prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — För delta krävs attden finansiella styrkan i de livskraftiga förelagen återställs. Industrinslönsamhet och soliditet måste därför för^^ bättras för all kompensera denlångsikliga försvagning som pågått och somförstärkts av kostnadskrisen och 1976. En uppgång i lönsamheten räckerdock inte för att förbättra ^solidite^ten. Del krävs också att riskvilligtkapital tillförs industrin genom en ökning av nyemissionerna. 4 Ri^ksdagen 1979180. 1979/80: 100 Bilaga1 38 Når nu en internationell^konjunkluravmaltning kan befaras ^åler komma att skärpa strukturproblemen iden svenska industrin kommer industripolitiken att ställas inför vikligauppgifter. Det år angeläget att industripolitiken ges en offensiv inriktning och i första hand avser attstödja utvecklingen av konkurrenskraftiga branscher och företag: endast ispeciella fall kan den inriktas på att upprätthålla verksamheten i vikandebranscher. En defensiv politik kan ^inle lösa några långsiktiga problem utanriskerar i stället att medföra stora samhällsekonomiska kostnader och fördröjaen nödvändig anpassning av industrin tillvärldsmarknadens krav. De budgetmässiga kostnaderna kan också bli stora. 1 de fall ingrepp likvälanses behöva göras bör dessa ta sikte på att skydda företagels produktion ochde anställda, medan ägare och fordringsägare får bära huvuddelen av definansiella förlusterna. Därför bör i princip statliga finansiella insatsersältas in först efter en finansiell rekonstruktion. Att få till stånd enanpassning av industrin till förändrade konkurrensförutsättningar kommer attbli en viktig uppgift förindustripolitiken . Detta gäller inte minst varven. Desammanlagda kostnaderna för det direkta stödet ^lill denna bransch har underde uppgått till , vilket motsvarar ca 400000kr. per sysselsatt i varvsindustrin. kvarstår de långsiktiga problemför varvsindustrin som jag tidigarepekat på. Överkapaciteten i världens varvsindustri är fortfarande mycket storsamtidigt som den svenska varvsindustrin har kostnadsnackdelar gentemot ländersom och . Order på nya fartyg kan därför ej tecknas ^lill priser somtäcker svensk självkostnad. Denna bild bekräftas av den ^slrukturulredning somunder 1979 utförts inom Svenska Varv och som kommer alt vara ett underlag fören varvsproposition som föreläggs . En industripolitik inriktadpå omvandling och anpassning ställs på hårda prov när den internationella^avmaiiningen försämrar konkurrensförutsättningarna. Det är i del lägelsärskilt betydelsefullt att de livskraftiga delarna av den svenska industrinkan bibehålla och förbättra de positioner de vunnit . Alt upprätthålla fullsysselsättning är ett av den ekonomiska politikens viktigaste mål. De generella åtgärder som vidtagits , ^l.ex. devalveringarna 1977, harvarit av avgörande betydelse ^förmöjlighe-^lern^ti ^titt upprätthållasysselsättningen. Därutöver har krävts betydande arbetsmarknadspolitiskainsatser. Åtgärderna har varit framgångsrika i så måtto alt arbetslösheten seddi ett internationellt perspektiv har kunnat hållas nere på en låg nivå. Under1977 och 1978 var i genomsnitt 1,8 resp. 2,av arbetskraften arbetslös. Somjämförelse kan nämnas all under lågkonjunkturen 1971 och 1972 var motsvarandetal 2,5 resp. 2,. 