prop · G303143 · 1979-12-31 00:00:00 — Förslaget lär dock icke förhindra bolag all dagen efler det årsredovisning och förleckning över sänts lill palentverket hålla extra bolagsstämma varvid slyrelsen kan avgå ulan all detta behöver uppgivas till palentverket. För att förhindra delta förordar kammarkontoret den yllerligare skärpningen atl den avgående styrelsen ej blir fri från sill ansvar förrän det regislreras alt den avgåtteller vederbörande själv till patenlverket anmält sin avgång. Arbetsgruppens förslag beträffande prövning av ändring avbolagets firma eller den ort i där bolagels styrelse skall ha silt sätesaml kontrollen av styrelsens sammansättning får kammarkonloret tillstyrka.Beträffande sisinämnda förslag förordar dock kammarkontoret en ytteriigareskärpning av arbetsgruppens förslag så till vida atl en avgående styrelse ejbör bli fri från sitt ansvar förrän del registrerats all den avgått ellervederbörande själv till patentverket anmält sin avgång. (=Juridiska avdelningen): Av vad arbelsgruppenanför i promemorian synes förslaget få ett begränsat värde såtillvida att ingetsynes hindra bolag alt dagen efter det årsredovisning och förteckning översäntstill patenlverkel hälla extra bolagsstämma varvid slyrelsen kan avgå utan alt detlabehöver uppgivas till palentverket. Förslagel skulle strängt taget sålundaendast innebära en möjlighet att kontrollera styrelsens sammansättning vidförteckningens upprättande. Man kunde här möjligen ytterligare överväga enregel av innebörd att en avgående slyrelse ej blir fri från sitt ansvar förrändel registrerats atl den avgått eller vederbörande själv till palenlverketanmält sin avgång. (= revisionskontoret): Revisionskontoretfinner förslagel ändamålsenligt, särskilt som uppgiftsskyldighelen inte behöverbli speciellt betungande då faktaunderlaget ändå torde finnas hos bolaget.Kontoret vill emellertid undersiryka angelägenheten av att den av arbelsgruppenförutsatta stickprovskontrollen från patenlverkets sida verkligen kommer till slånd. Svenska revisorsamfundel: SRS släller sig tveksamt tillvärdet av den föreslagna registreringsålgärden, som innebär yllerligare arbetsuppgifierför registreringsmyndigheten. Samfundet vill dock inle motsätta sig atlförslaget genomföres. : Föreningen tillstyrker förslagel. : Samfundet lillstyrker förslaget atletl aktiebolag i samband med att del insänder årsredovisning lill Patenlverketskall bifoga aktuell förteckning över bolagels styrelseledamöter, verkställandedirekiör, suppleanter och firmalecknare med uppgifter om postadresser ochpersonnummer, bokförings- och revisionsbyråers förbund: Skyldighelatl anmäla ändring av bolagets styrelse etc, finnes redan i AL 8:15, SBRFfinner det icke motiverat att insända uppgifterna om styrelsen äroförändrad. Delta skulle endast åsamka såväl patenlverket som bolagen extra arbele. 24 1979/80. Prop.1979/80: 143 370 : Föreningen har i och försig inget all invända mot förslaget. Föreningen ifrågasätter emellerlid värdelav bestämmelsen. : Förbundet har ingeninvändning mol förslagel. Förbundet vill dock påpeka risken för den enskildestyrelseledamoten i en vanlig konfliktsituation. Vanligl är nämligen atl enenskild ledamoi vill lämna styrelsen och gör detta, medan de övriga ledamöternavill att han skall vara kvar. I det lägel kan den enskilde inle undgå all självanmäla sitt utträde för registrering. Kanske skulle det trots allt dä varalämpligare atl erinra honom detla i lagtexten. SHIO-Familjeföretagen: SHIO-Familjeföretagen anserförslaget rimligt. Det bör i flertalet fall endast medföra elt mycket ringa merarbeteför aktiebolagen. Organisationen anser emellertid att den föreslagna lagtexteni 8 kap. 15 §, aktiebolagslagen, bör anpassas till den nu gällande lagtextenbeträffande skyldighet att insända årsredovisning till (I I kap. 3§). Av den föreslagna