prop · G303176 · 1979-12-31 00:00:00 — Detta synes knappast ha varil avsikten.Det framstår därför som lämpligare att i stället för det citeradeuttrycket införa orden "en fråga som gäller någon av grunderna för riketsstatsskick". Mot uttrycket kan självfallet invändas atl det är relativtvagt och att det kan ge anledning till skilda tolkningar. På del rättsområdesom behandlas i remissen synes del dock i högre grad än på andra varaofrånkomligt att arbela med utryck och begrepp vars innehåll ej låter sigbestämma med absolut säkerhet. Somframgår av vad som i anslutning till 19 kap. 5§ anförts såväl avdepartementschefen som i det föregäende av lagrådet har begreppet "totalförsvaret"en vidsträckt innebörd. Det är därför oklart, vad opinionsbildning "i nägonangelägenhel som har belydelse för totalförsvaret" kan -även med denföreslagna begränsningen till frägor som det ankommer på Prop.1979/80: 176 56 eller regeringen atl besluta om - anses omfatta.Lagrådet förordar att bestämmelsen i denna del begränsas lill alt avseopinionsbildning i angelägenheler som har belydelse för rikets säkerhet.Bestämmelsen kommer då alt innefatta skydd för bl.a. såväl del militäraförsvaret som totalförsvaret i övrigt, men bara om del gäller frågor som ärverkligt betydelsefulla. På grund av det anförda föreslår lagrådel all, om en beslämmelsemotsvarande den tidigare 19 kap. skall införas, den ges följandelydelse: "Den som av en främmande makt eller från utlandet av nägon somhandlar för all gä en främmande makt tillhanda tar emot pengar eller annanegendom för atl genom utgivande eller spridande av skrifier eller på annat sättpåverka den allmänna meningen i en fråga som gäller nägon av grunderna förrikets statsskick eller i nägon angelägenhet som har betydelse för riketssäkerhet och som det ankommer på eller regeringen alt besluta om,döms för tagande av utländskt understöd lill fängelse i högst tvä år." är av skiljaktig mening såvitt framgår av della yltrande:Det framstår som ett inlresse av betydelse all molverka atl främmande makteller ulländska organisationer genom dolt ekonomiskt stöd söker påverkaopinionsbildningen i politiska frågor. Meningarna har varit delade om för ändamålelerfordras en straffbestämmelse. När den lidigare bestämmelsen i ämnetupphävdes 1976 synes enighet ha rått om atl den i vart fall var alltföromfattande. I del nu framlagda förslagel begränsas stadgandet lill att gällaunderstöd från främmande makt eller understöd från utlandet frän nägon somhandlar för att gå en främmande makt lillhanda. Härigenom har det straffbara områdelsåvitt gäller ursprunget av mottagna medel begränsats pä sådanl sätt att det ejrimligen kan antagas att annat än straffvärda fall omfattats av stadgandet. Enannan sak är alt del pä grund av bevissvårigheter kan vara svårl fastställa allunderstödet stammar från utlandet eller att den som från utlandet tillhandahållerunderstödet handlar för att gä främmande makt tillhanda. Del finns därföranledning räkna med att den föreslagna lagregelns effekt måhända blirbegränsad. Frågan huruvida det sist angivna förhållandet och de verkningar somkan följa därav är av beskaffenhet att föranleda att man bör avslå från attinföra en straffbestämmelse i ämnet är av sådan natur all det knappastankommer på lagrådet att taga ståndpunkt till den. Jag instämmer i majoritetens förslag att den med slödelavsedda propagandan skall gälla "en fråga som gäller någon av grundernaför rikets statsskick eller någon angelägenhet som har betydelse för rikets säkerheloch som det ankommer pä eller regeringen att besluta om". 1979/80:176 57 Iavsikt att skydda politiska organisaiioner och massmedieorgan från opåkalladerättsliga ingrepp enligt den föreslagna straffbestämmelsen i 19 kap. 13 §föreslås i lagrådsremissen krav på särskild åtalsprövning av riksåklagaren. 