prop · G30359 · 1979-12-31 00:00:00 — om ändring i vallagen(1972:620); beslutad den 8 november1979. Regeringenföreslår atl anta del förslag som har lagits upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås en ändring i vallagens bestämmelser om utseende aversättare för riksdagsledamöter. F. n. kan det i vissa situationer vara så att detinte finns tillräckligt många ersättare för alt elt mandat skall kunna besättas.Avsikten med den föreslagna ändringen är all sådana situationer skall undvikasi framtiden. 1 1979/80. 1979/80:59 2 Lagom ändring i vallagen (1972:620) Härigenom föreskrivs alt 14kap. 14 § vallagen (1972:620)' skall ha nedan angivna lydelse. 14 kap. 14 § Har antalet ersättarefor en riksdagsledamot gått ner UU hälften eUer därunder av def vid valet utseddaantalet genom all ersättare ulsells ordinarie ledamot eller avgåil av annanorsak, utser på anmälan av talman cenlrala valmyndigheten med tiUämpningav I f § om möjUgt två nya ersätiare. På anmälan avriksdagens talman utser cenlrala valmyndigheten med lillämpning av f t § ommöjligt två nya ersättare, om 1. antalet ersättareför en riksdags ledamot har gått ner UU hälften eller därunder av del vid valet utsedda antalet genom att ersätiare har utsetts lill ordinarie ledamol eller har avgått av annan orsak, eller 2. antalet eisaltareinte är lillräck- liglför an ersättare skall kunna inlrä da I ledamots ställe enligt föreskrif ter na i regeringsformen och riksdagsord ningen. Dennalag träder i kraft efler den dag, då lagen enligt uppgift på den harutkommit från trycket i . Lagen omtryckt 1979:456. 1979/80:59 3 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , Åsling, Söder, Krönmark, , , ,, , , , , Propositionom ändring i vallagen (1972:620) 1vallagen (1972:620, omtryckt 1979:456) finns bestämmelser om hur ersättareutses för riksdagsledamöter. I samband med val till utses elt vissl anlalersätiare för varje riksdagsledamot. Under vissa angivna förutsättningar utsesnya ersättare i stället för ersättare som har avgåil. Det kan emellertid uppslåsituationer i vilka någon ny ersättare inte ulses, trots att det behövs för atletl parlis mandal i skall kunna besättas. I så fall kan mandatetförbli obesatt under återstoden av mandatperioden eller i vissa speciellasituationer t. o. m. . Vallagens bestämmelser omutseende av ersätiare är alltså bristfälliga. Enallmän översyn av vallagen pågår f n. inom 1978 års vallagskommillé (Ju1978:01). Den angivna bristen bör emellertid rättas lill . Enligt3 kap. 1 § regeringsformen (RF, omlryckt 1976:871)består av enkammare med 349 ledamöter. För ledamölerna skall finnas ersättare. 13 kap. 9 §RF föreskrivs alt för värjs mandat, som ell parti har erhållit, utses en riksdagsledamotsaml ersättare för honom. Ytteriigare bestämmelser om utseende av ersätiaremeddelas i riksdagsordningen (RO, omlryckt 1977:90, ändrad senasi 1979:93)ellerannan lag(3 kap. 12 § RF). 14 kap. 9 § RF anges alt under tid dåriksdagsledamot är talman eller tillhör regeringen utövas hansuppdrag som riksdagsledamot av ersättare. Enligt samma paragraf kan iRO föreskriva all ersättare skall träda i riksdagsle- 1979/80:59 4 damotsställe när denne är ledig. Vidare föreskrivs där att bestämmelserna om ledamotgäller för ersättare som utövar uppdrag som riksdagsledamot. 8-10 §§ RO finns ytteriigare bestämmelserom ersätiare. Enligt 8 § kanriksdagsledamot efter prövning erhålla ledighet från sitl uppdrag. Beviljas ledamotledighet för av minst en månad, skall hans uppdrag under den lid han ärledig utövas av ersättare. 