lagtexten framgår det inte klarl att förteckning överbolagets styrelseledamöter skall medsändas som årsredovisningen. : Vi anser förslaget vara riktigtoch tillstyrker det. Riksåklagaren: gällande låneförbud trädde i kraft den 6juni 1973. Låneförbudsreglerna gäller inte lån eller säkerheter som lämnatsdessförinnan. Detta innebär au även akliebolag kan finnas däraktiekapitalet på tillgångssidan helt eller delvis molsvaras av en fordran påaktieägaren, en ordning som strider mot tankegångarna i den nya akliebolagslagen.Jag delar därför arbetsgruppens uppfattning atl man bör vidta åtgärder som ärägnade all verka på det sätl att utlånade medel återförs till bolaget. Jag kandäremot inte godla arbetsgruppens förslag i nu berört hänseende. Såväl imateriellt som formellt hänseende synes förslaget vila pä bräcklig grund.Sålunda saknas varje försök till analys beiräffande de effekter i olikahänseenden som ett genomförande av förslaget kan få. Dessulom synes förslagelinte förenligt med den i svensk lagstiftning på förmögenhetsrättens områdesedan länge lillämpade principen atl ny lag i allmänhet inle äger tillämpningpä rättsförhållanden som uppkommil före lagens ikraftträdande. Det bör alltsåinte komma i fråga atl nu ogiltigförklara dessa äldre lån. Arbetsgruppensförslag synes i prakliken fä sådan verkan och kan alltså inte godlas av detlaskäl. Under alla omständigheter är en kriminalisering i förevarande sammanhangotänkbar. Frånsett all förslagel i denna del knappast är förenligt med del gmndlagsskyddadeförbudet mol retroaktiv strafflagstiftning, är det i sakligt hänseendeoacceptabelt att kräva återbetalning av privata lån vid straffansvar. Pä grundav det anförda ansluter jag mig till ledamolen Bångstads reservation och anseratt hela frågan bör bli föremål för en ingående utredning. Överåklagaren i : Jag anser ilikhet med ledamoten , som i detta avsnitt reserverat sig. atl åtgärderför atl till bolagen återföra lån eller säkerheter, som lämnats respektiveställts före lagstiftningen om låneförbud irädde i krafl, inle är tillräckligt moti- Prop.1979/80:143 371 verat med hänsyn till de brottsförebyggande åtgärder somarbetsgruppens översyn gäller. Överåklagaren I : Beiräffande avsnillelom läneförbudet kan man ulan vidare instämma i arbetsgruppens uppfattning attdet är önskvärt att utelöpande lån och borgensåtaganden som tillkommit förelagstiftningen om låneförbud på någol sätl avvecklas. Däremoi kan inte denlagstiftningsteknik som arbelsgruppen använl sig av för att nå della syfte godtagas.Med förvåning läser man (sid. 80) att straffansvar skulle komma ifråga om dessaäldre lån ej återbetalas. Arbetsgruppen har här tydligen förbisett all vad som straffbeläggesgenom låneförbudet är lämnande av penninglån lill vissa närstående. Delarbetsgruppen enligt sina motiv vill kriminalisera synes däremot vara underlåtenhetatt återbetala dylika län. Man behöver bara peka pä atl en sådan underlåtenhetlätt kan förklaras av bristande belalningsförmåga för alt det skall slå klartalt straffvapnet är hell olämpligi i delta sammanhang. Också placeringen av denföreslagna regeln väcker förvåning. En lag om ändring av en punkt avövergångsbestämmelserna till lagen om ändring i lagen om aktiebolag förefallervara en alllför undanskymd plals för en reglering som har till syfte atlstraffbelägga underlåtenhet all återbetala ulelöpande lån som var helt lagliganär de gavs. Länsåklagaren i lån: Reservanten Bångstads meningatt förslaget om låneåterbelalning senast kan - trotsdispensmöjligheter - vålla avsevärd skada bör enligt min uppfattning föranledaatt lidsgränsen för återbetalning flyttas ell par år längre fram i tiden. Länsåklagaren i : iag kan icke tillstyrkaarbetsgruppens förslag om skyldighet för aktieägarna att återbetala gamla län,alltså lån som erhölls innan låneförbud beviljades. Lånen