prop · G303143 · 1979-12-31 00:00:00 — godla förslagel om en begränsad lidsfrist för fortsaltverksamhet för förelag som inte har full täckning för aktiekapitalet. Vad jag nu har sagt innebär atl nuvarande ordningbibehålls i fråga om täckning av förlorat aktiekapital. Jag vill här nämna atl frågor rörande frivilliglikvidation f. n. övervägs i samband med den fortsatta översynen avlagstiftning mot organiserad och ekonomisk brottslighet. Enligt vad jag har inhämtatkan översynsarbetel i denna del förväntas resultera i en promemoria frånbrottsförebygande rådet med förslag till ålgärder mol missbrukav likvidationsinstitutet. 2.6.3 Kvalificerad revisor m. m. I fråga om aktiebolag finns närmare beslämmelser omrevisors kompetens i 10 kap. akliebolagslagen. En redogörelse för dessabestämmelser har jag lämnal tidigare (se avsnill 2.5.2). Arbelsgruppen anser att kvalificerade revisorer på siktbör krävas i alla aktiebolag. Under en övergångslid bör emellerlid enpriorilering göras så atl det beräknade tillskottet av kvalificerade revisorersätts in där revisorerna gör mest nytta. Enligt arbelsgruppens mening bördärför en kvalificerad revisor finnas i de aktiebolag som bevisligen är iriskzonen på det sättet alt en del av det registrerade aktiekapitalet har gållförlorat. Pä grund av det sagda föreslär arbelsgruppen atl minst enav bolagsstämman utsedd revisor skall vara auktoriserad eller godkänd, om delenligt den senast fastställda balansräkningen inte finns full täckning förbolagets registrerade aktiekapital. Promemorieförslaget har fått ell övervägande positivimottagande vid remissbehandlingen. Jag har lidigare (avsnitt 2.5.2) framhållit altkvalificerade revisorer bör finnas i alla akliebolag. Jag haremellertid också påpekal att tillgängen på kvalificerade revisorer f. n. ärbegränsad. I denna siluaiion är det angeläget att de resurser som finns pårevisorsområdet tas lill vara på bäsla sätt. När ett bolag inte har full täckning för aktiekapitalet ärdetla självfallet ofta ett tecken på att bolaget har finansiella svårigheter.Från revisorshåll har vid remissbehandlingen påpekats att etl byte av revisor ien sädan situation kommer väl sent och inte alltid är av godo. Jag har förslåelseför dessa synpunkter men är övertygad om att förekomslen av eneffektiv och sakkunnig revision i bolaget kan vara ett verksamt medel när delgäller att komma lill rätta med bolagets svårigheter. utnyttjande av dekvalificerade revisorernas tjänster i sädana sammanhang som del här är fråga omär därför enligt min mening till fördel för bolaget och dess intressenter. Mankan dessutom på goda grunder anta att kravet pä en kvalificerad revisormotverkar ekonomisk brottslighet eller andra otillbörliga beteenden, ombristen i aktiekapitalet har föranletts av någon form av illojalaffärsverksamhet. Prop.1979/80:143 89 Mot bakgrund av det anförda förordar jag att minst en avbolagsstämman utsedd revisor skall vara kvalificerad, om bolagels senaslfaslställda balansräkning visar att full täckning inte finns för bolagetsregisirerade aktiekapital. Om bolagsstämman i denna situation inte utser enkvalificerad revisor, skall på anmälan utse en behörig revisor(10 kap. 6 8 akliebolagslagen). Enligt gällande rätt är del styrelsen som är skyldig attansöka om tvångslikvidalion. Ansökan kan ocksä göras av styrelseledamot,verkställande direktör, revisor eller aktieägare (13 kap. 2 8 första stycketaktiebolagslagen). Revisorns initiativrätt motiverades med att del ärangelägel atl skyddet för bolagets bundna kapital blir effektivt (se prop.1975: 103 s. 501). Revisorns initiativrätt bör enligt arbetsgruppens meningersättas med en absolut plikt för revisorn all agera. I promemorian föreslåsalt slyrelsen eller revisorn skall ge in ansökan om likvidation, om inlebolagsstämman godkänner en balansräkning som utvisar atl föreskriven täckningfinns för det regisirerade aktiekapitalet. Genom ordel "godkänner"markeras enligt arbelsgruppen att det inte är fråga om en