prop · G303150 · 1979-12-31 00:00:00 — Den kommunala konsumtionen intarsåledes en priviligierad ställning även vid en i jämförelse med nulägelrelativt kraftig uppbromsning. För alt åstadkomma en sådan dämpning krävs medvetna ochkraftfulla ålgärder av kommunerna. Dessa måste omfatta såväl konsumtion sominvesteringar och transfereringar. Besparingsanslrängningarna måste berörasamtliga områden. Om ansträngningarna att dämpa den kommunalaexpansionslakten skall kunna krönas med framgång är det nödvändigt att ocksåstatsmakterna tar sitl ansvar och dels undviker atl lägga på kommunerna ochlandstingen nya uppgifter dels genom konkreta ställningstaganden anger vilkaplanerade reformer och utbyggnadsprogram som bör anstå eller där takten vid genomförandetbör omprövas. Chefen för budgetdepartementet kommer senare denna dag altlämna en närmare redogörelse för de riktlinjer efter vilka besparingsarbetetbör bedrivas i vad avser kommunerna. Sammanfattningsvis kan man konstatera att för huvuddelenav de kommunala verksamheterna kan ingen som helsl ulbyggnad ifrågakomma underde närmaste åren. Befintlig verksamhet mäste kritiskt prövas inom alla områden.I stort selt är del endasl utbyggnad av barnomsorgen och långtidssjukvårdensom kan accepteras. Ett fullföljande av kommunernas planer i fråga ombarnomsorgen kommer att ta i anspråk ca hälften av det samhällsekonomiskautrymme som står till buds för ökning i kommunernas konsumlionsvolym. Delinnebär alt andra kommunala verksamheter måste stå tillbaka. Regeringen avserinte att vidta ålgärder i form av höjda statsbidrag e.dyl. för alt ytterligarestimulera barnomsorgsutbyggnaden. Det är vidare angeläget atl resurserna inombarnomsorgen inte utökas genom en fortsatt personalförtätning. Åtgärder för att minska oljeberoendet lillbaka har energipolitiken inriktats påatt åsladkomma en minskning av stora oljeberoende. En sådan minskningär nödvändig för att minska den allt tyngre belastning på vär bytesbalans somoljeimporten utgör. Folkomröstningen har på väsentliga punkterskapal klarhet vad gäller den framtida energipolitiken. Omröstningen innebarett förord för att använda högst lolv kärnkraftsaggregal under deras lekniskalivslängd som bedöms vara . Prop.1979/80: 150 Bilaga 1 20 Resultatet av omröstningen gerförutsättningar för att utnyttja den resurs för oljesparande somkärnkraftverken ulgör. 1 en proposition till har regeringen redovisalvissa riktlinjer för energipolitiken efter folkomröstningen. Avsikten är att isenare förslag till mer utförligt behandla en rad frågor som är avslor betydelse för våra möjligheter att begränsa oljeberoendei. de fortsatta insatserna för att främja energisparande i hushåll ochnäringsliv. fattade , på förslag avregeringen, beslut om vissa höjningar av energiskatterna i syfte att premierahushåll som spar energi. Det finns anledning att gå vidare på denna väg. Det ärdärför regeringens avsikt att med hjälp av beskattningen åstadkomma en successivthöjd prisnivå på energi. Genom att företag och hushåll pä detta sätt informerasom att energin successivt kommer atl bli allt dyrare oavsett eventuella tillfälligavariationer i t. ex. oljepriserna, skapas en stabil grund för planering av defortsatta energisparinsatserna. Sådana åtgärder bör också stimulera investeringarna genomatt påskynda utbyte av maskiner och utrustningar mot sådana som har en lägreenergiförbrukning. Detta innebär också en stimulans för kapitalvaruindustrinsproduktutveckling i samma riktning. Det råder en bred enighet om behovet att utveckla ochanvända inhemska, fömybara energikällor för att minska oljeberoendet ochförbättra bytesbalansen. På många håll i landet pågår försök med olika metoderoch bränslen, staten satsar betydande belopp på forskning och utvecklingsarbeteinom detta fält. Jag vill erinra om möjligheterna att använda skogsavfall föreldning i fliseldade värmeverk, en verksamhel som är i gång på flerahåll. De nya metoder som utvecklas för tillvaralagande av en slörre del