1remissen har angetls all prövningen skall avse "lämpligheten" av ettåtal. Däremot berörs ej alls på vilka grunder en sädan prövning skall ske. Attange några sådana grunder synes också vara svårt. Närmast torde det bli frågaom rent allmänpolitiska bedömningar. Det bör därför -trots atl avgörandet kanvara ur partipolitisk synpunki känsligt - ankomma på regeringen atl prövaåtalsfrågan. Omförslaget till straffbestämmelse mot tagande av utländskt understöd genomförs,bör således första stycket av förevarande paragraf ges följande lydelse:"Olovlig underrättelseverksamhet, lagande av utländskt understöd ellerolovlig värvning eller försök, förberedelse eller slämpling till olovtigunderrättelseverksamhet får inte ulan regeringens förordnande åtalas avåklagare." Prop.1979/80:176 58 Närvarande: slatsminislern , ordförande, ochstatsråden , , Mundebo, Wikslröm, , , , Åsling,Söder, Krönmark, Burenslam , , , , , , ,, , Proposition om ändring i (spioneri m. 1 Anmälan om lagrådsyttrande Föredraganden anmäler lagrådets yttrande' över förslag lilllag om ändring i . Föredraganden redogör för lagrådels yltrande och anför. 1.1 Spioneri m. m. Det remitterade förslaget till ändring i 19 kap. 5 §brottsbalken (BrB) innebär att orden "rikels försvar" byls ul mol"totalförsvaret". Förslaget har i denna del moliverals med alt det inleär tillfredsställande all uttrycket "rikets försvar" i spioneribeslammelsenanses ha en så snäv betydelse atl endasl det mililära försvarei inbegrips,eftersom det torde stå klart att totalförsvarets övriga grenar är i lika höggrad i behov av skydd mol spioneri och liknande förfaranden. Då del enligt vadjag uttalade i remiss-protokollet med denna lösning blir överflödigt och närmaslmissvisande alt särskilt nämna den del av det ekonomiska försvarets verksamhelsom avser "folkförsöijningen vid krig eller av krig föranleddautomordentliga förhållanden", har denna del av den nuvarande brottsbeskrivningenföreslagits utgå. Lagrådel (majoriteten) har ansett del godtagbart atl områdelför brottet spioneri pä angivet sätl utsträcks till hela totalförsvaret. Medhänvisning till att utformningen av 19 kap. 5 § bestämmer gränsen även för delenligt ' Beslul om lagrådsremiss faltal vid regeringssammanträde1980-03-13. Prop.1979/80:176 59 7-9 §S samma kapitel straffbara omrädet och till atlenligt lagrådets uppfattning tillräcklig grund inle f. n. finns för ellbedömande, huruvida dessa bestämmelser bör utsträckas att omfatta hela det omrädesom täcks av totalförsvaret och huruvida de verkningar en sådan ändring tordeha för 7 kap. 5 S punkt I tryckfrihetsförordningen är godtagbara, har lagrådetemellertid förordat atl utsträckningen av det straffbara området begränsastill 19 kap. 5 och 6 S§. För detta ändamål har lagrådet föreslagit aU 7 och 9 SSi kapitlet erhåller ändrad lydelse. En ledamot har avstyrkt förslaget tilländring i 19 kap. 5 §. Lagrådet har i sitt yttrande något berört ärendetsförberedande behandling. I denna del förtjänar det erinras om atl frågan omutformningen av bestämmelserna om brott mol rikels säkerhet under de senasteåren har varil föremål för offenllig ulredning och remissbehandling vid tvåtillfällen samt därvid fått en ingående belysning. Del samlade material för denakluella lagstiftningsfrågans bedömning som därigenom föreligger har enligtmin uppfattning klart gelt vid handen att den avgränsning som spioneribestämmelsenhar f. n. är alltför snäv. Som framgår av lagrådsremissen har också ettbetydande antal instanser vid remissbehandlingen av betänkandet (Ds Ju 1979:6)Översyn av spioneribrottet m.m. tillstyrkt det förslag till nystraffbestämmelse mol olovlig underrättelseverksamhet som