berörs av ansökningarna var ca 50%fler. Del ökade ^anlalet avslag har motiverats med medelsbrist. Vid ^ulgången av ^budgetårel1978/79 fanns en balans av 165 ärenden, varav 29 hade kommit in till styrelsenföre årsskiftet 1978^-^ 1979 och 136 ^lill nämnderna . Av de 85 kommuner från vilka ansökningar hade kommit in /79 hade 36 outhyrda ^lägenheler. Från 26 av dessa 36kommuner fanns ansökningar som gällde områden med ^ulhyr-^ningsproblem. ^Detlaär en något ^slörre andel än föregående budgetår. Av de områden för vilkabidrag söktes ligger i något av de tre storstadsområdena, vilket är sammaandel som föregående budgetår. Endast I % av områdena var småhusområden.Fördelningen mellan olika kategorier av sökande var i del ^närmasle densammasom närmast föregående budgetår. ^Drygl av ansökningarna under /79gällde ^förbätl- 1979/80: 100 Bilaga16 108 ring av ^iilemiljön. I ^näslan ^hälfien av dessakombinerades dessa ^ålgärder med om- och ^lillbyggnad av fritidslokaleroch/eller ^tväiistugor. 25%^.^ av ansökningarna gällde enbart fritidslokaleroch gårdssanering. Ansökningarna avser i ökande omfattning en allmänförbättring av ^uiemiljön i ^molsals ^lill vad som gällde i början avverksamheten, då de i huvudsak gällde satsningar på ^lekutruslning. Del genomsnittligt söktabeloppet per lägenhet har ökat ^successivi. Under /79 var det I150 kr. /78 och . ^budgeiårei 1976/77.För områden med uthyrningsproblem var genomsnittet under /79 I750 kr., vilket är mer än en tredubbling ^jämförl med närmast föregåendebudgetår. Andelen områden med^iilhyrningsproblem ökade under ^budgetårel 1978/ 79. Uthyrningsproblem förekomi områden räknat i och i lägenheter räknat i av de områden resp.lägenheter för vilka bidrag söktes. Delta innebär ungefär en fördubblingjämfört med föregående budgetår. ^Bosladssiyrelsen framhålleralt såväl den ökade andelen områden med uthyrningsproblem som ökningen av desökta bidragsbeloppen ^lorde vara ett resultat av de infördastörre möjligheterna till bidrag i områden med stort behov av miljöförbättrande^ålgärder. ^Bosladssiyrelsen tar vidareupp frågan om ^inaxiinibeloppet för bidrag. ^Slyrelsen framhåller alt för varjeår som har ^gåll har ^maximibeloppel -I . per lägenhet - ^inneburil enökande begränsning av ^bidragel i förhållande ^lill ^kosinaderna för angelägnaåtgärder. Andelen ansökningar som har erhållit50 ^C^^^ av ^koslnaden som bidrag var /77 , 1977/78 ca60% och 1978/79 . ^Maximibidraget på I . har alltså fått en alltmer begränsande effekt på den avsedda bidragsnivån på av ^koslnaden.Orsakerna är dels ^kosinadsstegringen, dels satsningen på ^slörre åtgärder.Styrelsen föreslår ^atl maximibeloppet höjs till . Avområden med synnerliga skäl för förhöjt bidrag kunde ^endasl entredjedel få av kostnaden i bidrag på grund av bidragsgränsen 3 000 kr.per lägenhet. ^Bosladssiyrelsen föreslår ^atl maximibeloppet för bidraget^lill sådana områden höjs från . per ^lägenhel ^lill . Mot bakgrund av den ökadeefterfrågan på bidragsmedel föreslår ^slyrel^sen också ändrade villkor för låntill ^iiiiljöförbätirande åtgärder. Den ^slora inströmningen av ansökningarunder föranledde styrelsen ^atl hemställa om ^ell tilläggsanslag på21 ^milj.kr. Som underlag för denna^hemsiällan låg en uppdelning av de vid^årsskiftel inneliggande ansökningarna i fem grupper efterangelägenhetsgrad. På förslag avregeringen ^beslutiide om ^ell ^lilläggsanslag på 15,5 ^milj.kr. som gjorde del möjligt ^atl /79 lämna ^beslul i de ärenden som avsåg områden med synnerligaskäl för förhöjt bidrag och andra ^modema ^flerbostadshusområden som hade minst4% ^oulhyrda ^lägenheler. 1979/80:100 Bilaga16 109 framhålleralt anslaget under innevarande budgetår ^iir helt otillräckligt i förhållande^lill ^eftertV^ågan. ^Detla har ^rediin i sin ^helhel tagits i anspråk för en del av de ansökningar som kom in underförra budgetåret. Styrelsen ^hiir i särskild ^framslällning den 22 ^augusli1979 hemställt att på ^lilläggsbudgel anvisas ytterligare 75 milj. kr. Ävenunder ^näsla ^budgelår kan efterfrågan på bidragsmedel väsentligt överstiga^lill^gängliga anslag. I den uppkomna situationen har styrelsen infört sådanaprioriteringsregler att bidrag i första hand beviljas för ansökningar i de ovannämnda grupperna. Övriga ansökningar med i och för sig ^bidriigsbe-^rättigadeåtgärder tas upp vid ytterligare ett prövningstillfälle och får då avslag omdet fortfarande år ^brisl på medel. ^sådanl avslag innebär att inte hellerbostadslån kan utgå. föreslårvidare alt ^bosiiidslån skall kunna ^ulgå även i de fall där bidrag ^inle har^kunnal beviljas på grund av ^brisl på ^metlel. Lånet bör då ersätta del^uleblivna ^bidragel och i ^övrigl utgå ^enligi de särskilda regler som gällerför det kompletterande bostadslånet. ^Slyrelsen anför slutligen^atl efterfrågan på bidragsmedel och erfarenheter i övrigttyder på ^elt stort behov av miljöförbättrande ^ålgärder. ^Slyrelsen anserdärför ^atl anslagsnivån bör höjas väsentligt. Den föreslagna höjningen avmaximibeloppen har bedömts öka behovet av bidragsmedel med ca 20%^..^Slyrelsen föreslår att för budgetåret 19^80/81 anvisas ^lOOmilj.kr.. Bidrag till ^förbällring avboendemiljön infördes . Under ^verksamhelens förslå år logsanslagen i anspråk med en viss eftersläpning. Vissa kommuner och förelagsaknade resurser all ^lillskjuta de medel som inte täcktes av bidrag. Dettagällde framför allt för företagen i de områden där miljöförbättringar var mestangelägna. Insatserna har^successivi fåll en ökad bredd. Ansökningarna, som till en början huvudsakligenavsåg lekplatsutrustning, gäller numera ^alll oftare en allmän ^förbällring avbostadens närmiljö och del sökta beloppet per lägenhet har ökat successivt.Sedan finansieringsvillkoren har förbättrats och möjlighet ^lill ^förhöjlbidrag har införts har bidrag i ökande ^omfallning ^sökis för områden med^slora problem och behov av ^omfauande åtgärder. Denna utveckling har ocksåmedfört att ansökningarna i ökad utsträckning gäller områden meduthyrningsproblem. Uthyrningsproblem förekom i av de områden för vilkabidrag söktes under /79. Detta är en ^näslan ^dubbell så ^slorandel som under ^närmasl föregående ^budgelår. 1 detta sammanhang ^villjag anmäla att ^bosiadssociala^delegalionen den ^I^Sjuni 1979 har ^överiämnat sitt betänkande ^(SOU 1979:37)^Aktivi boende.