19 § och i tilläggsbestämmelse 1.9.1 finns föreskrifterom förfarandel när ersätiare kallas till tjänstgöring. Slutligen anges i 10 §att, om en riksdagsledamot lämnar sitl uppdrag, tjänstgörande ersättare fortsätteratl utöva sitt uppdrag lill dess ny ledamol har utsetts. Förutomi RO finns ytlerligare bestämmelser om ersättare i vallagen. I 14 kap. ll-14§§vallagen föreskrivs sålunda hur ersättare utses. Dessa föreskrifter innebär ihuvudsak följande. För varje ledamot skall utses lika många ersättare somledamotens parti har fått mandat i valkretsen i fråga (11 §). Minsl treersättare skall dock alllid ulses för varje ledamol. Principen är att ersättareutses från samma parti, i samma valkrets och från samma lisllyp som den ledamolsom skall ersättas. Avgår en ordinarie riksdagsledamot , ulses till ny ledamolden ersätiare som står försl i lurordningen (13 § första stycket).Bestämmelserna om ersättare för en ny riksdagsledamot innebär alt i princip depersoner som var ersättare för den avgångne ledamoten är ersätiare också förden nya ledamoten (13 § andra siycket). Huvudregeln är med andra ord att någonny ersättare inte utses i detta fall. Har antalet ersättare för enriksdagsledamot nedgått till hälften eller därunder av det vid valet utseddaantalet genom att ersättare har utsetts till ordinarie ledamot eller har avgåttav annan orsak, utses dock om möjligt två nya ersättare (14 §). Beslämmelsernaom utseende av ersätiare vid valtillfället innebär att samma personer utses tillersättare för alla de riksdagsledamöter som har valts från samma parti medsamma lisllyp (gruppersäitare; jfr prop. 1972:66 s. 34). Har ett parti femmandat i en valkrets och har mandalen besatts från en och samma listtyp, utsesalltså fem gemensamma ersättare. Ivissa situationer kan det visa sig att antalet utsedda ersättare inte räcker föratt besätta lediga riksdagsplatser, som reglerna om nya ersättareinte tillåter atl antalet ersätiare utökas. Så kan bli fallet, om alla ellerflera av ett partis ordinarie ledamöter i en viss valkrets är statsråd ochdärför har ersättare eller om annars ersättare för flera ordinarie ledamöterbehövs . Vid förfall för någon som tjänstgör såsom riksdagsledamotkan det då hända alt det inte finns någon annan ersätiare som kan fylla denlediga platsen. Reglerna om utseende av nya ersättare är nämligen intetillämpliga i dessa Fall. För atl nya ersättare skall utses krävs ju alt minsthälften av ersättarna har avgåit. Om också någon av ersättarna själv ärstatsråd och därför inte får tjänstgöra i , kan det t. o. m. inträffaatt partiet i fråga redan från början saknar tillräckligt med behörigaersättare for att fylla de lediga platserna. Delär uppenbart all sådana resultat som de nu beskrivna inte stämmer 1979/80:59 5 överensmed syftet bakom ersätlarregleringen. Eltsätt att hindra all resultat av della slag uppstår är alt öka minimiantalet ersätiarefrån tre till sex eller sju eller också till etl antal som med två eller tre överstigerpartiels mandat i valkretsen. Enligt uppgift från skulle detinte orsaka några betydande svårigheter atl utse ersätiare i ökad omfattning. Ellbehov av nya ersättare i de här beskrivna situationerna kan emellertid väntasföreligga bara i undantagsfall och del förefaller därför' onödigt att Öka delredan ganska slora lolala antalet ersättare för riksdagsledamöter. 1 förstahand bör man alltså söka en lösning som går att tillämpa i dessa undantagsfallulan atl del i övrigi behöver utses fler ersättare än . Vad som då ter sig naluriiglär alt ändra reglerna om utseende av nya ersättare så all nya ersättare utsesinte bara när ersätiare har avgåit utan också när ersättare av annan orsak intefinns som kan utöva uppdrag som riksdagsledamot. Jag föreslår därför altföreskrifterna i 14 kap. 14 § vallagen kompletleras med en regel av sådaninnebörd. Paragrafen bör därvid omredigeras någol. Denav mig förordade nya regeln möjligt atl utse nya ersättare redan närdetkan konstateras atl det inte längre finns någon person tillgänglig som kaninträda för den händelse att ytlerligare en ersättare behöver tjänstgöra i . Vallagskommilién,som under hand har beretts tillfälle alt ta del av förslagel, har i skrivelseden förklarat atl den anslutersig lill den av mig förordadeändringen. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen föreslårriksdagen etl inom jusliliedepartemenlel upprättat förslag till lag om ändring i vallagen(1972:620). Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom propositionföreslå alt anta del förslag som föredraganden har lagl fram.