balansräkning perbalansdagen ulan en räkning som avser det aktuella läget pä stämmodagen. Remissinstansernas inställning till förslaget ärsplittrad. Jag vill för egen del framhålla att jag anser det vikliglatt skyddet för bolagets bundna kapital är effektivt. Det är enligt min meningockså viktigt att revisorernas ställning stärks. En absolut plikt för revisornatt agera i de situationer som det här är fråga om rimmar alltså i och för sigväl med min allmänna inslällning. Å andra sidan kan invändningar göras mot den i promemorianföreslagna ordningen. Jag är inte övertygad om att etl genomförande avförslagel kan få mer än på sin höjd marginella effekler när det gäller attmolverka missförhållanden. En ansökan om tvångslikvidation för bolaget är enbelydelsefull förvaltningsåtgärd. Ansvaret för en sådan åtgärd bör rimligen iförsta hand åvila bolagets ledning bl.a. med hänsyn till bestämmelserna ompersonligt betalningsansvar. För revisorn aktualiseras inget sådant ansvar.Enligt min mening ligger det också myckel i vad som har påpekals vidremissbehandlingen, nämligen alt en revisor inte bör dras in i enintressekonflikt i en situation där styrelsen anser sig böra forlsäUa verksamhelenoch därmed garaniera sysselsättningen för bolagets anställda. Till detla kommeratt revisorn enligt nuvarande bestämmelser är skyldig att kontrollera allslyrelsen och verkställande direktören har följt akliebolagslagensbestämmelser. Mot bakgrund av del anförda har jag kommit till denslutsatsen att arbetsgruppens förslag om en absolut skyldighel för revisorn atlagera vid kapitalbrist inte bör genomföras. Jag förordar alltså att nuvarandeordning bibehålls. I klarhetens intresse anser jag del befogat att, såsom harföreslagits i Prop.1979/80:143 90 promemorian, lagtexten anger all en bedömning av bolagelsställning skall ske på gmndval av en balansräkning som avser det aktuella lägetpä stämmodagen. Jag förordar alltså atl promemorieförslaget genomförs på dennapunkt. 2.6.4 Byte av firma och säte 1 bolagsordningen för varje akfiebolag skall anges bl.a,bolagels firma, dvs. den benämning under vilken verksamheten drivs, samt denort i där bolagets styrelse skall ha sitt säte, Uppgiflerna om bolagetsfirma och styrelsens säte registreras i patent- och registreringsverketsbolagsregister. Ändras bolagsordningen, vilket kan ske genom beslut avbolagsstämman, skall ändringen genast anmälas för registrering och beslutetfår inle verkställas förrän registrering har sketl. Arbetsgmppen föreslår att en ändring av bolagsordningensåvitt angår bolagets firma och styrelsens säte skall få registreras endasl omändringen är påkallad av marknadsmässiga, organisatoriska eller andra särskildaskäl. Vidare skall krävas att ett yttrande företes av en kvalificerad revisorom att det finns full täckning för bolagets registrerade aktiekapital och attsåvitt känt någon allvarlig betalningsanmärkning mot bolaget inle harförekommit under det närmast föregående året. Arbetsgmppen framhåller i promemorian att firmabylen ochändringar i fråga om styrelsens säte ofta ingår som ett led i en rad åtgärdersom syftar till att vilseleda bolagets borgenärer och andra intressenter.Firmabyten i illojalt syfte torde vara ojämförligt vanligast i aktiebolag.Problemen med firmabyten och otillböriiga ändringar av styrelsens säte bördärför enligt arbetsgmppen lösas inom akliebolagslagens ram. Vid remissbehandlingen har promemorieförslaget fåll eltblandal mollagande. Flera remissinstanser godtar förslaget. Ungefär lika mångaställer sig avvisande. Enligt min mening måste utgångspunkten vara attbolagsledningen har full frihet atl bedöma när del finns skäl att byta firmaeller den ort där styrelsen skall ha sitt säte. Som framhållits i promemorianhar emellertid byten av firma och säte ibland förekommit som ett led i enillojal verksamhet. Del är i och för sig motiverat att åtgärder vidtas för attmotverka sådana illojala förfaranden (jfr LU 1979/80; 2 s, 30). Jag känneremellertid tveksamhet inför