avskogsråvaran kan också underlätta skogsindustrins råvaruförsörjning. Det ärangelägel alt denna verksamhel i framliden sätts in i ett regionalpoliliskt ocharbetsmarknadspoliliskl sammanhang för att snabbare kunna fä betydelse för vårtlands energiförsörjning. Kredilpoliliken har i väsentligutsträckning fält inriktas på att dämpa den likviditetsökning som statensbudgetunderskott ger upphov lill. Ett annat huvudmål har varil att förhindraatl internationella ränteförändringar leder till kapitalutflöde. Som medel fördenna politik har använts diskontohöjningar och förändringar av kassa- ochlikviditetskraven, Åven andra åtgärder har vidtagits bl, a, i syfte att sugaupp en del av företagens likviditet till . öppnadessåledes en särskild möjlighet för företagen att till förmånliga villkor sättain pengar på särskilda likviditetsuljämningskonton i . Förslaget att företagen skall sätta av av sina vinsterför till särskilda investeringskonton i har, som nämnts, ocksåen kre-ditpolitisk motivering. 1979/80:150 Bilaga 1 21 Ytterligareåtgärder behövs för att begränsa likviditeten på kreditmarknaden. Den avgifisom gäller för arbetsgivare som underiåler atl göra fyllnadsinbetalning avarbelsgivaravgifter uppgår f.n, till för belopp ,, och 8%för större belopp. Avgifterna moisvarar en årsränta om 6,resp. 9,1 %.Eftersom denna avgift inle är avdragsgill blir det för de flesta arbetsgivareen mycket dyr kredit, fyllnadsinbetalning blir i dessa fall lönsamt. Förarbetsgivare som betalar låg eller ingen vinstskatt föreligger däremot endastsvaga incitament till fyllnadsinbetalningar. Dit hör t, ex. kommuner, företagmed stora förlustavdrag, vissa kredit- och försäkringsinstitul m, m. Denuvarande avgiftssatserna fastställdes i en situation när ränteläget var väsentligtlägre än vad som f. n. är fallet. En anpassning uppåt bör därför ske. Enligtvad jag erfarit avser chefen för budgetdepartementet att föreläggariksdagen ett förslag av denna innebörd. Därigenom kan statens och AP-fondernasinkomster öka med 1 1/2 å 2 1/, 1981. Pålängre sikt bör den preliminära uppbörden av arbetsgivaravgifter kunna knylastill den lönesumma som redovisas i samband med källskal-teredovisningen.Därigenom skulle i princip näslan all eftersläpning kunna upphöra. En sådanomläggning kräver dock yllerligare ulredning och remissbehandling. Avsikten äratt ett sådant förslag om möjligt skall kunna föreläggas i sådan tidatt ikraftträdandet kan ske års avgiftsuppbörd. Isyfte att motverka en ytteriigare ränteuppdrivning på kreditmarknaden, sombl.a. skulle kunna påverka investeringarna och även ha andra negativaverkningar, avser jag atl efter framställning från riksbanksfullmäktige senareidag föreslå regeringen att förordna om räntereglering avseendeförsäkringsföretag och bankinstitut och om allmän placeringsplikt förförsäkringsföretag. Jag återkommer senare mer i delalj till de kreditpolitiskafrågorna. Efterfråganpå arbelskraft ökade , arbetslösheten minskade och antalet personer iarbetsmarknadspolitiska ålgärder kunde nedbringas. Denna utveckling harfortsatt och även under återstoden av året förutses ettförhållandevis gott arbetsmarknadsläge. Dennagynnsamma bild får emellertid inle skymma de problem som alltjämt finns ellerde svåra uppgifter som sysselsättningspolitiken har alt möta . Åvenom arbetslösheten totall sett har minskat kvarstår en hög arbetslöshet i vissaregioner, framför allt i skogslänen. råder i andra regioner en klarbrist på arbetskraft. Åven inom en och samma region, t, o, m, på samma orl, kanarbetslöshet och arbetskraftsbrist förekomma . Efterfrågan påarbetskraft riktar sig inte i första hand mot de grupper som är arbetslösa ochde lediga platserna stämmer Prop.1979/80:150 Bilaga 1 22 inle alltid överens med de arbetssökandes önskemål ochmöjligheter. Detta s. k. matcbningsproblem ställer både arbetssökande ocharbetsgivare inför nödvändighelen att vara mer flexibla i sina krav. Behovel av en större utlandskonkurrerande sektor innebäratt industri-sysselsättningen måste öka. Del är därtör oroande att industrin påmänga håll möter svårigheter att rekrylera arbelskraft. Jag har tidigare nämntatt del bl.a, av detla skäl är nödvändigl att dämpa den kommunala sektornsexpansion. Det är mot denna bakgrund angeläget att de kommunalaberedskapsarbetena vid framtida konjunkturavmaltningar utformas på etl sådantsätt att de inte främjar en bestående ökning av den kommunala verksamheten ochinte heller försämrar industrins möjligheter att rekrytera arbetskraft. Dennyligen framlagda propositionen om företagsförlagd gymnasieutbildning m.m.