prop · G3038 · 1979-12-31 00:00:00 — 1979/80:8 Regeringens skrivelse medöverlämnande av årsredovisning för ; Regeringenöverlämnar till , enligt bifogade utdrag av regerings-protokollet,årsredovisning för för . 1 1979/80. Skr 1979/80: 8 2 Närvarande:statsministem , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , De , Skrivelsemed överlämnande av årsredovisning för Ibeslutet om bildandet av (prop. 1969:121, SU 168, rskr 381)ingick att en redovisning av verksamheten hos bolaget skulle överlämnastiU . Detta bör Uksom föregående år (skr. 1978/79:6) ske genom attbolagets årsredovisning för de senaste verksamhetsåret överlämnas tillriksdagen. Årsredovisningen bör fogas till protokollet i detta ärende sombilaga. Medhänvisning till vad jag sålunda anfört hemställer jag att regeringen överlämnarårsredovisningen för för till . Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Skr1979/80: 8 3 Försäljningen från de sammantaget lönsamma bolagenvid sidan av basindustriföretagen 16 "lo större vid jämförbara enheter Stats företagsgruppens resultat efter finansiellaposter bättre. Ingen upprepning av de stora kursförlusterna i sambandmed devalveringarna främsta förklaringen Statsföretagsgruppen svarade för av landetsinvesteringar i egentlig industri Större delen av basindustriföretagens överlageravvecklat Finansiell rekonstruktion genomförs i Berol Kemisamt med statligt stöd i och Uddcomb Stälrörelsen i NJA överförd till Samordningen av de statliga tekoföretagen till enföretagsekonomiskt lönsam grupp pågår inom Staisföretagsgruppens soliditet är god Därav kunder i utlandet % i procent av faktureringen (1978 styrelsens förslag) Skr1979/80: 8 1978var elt år som för Statsföretags vidkommande i hög utsträckning karaktäriseradesav arbete med problembranscher och problemföretag. Detta skymmer ofta de faktumatl huvuddelen av dotterföretagen haft ett gynnsamt verksamhetsår med en konsoUderingav de egna positionerna och i många fall en god utveckUng, vilket kan ses bådei relation till verksamheten 1977 och till den allmänna konjunkturutvecklingen.Positiva faktorer överskuggas emellertid ofta av andra mera negativa. Det märkst ex sällan i debatten att ASSls förpackningsindustri är en mycket lönsam enheti motsats till ASSIs stora problem inom andra sektorer. Flera paralleller kandras men detta får räcka. Utöverden för Stats företagsgruppen normala industri- och affärsdrivande verksamhetenhar således mycket arbete ägnats åt branscher och företag med speciella problemsåsom , Eiser och Berol Kemi. Vi har likaså deltagit i skapandet av ,. Engemensam faktor för dessa företag har varit att moderbolaget. Statsföretag,inte kunnat ta det finansiella ansvaret. Statsföretag har i stället anlitats irekonstruktionsarbetet sedan ställt anslag tiU förfogande. Syftet harvarit alt genom olika insatser uppnå en sådan lönsamhet, att arbete kunnattryggas för en majoritet av de anstäUda. Jagvill i detta sammanhang peka på de krav och de förväntningar som från skildahåll ställs på en företagsgrupp av Statsföretags karaktär en företagsgruppsom har staten som ägare. Om vi enbart skulle infriat dessa förväntningar ochkrav som ställts på oss såsom etl arbetsmarknadsinstrument hade det varitosäkert om vi hafl den styrka och den utvecklingspotential som vi trotsallt har. Delär helt naturUgt att staten som ägare även i ett tidigt skede vUl kunna utnyttjaden kompetens som finns inom Statsföretag när det gäUer att struktureraföretag och branscher eller att vidmakthålla och skapa sysselsättning. Av denanledningen tillkom det s k offertförfarandet, vilket ger vår ägare möjUghetatt i sådana situationer anlita Statsföretagsgruppen. Offertförfarandetgår i korthet ut på att vi ulöver gängse affärsmässiga lönsamhetsbedömningar skall kunna beräkna kostnaderna för sådana ålgärder som ägaren/statenönskar. Ägaren kan alltså begära atl vi skall utnyttja vår potential, vårtkunnande, vår styrka för att vidtaga åtgärder, t ex att skapa eller räddasysselsättningstillfällen, samt räkna ut