var när de kom tilltillåtliga och accepterade av statsmakterna. Det synes icke vara rimligl attsätta enskilda personer i ekonomiska svårigheler pä grund av att statsmakterna,lagstiftaren, nu ändrat uppfallning. Hell oacceptabelt är att straffa den somej återbetalar beloppet inom den nu föreslagna liden. Arbelsgruppens förslag idenna del kan endast ha ell mycket begränsat värde vid bekämpning av avanceradekonomisk brottslighet. Hovrätten över och : Sambandet mellanifrågavarande lån och ekonomisk broilslighei synes vara ganska svagt. Hovrättenbiträder emellerlid den uppfattning som arbetsgruppens majoritet uttryckt. Denlid inom vilken länen skall återbetalas bör dock - oavsell dispensmöjligheten- utsträckas betydligt längre än arbetsgruppen föreslagit. tingsräll: Arbetsgruppen har föreslagil nyaregler för ålerbelalning av lån lämnade års lagsliflning omlåneförbud lill aklieägare m fl. Arbetsgruppen har inte redovisal hur mångabolag de föreslagna bestämmelserna skulle bli lillämpliga på och inte hellerhar utretts vilka konsekvenser reglerna skulle få för de aktuella bolagen. Delsynes tveksamt vilken belydelse förslagel skulle ha för bekämpandet av denekonomiska brottsligheten. Med hänsyn härtill finner tingsrätten ej skältillstyrka förslagel i denna del. Rikspolissiyrdsen: Förslaget tillstyrks. : Del är enligt BFN:s mening ell allmänt inlresseatt bolagens redovisning lämnar en rättvisande bild av resultat och ställningför all tillgodose informationsbehoven hos de olika inlressentgrupperna. Därvidspelar givetvis värderingsreglerna för tillgångar och skulder i balansräkningenen avgörande roll. Nämnden förutsätier atl i de fall penninglån till "denförbjudna krelsen" förekommer värderingen av sädana lån Prop.1979/80: 143 372 sker med lillämpning av gällande värderingsregler i 1416 S§bokföringslagen. Förslaget om regler för ålerbetalningsskyldighel av sådanalån liksom övriga förslag till åtgärder i promemorian anser BFN inte påverka redovis ningspraxis, som nämnden har lill uppgift att utveckla och,samordna. BFN har ingen erinran mol de redovisningstekniska beskrivningar som gjorts i promemorian. ' Bankinspektionen: Inspeklionen finner alt förslaget ipromemorian bör genomföras. Emellerlid synes reservantens synpunkier inle böralämnas ulan beaktande. En rimlig lösning skulle enligt inspektionensuppfattning kunna erhållas om de dispensgivande myndigheterna fick befogenhetatt medge särskilt undantag. Undantaget skulle innebära all låntagaren åtog sigen i förhällande till hans inkomst och förmögenhelsslällning rimligavbetalningsplan och säkerställde sina ålaganden enligt planen med bankgaranli. : Del lorde inte förekomma allbörsförelag lämnar lån lill aklieägare. De vikligasle undantagen gälleraffärsbankerna, vilkas lånekunder stundom också är aktieägare i banken, men detär inle sådana Iransaklioner lagen avser alt hindra. Transaktioner av den lypsom lagstiftning avser atl stävja skulle om de påträffades hos elt inlroduk-tionssökandeförelag och bedömdes som missbruk vara etl hinder för introduktion. Ett förverkligande av förslaget skulle vidare innebära enform av retroaktiv lagsliflning som inte bör förekomma. Riksrevionsverkel: RRV vill här ifrågasätta om förslagelöver huvud taget har någon relevans för frågan om ekonomisk broilslighei. Riksskatieverkel: RSV inslämmer i stort med arbelsgruppensöverväganden, men vill påpeka all arbelsgruppen inle närmare behandlai de skatteräusligakonsekvenser som förslagel medför, nämligen hur de ulelig-gande lånen som i ochmed utgång blir förbjudna skall beskattas (jämför 35 § I a mom. 6 st.KL). Tidsperioden inom vilken länen skall återbetalas synes RSV alltför kort.