har lagts fram av spionbrottsulredningensminoritet och som innebär en betydligt längre gående kriminalisering än den nuakluella. Mol denna bakgrund finner jag för egen del att det knappast skulle havarit ändamålsenligl att, såsom lagrådel synes ifrågasätta, föranslalla om ettytterligare remissförfarande i ärendet. Såvitt gäller spioneribestämmelsen har lagrådet uttalatatt denna med den i remissen föreslagna utformningen får anses ge ultryck föratt skadan för totalförsvaret inte kan vara hur obelydlig som helst för alt menskall anses vara för handen. Mol detta uttalande harjag ingen erinran. Vidareär, som lagrådel också har påpekat, att beakta kravet på direkl uppsåt -avsikl- hos gärningsmannen atl gå främmande makt tillhanda. Härtill kommer atlbrottets övriga objektiva bestämningar måste omfattas av gärningsmannensuppsåt, däribland den omständigheten all röjandet för en främmande makt av detförhållande som är akluelll skall - med hänsyn till det utrikespolitiska lägeteller av annat skäl - kunna medföra men för totalförsvaret eller annars för vårsäkerhet. Med hänsyn till detla är del enligt min mening uppenbart attspioneribestämmelsen i remissförslagets lydelse inte kommer att omfatta annatän verkligt straffvärda gärningar av allvariig natur. Jag finner mig i dennadel därför böra vidhålla förslaget, vilket som nämnts också har godtagits avlagrådels majoritet. Lagrådel har inte riklat någon erinran mot förslaget attbland spioneriparagrafens exempel på förhållanden vars röjande kan medföra menför totalförsvaret eller annars för rikets säkerhet ta upp även tillverkningssätt.underhandlingar och beslut. 1979/80:176 60 Somnyss har berörts återverkar utformningen av 19 kap. 5 § pä räckvidden avstraffbestämmelserna i 7-9 §§ samma kapitel. Bestämmelsen i 7 § (obehörigbefattning med hemlig uppgift) omfattar fall dä beträffande en uppgift som rörförhållande av hemlig natur en gärning som avses i 5 § förövas utan syfle allgå främmande makt lillhanda. I 8 § straffbeläggs grova sädana fall, och 9 §(vårdslöshet med hemlig uppgift) omfaltar fall då nägon av grov oaklsamhelbefordrar, lämnar eller annars röjer en uppgifl som avses i 5 S och som rör ettförhållande av hemlig natur. Föratt nägon av bestämmelserna i 19 kap. 7-9 §§ skall bli lillämplig förutsättssåledes enligt gällande rätt liksom enligt förslagel all fråga är om "förhållandeav hemlig natur". Enligt lagrådet blir innebörden av detta uttryck merasvårgripbar än tidigare, om det remitterade förslaget genomförs. Tillbelysning av sin uppfattning i denna del har lagrådet pekat på ett uttalande iämnet av min företrädare i motiven till den nya sekretesslagen (prop. 1979/80:2del A s. 134). Där sägs att vad som efler den nya sekretesslagens tillkomstskall förstås med uttrycket "förhållande av hemlig nalur" i deaktuella bestämmelserna måste bedömas utifrån reglerna i sekretesslagen och atlen uppgift kan röra förhållande av hemlig natur bara om sekretess gäller föruppgiften. Lagrådet har ifrågasatt om della uttalande är till alla delarhållbart när det gäller skydd för folkförsöijningen eller för totalförsvaret. Lagrådethar därvid hänvisat till att sekretesslagen inle gäller för enskilda företagoch all vissa förhållanden vars röjande kan medföra skada för lolalförsvarel lordevara yrkeshemligheter som det ligger i förelagets eget intresse alt bevara. Enligtmin mening skulle det emellertid gå för långt att i uttrycket "förhållandeav hemlig natur" i de här aktuella paragraferna tolka in även sådanaförhållanden som inte är hemliga på annan grund än att de utgöryrkeshemligheter eller annars anses böra hemlighållas till förmån för enskildasintressen. Somjag ser del måsle för slraffbarhel förutsättas atl det är frågaom etl förhållande