prop · G3039 · 1979-12-31 00:00:00 — Somjag kommer att gå närmare in på bör premien för en förnyad försäkring ommöjligt aviseras en månad före förfallodagen. I praktiken torde meddelandet omvillkorsändringen avsändas med denna premieavi. Det torde då höralill sällsynthelerna an utsändandet av meddelandet fördröjs av tekniskamissöden så au den förordade fjortondagarsfris-ten inte hålls. Pågrund av detta och med hänsyn till de komplikationer av mera praktisk natur somen flytande tidsfrist skulle ge upphov till anserjag att det inte finns skälatt frångå kommitténs förslag om atl meddelandet om de ändrade villkoren måsle,för att få verkan, avsändas senasi före försäkringstidens utgång. Ienlighet med vad jag lidigare har förordat kan försäkringstagaren, om han intevill godta de nya villkoren, säga upp försäkringen innan den förnyas på dessavillkor, liksom han även efter det att den har förnyats men innan han harbetalt den nya premien kan befria sig från försäkringen genom att säga 1979/80:9 49 uppden eller teckna en motsvarande försäkring hos ett annal försäkrings- Upphörande iförtid bolag. m. m. Jagvill slufligen erinra om att jag i avsnitt 2.3 har förordat aU enförsäkringsbolag som begär ändring av försäkringsvillkoren skall självmantunderrälta försäkringstagaren om skälen för ändringen och om dess innebörd, 2.7Upphörande m. m. 2.7.1Uppsägning för upphörande under försäkringsliden Enligt13 S försäkringsavtalslagen har försäkringsbolaget rätt att säga upp enförsäkring , om försäkringstagaren åsidosätter sin huvudförpliktelseenligt försäkringsvillkoren,dvs. att betala premien. En motsvarande uppsägningsrättgäller enligt 5,47 och 51 S§ försäkringsavialslagen även i några fall dåförsäkringstagaren åsidosätter andra förpliktelser (s. k. biförpliktelser).Försäkringsavtalslagen torde inte hindra alt försäkringsbolagel förbehåller sigrätl all säga upp försäkringen ulan anförande av skäl. Sådanaförbehåll torde emellertid inte vara vanliga. Däremot är det bmkligt altförsäkringsbolaget förbehåller sig rätt att säga upp försäkringen vid vissaangivna händelser, bl. a. vid inträffad skada. Försäkringsrättskommitténföreslår att försäkringsbolaget får säga upp en försäkring för upphörande underförsäkringstiden endast om försäkringstagaren eller den försäkrade har grovtåsidosatt sina förpliktelser mot försäkringsbolagel eller om del annars finnssynneriiga skäl. Förslaget avser dock inte underlåtenhet att belala premier.Belräffande uppsägning av sådan anledning föreslås särskilda regler (se avsnitt2.8.2). Kommittéförslagethar godtagits av remissinstanserna. Också jag anser att försäkringsbolagen intebör ha rätt att säga upp konsumentförsäkringar i förlid i vidare omfattning änsom har föreslagits av kommittén. Jag förordar därför att detta förslaggenomförs. Jag avser att i specialmoliveringen närmare behandlaförutsättningarna för alt en sådan uppsägning skall fö göras. förslag skall försäkringsbolagels uppsägning fö verkan 14 dagarefter den dag då bolaget avsände ett skriftligt meddelande tillförsäkringstagaren om uppsägningen. Gör denne sannolikt att meddelandet harförsenats eller inte kommit fram på grund av omständigheter som han inte harkunnat råda över, skall försäkringen dock upphöra tidigast efter dendag då meddelandet kom honom till hända och senast efter den dag dåbolaget avsände meddelandet till honom. Detta förslag, som motsvarar de reglersom skall tillämpas om försäkringsbolaget vill säga upp försäkringen förupphörande lill försäkringstidens utgång, har lämnats utan 4 1979/80. 