1979/80: 100 Bilaga1 39 ökadeden totala sysselsättningen med drygt90000 personer. Den offentliga sektorn ^ök^tide med 160000 varvid nästan helaökningen föll på kommunerna. Inom industrin minskade antalet sysselsatt^a^ medca 70000 personer. Ökningen i antaletsysselsatta har främst skett som en följd av det förbättrade^efierfrågeläget. låg antalet sysselsatta igenomsnitt 60000 över nivån motsvar^ande period 1978. ^Arbetskraftseflerfrågan,mätt med antalet kvarstående lediga platser hos arbetsförmedlingarna, har varjemånad under del gångna året legat klart över 1978 såväl på ^lolalnivå som inomindustrisektorn. Även från övriga delar av näringslivet har^arbetskraflsefterfrågan ^ökal som den offentliga tjänstesektorn, iförsta hand kommunerna, fortsall alt expandera i oförminskad takt. Det förbättradearbetsmarknadsläget ledde till att arbetslösheten sjönk . 1genomsnitt var 90000 personer arbetslösa mot 95 000under . var sammanlagt 156000 personerberörda av ^arbelsmarknadspolitiska åtgärder. Av dessa deltog 62 000 iarbetsmarknadsutbildning, 43000 var sysselsatta i beredskapsarbeten och resteni skyddad- och ^halvskyddad sysselsättning, arkivarbete ^m.m. har därmed antalet människor iarbetsmarknadspolitiska åtgärder kunnat minskas med 10000. Perioden av relativt gottarbetsmarknadsläge måste utnyttjas dels ^lill all underlätta för många av demsom nu är sysselsatta i olika former av ^arbelsmarknadspolitiska åtgärder att få arbete pä den öppna arbetsmarknaden,dels ^lill all genomföra den nödvändiga omstruktureringen av del svenskanäringslivet. Trots alt del allmänna lägelpå arbetsmarknaden år relativt gottkvarstår stora problem. Ungdomarnas och de arbetshandikappades svårigheter allfå arbete på den reguljära arbetsmarknaden är mycket stor^a. Antalet arbetslösaungdomar uppgick , till 29000. Ungdomsarbetslösheten minskadevisserligen men mer måste ändå göras för att underlätta matchningenav de arbetssökande ungdomarna med de lediga arbetena. Den kraftiga utbyggnadsom har skett av arbetsförmedlingarna bör bära frukt närefterfrågan från den reguljära arbetsmarknaden stiger. Erfarenheterna av depraktik- och beredskapsarbeten som många ungdomar genomgått år pådel hela taget goda. Många ungdomar har på detta sätt fått en uppfa^ttning omde förhållanden och de krav som råder på dagens arbetsmarknad. Vidare harutbildningsmöjligheterna för^^ stärkts för ungdomar som ^p.g.a. bristfälligskolutbildning inte kan få arbete. Den ^arbelsmarknadspolitiska beredskapen århög och som framgår av budgetförslaget föreslår regeringen, trots detutomordentligt ansträngda budgetläget, ytterligare förstärkning av re- 1979/80:100 Bilaga I 40 De skall i första hand användas för^svårplacerad arbetskraft. Regeringen kommer också att förelägga riksdagenförslag om ^s.k. Bruttonationalproduktenberäknad från produktionssidan ^viint^tisöka med ca 3,1979- 1980. Industriproduktionen förutses öka med ca 4,5 ^Sf1980 mot 1979. Den offentliga sektorns tillväxti produktion och sysselsättning väntas bli långsammare ochproduktionsökningen ^stann^ti vid ^vilkel är lägre än under de senasteåren. Med en ^tintagen ^produktiviietsliliväxt på ca 2,1980, varav 4,5^%^ iindus^trin, skulle arbetskraftsefterfrågan öka med inemot I ^%. Sysselsättningen väntasstiga inom de ^flest^ti sektorer, men eftersom utbudet av arbetskraft ocksåväntas öka relativt starkt, eller med 45 000 personer, torde arbetslöshetenmätt mellan ^genomsnillslägena 1979 och 1980 bli ungefär oförändrad.Sysselsättningsökningen mätt mellan årsgenomsnitten 1979 oc^h^ 1980 väntasuppgå ^lill ca 50000 personer. Inom industrin torde man kunna