prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — ^lill investeringar under del kommande^budgelåret, varav för sektor ^Försvarsmaieriel 4,3 milj. kr., sektor Underhåll36,2 milj, kr. och för administration 5,5 milj. kr. För ^reinvestering i^ulrusining har ^FFV beräknat 31 milj. kr. ^FFV:s främsta ^uppgifl ärall ^lillgodose del svenska försvarets ^eflerfrå^gan på tillverkning ochunderhåll av ^försvarsmaieriel som ^FFV har på ^silt program. Som^komplellering förekommer viss export. Försvarets behov av varor och ^Ijänsterfrån ^FFV minskar ^forllöpande. Under del senaste ^årel har ^della ^skelt isnabbare takt än försvarets långsikliga planer ^lidigare utvisat. Detta har^medförl och kommer att medföra svårigheter för ^FFV ^atl upprätthålla dennuvarande sysselsättninge^n^ vid alla ^FFV;s ^enheler, på kort ^sikl ^främslinom sektor Försvarsmateriel. Jag utgår dock från all personalminskningar igörligaste mån sker i samband med naturlig avgång och i förening med en effektiv^omplaceringsverksamhel. Med hänsyn till den osäkerhetsom råderom den framtida efterfrågan på ^FFV:s produkter och tjänster är det avvikt att de investeringar som genomförs avser ^atl ^lillgodose ^etl långsiktigtbehov. De projekt som ^FFV redovisat är enligt min mening så gott som helt avdenna ^karaklär. Jag beräknar förinvesteringar inom ^FFV för ^näsla budgetår 70 milj. kr, ^Anslagsbeloppel för^budgetårel 1980/81 bör beräknas med en marginal av utöver ^invesleringamaför att möjliggöra en av konjunkturmässiga eller andra skäl påkallad ökning avmedelsanvändningen. Den behållning av 7,8 milj, kr, som förutses finnas vidbudgetårets början skall vid beräkningen dras ifrån, varför jag förordar ettanslag av (70 -I- 3,5 - 7.8) ^=^ 65,7 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till För^enade fabriksverken: Byggnaderoch utrustning för /81 anvisa ett reservationsanslag av . ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 ^Indu.stridepartementet 327 Täckande av förlus^ter på grund av g^arantier (illden ^slatlig^a^ varvskoncernen 1978/79 ^Ulgi^f^t^ 244 101803 1979/80 Anslag 1000 1980/81 Förslag 1000 ^Riksgäldsfullmäkiigchar ^bemyndigals all lämna särskilda ^väidegaran-^lier om sammanlagt 3 350milj. ^lill Svenska Varv AB^(prop. 1976/ 77: 139, NU 1976/77:53, ^rskr 1976/77:343, ^prop. 1977/78: 174,NU 1977/ 78:76, ^rskr 1977/78: 377 och ^prop. 1978/79: 124, 1978/79:47,^rskr 1978/ 79: 356). Värdegarantin är en förbindelse från staten alt täcka deförluster som kan uppstå vid försäljningen av varvens ^fartygsproduklion föregen ^rukning och på kundfordringar. ^Elt förslagsanslag av . haranvisats för /80 för alt täcka ^evenluella ^infrianden avställda värde-garantier. ^Ell ^molsvarande anslag börfinnas även under ^budgeiårei 1980/81 all användas för alt infria ställda^värdegaranlier. Jag hemställer att regeringen föreslår alt till Täckande avförluster på grund av garantier till den statliga varvskoncernen ^förbudgeiårei1980/81 anvisa ett förslagsanslag av . Betalning av ränta ^oeh amortering pä statensskulder till och ett nytt ^handelsstålbolag 1978/79Utgift .50 184003 Reservation 53815997 1980/81 Förslag 63 000000 bildades ienlighet med beslut av ^(prop. 1977/78:87, NU 1977/78:45, ^rskr1977/78:198) ett nytt ^handelsstålförelag, ^SSAB Svenskt ^Slål AB, vars^ägarkapiial är fördelat på och på vardera^Gränges AB och ^Slora Bergslags AB. a. all ^fullmäklige i ^riksgäldskonlorel bemyndigades all utfärdaskuldebrev ^lill dels Statsföretag ABpå ^högsl 356 milj. kr., dels del nya ^handelsslålbolaget på högst 350 milj.kr. Vidare anvisaderiksdagen 104 milj. kr. för ^budgeiårei 1978/79 ^lill ^belal^ning av ränta ochamortering på de sålunda uppkomna skulderna. Med stöd avbemyndigandet har fullmäktige i ^riksgäldskontoret utfärdat ^ell skuldebrev^lill ^SSAB ^Svenskl ^Slål AB på 343,3 milj. kr. Staten skall betala skuldengenom årliga amorteringar under ^lolv år enligt en upprättad ^bet^alningsplan. ^Prop.1979/80: 100 Bilaga 17 Industridepartementet 328 Vidare har fullmäktige i^riksgäldskonlorel utfärdat ^ell skuldebrev till ^Siatsförelag AB på 25 876 791kr. Staten skall betala skulden under loppet av ^enligi^uppråliad ^betalningsplan. På den uteslående kapitalskuldenutgår en fast årlig ränta av 8.25^%. ^Kosinaderna föramorteringar och räntor för skuldebreven har under /79 uppgåtttill .50 184 003 kr. och beräknas under /80 komma att uppgå till 52.3 milj. kr. På anslaget kommerdärefter all finnas kvar 1.5 milj. kr. Under budgetåret1980/81 beräknas kostnaderna för amorteringar och räntor komma alt uppgå till64.5 milj. kr. För ändamålet bör därför ett anslag föras upp med 63 milj. kr. istatsbudgeten för ^näsla ^budgelår. Jag hemställer ^atl regeringen föreslår alt till Betalning av räntaoch amortering på statens skulder ^lill ^Slat.sförelag AB och ett nytt^handelsstålbolag för /81 anvisa ett reservationsanslag av . Lån till ett n^ytt ^handelsstålbolag för rekonstruktionsändamål 1978/79 Utgift 900000000 Behållning 1979/80 Anslag 400000000 1980/81 Förslag 300000000 bildades i^enlighel med beslut ^(prop. 1977/78: 87, NU 1977/78:45, ^rskr1977/78: 198) ett ^nyll handelsstålföretag. ^SSAB Svenskt ^Slål AB, vars^ägarkapiial är ^fördelal på och på vardera^Gränges AB och ^Slora Bergslag AB. Avtalet mellan ägarna om allbilda ^SSAB var för sin ^gillighel beroende av en betydande finansiellmedverkan av staten. Bl, a. förutsattes all staten under åren 1978- 1982ställde lån av sammanlagt 1 800 milj, kr, till bolagels förfogande för^rekonslruktionsändamål. Enligt riksdagensbeslut ^(prop. 1977/78:87, NU 1977/78:45, ^rskr 1977/ 78: 198 och ^prop.1978/79: 100 bil. 17, NU 1978/79:43, ^rskr 1978/79:369) har medel för ändamåletanvisats med 700 milj. kr. för ^budgetårel 1977/78, med 200 milj, kr. /79 och med 400 milj. kr. för /80, alltså medsammanlagt 1.300 milj. kr. Medlen beräknas i sin ^helhel vara utbetalda ^lill^SSAB före ^ulgången av /80. Under del kommande^budgelåret bör ^yllerligare 300 milj. kr. finnas ^lillgängliga för ändamålet.Medel bör därför anvisas härför. Jag ^hemsläller all regeringen föreslår all ^lill Lån ^lillett nytt ^handelsstålbolag för rekonstruktionsändamål för ^budgetårel 1980/81anvisa ^elt ^reservalionsanslag av . 1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartemen^tet 15 ^Kommilléer ^m.m. 17 Bidrag ^lillvissa ^inlernalionella ^organisaiioner 18 ^Ålgärder i^elableringsfrämjande syfte i vissa län 18 Försöksverksamhetmed ^teknikimpori 27 743 000 436 ^(HIO 43 000000 447 000 312 000 ^I2 ^6(X1000 3 000000 Stålens industriverk; 29 ^Förvallningskoslnader32 Utredningar ^m.m, 35 Kursverksamhe^t^ ^m. 35 Bidrag^lill kursverksamhet ^m. 36 38 Brans^chfrämjande ^älgärder 43 ^Kosinader för ^ränlebefrielse vid^struklurgaranlier till förelag inom vissa industribranscher 45 Täckande av ^fö^r^iust^er ^p.