vilka effekter delta kan bedömas fåpå kortare eller . Statsföretag kan på detta sätt vara ett verksamtinstrument för statsmakterna. Omriksdagen sedan fattar ett beslut grundat på Statsföretags offert har vi Skr1979/80: 8 5 därigenompåtagit oss uppgiften att arbeta i enligthet med beslutet som viålagts att söka nå den lönsamhet som sedan skall ligga lill grund för enfortsatt utveckling. Detta medför ocksä atl kravet på realism måste vara mycketstort i samspelet mellan statsmakterna och Statsföretag. Vi måste således varamedvetna om att den beräkning vi gjort är realistisk. Ett par exempel på offertprincipenär bildandet av och Eiser samt i . I dessaprojekt har staten genom Statsföretag agerat så att svåraarbetsmarknadspolitiska problem kunnat lösas. Statsföretag har pä detta visgjort en insats för samhället på affärsmässig grund. Utöver det självklara ansvarelatt driva företagsgruppen på ell professionellt, effektivt och ansvarsmedvetetsätt har Statsföretag klart markerat sin beredvillighet att medverka i sådananärings- och regionalpolitiska satsningar som statsmakterna kan besluta. Det äremellertid viktigt att göra en klar gränsdragning mellan det företagsekonomiskalönsamhetsbegreppet och de samhällsekonomiska övervägandena.Statsföretagsgruppen har en begränsad kapacitet att bära ekonomiskt riskfylldaengagemang. Detär väsentligt att det skapas en bättre förståelse för Statsföretags roll i offertsituationer.Offertförfarandet kan som metod skapa negativa effekter av redovisningsmässigoch finansiell natur. Det är därför viktigt att man finner lösningar på dessasvåra frågor som till större delen är av redovisningsmässig natur. Lyckas manmed detta kommer det bli lättare att förstå och acceptera rollfördelningenmellan staten och Statsföretag vid offertförfarandet. Detär nämligen staten som fattar de politiska besluten medan Statsföretag harskyldighet att föra en affärsmässig diskussion om villkoren för sin medverkan. Skr 1979/80: 8 6 Styrelsenoch verkställande direktören för får härmed avgivaårsredovisning för verksamheten (sid 667) Med1978 har ytterligare ett är lagts till den lågkonjunktur som starkt påverkatstora delar av svensk industri . Samtidigthar 1978 inneburit att grunden lagts för en omstrukturering och utveckling avbasnäringar som stål och malm. Varvsindustri och tekoindustri har garanteratsen någorlunda kontrollerad neddragning under fortsalt prövning av branschernasframtid. Frågan om den för landet väsentliga omstruktureringen avskogsnäringen har angripits om än på ett förberedande sätl. FörStatsföretagsgruppen har verksamhetsåret präglats av de kapitahnten-sivabasindustriföretagens och tekoföretaget rekonstruktion, men också av enfortgående stark expansion under lönsamhet i företag som ABAB, KabiVitruTn,.Kalmar Verkstad, Liber, Nyckelhus, och . Svenska Tobaks ABkvarstår som gruppens största vinslgivare. Rekonstruktions-och struktureringsarbetet avseende Berol Kemi, , NJA och Uddcomb samt enfortgående omstrukturering av gruppens sammansättning innebär alt Statsföreiagsgruppeni början av 1979 befinner sig i en förbättrad finansiell situation jämfört medslutet av 1977. Rekonstruktionsarbetet har emellertid ej förmåttneutralisera följderna av en i huvudsak fortsatt svag utveckUng förbasindustrin. Snarare har, på den korta sikt verksamhetsåret utgör i dettasammanhang, resultatet belastats av de nedskrivningar, som genomförts inomramen för detta arbete. Gruppenssvaga lönsamhet kvarstår , främst som en följd av den europeiskastålindustrins fortsatt låga produktionsnivå och återverkningarna härav påLKAB. Den förbättring i Statsföretagsgruppens kommersiella resultat somföreligger kan främst hänföras tUl att kursförluster, isamband med devalveringarna av den svenska kronan, ej upprepats. Genom att handelsstålsverksamheteni NJA överförts liU , , har Statsföretagsgruppen vidareavlyfts sitt lidigare svåraste finansiella problem. Somtidigare gäller t Stats företagsgruppen består av en huvuddel sammantagetlönsamma bolag och ett