som omfallas av en sekretessbestämmelse vilken isekretesslagen eller i någon annan lag eller författning har ställts upp tillskydd för del allmänna. Eflersom sekrelesslagen endast reglerar tystnadspliktoch handlingssekretess i det allmännas verksamhet, är del visserligen uppenbartatt den som utan all vara offentlig funktionär exempelvis har kännedom om en sekretessbelagduppgifl som härrör från en myndighet och vidarebefordrar uppgiften på sätt somförutsätts i någon av 19 kap. 7-9 §§ skall dömas till ansvar, trols alt hansjälv inte är underkastad sekretesslagens beslämmelser eller någon annan föreskriflom tystnadsplikt. Men för att förfarandel skall vara straffbart får alltsåkrävas att den uppgifl som det gäller i och för sig är underkaslad enförfattningsbestämd sekretess i det allmännas intresse. I förarbetena till 19kap. 7 § BrB har som lagrådet påpekal ullalats atl elt visst förhållande - t.ex. militära positioner under krig - kan vara sådant atl del ulan hemligstämpele.d. framgår att det är av hemlig natur. Åven förhållanden av denna art omfat- Prop.1979/80:176 61 tas emellertid av den nya sekrelesslagen (jfr 2 kap. 2 §).Pä grund av vad som har sagls nu har jag svärl atl se att det remitteradeförslaget skulle göra innebörden av uttrycket "av hemlig natur"nämnvärt mera svårgripbar än lidigare. Med hänsyn till detla och till de kravpå uppsåt resp. grov oaktsamhet som uppställs i 19 kap. 7-9 §§ torde risken föratt någon av dessa straffbestämmelser skulle komma att träffa andra änstraffvärda gärningar om förslaget genomförs få betraktas som mycket ringa. Detfinns sålunda skäl som talar för alt det remitterade förslagel vidhålls även idenna del. Lagrådet har emellertid som nämnls ocksä fäsluppmärksamheten pä de aktuella bestämmelsernas betydelse för innebörden av vadsom enligt 7 kap. 5 § punkl 1 tryckfrihetsförordningen är otillåtetoffentliggörande i tryckt skrift. Lagrådel har därvid ifrågasatt om i enfredskris hänsyn till totalförsvarels iniressen i alla situationer bör få taöver yttrandefriheten och informationsfriheten ens när det gäller förhållandenav hemlig natur. Det kan anmärkas att förslaget teoretiskt sett även skullekunna påverka omfattningen av den tryckfrihetsrältsliga meddelarfriheten (se 1kap. I § tredje och fjärde styckena och 7 kap. 3 § försia slycket punkl 1 ochandra stycket tryckfrihetsförordningen, jämförda med 19 kap. 8 § BrB). Detföljer visseriigen bl. a. av vad jag redan har anfört alt jag bedömer möjlighetenav atl det remitterade förslaget i prakliken skulle leda lill obefogade ingreppi tryckfriheten som myckel liten. Med hänsyn till den grundläggande betydelsenav att elt fritt meningsutbyte och en allsidig upplysning garanteras inte minslunder kris eller oroslider förutsätter emellertid varje lagändring som skullekunna länkas för vissa fall begränsa tryckfriheten på del område som här äraktuellt särskilt slarka skäl. Vad som har framställ som angeläget att regleraär främst spioneribeslämmelsens tillämpningsområde, och de skäl som talar fören motsvarande utvidgning beiräffande de i 19 kap. 7-9 §§ avsedda gärningarnahar inle samma styrka. Jag anser mig därför böra godta lagrådets ståndpunkt. Detta ställningstagande innebär alt 19 kap. 7 och 9 §§ börändras på ett sådanl sätt alt de även efler den ändring som föreslås beiräffande5 § får samma lillämpningsområde som f. n. Delta resultat uppnäs genom lagrådetsförslag till omformulering av de båda förstnämnda bestämmelserna. Jag godlar iprincip dessa förslag men anser all 7 § bör redaktionellt förenklas genom utesluter den från 5 § hämtade uppräkningen av exempel på skyddadeuppgifter. 