^'igrund av ^slruklurgaranli^er till företag inom vissa ^induslribranscher 46 ^Kosinader för ^ränlebefrielse vidsärskilda ^strukturgaranlier för textil- o^ch ^konfektionsinduslrierna 49 Täckande av ^fö^r^iuster vidinvesteringsgarantier till vissa förelag 50 Bidrag ^lill regionalau^tvecklingsfonder ^m.m. 53 ^Medellillskol^l^ till regionala^ulvecklingsfonder 56 Täckande av förluster i anledning av ^garanligivning hos regionala utvecklingsfonder 56 Täckandeav ^förlusler i anledning av ^slalliga 59 Bidrag^lill ^förelagsinriktad ^forlbildning 59 Främjande av hemslöjden 61 Täckande av ^fö^r^iuster vidl^önegarantier ^lill skogsindustrin 61 ^Kosinader för ^siatsslödd^exportkredilgivning genom AB Svensk ^Expo^r^tkredil 63 ^Kosinader för viss^kredilgivning hos ^Invesleringsbank AB ^»1 ^OOt) ^*^ 10400000 ^583850(H) ^*9 174 000 ^25^000(K)0 64 C. Regional^utveekling ^Regionalpoliliskl stöd: 84 Bidragsverksamhet 88 Åtgärder i glesbygder 89 Täckande av förluster p^ä^ grund av^kredilgarantier ^lill förelag i glesbygder ^m. 90 ^Ålgärder ^m. Sveri^ges geologiska undersökning: 100 Geologisk^karlering samt ^informalion och dokumentation 1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 108 ^Uppdragsverksamhel I ^(KK) 112 ^Prospektering ^m. ^I6506(K)0 113 ^Ulrusining ^8(K)90(K) 114 ^Bergsslalen ^I653(KX) 116 ^Slatens gruvegendom 69261000 124 ^Del^egalionenför samordning av ^havsresursverksamhelen ^20670(K) 126 Lån ^lill ^processulve^ckling i ^Ranstad ^38O()00(X) ^Energi ^m, ^m, 145 Stålens ^vallenfallsverk; ^Kraftslalioner ^m.m. 176 ^Slalens ^elekiriska inspektion ^58I71K)0 ^Slalens ^kärnkrafiinspeklion: 178 Förvaltningskostnader '1000 182 ^Kosinader för vissa nämnder 165000 183 ^Energibesparande åtgärder inom^näringslivel ^m. 225 000000 216 Vissa ^Ulbildningsålgärder ^m. i^energibesparande ^syfle 6000000 221 Främjande av landsbygdens ^eleklrifiering 4500000224 Åtgärder för hantering av radioaktivt avfall ^m. 1000 227^Medelslillskotl ^lill ^Exploration AB 7000000233 ^Solmälning vid ^Sverigs ^meleorologiska och Teknisk utveckling ^m.m. Styrelsen för ^leknisk ^uiveckling: 242 Teknisk forskning och ^uiveckling 476550000 261 ^Drifl av ^forskningsslalioner 1000 262 ^Ulrusining 13 200000 263 ^Europeiskl rymdsamarbete ^m.m. 118000000 272 ^Slalens^provningsanslalt: ^Uppdragsverksamhel I 000 282 Bidragtill ^slalens ^provningsanslall 31 965 ^(K)0 282 Stålens^provningsanslalt: ^Ulrusining 6000000 284 ^Slalens^skeppsprovningsanstalt: ^Uppdragsverksamhel 1000 286 Bidrag ^lill ^slatens ^skeppsprovningsanslalt 44.54000 287 Statens ^skeppsprovningsanslalt: ^Ulrusining 1100000 287 Bidrag till^Ingenjörsvelenskapsakademien 2 100000 289 Bidrag 7 685000 309 Bidrag ^lill verksamheten vid^Studsvik ^Energiieknik AB 47 000000 310 ^Energileknisk forskning och utveckling vid ^StudsvikEnergiteknik AB 1000000 311 ^Medelstillskolt ^lill ^Studsvik^Energiieknik AB 38600000 311 Utvecklingsbidrag ^lill ^Datasaab AB 32500000 312 Medelstillskott ^lill ^Dalasaab AB 37 500000 312 Stöd ^lill industrielltutvecklingsarbete 319 ^Ersäitning till domänverkets fond för ^ulgifter förövertalig personal 320 ^Kosinader för kronotorp 321 Förenade fabriksverken: Byggnader och ^ulrustning 327 Täckande av förluster på grund av ^garanlier ^lill den ^slatliga ^varvskoncemen 327 ^Belalning av ^ränla och amortering på statens skulder^lill ^Siatsförelag AB och ett nytt ^handelsstålbolag 328 ^L^.