Även om arbetsgruppen föreslår en nägot generösare tillämpning av dispensinstiluteti 12 kap 8 § ABL anser RSV all en ålerbelalningslid av förslagsvis börövervägas. RSVs bedömning görs mol bakgrunden av erfarenheten att del finnsstora utestående lån och med lanke på svårigheterna på lånemarknaden. Den föreslagna tidpunkten för återbetalningsskyldighelensinträde eller avgörandet om återbelalningsskyldighet föreligger måste ändrastill utgången av räkenskapsår. 1 annal fall synes ett kringgående genomtillfällig ansamling av kapital i bolaget - l.ex. underlåtna löneuttag - ligga alllförnära tillhands. Del sagda avser alla bolag som har räkenskapsår som inlesammanfaller med kalenderår. Laglexlen kan förslagsvis ändras enligt följande"... förbudet vid utgången av det räkenskapsår som slutar senasl1981-12-31 vara ... för alt del vid detta räkenskapsårs utgång skall vara Arbelsgruppen har inle behandlat problemaliken i sambandmed inlerna aklieöverlåtelser (jämför 35 § 3 mom. 9 st. KL) och har heller inlebehandlat frågan om återbetalning av lån från pensionsstiftelser, för vilkalån enligt RSVs mening bör gälla samma regler som för lån lämnade direkl avaktiebolag. : Kollegiel delar uppfattningen attlagstiftningsåtgärder bör vidtagas i syfte att lill bolagen återföra medel somutlånats till aktieägare mfl före låneförbudets införande. Prop.1979/80:143 373 emellertid - åtminstone med den korta lid som föreslagils- få svära konsekvenser för såväl bolag som enskilda. Kollegiel kan därior intetillstyrka att ell sådanl krav införs på grundval av den kortfatiade genomgångsom gjorls i promemorian ulan förordar i likhei med reservanlen Bångslad altfrågan görs lill föremål för en mera genomgripande genomgång. handelskammare: Lån som lämnats innan låneförbudel iräddei krafl skall enligi förslagel vara ålerbelalda innan ulgången av 1981. Förslagethar överhuvudtaget inte med brollsförebyggande verksamhet att göra, då lånentogs före låneförbudel av och alltså var fulll lillålna enligt dågällande räll. Här föreslås en bestämmelse av retroaktiv karaklär som kanmedföra slora svårigheler för mänga företagare som fullt lagenligt lånadepengar ur akliebolagel då detta fortfarande var tillåtet. Handelskammaren för och : Kammarenanslu ter sig helt lill innehållet i de reservalioner, som avgivits av Bångslad och .---- Den utan ivekan allvarligaste invändingen frånHandelskammarens sida riklar sig mol av arbelsgruppen föreslagna ändringar imed låneförbudet sammahängande lagregler. Det införda låneförbudetberör inle lämnade lån och ansvarsförbindelser. Dessa transaktionerssärställning prövades i samband med låneförbudets införande. Enligt Kammarensmening saknas nu skäl att göra en annan bedömning än då, särskilt som frågan omdessa låns mm. fortsalla existens inle, såvitt Handelskammaren kan förstå, harnågon avgörande belydelse i brollsförebyggande sammanhang. Elt genomförande avförslagel skulle däremot, särskilt i vad gäller beskaltningen, få oöverskådliganegativa konsekvenser för en mängd lojala ägare av aktiebolag. Den kommentar,som arbetsgruppens majoritet lämnat lill Bångslads reservation, är inle pånågot sätl övertygande. Anvisade lösningar står blotl elt fålal bolag lillbuds, vartill kommer atl den av arbelsgruppen förutsatta mera generösa dispensgiv-ningeninle är på någol säll garanterad. Noleras bör också, all arbelsgruppen ärmedveten om all förslagel om återbetalning av gamla län kan innebärasvårigheter för lånlagarna. Dessa svårigheler är särskilt i beaklande av marginalskatteeffeklernai vårt skattesystem saml kredilinstilu-tens anspråk på säkerheler och oftaåterkommande länerestriktioner för Handelskammaren uppenbara. Marginalskatleeffektenförstärks dessulom av atl ett ökal löneuttag också medför ökade sociala avgifier.Och vad händer den oförvillige medborgare, som med stöd av lagstiftningentillåtits ha en skuld till ell av honom ägl aktiebolag men som genom ändrad lagsliflningåläggs återbetala lånet men ej lyckas härmed? För del