räkna med en visssysselsättningsöknin^g^ . Detta relativt goda läge på ^lolalnivå kandock ^inneb^tira ^forisaiia problem och spänningar inom olika regioner ochbranscher. För att komma till rätta därmed måste den yrkesmässiga och deninomregionala rörligheten stimuleras. Ett expansivt ochdynamiskt näringsliv förutsätter en betydande ^grtid av rörlighet. ^Detla fårdock icke leda till att vissa regioner utarmas. Politiken måsteinriktas på ^att ^uppnå en ^b^al^anser^tid sysselsättning i olik^a^ delar avlandet. Regionalpolitiken spelar här en viktigroll. Den medför att krav på omflyttning även måste riktas mot företagen. Genomde stora ^regionalpoli-^liska satsningar som gjorts har möjligheterna okat altfå en regionalt jämnare sysselsättning. Del år också, som jag tidigareframhållit, viktigt att de som nubefinner sig i ^l.ex. kommunala beredskapsarbeten eller underarbetsmarknadsutbildning finner sysselsättning på den reguljära arbetsmarknaden. Under denanpassningsperiod till förändradeförutsättningar som vårt näringsliv genomgått har en lägre gradav omställning fåll ^accepleras. När ^arbelskraftsefterfrägan är hög och^kapacilelsutnytljandet i ekonomin stiger ställs ^slörre krav på att arbetsmarknaden kan fungera och all^arbelsökande och ^arbelserbjudande kan mötas. Av de enskilda krävs ökad villighet att acceptera förändringar av^arbelsinriktning, ^tirbetsorgani-^sation och arbetsplats. Arbetsgivarna, såvälprivata som ^oftentliga. ^måsle ^å^ sin sida visa ökad beredvillighet allanpassa sina kniv till de arbetssökandes ^lorutsättningar. På regering och^tirbetsmarknadsmyndigheier faller ansvare^t^ att underlätta^onisiällningsbeiedskapen. K^an inte ^arbelsm^tirkna-^den fås att fungera väl ien period när det är lämpligt alt omstrukturera näringslivet är riskernautomordentligt stora all ^sysselsåltningsmålet inte kan upprätthållas i enlågkonjunktur. Av vad jag har ^sagi följer att ^kr^tiven påsysselsättningspolitiken blir stora även . 1979/80: 100 Bilagal 41 4 Den ekonomiska utvecklingen Jag har i det föregåenderedo^gjort för de allmänna förutsättningarna för den framlida ekonomiskautvecklingen och de krav denna ställer.Här skall jag närmare ange de viktigaste dragen i skeendet . Utvecklingen påoljemarknaden blir avgörande för denekonomiska utvecklingen både internationellt och här hemma. Som jagtidigare redo^gjort för har oljepriserna antagits förbli i stort settoförändrade realt sett, och de stora länderna förutsätts inte bedriva en stramare politik än vad som direkt följer av att dehittillsvarande oljeprishöjningarna tillåts slå igenom i de inhemskaprisnivåerna. Trots ^detla blir ^BNF-lillväxten anmärkningsvärt låg, ca I ^%,inom ^OECD-området 1980. Man får gå tillbaka ^lill 1975, dvs. ^efler den förraoljekrisen för all finna en så svag utveckling. Då sjönk ^å^ andra sidan BNP, Världshandeln beräknas ökamed , internhandeln mellan ^OECD-^länderna något mera eller . 1980 kommerenligt ^OECD-sekretarialet alt bli med låg tillväxt men med höginflation. Prisstegringarna på industrivaror i internationell handel väntasligga på mellan 9 och 10%^'^ och konsumentpriserna förutses också öka med drygt9%^.