1979/80:9 50 Även jag ansluter mig till förslaget. Enligtkommittéförslaget skall en försäkringstagare vars försäkring har m. m. sagtsupp kunna få uppsägningen prövad av domstol, underförutsättning att han väcker talan innan försäkringen har upphört alt gäila.Delta förslag har under remissbehandlingen kritiserats endast så lill vida somtidsfristen för atl väcka talan har ansetts för kort. Enligtmin mening bör försäkringstagaren kunna fö en uppsägning under försäkringslidenprövad i samma ordning som jag har förordat i avsnitt 2.6.1 för det fall attförsäkringen har sagts upp lill försäkringsiidens utgång. Frislen för att väckatalan vid domstol bör alltså i allmänhet vara en månad, räknat från den dagförsäkringsbolaget sade upp försäkringen och angav skälen för sitl beslut samlerinrade försäkringstagaren om vad han skall iaktta, om han vill få beslutetprövat. Enligt26 och 27 S§ försäkringsavialslagen får försäkringstagaren säga upp försäkringeni förtid om försäkringsbolaget kommer på obestånd eller förlorar rällen altdriva försäkringsrörelse här i landet. Lagen ger inte försäkringstagaren någonuttrycklig rätt atl säga upp försäkringen under försäkringsliden, om försäkradegendom säljs eller det försäkrade intresset annars faller bort av annananledning än till följd av ett inträffat försäkringsfall. Enligtförsäkringsrältskommiltén finns det inte skäl att ge försäkringstagarenmöjligheteratt under löpande avtalsperiod säga upp försäkringen för atl gå övertill ell annat försäkringsbolag. Däremol anser kommittén alt försäkringstagarenbör ha rätt all säga upp försäkringen , om försäkringsbehovei fallerbort eller om annan liknande omständighet inträffar under försäkringsliden.Kommittén föreslår därför en uttrycklig beslämmelse om delta. Underremissbehandlingen har näringsfriheisombudsmannen framhållit att det skullestimulera priskonkurrensen mellan försäkringsbolagen, om försäkringstagarnafick ökade möjligheter att byta försäkringsbolag . Iövrigi har remissinstanserna lämnat kommitténs förslag utan erinran. Frånförsäkringshåll uppges alt försäkringstagarna tillåts säga uppförsäkringen om försäkringsbehovet faller bort, varför kommitlénsförslag i denna del inte är någon nyhet. Iavsnitt 2.5 har jag förordat atl försäkringstiden i princip inte får översligaett år. Till följd av detta får försäkringstagaren möjlighet aU minsl en gångom året la ställning lill om han skall behålla försäkringen oförändrad i sammaförsäkringsbolag. Om försäkringstagaren tillåts att också säga upp försäkringenunder löpande försäkringstid för att gå över till ett annat bolag, skullebetydande kostnader kunna uppkomma för försäkringsbolagen, särskill om någondel av den premie som redan har betalts då måste betalas tillbaka. Prop.1979/80:9 51 anserjag därför att det inte finns lillräckliga skäl att renl Upphörande iförlid generelll möjliggöra en övergång vid andra tillfällen än dåförsäkringstiden m. m. går ut. Lägetär dock ett annat i fall då försäkringen har förnyats men premien för denförnyade försäkringen inte har betalts. Som jag har sagt i avsnitt 2.6.2 börförsäkringstagaren i ett sådant fall kunna säga upp försäkringen med omedelbarverkan utan att ange något skäl. Innan premien för en förnyad försäkring harbetalts bör försäkringen också ulan föregående uppsägning upphöra med omedelbarverkan, om försäkringstagaren tecknar en molsvarande försäkring hos ett annat försäkringsbolag.Det kan vidare finnas anledning alt föra in regler av detta slag i händelseförsäkringsbolagen ges rätt att ensidigt ändra försäkringsvillkoren underförsäkringstiden. Den frågan återkommer jag till i avsniti 2.7.2. och remissinstanserna har funnit bör försäkringstagaren i övrigt harätt alt säga upp försäkringen , om han gör sig av med det objekt somhar försäkrats eller om han av annan anledning inte längre behöverförsäkringsskyddet. Konsumentförsäkringslagen bör därför innehålla enbeslämmelse som medger uppsägning i detta fall. Bestämmelsens närmare innebördavser jag alt behandla i specialmoliveringen. Avkortningav premie då försäkringen upphör i förlid Omen försäkring upphör i förlid, är försäkringstagaren enligt 16 Sförsäkringsavialslagen endast skyldig att betala premie för den tid som då harförfiutit. Premien beräknas dock på olika sätl i olika fall. Har försäkringensagts upp av försäkringsbolaget med stöd av lag, tillgodoräknas försäkringsbolagelden premie som skulle ha bestämls om försäkringen från början hade tecknatsendasl för den tid under