(prop. 1979/80: 145) ligger härvid väl i linje med den ekonomiska politikenskrav. De regionalpolitiska ambitionerna kommer att hällas kvarpå en hög nivå. Det är självfallel önskvärt atl industriell expansionlokaliseras till områden med strukturell arbetslöshet. har ocksåen rad insatser i form av olika regionalpolitiska stödåtgärder vidtagits. Dessahar bl.a, syftat till att stimulera förtagen att förlägga ny verksamhet ellerexpandera befintlig verksamhet i regioner med svagt arbetsmarknadsläge.Regionalpolitiken har också varit framgångsrik i sä måtto att den stora nettoutflyttningsom tidigare ägde rum från bl.a. skogslänen nu upphört. Initiativ syftande tillnyetablering av industriell sysselsättning har tagits med hjälp bl.a. av s.k.offertslöd. Avsikten med dessa särskilda insatser är atl minska överhettningeni vissa industriorter och öka sysselsätlningen i områden med lägre aktivitet.På detta sätt kan uirymme beredas för en expansion av den industriella sektornpå områden där det nu finns kapacitetsproblem. Vi har f. n. belydande överhettningstendenser påbyggarbetsmarknaden i . De medför förseningar och fördyringarav pågående byggen, inte minst bostadsbyggandet i regionen. kvarstårtrots konjunkturuppgången en avsevärd arbetslöshet bland byggnadsarbete i defyra nordligaste länen och i . Därför kommer chefen förarbetsmarknadsdepartementet senare denna dag atl föreslå regeringen att enextra slarlhjälp på . underen 24-månadersperiod fr.o.m, den 1 maj 1980skall fä beviljas personer frän dessa län som lar byggnadsarbetare i Stockholmslän och i övrigt uppfyller villkoren för flyttningsbidrag enligtarbetsmarknadskungörelsen. Syftet är sålunda att motverka både arbetslösheteni skogslänen och överhettnings- och inflationstendenserna i Stockholmsregionenoch att främja bostadsbyggandet. Regeringen bör begära godkännandeav denna temporära insats. Utgifterna för den extra starthjälpen skall belasladet under tolfte huvudtiteln uppförda förslagsanslaget Bl.Arbelsmarknadsservice, anslagsposten Flyllningsbidrag. Prop.1979/80:150 Bilaga 1 23 Kravet att förbättra bytesbalansen kommer de närmasle årenatt slå i förgrunden för den ekonomiska poliliken. Detta kräver bl.a. atl värtrelativa kostnadsläge förbättras. är ambitionsnivån i vadgäller atl värna sysselsättningen mycket hög. För att etl högl efterfrågetryckpå arbeismarknaden skall kunna förenas med en lugnare koslnadsul-veckling än iomvärlden måste arbeismarknaden i fungera bättre och smidigare än ivåra konkurrentländer. En av de viktigaste lärdomarna av de gångna årensutveckling är atl vi inle har möjlighet att hålla ett högre efterfrågetryck -dvs, i sista hand lägre arbetslöshet - än man gör i omvärlden utan att vårkonkurrenskraft försämras. Vi måsle dårför förbättra arbetsmarknadensfunktionssätt. Om så icke sker kommer vi inte att kunna upprätthälla den fullasysselsättningen. Åtgärder för att förbättra den svenska ekonominsfunktionsduglighet Som framgått av det föregäende ställs slora krav om viskall kunna återställa den samhällsekonomiska balansen, I en sädan situation ärdet av största vikt alt lagstiftning samt skatte- och bidragsregler är såutformade att det så långt som möjligt ger den enskilde motiv att handla på ettsätt som är till fördel för samhället i dess helhet. Det är mot denna bakgrundsom de senaste årens skatteförändringar skall ses. Marginalskatterna harstegvis sänkts