den i promemorian skisserade lösningen för attkomma till rätta med de problem som det här är fräga om. Skälen härtill ärflera. Promemorieförslaget medför långl gående inskränkningar avbolagsledningens möjligheter alt självständigt bedöma frågor om firmabyteeller ändring av styrelsens säte. skall i varjesärskilt fall göra en materiell prövning av huruvida fömtsättningar finns föralt medge byle av firma eller säte. Denna prövning kan, som patenlverket självthar framhållit i sitt remissvar, välla slora praktiska svårigheter. Ofta tordeverket fä etl bristfälligt underlag för sina överväganden. Prop.1979/80:143 91 skulle också, om förslaget genomförs, behöva en inte ringaresursförslärkning för att kunna arbela som tillståndsmyndighet. Vad särskilt gäller kravet pä intyg från kvalificeradrevisor om atl det finns full täckning för bolagets aktiekapital kan deltakomma all drabba de seriösa företagen alllför hårt åtminstone sä länge inle denordningen gäller att kvalificerad revisor finns till hands i alla aktiebolag. Sammanfattningsvis anser jag all del kan befaras atleffekterna av den föreslagna ordningen endast skulle ge begränsade fördelar närdel gäller alt motverka den ekonomiska brottsligheten och andra illojalabeteenden men medföra betydande administrativa nackdelar för såväl bolagen somregistreringsmyndigheten. Detta hindrar emellertid inte att andra, mindrelångtgående åtgärder kan vidlas. Var slyrelsen har sitt säte har praklisk belydelse i enrad hänseenden. Först och främst gäller som bolagets hemvist den ort därstyrelsen har sitt säte. På den orten har bolaget alltså atl svara i tvistemål,Samma bestämmelser gäller för ansökan om bolagets konkurs, Pä skalleområdetgäller dessutom att sätesorten är bestämmande för beskatlningen av bolaget. Ifråga om mervärdeskatt är bolaget skyldigt att underrättalänsstyrelsen om att bolaget har ändrat sätesort. Mot bakgrund av de bestämmelser somjag nu har redogjortför ligger det enligt min mening nära till hands att i stället förpromemorieförslaget välja en lösning som innebär att bolaget blir skyldigt attgenast underrätta i det län där bolagets styrelse har sitt säteom ett beslut om firmabyte eller ändring av sätesort. Underlåter bolagel atlunderrätta bör delta kunna leda lill all beslutet om ändring avbolagsordningen vägras regisirering. En sådan ordning som jag nu har angett bör kunna fåpositiva effekler när det gäller att molverka illojala beteenden i sådanasammanhang som del här är fråga om. För bolagen och regislreringsmyndighetenkan den ifrågasatta underrättelseskyldigheten inle rimligen medföra någonstörre belastning. Jag förordar därför att den av mig angivna ordningen genomförs. Flera av problemen med firmabyten och ändringar av styrelsenssäte hänger enligt min mening samman med aktiebolagsregistrets nuvarandeuppbyggnad. Det är bl. a. en allvariig olägenhel atl akliebolagsregislret inteannat än undantagsvis ger någon möjlighet alt söka på person. Genom enöverföring av akliebolagsregislret pä maskinläsbart medium för att möjliggöraslagningar på bl.a. fysiska personers namn skulle enligt min mening myckel varavunnet också beträffande sådana illojala förfaranden som det här är fråga om.Enligt vad jag har inhämtat från patent- och registreringsverkets bolagsbyråkommer det atl finnas tekniska möjligheter till detta. Jag vill i detla sammanhang ocksä erinra om attstatskontoret lill budgetdepartemenlet har lämnat en rapport (nr 1979:28) Organisalionsre- Prop.1979/80: 143 92 Rapporten utgör en förstudie av förutsättningarnaalt förenkla och förbättra uppgiflsinsamling, registrering och avisering avdala om förelag och organisationer. 1 rapporlen visas vilka myndigheler ochorganisationer som registrerar uppgifler om förelag m. fl. och vilka uppgifterav baskarak-lär som finns i regisiren. Rapporten innehåller förslag lillåtgärder i syfle atl åsladkomma förenklingar och förbättringar iuppgiftslämnandet och registreringen av basinformation om företag samt iutbytet av sådan information mellan regisiren. I rapporlen belyses vidarefrågan om att inrätta ett s. k. basregister över företag och organisationer. 