vilken den har gällt (s. k. korttidspremie). Harförsäkringen sagts upp av försäkringsbolagel enbart med stöd av förbehåll iförsäkringsavtalet eller efter överenskommelse med försäkringstagaren ellerhar den sagls upp av försäkringstagaren, tillgodoräknas försäkringsbolaget dendel av den avtalade premien som belöper på den förflutna försäkringsliden (s.k. proratapremie). mening passar denna gränsdragning mellan korttids-premie ochproratapremie mindre väl när del gäller konsumentförsäkringar, inte minstdärför att förutsättningarna för uppsägning föreslås reglerade på ettannal sätt i konsumentförsäkringslagen än i försäkringsavialslagen. Kommitténanser att del inte är tillräckligt motiverat att vid beräkningen av premie fören konsumentförsäkring som har upphört göra skillnad med hänsyn tillde omständigheter som har föranlett att försäkringen har upphört. Kommittén föreslåri stället au försäkringsbolaget tillgodoräknas proratapremie, om försäkringenhar gällt under en tidigare försäkringstid, och korttidspremie, om försäkringenvar nytecknad. Kommittéförslagethar lämnais ulan erinran under remissbehandlingen. Också jag anser atl godaskäl talar för detta förslag. Det synes rimligl att 1979/80:9 52 försäkringsbolageli fråga om en försäkring som har gällt endast en kortare lid Upphörandeiförtid får räkna sig till godo en premie som åtminstone i huvudsak täcker m. m. initialkostnaden för försäkringen, medan anledning saknas an låta försäkringsbolagetfå ersättning för sådan kostnad sedan försäkringen har förnyats. Försäkringsavialslageninnehåller inte någon bestämmelse som ger försäkringsbolaget rält att underförsäkringstiden ensidigt ändra de försäkringsvillkor som parterna har kommilöverens om. Som lidigare har nämnis kan försäkringsbolaget dock i vissa fallsäga upp försäkringen , och bolaget kan då erbjuda försäkringstagarenen ny försäkring på andra villkor. Något hinder lorde f. n. inte hellerföreligga mot att försäkringsbolaget i avtalet förbehåller sig rätt att även iandra fall ändra försäkringsvillkoren . Kommitténsförslag om förutsättningarna för en uppsägning frånförsäkringsbolagets sida tar sikte även på den situationen aU uppsägningen hartill syfle att ändra försäkringsvillkoren . Försäkringsbolagetfår alltså enligt kommittéförslaget säga upp försäkringen för villkorsändring,om försäkringstagaren eller den försäkrade har grovt åsidosatt sinaförpliktelser mot bolaget eller om det annars finns synneriiga skäl. Kommittéförslagethar i allmänhet lämnats utan erinran vid remissbehandlingen. ochförsäkringsjuridiska föreningen anser dock att försäkringsbolagel bör kunnajustera försäkringsvillkoren också i andra situationer än som medges enligtkommitléns förslag. nämner som exempel attpremien har bestämls lill etl för lågt belopp lill följd av en bristfälligupplysning som inte kan läggas försäkringstagaren till last som grovtåsidosättande av en förpliktelse. Förmin del har jag viss förståelse för kritiken mot kommitténs förslag. Skäl talarför atl det i princip bör gälla samma förutsättningar för försäkringsbolagetsrätt atl justera försäkringsvillkoren som för bolagetsräu att sätta ned ersäuning från försäkringen i fall då försäkringstagareneller den försäkrade har åsidosatt en s. k. biförpliktelse, dvs. en annanförpliktelse enligt försäkringsvillkoren än skyldigheten att betala . Omdet kommer fram att en biförpliktelse har åsidosatts på ett sätt som kan ledatill nedsättning av försäkringsersättningen vid ett försäkringsfall, kan detinte vara rimligt att bolaget skulle stillatigande behöva avvakta att etlförsäkringsfall inträffar förau först då kunna ingripa. Dessutom skulle det dåofta bli fråga om en betydligt strängare sanktion än alt enbart justeravillkoren så att de stämmer överens med de verkliga förhållandena. Somjag kommer att gå nännare in på i avsnitt 2.9 bör ersättning från Prop.1979/80:9 53 försäkringenkunna sättas ned, om försäkringstagaren eller den försäkrade Upphörandeiförtid haråsidosatt en biförpliktelse uppsåtligen