med tyngdpunkt i de inkomstskikt där de stora heltidsarbetandegrupperna befinner sig. Den statliga skatteskalan har indexreglerats i syfteatt förhindra att inflationen automatiskt skärper progressionen. Staten harökat sina bidrag till kommunerna för atl göra det möjligt för dessa atl avståfrån skattehöjningar. Skattebördan har lättats för små och medelstora företag.Regeringen har förulskickal lättnader i fråga om dubbelbeskattningen avnäringslivets riskkapital. Åtgärder har vidtagils för alt uppmuntra långsiktigtsparande. Jag kommer att remittera en inom ekonomidepartementetupprättad promemoria med förslag till vissa tillägg till de regler som gällerför skatlefondsparande. Syftet är atl underlätta för de anställda att spara iaktier i det företag där de är anslällda och komma i åtnjutande av deskattelättnader som gäller inom skatie-fondsparsystemet. För att medborgarna skall kunna känna solidaritet medsamhället måste skattesatser och skattelagar upplevas som rimliga. Det är ocksåav detta skäl nödvändigt att fortsätta att reformera skattesystemet. Jag vill idetta sammanhang understryka att en rättvis fördelning av skattebördan förutsäueralt skatlebroU med krafl bekämpas. Härvidlag har insatserna kraftigtförstärkts bl. a. genom att taxeringsmyndigheterna givils starktökade resurser. Kontrollen inriktas i första hand på dem som har kompliceradedeklarationer. Regeringen har också vidtagit åtgärder för atl täppa tillluckor i lagstiftningen. Som exempel kan nämnas att möjligheterna att genomreparations- Prop.1979/80:150 Bilaga 1 24 avdrag i andelshus minska sin skattebörda, eventuellt ändaner till noll, kraftigt beskurits. Regeringen har också beslulal om enutredning för atl se över möjligheterna att hindra atl vissa avdragsreglerutnyttjas på ett säll som inte varit avsett. Del är inte endast skattereglerna som i vissa avseendenfått andra effekter än som avsetls. Detsamma gäller också de olikabidragssystemen. Åven dessa måste därför ses över. Del vore i nuvarandesituation oförsvarligt att inte använda sig av de stimulanser som elt riktigtutformat skatteoch bidragssystem skulle kunna ge. Ett viktigt underiag för finans- och penningpolitiken ärutvecklingen av det finansiella sparandet inom den offentliga sektorn (tabell4) samt i övriga delar av ekonomin (labell 5). I den konsoliderade offentliga sektorn förutses enförsämring av det finansiella sparandet med . mellan 1979och 1980. Sparandeunderskottet beräknas därmed uppgå till 21 miljarder kr.Sparandet i socialförsäkringssektorn och kommunerna förväntas genomgå relativtsmå förändringar . Nedgången i offentligt sparande berorhuvudsakligen på en försämring i den statliga seklorns finansiella sparande. Den negativa utvecklingen av den offentliga sektornsfinansiella sparande har delvis balanserats av en uppgång av hushållensfinansiella sparande. Bakom denna ligger bl, a. en stark ökning av del privataförsäkringssparandet, Åven näringslivets finansiella sparande har varitrelativt högt trols ett lågt vinstläge. Detta är en följd av alt förelagensinvesteringar varit låga. För ekonomin som helhet har det uppstått en växandesparandebrist som avspeglas i ett ökande strukturellt underskott i vårbytesbalans, som 1980 beräknas uppgå till , Efler kostnadskrisen förlorade den svenska industrinmarknadsandelar. Kapacitetsutnyttjandet och investeringsviljan sjönk. Denminskade eflerfrågan på exportmarknaderna och investeringssidan har i syfte attförhindra en ökad arbetslöshet av siaten kompenserats genom en ökadnettoefterfrågan. Den avspeglas i del stora budgetunderskollel. Finansiellt sparande i den oftentliga sektorn1978-1980 Tolall - 5 -17 -21 1979/80:150 Bilaga 1 25 Hushåll Bostäder Näringsliv Offenllig sektor Summa (= bytesbalans) O 11 17 För att kunna nedbringa underskottet i den offentliga sektornsfinansiella sparande måste de balansproblem jag pekal pä lösas. En minskningav budgelunderskottet leder till ett efterfrågebortfall som måste kompenserasav ett motsvarande