2.6.5 Byle av styrelse m. m. Etl aktiebolag är skyldigt att anmäla vissa förhållandensom rör bolaget lill patent- och registreringsverket. I fräga om bolagetsställföreträdare skall anmälan göras om ställföreträdarens namn, postadress ochpersonnummer. Även den som anmälningen gäller har rätl alt göra anmälan (8kap. 15 8 akliebolagslagen). Uppgifterna tas in i aktiebolagsregistret. Arbetsgruppen framhåller att del inte är ovanligt medförändringar i bolagets ledning inför en förestående likvidation eller konkurs.Inte sällan ställs myndigheterna inför del problemet alt det inte finns någonsom kan förelräda bolaget. Ledamöterna av den slyrelse som finns registrerad iakliebolagsregislret kan uppvisa ett formellt riktigt protokoll, som visar attderas uppdrag har upphört för länge sedan fastän någon anmälan därom inte hargjorts till aktiebolagsregistret. Någon ny styrelse har såvitt känt inleutsetts. Arbetsgruppen föreslär i promemorian att ett akliebolagvarje år i samband med atl bolagel sänder in sin årsredovisning tillpatenlverket skall bifoga en aktuell förteckning över bolagels slyrelseledamöler,verkställande direkiör, suppleanter och firmatecknare med uppgifl om deraspostadresser och personnummer. Vid remissbehandlingen har promemorieförslaget fått etlövervägande posilivi mottagande. Några remissinstanser vill dock gå längre änförslaget och menar atl en avgående styrelseledamot bör vara skyldig att självanmäla sin avgång för att undvika att bli solidariskt ansvarig för bolagetsförbindelser. För egen del anser jag att promemorieförslaget utgör enrimlig avvägning mellan myndighelernas behov av kontrollinstrument och de kravsom lämpligen kan slällas på ett bolag och dess ställföreträdare. Jag förordaralltså atl den i promemorian föreslagna ordningen genomförs. Vissaöver-gängsregler kan emellertid behövas. Jag återkommer till dessa i specialmotiveringen. Jag har tidigare (se avsnitt 2,5,3) anslutit mig till enordning av innebörd all det i aktiebolagsregistret skall tas in uppgifter omrevisor motsvarande vad som gäller för akliebolags ställföreträdare. Enligt minmening är det viktigt att den uppgifisskyldighet som är i fräga ocksäomfattar ett Prop.1979/80:143 93 Jag förordar alllsä all det införsen skyldighet för aktiebolag att senasl efter ordinariebolagsstämma sända in en akluell förteckning över bolagets ievisorer medutjpgift om deras postadresser och personnummer. Uppgifterna i de nu föreslagna förteckningarna bör interegislreras i aktiebolagsregistret. Avsikten med uppgiftsskyldigheten är inteheller alt belasla palentverket med en konlinuerlig kontroll av att registretinnehåller aktuella uppgifter. får dock möjligheter alt göra vissastickprovskontroller genom alt jämföra bolagsregislrets innehåll med de aktuellaförteckningarna. Om det härvid visar sig att bolagsregislrets innehåll ärinaktuellt får palenlverket förelägga bolaget att för registrering sända inaktuella uppgifter, Genom en ändring är 1973 i 1944 ärs aktiebolagslaginfördes regler om förbud för aktiebolag att lämna län lill aktieägare m.fl.Reglerna om låneförbud har med vissa justeringar förts över till 12 kap. 7-9 88i 1975 ärs aktiebolagslag och har därefler ändrats i vissa avseenden (se prop. 1977/78:41). Låneförbudet innebär alt aktiebolag inte får lämnapenninglån till personer inom en viss angiven krets. Låneförbudet gäller inlelån som har lämnats innan lagstiftningen om läneförbud irädde i kraft den 6juni1973. I en särskild förteckning saml i balansräkningen skall dock lämnasuppgift även om äldre lån under förutsättning all länet är av sådant slag somavses med låneförbudsbestämmelserna (se prop. 1973:93 s. 146). Det finns enligt arbetsgruppen anledning befara all imånga vilande bolag och skrivbordsbolag aktiekapitalet på lillgängssidanmolsvaras endast av en fordran på aktieägaren. Gamla