eller genom oaktsamhet som inte är m. m. ringa.För alt man skall fö den överensstämmelse som jag har talat om bör försäkringsbolagetkunna justera försäkringsvillkoren så snart det visar sigatt ett åsidosättande av detta slag föreligger. Som kommittén har föreslagit börvillkoren vidare kunna ändras om del i andra fall finns synneriiga Ensärskild fråga är hur justeringen av försäkringsvillkoren bör genomförastekniskt. Två möjligheter är tänkbara. Den ena är aU försäkringsbolaget sägerupp försäkringen till upphörande som försäkringstagaren erbjuds en nyförsäkring på de ändrade villkoren. Den andra möjligheten är attförsäkringsbolaget, på samma sätl som vid förnyelse av försäkringen, begär denifrågasatta ändringen i ett meddelande till försäkringstagaren och attändringen blir gällande, om inte försäkringstagaren inom viss frist säger uppförsäkringen. Mot den senare lösningen talar att en konsument i allmänhet intebör bli bunden av ändrade villkor om han förhåller sig passiv. Den förralösningen innebär å andra sidan alt försäkringstagaren kan komma att slå ulannågol försäkringsskydd om han inte reagerar i lid. Enligt min mening är ensådan konsekvens inte godtagbar. Jag förordar därför den senare lösningen. Denfrist inom vilken en försäkringstagare, som har föll ett meddelande omvillkorsändring, skall kunna säga upp försäkringen bör uigöra 14 dagar.Försummar han alt reagera och får villkorsändringen därförverkan, bör han ha möjlighet atl, innan han har betalt den premie som kanföranledas av ändringen, bli fri från försäkringen genom att sägaupp den. Kommitténhar inte föreslagit någon bestämmelse om att försäkringstagaren skall kunna vändasig till domslol för att få en prövning av om försäkringsbolagel hade fog föralt begära en ändring av villkoren . Även utan en sådanbestämmelse är det emellertid tydligt alt domstol alllid kan pröva denna fråga.Någon särskild frist för att väcka lalan vid domstol behövs inte i detta fall.Det är därför inte heller nödvändigt med någon uttrycklig regel om dennadomstolsprövning. F. ö. torde det höra till sällsynthelerna att en sådan talanförs särskill vid domstol. I de fiesta fall när domstol får anledning atl taställning lill frågan om det befogade i att ändring begärdes kommer densannolikt upp i ett mål om tillämpningen av de nya villkoren, t. ex. närförsäkringstagaren har motsatt sig att eriägga en högre premie. Ienlighet med vad jag har förordat i avsniu 2.3 skall ett försäkringsbolag sombegär ändring av försäkringsvillkoren självmant underrälta försäkringstagarenom skälen förändringen och om dess innebörd. Denna informationsskyldighet ärbetydelsefull med tanke pä att försäkringstagarna kan bli bundna avvillkorsändringen även i fall då de inte har förklarat att de accepterar den. Jaghar uppehållit mig enbart vid försäkringsbolagels rätl au begära Prop.1979/80:9 54 ändringav försäkringsvillkoren under försäkringsliden. Belalningen avpremier anser jag att det inte finns anledning att i lag ge försäkringstagarenen motsvarande räu. I de allra flesta fall torde försäkringsbolagel utan vidaremedge en ändring av villkoren som försäkringstagaren önskar, om den t. ex.gäller höjning av försäkringsbeloppet, utvidgning med ett nyttförsäkrings-moment eller ökning av självriskbeloppel. Enligt12 S försäkringsavialslagen skall premien betalas ulan uppskov, om intesärskild förfallodag har bestämls. Angår avtalet flera premieperiodereller haravtalet förnyats på grund av underlåten uppsägning, skall dock premien förvarje period efter den första betalas på periodens försia dag. Allmännabestämmelser 1976 skiljer mellan "försia premien" för en nyförsäkring, premien för en förnyad försäkring saml "delårspremier" ifall då försäkringstiden har delals upp på flera premieperioder. Bestämmelsernainnebär att första premien skall betalas efler det altförsäkringsbolaget skickade ut premieavin. Premien förett förnyat avtal skallbetalas senasi på del nya avtalets begynnelsedag men behöver dock inte betalaslidigare än en månad efier