ån ^lill ^ell ^nyll^handelsslålbolag för ^rekonslruktionsändamål Totalt för industridepartementet *Beräknat belopp Bilaga 18 ^tilJ budgetpropositionen 1980 ^Prop. Till^kommundepartemeniei hör ^främsl frågor som rör den kommunala självstyrelsen, den ^slalliga länsförvaltningen^saml och andra trossamfund,allt i den mån sådana frågor ^inleankommer på ^annal departement. Som en ^väsenllig del i departementelsuppgi^f^ter ingår all ^bilräda medsamordning av regeringspolitiken i frågor som rör och landstingskommunal ^verksamhel. Departementethar också ^etl särskilt ansvar för frågor som rör folkrörelserna. Arbetsområdet^omfallar vidare ^civilbefälhavarna, de lokala skaltemyndigheterna och ^kronofogdemyndighelerna, ärenden omkommunernas beredskap, räddningstjänst, inkl. oljebekämpning ^lill havs, och förebyggande ^ålgärder ^mol brand ^samlfrågor ^enligi allmänna ^ordningssladgan och lagen om allmännasammankomster. ^Depariemenlei ärorganiserat med ^ell sakområde för förhållandet stal och kommun, kommunalindelning ^m. ^m., ^ell för demokrati och folkrörelser, ^ell för ^länsslyrelserna ^m.^m.,ett för personal hos de ^myndigheler som hör ^lill ^depariemenlei^m. och ^ell för ärenden om , andra trossamfund ochförhållandel stat-kyrka. har ^dessulom frågor som rör räddningstjänst, inkl. oljebekämpning^lill havs, och förebyggande åtgärder mot brand och kommunernasberedskap brutits ut ^lill en särskild arbetsenhet. ^Deparlemenlels planerings-och ^budgetsekretarial svarar ocksåför ärenden om ekonomi och för internationella ärenden. På del kommunalaområdet präglas ^deparlemenlels ^arbele av frågor om den kommunalademokratins villkor, om samverkan mellan siat och kommun ^saml om den kommunala självstyrelsens roll i samhällsutvecklingen. ^Förulsällningarnaför kommunernas verksamhet har i ^väsenllig mån ändrats genom ^kommunindelningsreformerna som minskade ^anlalel kommuner från 2 1951 ^lill 1977.1 ^f^lera kommuner har därefterfrågan om en ändrad indelningdiskuterats. Regeringen har ^beslulat om delning av och ^Åsele kommuner. Dettainnebär ^atl och ärsjälvständiga kommuner fr. o. ^m. ^Anlalet kommuner uppgår därmed till 279. För några kommunerpågår utredningar om en ändrad indelning. Regeringen avseratt pröva förslag till indelningsändringar positivt i de fall sådana är motiverade med hänsyn ^lill den kommunalademokratin och där framställningarnahar ^slöd i en bred folkopinion. Det är angeläget all erfarenheterna av de genomförda delningarna tastillvara. IRiksdagen 1979/80. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 18 ^Kommundepartementet 2 Med anledning av ^prop.1978/79:61 beslutade (KU 1978/79:17, ^rskr 1978/79:79) all anslå medel forellforskningsprogram om ^ulvärdering av ^kommunindelningsreformen.^Programmei (Ds ^Kn 1978:5) har ^ularbelals^av ^kommunaldemokraliska ^kommillén ^(Kn 1977:07) och beräknas vara avslutat den I juli1981. ^Kommilléns kommunaldemokratiskaforskningsgrupp har ^lämnal två rapporter, den ena med en ^översikllig redovisning av del ^hillillsutförda forskningsarbetet (Ds ^Kn 1979:12),den andra med en ^sludie av kommunala indelningar och indelningsreformer i , Från socken tillkommunblock (Ds ^Kn 1979:14). Inomforskningsgruppen har ^dessulom ^ularbelals fyra specialrapporter angående ^kon^f^likler och ^poliiisering inom denya kommunerna, partiernas ^valrörelseakliviiel1979, lokalradions bevakning av valrörelse ^saml dagspressens ^kommunalpoliliska innehåll ^främsli ^anslulning ^lill val. Dessa rapporter har ^redovisals i^kommunaldemokraliska ^kommilléns ^delbe^länkande angående den gemensammavaldagen och den ^ireåriga ^mandalpe-^rioden(Ds ^Kn 1979:15). En huvuduppgift för^kommunaldemokraliska ^kommillén är alt söka vägar för all öka medborgarnas engagemang i kommunernaoch ^slarka den kommunala^verksamhelens lokala förankring. En partiell reform har ^kommii ^lill ^slånd på grundval av regeringens ^proposiiion1978/79:181. har (KU 1978/79:36, ^rskr 1978/79:361)^beslulal en lagom vissa lokala organi kommunerna. ^Beslulel innebär alt lokala förvaltningsorgan i ^forlsätiningenkan handha ^förvallnings- och verkställighetsuppgifter inom del ^kommunallagsreglerade ^områdel.^Lagslifiningen är av ^försökskarakiär och gäller fr. o. ^m. den 1januari 1980. Vid behandlingen av^proposiiion 1978/79:181 u^ttalade all försöksverksamheten borde vidgas till del ^specialreglerade^områdel. Regeringen uppdrog den 7juni 1979 ål ^kommunaldemokraliska kommittén att ^skyndsami ^ularbela förslag ^lill ^lagsliftning som gör delta möjligt fr. o. ^m. 1 ^ellsärskilt belänkande (Ds ^Kn 1979:11) har ^kommillén ^redovisal ^ell ^sådanlförslag. Regeringen har ^därefler i ^proposiiion 1979/80:54 ^föreslagil ^lagsliftning av innebörd au kommunerna fr. o.^m. skall kunna bedriva ^försöksverksamhel med lokala organinom socialvårdens, skolans, ^byggnadsväsendels,den allmänna hälsovårdens och trafiknämndens områden. ^Kommunaldemokraliska^kommiitén fick vidare genom tilläggsdirektiv (Dir. 1979:68) iuppdrag alt bedriva ^elt ^ulredningsarbele i syfte au underlätta för kommunerna ^atl snabbt starta en^försöksverksamhel inom ramen för denny a lags^tiftningen. I ^direkliven ^uppdras också ål kommittén all överväga reformer som ^sikiar till all ^förbällra de förtroendevaldas arbetsvillkor. Kommittén har avlämnat ettbelänkande (Ds ^Kn 1979:10) därolika modeller för ^försöksverksamhel med lokala organ i kommunerbehandlas. Under ^höslen 1979 har skriften ^Samerna ochkommunerna ^(DsKn 1979:8) ^Prop.1979/80:100 Bilaga 18 ^Kommundepartementet 3 ^Rapporlen har ^inriklals på all^framslälla ^ell ^maierial som är prak^tisktanvändbart för gemensamma lokala diskussioner mellan kommuner, samebyar och andra samiska ^organisaiioner.Vidare presenteras ^ell diskussio^nsförslagför hur fas^tare ^konlakler mellan kommuner och samebefolkning kanutvecklas. Formerna för de ^anslälldas in^f^lytande har ocksåbetydelse för den kommunala demokratin.Regeringen föreslog i ^proposiiion 1978/79:188 ^ålgärder som sy^f^tar ^lill all ^uiveckla och fördjupa ^förelagsdemokralin ikommuner och landstingskommuner.Riksdagen biföll propositionen (KU 1978/79:38, ^rskr 1978/79:362). Kommunallagen oc^h^ lagen om kommunalförbund har ändrats så alt^parlssammansalia organ kan inrättas i kommuner, landstingskommuner ochkommunalförbund. De nya bestämmelserna gäller . En kommitté ^(Kn1978:02) ^arbelar med frågan om de kommunalanställdas in^f^lytande. Den ^ftck^lilläggsdirekliv (Dir. 1979:54) i ^anslulning ^lill riksdagsbeslutet.^Kommillén har i uppdrag all överväga närvarorätt för ^personalfö^relrädare vid ^ko^m.munala och^landslingskommunala ^nämndsammanlräden. Kommittén skall också överväga bl. a. frågorna om ^närvarorält vid de kyrkokommunala nämndernas ^sammanlräden och om^parlssammansalia organ på del kyrkokommunala ^områdel. Vid sidan om^demokralifrågorna har den ^slalliga kontrollens ^omfallning ^slor ^belydelse för den kommunala självstyrelsen.^Stalskonirollkommiiién ^(Kn1976:06) ^arbelar med all göra en samlad översyn av statenstillsynsfunktioner och att pröva vilka förändringar som kan ^vidlas för all öka den kommunala handlingsfriheten.