lån torde även varavanligl förekommande i rörelsedrivande fåmansbolag. Genom att lagsiiftningenom läneförbud inte gavs någon retroaktiv lillämpning kan lån som inteskulle kunna beviljas ulan dispens stå ute i all framlid. Enligtarbetsgruppens mening bör åtgärder nu vidtas för alt återföra sädana utlånademedel lill bolagel åtminstone sä alt full täckning erhålles för aktiekapitalet. Arbetsgruppen föreslår i promemorian att ifrågavarandegamla lån skall belalas lillbaka till bolaget senast vid utgången av är 1981lill den del som behövs för alt bolagets regisirerade aktiekapital skall varatill fullo läckt. Vid beräkningen av det egna kapitalets storlek skall länelinte anses ha någol värde. Fullgörs inte ålerbelalningsskyldigheten skall lånetfr. o. m. anses strida mot de nuvarande låneförbudsreglernai akliebolagslagen och straffansvar alltså kunna komma i fråga för de ansvariga.Länsstyrelsen föreslås på samma sätt som vid nya lån kunna meddela dispens fränåterbetalningsskyldigheten. Under remissbehandlingen har promemorieförslagel utsattsför omfattande kriiik. 1979/80:143 94 Även jag är kritisk till den föreslagna ordningen. Närregler om låneförbud infördes framhölls (prop. 1973:93 s. 91) alt delbundna kapitalets funktion i ett bolag inte kan uppfyllas pä elltillfredsställande säll om det är möjligt för företagsledningen och aktieägarnaatt la det bundna kapitalel i anspråk genom lån, Samiidigi betonades alt lån somlämnats före lagstiftningens ikraftträdande inle berördes av förbudet (prop.1973:93 s. 145), Enligt min mening kan en återbetalning av ifrågavarandegamla län i många fall tänkas leda till svårigheter för både lånlagarna ochförelagen. Promemorian ger knappasl underiag för en bedömning av hur pass omfattandedessa svårigheter kan tänkas bli. Promemorian visar inle heller pä etltillfredsställande sätt behovet av en ändring beiräffande dessa lån. Att nuinföra en skyldighet att återbetala dessa lån innebär enligt min mening en formav retroaktiv lagstiftning, som inte kan komma i fråga utan myckel slarka skäl.Sådana skäl har enligt min mening inte lagls fram. Jag anser alltså attpromemorieförslaget inte bör genomföras och förordar att nuvarande ordningbibehålls. 2.6.7 Vilande bolag och skrivbordsbolag beslöts att alla aktiebolag måsle ha ellaktiekapital på . Bolag som har bildats före den 6juni 1973fick dock anstånd till utgången av är 1978 med all höja sitt aktiekapital lilldella belopp. Övergångstiden har sedan föriängts lill utgången av är 1981 (seprop. 1976/ 77: 109). Bolag, vars registrerade aktiekapital inle uppgär lill50000 kronor vid utgången av , skall avföras ur aktiebolagsregistret ochär därmed upplösta. Arbetsgmppen framhåller i promemorian all avvecklingen av5000-kronorsbolagen går långsamt. Det finns enligt arbelsgruppen slarka skäl avbl.a. brottsförebyggande natur som talar för att man redan nu aklivi börförsöka fä till stånd en avveckling av de inte rörelsedrivande bolagen. Eneffektiv åtgärd är atl ålägga bolagen en så pass hög regislerhållningsavgiftatt den gör det motiverat alt avveckla de vilande bolagen och skrivbordsbolagen.De intäkter som på della sätt tillfaller staten börenligt arbelsgruppenlämpligen användas för en effektivisering av akliebolagsregislret. I syfte att påskynda avvecklingen av vilande bolag ochskrivbordsbolag och att finansiera en upprusining av akliebolagsregislretföreslår arbetsgruppen därför att alla aktiebolag skall erlägga en s.k. regislerhållningsavgift. Avgiften bör enligt arbetsgruppen vara istorieksordningen I , per kalenderår och bolag. Vid remissbehandlingen har promemorieförslagel fält etlblandat mollagande. För egen del villjag framhålla att det nu återstår mindreän av den övergångstid som gäller för 5000-kronorsbolagen. De bolag sominte har höjl sitt aktiekapital till vid utgången av år 1981kommeralt 1979/80: 143 95 Även om den frivilliga avvecklingen av 5000-kronorsbolagen går tämligen långsamt anser jag därför att del saknasanledning att vidta yllerligare åtgärder för alt påskynda avvecklingen av dessabolag. När del gäller promemorieförslaget om en regislerhållningsavgift anserjag det dessutom osannolikt alt en åriig avgift av I kan påskyndaavvecklingen av elt bolag som verkligen används i illojala syflen. Mot bakgrund av det anförda har jag kommit till denslutsatsen alt promemorieförslaget om en regislerhållningsavgift för delangivna ändamålet inte bör genomföras. När det gäller frågan om en effektivisering avakliebolagsregislret får jag hänvisa till bilaga ibudgetpropositionen (prop. 1979/80: 100 bil. 14 s. 99). 