det atl försäkringsbolaget skickade ut premieavin. Delårspremierskall betalas senasi i varie period. Även här gäller dock enrespillid pä efter del alt premieavin skickades ut, under förutsäuningatl premien avser än en månad. Deregler som försäkringsrättskommittén föreslår om när premierna skall betalasmotsvarar i huvudsak de allmänna bestämmelser som har beskrivits.Beträffande räuen till respit med betalning av delårspremie saknas dockmotsvarighet till begränsningen i de allmänna bestämmelserna till premieperiodom än en månad. Kommitlénsförslag har i det väsentliga godtagits av remissinstanserna och är även enligtmin mening lämpligt. Med anledning av påpekanden från försäkringsbolagen omnuvarande rutiner för alt avisera månadsvisa premiebelopp förordarjag dockatt, i enlighet med vad som gäller enligt de allmänna bestämmelserna, någonrespillid inte föreskrivs beträffande sådana delårspremier. Med dennaavvikelse förordarjag alltså alt premierna skall betalas på de lider somkommittén har föreslagit. 2.8.2 Påföljdervid dröjsmål med premiebetalningen Omen försäkringstagare inte betalar premien i rätt tid, kan försäkringsbolagetenligt 13 S försäkringsavtalslagen säga upp försäkringen att upphöra 1979/80:9 55 Försäkringsbolaget kan också enligt 14 S samma lag förbehållaBetalningen av sig frihet från ansvarighet vid försenadpremiebetalning. Underlåter försäkringstagaren atl betala första premien, fören sådan ansvarsbefrielse göras gällande så snart dröjsmålet har inträn. Vid enförsummelse alt betala senare för ansvarigheten dock inte upphöraförrän har förflutit efter del att försäkringsbolaget har genförsäkringstagaren ell meddelande med erinran om premiens förfallodag. EnligtAllmänna besiämmelser 1976 gäller i fråga om en nytecknad försäkring attförsäkringsbolagels ansvarighet inträder vid försäkringstidens början, även omförsta premien inte har betalts . En förutsättning är dock attpremien betalas efler del att bolaget skickade ut premieavin.Betalas premien senare, inträder bolagels ansvarighet först frånbetalningsiillfället. Trots att full premie betalas, ersätts alltså enligtvillkoren inte skador som har inträffat före denna lidpunkt. Vid dröjsmål medpremiebelalningen ulöver från det all premieavin skickades ut harbolaget också rätt alt säga upp försäkringen. Någon särskild uppsägningstid harinte föreskrivits, varför den uppsägningstid som anges i 13 §försäkringsavialslagen lorde bli lillämplig. Försäkringsbolagetsansvarighet fören förnyad försäkring upphör enligt de allmänna bestämmelsernaså snart premien inte betalas , dvs. senast på den förnyade försäkringensböriedag eller därefter inom en månad från del att premieavin skickades ut.Eftersom avin som regel avsänds en månad före förnyelsedagen, innebär enbetalningsförsummelse i de flesta fall alt försäkringsskyddet upphör i och medatt den lidigare försäkringstiden löper ul. Om försäkringstagaren önskar föförsäkringen förnyad, vilket normalt är fallet, har han alltså ingen respillidmed premiebetalningen. Betalar han full premie inom en månad frånförfallodagen, förnyas försäkringen visseriigen, men försäkringsbolagelansvarar försl frän belalningslillfället. Också i fråga om delårspremierinnebär de allmänna bestämmelserna atl försäkringsbolagets ansvarighetupphörså snart premien inte betalas . Bolaget hardå även rält all säga uppförsäkringen, varvid den uppsägningslid som anges i 13 Sförsäkringsavialslagen lorde bli lillämplig. Betalas premien efterförfallodagen men innan avtalet har sagls upp, inträder bolagets ansvarighetförsl från belalningslillfället. Trotsvad som föreskrivs i de allmänna bestämmelserna om att ansvarel i vissa fallupphör, betalar försäkringsbolagen i praktiken i belydande mån ut ersättningvid mindre dröjsmål, särskilt om försäkringstagaren tidigare regelbundet harförnyat sin försäkring och han har en rimlig ursäkt för alt inte ha betalt itid. Bolagens praxis är emellertid inbördes växlande. Försäkringsrättskommitténhar reagerat mot all ett dröjsmål med