^ Stiger oljepriserna mer än vad som här antagits ökar industriländernas^bytesbalansunder^skoll, tillväxten dras ner ytterligare och inflationenstiger. Hur vår egen ekonomiskautveckling skall le sig under del ^framförlig-^gandc året blir till^beiyd^tinde del beroende på vår egen kostnadsutveckling. Del är ^vikligl all^t)ljeprisökningarna ^inle tillåts ge upphov till nya pris- och kostnadsökningar.Om den ^inlernalionella utvecklingen blir sådan som här antagits skulle den ^internationelhi ^inflalionenkunn^a^ beräknas direkt öka på vår egen inflationstakt med 2 procentenheter1980 mot 4 . En fortsatt aktiv ^prispolilik kommer all vara nödvändig. Som jag tidigareframhållit är löneutvecklingen av central betydelse. ^Konjunkturinstituiei har,mot bakgrund av de ^;iv institutetantagna sambanden mellan löner och priser och av att ^tivlal påarbetsmarknaden ännu ej ^iräflals, redovisat två räkneexempel för utvecklingenunder . Jag har i enlighet med tidigare praxis valt att schablonmässigt utgå från det lägre ^exemplet. I ^dctlauppgår lönestegringarna ^lill . Som jag tidigare ^fr^timhållit år en förbättring av del relativasvenska kostnadsläget nödvändig. Den svenska ekonomin med dess storaoljeberoende drabbas hårdare än flertalet konkurrentländer ^avoljeprishöjningarna. För att bibehålla vår konkurrenskraft ^måsle vi därförhålla igen så myckel mera på andra kostnader. En förbättrad ^kostnadsmässigkonkurrenskraft måste också la sig uttryck i ^prissältningen på de svenskaprodukterna. Medvetenhe^ten om riskerna med snabba prishöjningar förefaller attha ^ökal inom företagen under loppet av fjolåret varför jag räknar med att enförbättring av värt relativa kostnadsläge i huvudsak används till ökadförsäljning. 1979/80: 100 Bilaga1 42 Mot den angivna bakgrundenbör del vara möjligt att behålla åtminstone oförändrade marknadsandelar förbearbetade varor som avsätts inom industriländerna. 1 den övriga delen avvärlden torde det fortfarande vara möjligt att i någon utsträckning vinnaandelar. Med hänsyn tagen till en något minskad export av råvaror kan^exporlvolymen totalt beräknas öka . Med den försämring av den^inlernalionella efterfrågan som inträffar blir del ^inle möjligt attupprätthålla en exporttillväxt av fjolårets omfattning; den uppgick då tilldrygt . Jag vill i detta sammanhangunderstryka att en dämpad kostnadsutveckling ^måsle åtföljas av en återhållsamprissättning också inom den från utländsk konkurrens skyddade sektorn. Ansvarethärför faller i första hand på de berörda företagen men en aktivprisövervakning har också en myckel viktigroll härvidlag. har påbasis av undersökningar rörande företagens investeringsplaner bedömt en ökningav industriinvesteringarna på möjlig. Del kan inte uteslutas all förelagenpå grund av de svaga ^inlernalio^nella utsikterna uppskjuter en del av sinaplaner. En ^lO-procenlig investeringsökning bör dock vara möjlig. Vad gäller investeringarna iövrigt räknar jag med all bostadsbyggandet kommer alt öka till ca 60000lägenheter 1980. Med hänsyn tagen till de ökade ^belåningsmöjlighcter vidnyproduktion av flerfamiljshus som föreslås kan ^bosiadsinvesleringarna. inkl. ^ombyggnadsverksamhelen, ^beiäk-^nasöka . Regeringen avser vidare ge i uppdrag att gelänsarbetsnämnderna skärpta direktiv så alt del ^opriorite-^rade byggandethålls tillbaka i ^slörre utsträckningän ^f. Därför räknar jag med samma utveckling av den totala byggnadsverksamheten som . Det begränsade utrymmet förinhemsk ^konsumtions()kning som finns kommer alt påverka ocksåden framlida ^bosladseflerfrågan. Denna år också beroende av en rad andrafaktorer såsom pris- och sysselsättningsutvecklingen, de ^kommimalekonomiskaförutsättningarna, demografiska faktorer, avgången