fåtal stora och kapitaUntensiva basindustriföretag medkomplexa problem och stora underskott. Denöversyn som gjordes av den svenska handelsstålsindustrin, och sombildade grund för och dess utveckUng, har fått en motsvarigheti en brett upplagd strukturutredning avseende LKABs framtida verksamhet. Medstöd av statliga kapitaltillskott ges nu bolaget möjlighet lill denmarknadsanpassning och effektivitetshöjning som är nödvändig om malmfältenslångsiktiga överlevnad skall kunna säkras. Skr 1979/80: 8 7 ASSIs situation, liksom förhållandena för svenskskogsindustri i övrigt, har som en följd av höstens konjunkturuppgångförbättrats. ASSIs problem, som i flera hänseenden sammanhänger med helaskogsnäringens, kvarstår dock i väsentliga avseenden. Sedan slutet av 1978utreder Statsföretag och gemensamt bolagets situation. Med statligt stöd till ombyggnad och modernisering av ASSIsanläggningar i säkras driften vid en av de större arbetsplatserna iNorrbotten. Sysselsättningseffekten är här av avgörande regional betydelse. Eiser är ett helägt dotterbolag tillStatsföretag. Statsföretag har enligt riksdagsbeslut i uppdrag att inom Eisersram samordna de statliga tekoföretagen till en företagsekonomiskt lönsamkoncern. Återverkningarna av den politiska debatten på kärnkraflprogrammethar ryckt undan grunden för den kommersiellt arbetande kärnkraftindustrin. Medstatligt stöd rekonstrueras nu Uddcomb och ges en ny inriktning. Det fortgående struktureringsarbetet avseende gruppenssammansättning har sedan utgången av 1977 medfört att flera av Statsföretag ABsdirektägda dotterbolag inlemmats i andra bolag, försålts eller avvecklats. Bl ahar byggmaterialgruppen EssBo överförts till . En närmare redogörelse för åtgärderna inom gruppensenskilda bolag återfinns i verkställande direktörernaspresentationer av sina bolag sid 68122. Bedömningen i samband med föregående års bokslut omkonjunktursituationen och gruppens utveckling har i allt väsentligtbesannats. En ljusning har dock gett vissa positiva effekter.Således har den fakturerade försäljningen ökat till (), dvs. något över budgeterat värde. Om basindustriföretagen undantagesär ökningen vid jämförbara enheter ca 16 "lo. Jämförbara enheter blandbasindustriföretagen har ökat sin försäljning med . Skillnaden mellan den totala försäljningsökningen ochökningen vid jämförbara enheter beror på överföringen av stålverksrörelsen iNJA till . Den svarade för av Statsföretagsgruppens försäljning1977. Genom tillkomsten av Eiser-gruppen kompenseras dock i huvudsak detbortfall i gruppens försäljning som överföringen inneburit. Bland de mänga företag i som ökat sinförsäljning utöver gruppens genomsnitt märks förutom liksom föregående år ABAB,som ökat till (), KabiVitrum, som ökat tiU 624Mkr (exkl. ) och Verkstad som ökat med 33 %till (). För såväl KabiVitrum som Verkstad stiger uilandsförsäljningensnabbare än den inhemska. Verkstad har utvecklats till en av världens ledandetillverkare av tunga gaffeltruckar. Försäljningen av truckar har under 1978ökat med . Skr 1979/80: 8 8 OcksåNyckelhus hade framgångar , främst genom sitt volym-hussystem. Denfakturerade försäljningen har ökat tUl (). Försäljningenökade starkt för säväl som SMT-Pullmax och Tobaksbolaget. 1 är detfrämst den kraftiga satsningen inom varuauto-matrörelsen (vending) samtfortsatt expansion av hamburgerkedjan som givit utslag i enförsäljningsökning tiU (). I SMT-Pullmax utgör storaframgångar på den amerikanska marknaden grunden för en 24-procentigförsäljningsökning. Bolagets försäljning uppgick till (). SvenskaTobaks ABs försäljningsökning tiU () beror främst påcigarrettförsäljningen i moderbolaget samt på expansion i dotterbolag somElisabeth Bas, och . Trotsuppgången i cigarrettförsäljningen har denna endast delvis återhämtats eflerden nedgång som föranleddes av skattehöjning. För cigarrer och cigarrillerhar någon återhämtning ej skett. har konsumtionen minskat med 26 *%.För piptobak är utveckUngen snarlik. Ökningen av snuskonsumtionen, som är enförklaring till att cigarrettkonsumtionen per capita endast är hälften så stori som i och , har mattals, 1978 steg konsumtionen . ASSIsstarka försäljningsökning , då främst baserad pä tillkomsten av nyaenheter, har fortsatt, men också tack vare förbättrad marknadssituation. Avökningen tiU () beror dock mer än hälften på tUlkomstenav nya företag. Bl a har som nämnts den tidigare överförts tillASSI. Produktmässigtär det främst sågade trävaror och pappersmassa som svarat för expansionen. Skr 1979/80: 8 19771978 (Mkr) - 255'» 2', Berol Kemi och . 