försia drabbas han avstraffansvar enligt akliebolagslagen och för det andra av skall å inläkl avtillfällig förvärvsverksamhet, en skatt som i vissa fall efler förnedrande resllängdsföringkan leda lill ell än mer förnedrande konkursförfarande. Och härtill kommer allvissa bolag, genom all fordran å aktieägaren inle längre ulgör tillgäng idesamma, förlorar sill aktiekapital med likvidationsskyldighel som följd med denegativa effekter detla i sin lur får för bl.a. anslällda och borgenärer. - Deskäl, som vid införandet av låneförbudet moliverade nödvändighelen av attsärbehandla äldre län, talar alltjämt med samma styrka mot en lagändring avföreslaget innehåll. i : Arbetsgruppen föreslär all"gamla" penninglån skall vara ålerbelalda till dendel det behövs för atl full täckning för bolagels regisirerade aktiekapitalskall finnas. Vid beräkningen skall lånel inle anses ha något värde. 1979/80:143 374 ningssällel för återbetalning synes nägot komplicerat,åtminstone för del fall beskattning anses böra ske såsom nu är fallel med nyaförbjudna lån. 1 stället för all knyta återbetalningen av gamla län lill fråganhuruvida täckning för aktiekapitalet föreligger eller ej. bör enligtlansstyrelsens mening en ovillkorlig återbelalningsskyldighet införas. Dennabör vara så lätt kontrollerbar som möjligt. Man kan exempelvis länka sig atl enamorteringsplan, med slart eller 1982, läggs upp för gamlalån. Detla kunde ske pä av faslställd blankett som skallbifogas självdeklarationen inlill dess lånel slulamorierats. Dessulombör en obligalorisk uppgift vara atl ange på vilkel säll amorteringenfullgjorts, så alt evenluella kringgåenden förhindras. Sker ej amortering,eller sker amortering endasl delvis, bör beskailning ske (lillfällig förvärvsverksamhet).Amorieringsplanen kan rimligen slräcka sig (nuvarande praxis vid dispenser för förbjudna lån). i Göleborgs och län: Länsstyrelsendelar arbetsgruppens uppfallning alt tiden nu är inne att aktualisera fråganom återbetalning av gamla län. Skäl atl göra åtskillnad mellan bolag varsaktiekapital understiger och övriga bolag föreligger inle. Demindre bolagen kan avvecklas enligt förmånliga regler, varvid bolagets fordranpå aklieägaren kan utskiftas. För de större bolagen bör kunna gedispens på samma säll som för nya lån. bör därvid kunnaföreskriva alt återbetalning skall ske efler en avbetalningsplan som dä kommerall sträcka sig längre än ulgången av . ansluter sig lill den linje som arbelsgruppensmajoritet förordal. förulsäller därvid all dispensinsliluleiskall kunna användas tämligen generöst i de fall aktieägaren har svårigheteratt fullgöra återbetalningen inom den angivna tiden. Arbelsgruppen berör i detta sammanhang ocksä frågan om s.k. kommersiella lån. Arbelsgruppen lägger inte fram några förslag till ålgärderutan hänvisar till att bolagskommitlé fåu i uppdrag pröva frägor omkringgående av låneförbudet i aktiebolagslagen. har i yltrande1979-04-23 över bolagskommilléns betänkande med förslag till nya bolagsregleranfört, atl det är angeläget alt möjligheterna lill kringgående av låneförbudeti akliebolagslagen snarasl stoppas. I lån: Ledamoten harreserverat sig mot gruppens förslag och lämnat fyra exempel på vilka drasliskakonsekvenser föreslagen bestämmelse om äterbelalning av lån kan fä. 1 ire avreservantens exempel understiger aktiekapitalet . I reservationen nämnsinte atl den mest närliggande lösningen i dessa tre exempel vore atl upplösaaktiebolagen och fortsätta verksamhelen såsom enskild firma. Akliebolagen idessa tre exempel skulle i så fall vid avvecklingen utskifta sin fordran pä aklieägaren,och fordran skulle komma atl avräknas mot egel kapital i den enskilda rörelsen.De avvecklade bolagen skulle bliva tvungna atl beiala utskiftningsskatt påfordringsbeloppen men denna skatl ulgör endasl 40 procenl. Dessulom får frånutskiftat