2.7 Nyemission av aktier till underkurs m. m. Enligt I kap. I 8 aktiebolagslagen skall aktierna i eltaktiebolag lyda på lika belopp. Vid bildandet av ett aktiebolag gäller enligt 2kap. 2 8 bl. a. att betalningen för aktierna inte får understiga det nominellabeloppet. I 4 kap. I 8 föreskrivs alt bestämmelserna i 2 kap, 2 8äger motsvarande lillämpning vid nyemission, dvs. när aktiekapitalet ökas genomatt akiier tecknas mot betalning. Vid fondemission, dvs. när nya aktier ges ututan någon belalning eller de gamla aktiernas nominella belopp höjs utan någonny betalning, måsle man enligt samma paragraf till aktiekapitalet föra överminst ell belopp som motsvarar summan av de nya aktiernas nominella beloppresp. den sammanlagda höjningen av aktiernas nominella belopp. Frågan om nyemission av aktier lill underkurs behandladesunder förarbelena lill den nya aktiebolagslagen. 1975; 103 uppehöllsig föredragande statsrådet vid frågan med anledning av att och hade hemställt om undantag från förbudetmol emission lill underkurs vid nyemission mol kontantbetalning. De bådaorganisalionerna hade framhållil alt förbudet mot underkursemission medfördeolägenheter när aktierna i ett börsregislreral bolag var noterade under elleromkring pari. Ett sådant bolag hade då inte möjlighet all anskaffa kapitalgenom nyemission, eftersom emissionskursen måste sältas så högt atl enemission inte kunde placeras på marknaden. Föredragande statsrådet framhöll med anledning avskrivelsen (prop. 1975: 103 s. 222) atl del var av central betydelse attaktiekapitalet verkligen tillfördes bolaget. Utgångspunkten måste vara atttillgångar motsvarande aktiernas nominella belopp tillfördes bolaget för atlaktiekapitalet och det övriga bundna egna kapitalel på elt tillfredsställandesätt skulle kunna fullgöra sin funktion som säkerhetsfaktor för bolagetsborgenärer. Som skäl mot att införa en möjlighet tillunderkursemission framhöll föredraganden vidare att del prakliska behovet av ensådan möjlighet var litet och atl del var osäkert om aktiemarknaden skulleställa sig positiv lill 1979/80: 143 96 en underkursemission, eftersom en sädan lätt kundeuppfattas som en bekräftelse på att bolagets ställning var dålig. Mot bakgrundav de angivna synpunkterna avstyrkte han förslagel om emission lill underkurs. Under riksdagsbehandlingen av akliebolagspropositionenaktualiserades frågan om underkursemission pä nytl genom en motion om atlnyemission till underkurs skulle få ske i vissa fall när emission skedde molkontant betalning. De fall som motionärerna åsyftade var sådana då aktierna ietl börsregislreral bolag noterades under pari trots att det egna kapitalelenligt en bokföringsmässig värdering kunde beräknas ha ett värde som överstegdel sammanlagda nominella beloppet av bolagets akiier. 1 sitt betänkande med anledning av propositionen uttaladelagutskottet (LU 1975/76:4) att del var länkbart atl en emission till underkursi den speciella situation som motionärerna åsyftade skulle kunna användas sometl medel all stärka ett bolags finansiella ställning genom all åstadkomma enförbättring av relationen mellan eget och främmande kapital, nägol som i ochför sig var angelägel. Utskottet pekade emellertid pä att en rad nyafinansieringsformer hade införts i aktiebolagslagstiftningen. Vidare ansågutskottet atl underkursemission knappast skulle kunna bli aktuell annat än isällsynta fall.