av bostäder ^m.m. Dessafrågor kommer alt uppmärksammas bl. a. i anslutning ^lill arbetet med den kommande långtidsutredningen. Det finns^emellerlid redan nu anledning att peka på att bostadspolitiken, liksom , iökad utsträckning ^måsle inriktas på att bevara, ^förbällra och bygga om delbefintliga bostadsbeståndet. Detta år an^geläget också ur ^energisparsynpunkl. Den offentligasektorns investeringar ökar i något långsammare takt än i ^tjol, eller med ca3,. Med en förväntad total investeringsökning i ekonomin om stiger^invesleringskvoten för ^tindra året i följd ^efler en nedgång under en längföljd av år. Del är också ett naturligt led i en långsiktig ekonomisk-politisk strategi att en ^kapacitelsutbyggnad sker når ^kapiicitetstaket börjaruppnås. har antagit att ^prisökningarn^tiunder loppet ^;iv 1980 1979/80: 100 Bilaga 1 Ta^bell 9, ^Körsörjnin^g.sbalan.^s^ 1978-1980 1979,löpande priser Förändring^!^ ^procenl av föregående å^rs^brullo^tialionalprodukl. Räknat som ökningmellan årsgenomsnitt blir siffran högre eller , vilket sammanhänger medden relativt snabba pris-ökningstakten . Med utgångspunkt frånatt företagen i både den ^konkurrensutsatla och i den skyddade sektornutnyttjar en återhållsam kostnadsutveckling till all föra en försiktig ^prispolilikbör det vara möjligt att pressa inflationstakten något under de av^konjunklurinslitulet angivna talen. Med en ungefäroför^ändrad real^lön oc^h^ me^d^ beaktande ^även a^v^ de ^in-^komslöverföringarsom sker till främst pensionärer och barnfamiljer kan man räkna med alt denprivata konsumtionen ökar med ca 1,1980. Jag räknar då med en något större^sparbenägenhet än . Den tidigare högatrenden i offentliga utgifter bör kunna brytas genom den utomordentligthårda budgetprövningen och den inledda avvecklingen av tidigare gjordasärskilda arbetsmarknads- och ^industripoli^liska satsningar. Alt denkommunala ökningstak^ten dämp^as något i jämförelse med 1979 beror främst påall beredskapsarbeten i regi kan minskas. Den underliggandeökningstakten är alltjämt för hög. Jag har tidigare redovisat de åtgärder somregeringen kommer att vidta som följd härav, 'fröts denåterhållsamhet som den här ^angivn^ti utvecklingen innebår ökar den ^inhemsk^ti^efterfr;ig;in, ^inberåknat lager, med 3,5 9^?. 1979/80: 100 Bilaga 1 Tabell 10, Bytesbalans 1978-1980 kr., löpande priser Export av varor ^Imporl av varor därav: råolja och ^Sjöfartsneito Resevaluta Övriga tjänster, netto Transfereringar, netto Korrigeringar för tjänster och ^transf.^' ')()0 ^'^^Belalningshalansdelegalionen angav ^koiiigeringsposlen lör ^(jansler och ^Iransle-^leringai 1979 till 6-10 ^miljaider kr.For 1979 o^ch 1980 har ^korrigeiingsposlen hår satts (ill 8 ^miliarder ^ki^.^Därutöver har ^hylesbalanseii ^schahlonniassigl ^uppjusierals med ^yllerligaie 1 ^mili^ard kr. i enlighe^t^ med ^den ^s.k. ^lullenkalens ^re^sullal lör 1978 ^s^tmi ^i^ndikerar en systematisk ^underskailningav ^h^andelsbal^anss^aldot. ningen blir därmed relativt hög, 5%.Delta beräknas dock inte innebära någon förlust av ^m;irkn;idsandel;ir på^hemmamarkn^tiden. Den ^lola^ki tillväxten ^heriikn^tis bli ^vilkelinnebår ett i stort sett fullt ^iilnyttjande av våra resurser.