2.2 Tagande av utländskt understöd Lagrådet (majorilelen) har på anförda skäl slälll sigtveksamt till förslaget att på nytt införa en bestämmelse mot tagande avutländskt understöd. En ledamoi har varil av skiljaktig mening och uttalat alldenna fråga är av sådan natur att det knappast ankommer på lagrådel att taställning lill den. 1979/80: 176 62 Tillgrund för del remitterade förslagel ligger den av lagrådel i och för sig accepteradeuppfaltningen att det är elt intresse av betydelse att motverka atl främmandemakter eller andra som går deras ärenden genom ekonomiskl stöd söker påverkaden svenska opinionsbildningen i poliliska frågor. Som framgår av remissprolokolletharjag för egen del uppfaltningen all det viktigaste remediel mot en ullandsstöddpropagandaverksamhet är upplysning och offentlig diskussion. Jag framhöllemellertid alt betydelsen av en straffbestämmelse som förmedlare aven norm pä området inle borde underskallas samt atl frånvaron av varje förbudmot tagande av utländskl understöd kan ge upphov lill situationer där delskulle vara stötande förden allmänna rättskänslan och betänkligl från allmänpreventivsynpunki, om inte nägot ingripande kan ske. Självfallelärjag medveten om att det finns olika meningar i frågan om en bestämmelse motlagande av utländskt understöd bör införas på nytt. Hur uppfattningarna om dellakan skifta belyses bl. a. av atl två ledamöier av lagrådet nu har funnit frågantveksam, medan lagrådet i dess helhet vid behandlingen av 1976 årslagstiftningsärende beslämt avstyrkte det då framlagda förslagel om alt dentidigare bestämmelsen i ämnel skulle upphävas (JuU 1975/76; 46 s. 47). Lagrådetsmajoritet har i sitt nu aktuella yttrande bl. a. hänvisat till att utredningsverksamhetvid misstanke om lagande av utländskt understöd från olika synpunkterföranleder betänkligheter, särskilt för det fall atl de misstänkta skulle varaoskyldiga. Enligt min mening är emellertid lagrådets farhågor för attresultatlös spaning och förundersökning skall inledas för all utröna om brottmot bestämmelsen föreligger överdrivna. Vidare är alt märka att vatjebrottsutredning mot den som sedermera visar sig vara oskyldig kan vållaolägenheter av skilda slag. Det är f. ö. inte givet att en utredning rörandetagande av utländskt understöd i alla silualioner är till övervägande nackdelför den som är oskyldigt misstänkt. En sådan misstanke kan lätt ha kommii tillallmän kännedom, och om det inle ankommer på polis- och åklagarmyndigheter attutreda företeelser av aktuellt slag, kan - som spionbrottsulredningens minoritelhar framhållit uppgift komma att stå mot uppgift och klarhet aldrig någonsinvinnas. Medhänvisning till vad som har anförts nu och till den diskussion i övrigt avskälen för och emot en bestämmelse om tagande av utländskt understöd som fördesi lagrådsremissen anser jag mig inle ha anledning att frångå resultatet av denavvägning som gjordes i remissen. Fördet fall atl en bestämmelse mol tagande av utländskt understöd införs harlagrådet i fråga om 19 kap. 13 § BrB förordal atl det i remissförslagetanvända uttrycket "en fråga som gäller rikels grundlagar", byts ut mol"en fråga som gäller nägon av grunderna för rikets statsskick" ochatt ordel "totalförsvaret" utgår. Beträffande 19 kap. 16 § BrB har lagrådelföreslagit atl den särskilda åtalsprövningen anförtros åt regeringen i stället 1979/80:176 63 Även om vissa skäl talar även för remissförslagets lösningari de angivna hänseendena, anser jag mig inte ha anledning att på dessa punktermotsätta mig lagrådets förslag. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemsläller jag att regeringen föreslärriksdagen altantaga del av lagrådel granskade förslagel lill lag om ändring i brottsbalkenmed vidtagna ändringar. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslä att antaga del förslag som föredraganden harlagt fram.