tillskolt i efterfrågan från andra delar av ekonomin föratt inte arbetslösheten skall öka. Om bylesbalansunderskottet skall minskamåsle efterfrågeökning uigöras av en expansion av produklion och investeringari den konkurrensutsatla sektorn. Vad som krävs för att kunna minska budgetunderskottet vidfull sysselsättning och med bibehållande av våra långsiktigatillväxtmöjligheter är alltså en exportledd tillväxt. Detta konstaterande är avstor vikt vid en avvägning mellan utgiftsbegränsningar och skattehöjningar föratt avveckla budgetunderskottet. Det föreligger betydande svårigheter att, medde internationella förutsättningar vi nu kan se och 1981, få igången lillräckligt expansiv process i privala delar av ekonomin så all balansbristernasnabbt kan elimineras. Det torde emellertid, under alla omständigheter, intevara möjligt att åstadkomma en sådan utveckling med en samtidig höjning av detlotala skattetrycket. Den enda väg som står till buds när det gäller att minskabudgetunderskottet, utan en neddragning av aktiviteten och sysselsättningen iekonomin, är därför att begränsa den offentliga utgiftsökningen. Det är emotdenna bakgrund som inriktningen av finanspolitiken skall ses. Statens inkomster och utgifter 1979/80:150 Bilaga 1 26 Den olTentliga sektorns reala utgifter 19701980 Anm. Omräknat i fasla priser med BNP-deflalorn. För att begränsa det totala skattetrycket måste deoffentliga utgifterna hållas tillbaka. Som framgår av tabell 7 har denoffentliga sektorns reala utgifter trendmässigt ökat med , förutses de offentliga utgifterna öka med ca4,, vilket är långsammare än tidigare , De offentligautgiftsökningarna måste emellertid ytterligare nedbringas och i varje fall inteöka snabbare än BNP, Produktivitetsutvecklingen inom den offentliga sektorn ärlångsammare än i ekonomin i genomsnitt. En ökad produktivitet i den offenlligaverksamheten kan vid given volymökning bidra till att begränsa det totalaskattetrycket. Det är därför angeläget atl genom ett långsiktigt reformarbetehöja effektiviteten inom den offentliga sektorn. Eftersom den offentligasektorns andel av BNP är stor kan en framgångsrik verksamhel pä detta områdeleda till kraftiga genomslag på skattetrycket. Den reala ökningen i de statliga ulgifterna beräknas uppgåtill ca 3,, Den statliga konsumtionen väntas ligga på istort sell samma nivå som 1979 medan däremot de statliga myndigheternas investeringsvolymförulses minska 1980, Huvudförklaringen lill att de stafliga utgifternavolymmässigt växer snabbare än vad som beräknades i årets finansplan är denkraftiga ökningen av ränteutgifterna på statsskulden till följd av det höjdaränteläget. Statens inkomster beräknas stiga realt med mellan1979 och 1980, Vid beräkning av den direkta statliga skatten utgårkalkylerna bl. a. från den marginalskattesänkning pä sammanlagt 2 800 milj.kr. som antagit samt från den skattereduktion på högst . iinkomstskiktet ca 40000 till ca , som regeringen inför avtalsrörelsenförklarat sig beredd alt under vissa förutsättningar föreslä. De indirektaskatteinkomsterna beräknas öka snabbare än under föregående årfrämst p, g, a, de genomförda punktskaltehöjning-arna påenergi samt alkohol och tobak. Statens budgetunderskott skulle därmed öka från 45miljarder kr, 1979 till ca , 1980, De problem kreditpolitikenställs inför vid ett underskott av denna slorleksordning redovisas i nästaavsnitt. Problemen är särskilt av sådan omfattning att enfortsatt statlig Prop.1979/80:150 Bilaga 1 27 utgiftsexpansionsvårligen kan finansieras genom ökad upplåning. Av skäl som jag tidigareutvecklat måste problemet i allt väsentligl lösas genom besparingar. Utgifternai övriga delar av den offentliga sektorn, dvs. i socialförsäkringssektorn ochkommunerna beräknas växa snabbt i volym eller med resp. mellan1979 och 1980. Kommunernas finansiella situation är god p. g. a. den kraftigaskattehöjningen saml de stora ökningarna av de statliga transfereringarnatill kommunerna. Uigifisexpansionen har