^Arbetskr^tiftsefterfrågan och sysselsättningen blir fortsatt hög. Vår ^h^tindelsbalanskommer att ^försämr^tis med ca 1 ^milj^tird kr. i ^förhål-^hinde till 1979. Jag ^råkn^ttr med att bytesbalansen kommer ^titt uppvisa ett underskoll på drygt 12miljarder kr., dvs. en försämring påca 3,5 ^milj^tirder kr. Av denna försämring svarar den direkta effekten avoljeimporten för I ^milj^iird kr. ^Siffiorna understryker ytterligare hurangeläget del är att vi ^minsk^tir vårt oljeberoende och åstadkommer enekonomisk utveckling som leder ut ur^bytesbalansunderskotten. Den ekonomiskapolitiken har varit inriktad på all skapa balans i densvenska ekonomin. I vikliga hänseenden har politiken varit framgångsrik. Utvecklingenhar länkals in på nya banor från del läge av fundamental obalans som ekonominbefann sig när den förra ^irepartiregeringen trädde ^lill.Devalveringarna, borttagandet av den allmänna arbetsgivaravgiften,skatteomläggningarna 1977 och 1978 och ^inle minst indexregleringen avskatteskalorna samt ^åslramningen av den inhemska efterfrågan ledde, ikombination med ett ansvarsfullt löneavtal, ^lill all 1978 kunde utvisa en klar ^förbiittring ibytesbalansen ^efler växande 1979/80: 100 Bilaga1 45 underskott alltsedan 1974, Näringslivetsinternationella konkurrenskraft förbättrades. Svenska förelag återvannförlorade marknadsandelar. Investeringarna komåter igång. Betydande strukturella svårigheter inom näringslivet ochinterna balansproblem kvarstod visserligen, men utvecklingen gick ål rätt håll,1979 skulle ha kunnat beskrivas som ett gott år för det svenska folkhushållet,om inte nya kraftiga oljeprishöjningar hade förmörkat bilden. tvingas viinregistrera en allvarlig försämringav handels- och bytesbalansen och nya prisstegringar blir ofrånkomliga ^lillföljd av de stigande oljepriserna. De strukturella problemen skärps. Utvecklingen under1979 har visat hur beroende vi år av importerad olja för vår energiförsörjningoch hur sårbar vår samhällsekonomi är för prishöjningar och störningar ioljetillförseln. Inget annat land i världen har så hög oljeimport per invånaresom . Den utveckling vi nu kan se fram emot har ^gjort frågan om vårframlida energiförsörjning till ett av våra allra viktigaste samhällsekonomiskaproblem. Oljekriserna åren 1973 och1979 var inte tillfälliga. Den fortsatta utvecklingen på oljemarknaden kanbefaras motsvara den process vi upplevt . Snabba prisökningarsom leder ^lill en ^krafiig neddragning av tillväxteni den industrialiserade världen med en temporärt något minskad^oljeeflerfrågan som resultat avlöses av perioder med betydande prisstegringardå ekonomierna börjar återhämta sig. Men riskerna är också utomordentligt storaatt dessa prisfluktuationer, som i sig skapar betydande problem, kommer attförsiggå kring en långsiktigt stigande trend för oljepriset. Ingen ekonomisk politikförmår skapa balans i en ekonomi vars energitillförsel sviktar. En säkerenergiförsörjning utgör en grundläggande förutsättning för en ekonomiskpolitik inriktad på att garantera ^elt lands och dess enskilda medborgaresvälfärd. En begränsning av vårtberoende av olja är därför en av det kommande årtiondets allra viktigastepolitiska uppgifter. Genom minskat beroende av importerade energiråvaror,främst olja, kan den svenska ekonomins motståndskraft stärkas gentemot defortsatta störningar på oljemarknaden som vi har att räkna med. Därmed ger viockså ett bidrag ^lill de internationella strävandena att förebygga ochbegränsa effekterna av nya globala energikriser. Härom råder bredpolitisk enighet i vårt land. Den folkomröstning som äger rum den 23 mars 1980gäller kärnkraftens roll i vår energiförsörjning. De olika alternativen