premiebetalningen kan medföra anförsäkringsbolagets ansvarighet upphöromedel-bart ulan någon särskild åtgärdfrån bolagets sida. Enligt kommittén kan man inte bortse från att den förstaavin kommer på avvägar eller blir förbisedd. Försäkringstagaren kan också avandra skäl ha dröjt med betalningen utan atl Prop.1979/80:9 56 detföreligger någon allvarlig försummelse från hans sida. Kommittén anserBetalningen av därför att dröjsmålet endast bör få den mera begränsadekonsekvensen au bolaget ges en rätt att säga upp försäkringen att upphöra efteren uppsägningstid av , om inte premien betalas inom denna tid.Försäkringstagaren skall alltså enligt förslagel alltid få en underrättelseulöver premieavin innan försäkringen upphör, och om han betalar premien föreden tidpunkt som anges för upphörande skall försäkringsskyddet gälla ulanavbrott. En ledande tanke bakom förslaget är vidare au försäkringsbolaget inte,som f n., skall kunna tillgodoräkna sig för lid under vilken bolagetinte står något ansvar. Kommittéförslagethar lämnats utan erinran av de flesta remissinstanserna. , som inte motsätter sig den modifiering av premiebetalningsreglernasom förslaget innebär, ifrågasätter dock om det är lämpligt att fixerakravrutiner och frister beträffande premierna i en tvingande lag. Riksförbundeipekar också på att förslaget kommer att leda till kostnadsökningar. Förbundetförklarar sig berett au medverka till alt de allmänna bestämmelserna justeras,om kommitténs förslag inte genomförs. anser det riktigt attförsäkringsskyddet inte skall upphöra förrän försäkringstagaren har fån tvåmeddelanden, men bolaget är i övrigt negativt inställt till kommittéförslaget.Folksam hänvisar till att man inom branschen f. n. håller på att se över deallmänna bestämmelserna i syfte att åstadkomma ungefär samma skyddsnivå somenligt kommitténs förslag som försäkringsbolagens kreditförlusterdock hålls nere så långt som möjligt. Sedanremissbehandlingen avslutats har försäkringsbolagen upplyst atl de numeragemensamt har utarbetat ett förslag lill nya premiebelalningsregler som skullekunna ersätta de nuvarande i Allmänna bestämmelser. De viktigaste nyheterna idetta förslag är att försäkringstagarna alltid skall fö en påminnelse utöverpremieavin och att försäkringsskyddet upphör först om premien inte betalas inomen vecka från det att påminnelsen sändes ut. Betalas premien senare träderförsäkringen i kraft från lidpunkten för belalningen, men premien avser endasltiden fram lill den i avin angivna nästa förfallodagen. Förslaget innehållerinte några särskilda uppsägningsregler. Attbestämmelserna i försäkringsavtalslagen om påföljderna vid dröjsmål medpremiebetalningen är otidsenliga har inte bestritts från någol håll. Vad frågangäller är därför i första hand om man bör föra in nya, mer ändamålsenligaregler i konsumentförsäkringslagen eller om man till större delen kan nöja sigmed att försäkringsbolagen själva kommer överens om sådana regler. För min delanserjag att konsumenterna på försäkringsområdet liksom på andra avtalsområdenbör ha ett direkt skydd i lag. Tilldetla kommer att det förslag till nya premiebelalningsregler somförsäkringsbolagen har lagt fram inte lill alla delar motsvarar de krav Prop.1979/80:9 57 somman enligt min mening bör ställa på en sådan reglering, fastän förslagel Belalningen av har praktiska förtjänster. Förslagettillgodoser visserligen intresset att försäkringsskyddet inte upphör förränförsäkringstagaren har fött en viss lid på sig att belala sedan han har påmintsom att förfallodagen har inträtt. En tidsfrist på endast , räknat frändel att påminnelsen skickades ul, äremellertid enligt min mening för kort medtanke på atl befordringsiiden särskilt vid lätt kan uppgå lill fyra-femdagar även vid normal postgång och att någon marginal också måste finnas föreftersändning e. d. Den lidsfrist som kommittén har föreslagitsynes rimligare. Enligtförslagel till ändrade allmänna bestämmelser är försäkringsskyddet under denangivna tidsfristen villkoral av att premien betalas .