^Kommillén har ^hillills avgivit fyra^delbetänkanden och två rapporter. 1 den senaste rapporten(Ds ^Kn 1979:9) har ^statskonlrollkommittén systematiskt ^gåll igenom samtliga statsbidragsförfattningar som berörkommuner och landstingskommuner. Ensamlad redovisning av statsbidragen för särskilda än^damål per samt beslutade förändringarhar därvid lämnats. Rapportens syfteär bl. a. att ge kommuner, landstingskommuner och ^slatliga ^myndigheler underlag för alt föra fram synpunkterpå och förslag till förändringar av ^slalsbidragsgivningen. Vissa ^ceniralastatliga myndigheter har vidare fått i uppdrag all se över föreskrifter, anvisningar och råd som reglerarkommunal och landstingskommunalverksamhet. Myndigheterna har till ^kommundepartementet ^redovisal de åtgärdersom har vidtagits och som planeras för att slopa onödig statlig ^lillsyn och kontroll. För all en samladbedömning skall kunna göras har materialetlämnats över till ^slatskontrollkommilién. Dess utredningsarbete är inriktat på ett slutbetänkande . ^Etl omfattande översynsarbete har under senare tidbedrivits för att anpassa^kommunallagsiiflningen till samhällsutvecklingen. beslutadesålunda om en ny kommunallag. Någon mera djupgående översyn av lagen(1957:281) om kommunalförbund gjordes ^Prop.1979/80:100 Bila^ga 18 ^Kommundepartementet 4 Frågan om en sådan översyn kommer därför alt las upp. ^Kommunalbesvärsprocessenlämnades i huvudsak oförändrad i den nya kommunallagen.^Kommunalbesvärskommillén ^(Kn 1977:05) har ^därefte^,r ^lillsaiis för all göra en allmän översyn av processen. I ^ell ^delbelänkande^(SOU 1978:84) har ^kommillén ^laglfram förslag ^lill ny^inslansordning ^m. En ^proposiiion kommer alt lämnas ^lill riksdageninom kort. harbegärt ^ulredning och förslag om ^räll ^lill proportionellt val närkommunfullmäktige och landsting utser ^ledamöier i ^slalliga nämnder och ^Slyrelser ^m. (KU 1977/78:6, ^rskr1977/78:1). En ^proposiiion beräknas bli lämnad ^lill under år1980. ^Kommunalföreiagskommillén^(Kn 1978:01) överväger bl. a. om lagstiftningen kan ändras så all de ^kommunaldemokraliska kraven ^lillgodoses^bälire än ^f^ ^n. inom kommunala förelag utan ^atl förelagsformenförlorar sin lämplighet från ^effekliviietssynpunkl. ^Demokralifrågorna har^ell nära samband med den större frågan om kontakterna i ^allmänhel mellan medborgarna och samhällets organ. En ^viklig sidagäller avståndet mellan ^beslulsfallarna och de medborgare som berörs av ^beslulen. Delta ämne har behandlats av^decenlraliseringsutredningen ^(Kn 1975:01)i principbetänkandet ^(SOU 1978:52) Lägg besluten närmare människorna. På grundval av delta har regeringen i^proposiiion 1978/79:111 om ^ålgärder ^mol krångel och onödig byråkrati^m. ^föreslagil allmännariktlinjer för arbetet med decentralisering i den ^offenlliga ^förvall^ningen. har godkänt dessa riktlinjer(KU 1978/79:35, ^rskr 1978/79:364). En allmän översynav kontakterna mellan medborgarna och samhällsorganen har genomförts av ^byråkratiulredningen ^(Kn 1976:05). Denna gav viktiga uppslag till ^proposilionen 1978/79:111. Utredningen publicerade en rapport som behandlar delar avutredningens ^arbele med språkfrågor(Ds ^Kn 1979:1). ^Ulredningen lämnade sill slutbetänkande ^(SOU1979:31) Bättre kontakter mellan enskilda och ^myndigheler. ^Ulredningen föreslår bl. ^etl ^inlensiflerat^förenklingsarbele hos myndigheternasjälva, bättre information i