kunnat ske inom ramenför relativt små höjningar av det kommunala skatteuttaget. Trots den snabbakonsumtionsökningen beräknas det finansiella sparandet i kommunerna uppgå tillsammanlagt , . Utvecklingenvisar att den kommunala expansionen går snabbare när etl finansielltöverutrymme stär kommunerna till buds. Eftersom en dämpning av den kommunalakonsumtionsvolymen ter sig ofrånkomlig från samhällsekonomisk synpunkt harregeringen beslutat föreslå åtgärder som innebär att genomförandetav skatteutjämningsreformen uppdelas i två steg. Regeringen har även undervåren haft överläggningar med de båda kommunförbunden i syfte att åstadkomma enuppbromsning av den kommunala volymutvecklingen och därmed ett minskal behov avkommunala skattehöjningar. Somjag tidigare påpekat blir det i detta sammanhangnödvändigt att ompröva sädana statliga beslut som direkt påverkar kommunernasutgifter. Kreditpolitikeninriktades såväl som på att begränsa denlikviditetsökning som statens budgetunderskott gav upphov till. Den fördapolitiken i kombination med försämringen av bytesbalansen verkade åtstramandepå likviditetsläget. Penningmängdsökningen begränsades därigenom till , Räntenivåni flertalet industriländer och pä de inlernationella kreditmarknaderna stegsåväl som , Genom det kraftigt stigande nominellaränteläget har realräntorna trots den tilltagande inflationen hållits uppe ochi många fall t, o, m. fortsatt att stiga. Utvecklingen skiljer sig därmedmarkant frän 1974-1975 då den höga inflationstakten ledde till kraftigtsjunkande realräntor. Motbakgrund av det stigande internationella räntelägel höjdes det svenskadiskontot och den långfristiga obligationsräntan under1979 samt . Diskontot uppgär f.n. till . Åven kassa- ochlikviditetskraven höjdes vid ett flertal tillfällen bl. a. i syfte att begränsabankernas kredilexpansion. sänktes kassakravel från ,emitterade staten två nya obligationslån i avsikt att 1979/80:150 Bilaga 1 28 läsain den kassalikvidilet hos bankerna som blev resullatet avkassakravs-sänkningen. Sänkningen innebar således inte någon lindring av denstrama penningpolitiken. Devidtagna ätslramningsåtgärderna resulterade i att bankernas kreditexpansionavtog , Kredilgivningen till såväl hushållen somkommunerna begränsades. Den relativt kraftiga ökning av kredilgivningen tillföretagen som skedde följdes aven minskning. Det förefaller emellertid som om kredilgivningen till företagentagit ny fart . En sädan utveckling framslår som naturlig molbakgrund av den ökning av produktion och investeringar som pågår iföretagssektorn, även om det förbättrade vinstlägel och företagens godalikviditetssituation självfallet utgör en begränsande faktor när del gällerförelagens krediteflerfrågan. Liksom tycks såvälhushållskreditgivningen som bankernas totala kredilgivning ha varit relativtbegränsad . Valutareservenminskade med ca . och medca , medan statens utlandsupplåning uppgick till ca , resp. ca . Under 1979uppgick bytesbalansunderskottet till . Enligt riksbankensstatistik resulterade den icke statliga sektorns kapitaltransaktioner medutlandet inte i någol valutaulflöde. Handelskrediterna mellan olikaförtag kan dock netto ha givit upphov till elt visst valutautflöde, SCB:sstatistik över större företags utländska tillgångar och skulder tyder också påen sådan utveckling. Jag vill emellertid betona atl statistiken på detla områdeär osäker, varför några mer definitiva slutsatser ännu inte kan dras. Den ickestatliga sektorns långfristiga nettoupplåning utomlands var mycketliten. Somjag framhöll i finansplanen kommer det stora bytesbalansunderskotlet ikombination med statens budgetunderskott att ställa kreditpolitiken införstora krav 1980, Kreditpolitiken måste dessutom utformas mot bakgrund av detinternationella ränteläget. Vid etl fortsatt högt internationellt räntelägeunder 1980 måsle även det svenska ränteläget vara relativt högt, om det skallvara möjligt att nå balans i den icke statliga sektorns kapitaltransaktionermed utlandet.