ifolkomröstningen lägger stor vikt vid att genom hushållning bättre än ta tillvara våra ^energiiillgångar och att på olika sättbegränsa vårt oljeberoende. För alt förelag och hushåll skall kunna hushållarationellt och genomföra ^energibesparande investeringar som ger långsiktiglönsamhet krävs klara riktlinjer angående den framlida ^energipo- 1979/80: 100 Bilaga1 46 Tillfredsställande resultat i dessa hänseendenstärker våra möjligheter alt komma till rätta med de samhällsekonomiskaproblem som vi nu slår inför. Både kortsiktigt ochinför ^1980-talel är det framfor allt två, delvis sammanhängande, problem somvår samhällsekonomi ovillkorligen måste komma till rätta med. Det ena ärSveriges genom oljeprishöjningarna klart ådagalagda bristande balans gentemotomvärlden. Yttre balans utgör ^elt villkorför en självständig ^slabiliseringspolilik och en ^sysselsättningsbe-^främjande^stimulanspolilik i vikande ^inlernationella konjunkturer. Sverigesbytesbalansunderskott uppgår tillknappt . 1979 och kan 1980 befaras komma att belöpa sig till . land kani längden leva med så stora underskott, vilka ytterst är ett uttryck för attlandets samlade produktionskapacitet är otillräcklig i förhållande till dess^imporl behov. För att uppnå jämvikt ibytesbalansen finns det i princip två vägar att gä. Den ena innebär alt vibegränsar importen, den andra all vi skapar förutsättningar för ökad export.Väljs den första vägen^*^ måste den inhemska efterfrågan dämpas för attåstadkomma en minskning av ^importtillväxlen. Därmed uppstår betydandesvårigheter att uppehålla den fulla sysselsättningen. Den andra vägen skaparmöjligheter all nå extern balans vid full sysselsättning. Delta kräver i sin tur att tillväxtenoch sysselsättningen i den ^utlandskonkurrerande sektorn främjas genom att manunderlättar överföringen av resurser i form av kapital och arbetskraft ^lill denna. Av de båda alternativavägarna är självfallet den senare alt föredra. Visserligen kräver också denåtgärder som begränsar utrymmet för konsumtion men endast i den utsträckningsom erfordras för all möjliggöra den nödvändiga resursöverföringen från produktionför inhemsk förbrukning till annan produktion. Därmed aktualiseras delandra betydelsefulla problem som vår samhällsekonomi måste komma till rättamed, nämligen den interna obalans som förorsakats av alt den offentliga sektornunder expanderat betydligt snabbare än tillväxten av våra samlade tillgångar. Dessandel av den totala samhällsekonominhar en sådan omfattning, att fortsatt tillväxti samma takt som ärutesluten, om våra yttre balansproblem skall kunna lösas. Lösningen av deproblem den ekonomiska politiken slårinför skall ses mot bakgrund av den internationella konjunkturutvecklingen.Till följd av oljeprisstegringarna och den dämpning av efterfrågan som sker ide ^olje-^konsumerande industriländerna kommer både produktions- och handelstillväxten att bli avsevärt ^ogynns^timmareån vad tidigare förutsa^tts. Detta ställer ökade krav på vårt lands politik. Del är självfallet svårare äneljest att åstadkomma exportökningar i ^eltläge där den utländska efterfrågan är vikande och där inget land inom OECDplanerar alt föra en ^efterfrågesli-^mulerande politik utan i ställetger prioritet åt kampen mot stigande kostnader och priser. 1979/80: 100 BilagaI 47 För del år detdärför nödvändigt att uppnå en långsammare kostnadsökning och en snabbare^produktiviteisforbättring än våra konkurrentländer.