delvis nya former, ökade utbildningsinsatser för förvaltningens ^anslällda, ^inle ^minsl iform av språkkurser, och mera preciserade ^servicebeslämmelser. ^Ulredningenframhåller också all del är mycket viktigt all ^elt särskilt arbete med^sikle på resurssvaga grupper kommer ^lill stånd och pekar på all folkrörelserna bör kunnaspela en ^viklig roll i dettasammanhang. Utredningen förordar också närmare ^sludier både om medborgarnas kontakter med olika myndigheteroch om hur personalen ser på sina ^konlakler med allmänheten. Remissbehandlingenav ^byråkratiulredningens belänkande har avslutats. Regeringen kommer all la initiativ till en^akliv uppföljning av utredningens förslag. Särskild vikt kommer att läggas vid^atl i ^detla ^arbele samverka med kommuneroch ^landslingskommuner, fackliga ^organisaiioner och andra folkrörelser. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 5 På ^inilialivav ^byråkraliuiredningen har en särskild ^arbelsgrupp ^(Kn ^I978:A) tillsatis för ^atl ^ularbela en handbok för^samhällsinformaiion. En sådan handbok. Samhällsguiden, gavs ^ul på våren 1979.Dess syfte är alt på ^elt^lätiillgängligi sätt ge allmänheten information och anvisningar om ^rälligheler och ^skyldigheler. Den gerupplysningar om ^beslämmelser som gällerpå olika områden och om vilka ^myndigheler eller andra organ som medborgarnakan vända sig ^lill i olika sammanhang. Folkrörelsernahar stor betydelse för demokratins ^viialiiel. ^Etl ^översynsar^bele pågår omderas ^arbelsvillkor och deras ^relalioner i ^samhällel. Som en ^förutsätlning gäller all folkrörelserna liksom^lidigare skall slå fria och ^självsländiga^genlemol ^slaien. ^Arbelel bedrivs i nära samverkan med folkrörelsergenom en särskild referensgrupp. lämnades tvårapporter om folkrörelsernas ^inlernalionella ^arbeie. Den ena ^innefailade en ^probleminvenlering och publicerades i referensgruppensnamn. Den andra, som har ^ularbelals av en särskild ^uiredare, ^presenierade förslag ^lill ^ålgärder (Ds ^Kn 1979:7). Remiss har ^skell ^lill ^ell ^70-lal^myndigheler och ^organisaiioner. ^Samhällels ekonomiska stöd^lill folkrörelserna har behandlats av en särskild ^uiredare i belänkandet ^(SOU 1979:60) Bidrag ^lill folkrörelser. I ^della föreslås ^främsl ^ålgärder för au förenkla ochsamordna ^slalens ^slöd till folkrörelserna.Härutöver behandlas vissa särskilda typer av organisationer ^somf ^n.inleerhållerslödlillsin ^verksamhel.Belänkandet har remitterats ^lill omkring150 myndig^heter, kommuner och organisationer. inget reguljärt statligt ^slöd ^lill sin centrala verksamhet. Dessa organisationerhar stor betydelse för all föra fram kvinnornasproblem, inte minst frågan om jämställdhet mellan kvinnor och män. En särskildutredare ^(Kn 1979:07) har tillkallats för ^aU överväga ^konlinueriigl statligt verksamhetsstöd tillkvinnoorganisationer. harhärutöver inom ramen för ^översynsarbetel getts ^ul en omarbetad upplaga av skriften ^Slalliga anslag ^lill folkrörelserna. Syftet med denna är all ge ^organisalionerna ^bälireöverblick över de ^slalliga anslag som finns.^Dessulom har under ^höslen publicerats ^rapporlen Folkrörelser ochsamlingslokaler. I denna ^rapporl las frågan om ^organisaiionernas behov av och^lillgång ^lill samlingslokaler upp ^lilldiskussion. Rapporten behandlar ocksåolika möjligheter alt förbättra organisationernas tillgång till samlingslokaler. Demokratifrågorna har^slor betydelse även inom den regionala samhällsförvaltningen.