1977 även NJA. ''VaravnytiUkommande Eiser och Uddcomb . BerolKemis försäljningsökning med II % tiU () beror främst på ettutökat produktprogram. Utvecklingenför har liksom starkt påverkat Statsföretagsgruppens ekonomi.Produktionsstörningar i samt ökad stålproduktion i har visserligenlett till en starkt ökad leveransvolym från 19 Mt till närmare 25 Mt, menökningen har skett till genomsnittUgt lägre priser, vilka legat 13 %under föregående års nivå. Trots detta har försäljningen ökat med 12 "7otill (). ,som avslutar sitt första verksamhetsår, ägs till av Statsföretag AB.Bolaget, som ej konsolideras i gruppen, har som väntat drabbats hårt av densvaga stälkonjunkturen. fakturerade försäljning uppgick till , vilket ligger i nivå med den prognos som ingår i regeringensproposition /78:87 och som utgör grunden för SSABs bildande. Statsföretagsgruppensförsäljning på utländska marknader har, främst som en följd avbasindustriföretagens ökade försäljning, förändrats kraftigt. uppgickgruppens utlandsförsäljning tiU (). Härav avsåg ,, kunder i , , , kunder i samt , 9"la, kunder i övriga världen. Försäljningen utanför ochNordamerika har därmed i det närmaste fördubblats . Skr1979/80: 8 10 Av den totala utländska försäljningen svarar basindustriförelagenför 72 Vo. Bland övriga företag har KabiVitrum, Tobaksbolaget, , SMT-Pullmaxoch Verkstad den största försäljningen. "avser 1/1031/12 Den svaga konjunkturen för landets basindustri drabbadeStatsföretagsgruppens resuhat kraftigt /1977. På grund avbasindustriföretagens ofta stora regionala betydelse ansågs redan under 1977speciella statliga åtgärder nödvändiga för atl trygga den fortsattaverksamheten i dessa företag. Utnyttjandet av Statsföretag vid teko-industrinskris, liksom osäkerheten ifråga om den framtida energipolitiken, har även dettastarkt påverkat resultatutveck-Ungen och omfattningen av de statliga uUskottenunder verksamhetsåret. Medan rörelseresultatet efter avskrivningar försämrats med61 Mkr tiU har resultatet efter finansiella intäkter och kostnaderförbättrats med . Detta kan förklaras med kursdifferensernas utveckUng.Medan nettobelastningen uppgick liU begränsades den tiU enobetydlighet. Stor skillnad föreligger mellan Statsföretagsgruppensresultat efter finansiella intäkter och kostnader och resuhatet förebokslutsdispositioner och skatt, vilket förklaras av statliga tillskott ochövriga extraordinära poster. Medan resultatet efter finansiella intäkter ochkostnader trots en förbättring på 12 «7o innebär en förlust med (1 057Mkr) begränsas förlusten före bokslutsdispositioner och skatt till (). Följande större extraordinära intäkter ingår i 1978 årsresultat före bokslutsdispositioner och skatt: tillskott och lån med viUkorlig återbetalningsskyldighetfrån staten på avseende () med 550Mkr för finansiering av syssel-sältningsmotiverad investering (Berol Kemi/Beroxo)med för finansiering av Skr1979/80: 8 1 ] investeringdelvis motiverad av effekterna på råvaruförsörjning, handelsbalans ochsysselsättning med för täckning av förluster 1978 och för sysselsättningsfrämjandeinvesteringar och ätgärder Uddcomb med för täckning av balanserad förlust, rörelseförlust1978 samt nedskrivning av vissa anläggningstUlgångar regionala satsningar via NJA () och Svelab på sammanlagt55 Mkr främst för sysselsättningsskapande verksamhei och företagsutveckling upplösning av beskattade reserver på för bl a täckning av förluster i Eisermed och återbetalning av överskottsmedel i samband med bildandet av SSABmed . Blandextraordinära kostnader märks avsättningar lill beskattade och obeskattadereserver samt tiU bundet eget kapital på i anslutning till den redovisningsmässigabehandlingen av ovan nämnda tillskott. Till detta kan nämnas nedskrivningar avanläggningstillgångar pä avseende främst , Uddcomb och Berol Kemi. Förytterligare information om den redovisningsmässiga behandlingen av de statligatillskotten, se nol 1 "Redovisningsprinciper" sid 2529 saml sid 4849"Påverkan av statliga tillskott på resultatet före bokslulsdispositioner ochskatt". Blandde många bolagen med positivt resultat märks ABAB med elt resultat före bokslulsdispositioneroch skatt på (), KabiVitrum med (exkl LinsonInstrument), Verkstad med (), Liber med (),Nyckelhus med (O Mkr), med (), med ()och med (). Tobaksbolagets resuhat innebär enavkastning på genomsnittligt arbetande kapital exklusive tobaksskatt med 17 "lo.Motsvarande avkastning för Verkstad uppgår till 14 "lo. "avser 1/1031/12 ' exkl Linson Skr 1979/80: 8 12 1ABAB har det ökade behovet av bevakning, värdetransporter, låsservice ochskyddsplanering bildat underlag för resultatutvecklingen. Även lokalvårdsverksamhetenhar givit ett ökat positivt bidrag. KabiVitrumsresuhatnivå har kunnat bibehållas trots alt bolaget befinner sig i ettintensivt utbyggnadsskede med snabbt stigande räntebörda. Dennaresultatutveckling har varit möjUg tack vare den starka efterfrågan på produktersom Intralipid avsett för intravenös näringstillförsel och tillväxthormonetCrescormon. Dessa produkter har utvecklats av KabiVitrum inom ramen för enavancerad forskningsverksamhet. KalmarVerkstads goda resultat är främst en följd av företagets exceptionellaframgångar på trucksidan. Förelaget har en ledande position på världsmarknadennär det gäller de tyngsta truckarna på över . I storleksnivån 1020 tonhar bolaget en betydande världsmarknadsandel. ILiber har det fortsatta arbetet på divisionsbasis inneburit successivt förbättraderesultat för stora delar av bolaget. Resultatet har dock belastats avförhållandevis stora rekonstruktionskostnader i verksamhet som förvärvats underåret. Nyckehus'resultat innebär en klar förbättring jämfört med föregående år. Det är denyckelfärdiga s k volymhusen, vars resultat stadigt förbättrats, som främstsvarar för den positiva utvecklingen. Somen följd av den mycket kraftiga nedgången i landets industriinvesteringar har Rockwoolsutveckling varit betydligt svagare än som förutsetts. Främst är detdivisionerna Isolerprodukter och Isenta som drabbats. har dockmarknadsförutsättningarna förbättrats något. Genom bland annat introduktion aven ny ullkvalitet väntas en återgång till tidigare års resultatnivå. SARAsfortgående omstrukturering har trots den aUmänna ekonomiska åtstramningenmöjliggjort en fortsatt utveckUng med positivt resultat. Ett betydande arbetehar nedlagts på att begränsa beroendet av intäkter från s k enarmade banditervilka /1979 ej är tillåtna. Bortfallet bedöms dock ejkunna kompenseras . Resultatnivåni Tobaksbolaget har trots tobakskonsumtionens stagnation dock kunnat upprätthållasgenom bl a höjd produktivitet och genom framgångsrika nylanseringar, vilketgivit en något ökad marknadsandel för bolagets cigarretter. För ASSIsdel vände 1978 den nedåtgående trenden, om än på en resultatmässigt svag nivå.Företagets resultat före bokslutsdispositioner och skatt förbättrades till 225Mkr (). Trotshögre försäljningspriser och lägre råvarukostnader inger ASSIs nuvarandesituation oro. Även om förädlingsindustrin ger ett potitivt utbyte drivs den traditioneUaproduktionen, trots högt kapacitetsutnyttjande, med stora underskott. Förkostnadstäckning saknades fortfarande /ton på cellulosapriseloch /ton på linernoteringen. Skr1979/80: 8 13 Kostnadsnivån och den svaga dollarkursen gör bulkproduktionenförlust-bringande och hotar överlevnaden inom hela skogsindustrin. Berol Kemi har, med undanlag för kringoljekrisen, under en följd av år visat en otillfredsställande lönsamhet.Resultatet före bokslulsdispositioner och skatt uppgick tiU (183Mkr). Redovisade värden för såväl 1977 som 1978 påverkas dock av etl flertalstörre extraordinära poster, vilket försvårar jämförbarheten mellan åren.Under ny ledning har i bolaget genomförts etl rekonstruktionsprogram avseendestrategi och organisation. Vidare har en finansiell rekonstruktion av bolagetgenomförts med hjälp av Statsföretag. LKABs resultatsituation har trots den väsentligt högre utleveransenunder inte förändras. Resultatet före dispositioner och skatt pä () har med påverkats av statUga tillskott och bidrag men ocksåav en extraordinär nedskrivning med . Resultatet efter finansiellaintäkter och kostnader har försämrats något, 1978 mot 1977. Det statliga tillskottet ingår som ell led i denrekonstruktion och utveckling av , vars riktlinjer drogs upp i en gemensam ulredningmeUan Statsföretag och . Åtgärdsinriktningen inom liksomförhandlingarna med staten har i väsentlig utsträckning baserats på dennautredning. För att skall kunna överleva i ett läge där den europeiskastålindustrins produktion ligger väsentligt års nivå och där lågasjöfrakter ej ger nämnvärd fördel fordras fortsatt intensiv effektivisering avbolaget. Den gemensamma utredningen underströk vikten av redan initieradeprogram för forskning och utveckling och för höjning av effektiviteten iverksamheten. Vidare fastslogs, atl kostnadsnivån för järnvägsfrakterna måstesänkas, och att kostnaden för bolagets personalöverskott ej kunde bäras avföretaget. En finansiell rekonstruktion med statliga medel bedömdes nödvändigför att möjlliggöra en utveckling mot lönsamhet in . Statsföretag har hemställt hos regeringen om delstillskott för förlusttäckning med , dels lån med villkorlig återbetalningsskydighelför åren 19791981 med och dels tillskott med för sysselsättningsprojektunder 1979. har fattat beslut i överensstämmelse med hemställan. Förutom det statliga tillskottet avseende den finansiellarekonstruktionen har i enlighet med proposition 1977/78:96 erhåUitresurser frän staten och Statsföretag för sysselsättningsmotiverade åtgärder. Idecember 1978 träffades ett nylt fraktavtal med SJ, som kommer att sänkabolagets fraktkostnader i förhållande till tidigare avtal. De insatta effektiviseringsåtgärder-nahar lett tiU stora kostnadssänkningar. Den positiva utvecklingen har emellertidmotverkats av dollarkursens utveckling. Resultatet för det hälftenägda , ,uppgår före bok- Skr 1979/80: 8 14 slutsdispositioneroch skatt till för bolagels första verksamhetsår. Resultatet har dåemellertid påverkats av ett statligt rekonstruktionslån med . Resultatetär bättre än vad som förutsattes i proposition 1977/78:87. Speciellaförutsättningar kan sägas gälla för Eiser och Uddcomb. Båda bolagen arbetar påmarknader där villkoren i hög grad påverkas av politiska beslul. Densvenska teko-industrins strukturella problem har sin bakgrund i en snabbimportökning från länder med väsenfligt lägre lönekostnader än . Dennahar resulterat i kraftigt sjunkande lönsamhet och sysselsättning inombranschen. ingående företagen är en heterogen grupp av textil-ochkonfektionsföretag, vilka sinsemellan visar en splittrad bild beträffande marknadslägeoch konjunkturförutsättningar. har verksamheten inriktats mot attlösa gruppens mest akuta problem. Eisers resultat före bokslulsdispositioneroch skatt uppgår till . Resultatet har då emellertid inom ramenför extraordinära intäkter och kostnader påverkats positivt av tillskott enligtproposition 1977/78:73 med . Uddcombsverksamhet har även visat stort underskott. Marknaden för såvälkärnkraftkomponenter som för processutrustning kännetecknas av betydandeöverkapacitet. Ulredning pågår om företagels framtida inriktning, men enneddragning av verksamheten är ofrånkomlig. 1anslutning härtiU har Statsföretag begärt finansieUt stöd för att rekonstrueraUddcomb med ett kapitaltillskott på avseende täckning av såvälbalanserade förluster som rörelseförluster 1978 samt nedskrivning av vissaanläggningstillgångar inkl Ucensrättigheter.