belopp avräknas enligt bestämmelserna i 5 § SFS 1974:990.Aktieägarna i de tre första exemplen kan sålunda bliva kvitt sina skulder lillde egna bolagen på ett för dem fördelaktigt säll. 1 reservantens fjärde exempel översiiger det regisireradeaktiekapitalet . Aktieägaren kan därför inte avveckla sitl bolag med ulnylljandeav de generösa skalleregler som gäller för bolag med akliekapilal understigande . Avskriver detta bolag sin fordran på aklieägaren medför Prop.1979/80:143 375 detta, all del nedskrivna beloppel hänföres lill inläkt avlillfällig förvärvsverksamhet för lånlagaren. Skallen blir då högre än för aklieägarnai de tre försia exemplen eflersom aklieägaren säkerligen har belydligl högremarginalskall än 40 procenl. Skattekonsekvenserna blir sålunda beroende av aktiekapilalelsslorlek. kan därför ej dela arbelsgruppens uppfallning alt del inleär motiverat med åtskillnad mellan bolag vilkas regisirerade aktiekapital i dagunderstiger och övriga bolag. anser atl för aktiebolagmed lägre akliekapilal än bör de av gruppen föreslagnalagbestämmelserna kunna införas utan ändring eller tillägg. För övrigaaktiebolag bör bestämmelserna modifieras. Akliebolagsulredningen ulialade 1971 avlämnadebelänkande (SOU 1971; 15 sid. 417) all av allmänna rättsregler följer att denya bestämmelserna ej är tillämpliga på län eller säkerhet som tillkommit förenya lagens ikraftträdande. Föredragande statsrädel anförde vid införande av låneförbudeli aktiebolagslag (Prop. 1973:93 sid. 145) atl lån som lämnals före ikraftlrädandetinle berörs av de nya reglerna om låneförbud. Lagutskollel hänvisade ibelänkande med anledning av proposilionen med förslag lill 1975 årsaktiebolagslag (Lu 1975/76:4 sid. 99) lill della uttalande av föredragandestatsråd. Del är sålunda förklarligt om aklieägare av åberopade förarbeten tilllagstiftning om låneförbudet fått intrycket all lån lämnade före den 6 juni1973 inle skall behöva återbetalas. Därför ärdet enligt länsstyrelsensuppfattning inte skäligt alt nu kräva alt samtliga dessa län skall varaåterbetalda inom tvä är. Del kan röra sig om stora belopp och således ogörligtför aklieägaren att på så skaffa medel för återbetalning. Lånademedel har troligtvis i många fall använts för prival konsumtion eller privala invesleringaroch då bör dispens från låneförbudel inte lämnas. De skulle slrida molgrundtanken med låneförbudet. menar, atl för aktiebolag somfinns kvar efter den , bör senare lidpunkl sättas föråterbetalning av aktieägarelän. Del synes vara skäligl all aklieägarna i dessabolag fär på sig atl återbetala sina skulder. skulledå lånen åriigen amorteras med lägst l/IO av nominella värdet den 31 december1981. Underiåler aktieägaren all amortera i denna takt bör beskattning ske pä sätlnu sker med förbjudna lån. bör på ansökan av bolaget kunna beslutaom längre amorteringstid enligt samma regler som gäller för dispens för nyalån. I yttrande över 1974 ärs bolagskommittés delbelänkandeangående nya bolagsregler m.m. (SOU 1978:67) har påpekal hur låneförbudeli akliebolagslagen kan kringgås genom alt aktieägaren bildar handelsbolagtillsammans med sitt egel akliebolag. Det är angeläget all dessa möjlighetertill kringgående stoppas. 1 annat fall kan av arbetsgruppen föreslagnabestämmelser för återbetalning av gamla lån i flera fall komma atl blivabetydelselösa. FAR: Reservanterna har påvisat all en lagändring enligt förslagelkan leda lill icke önskvärda eller orimliga effekler. Med hänvisning härtillanser FAR att en evenluell lag om återbetalning av lån, uppkomna före 6 juni1973, i vart fall bör föregås av utredning av konsekvenserna för bolagens anslällda,borgenärer och ägare. Om inte erforderlig återbetalning av en sädan läneskuld skeltoch dispens ej erhållits års ingång, skall förhållandel enligtuttalande av arbetsgruppen (pä sidan 80 i dess PM) "anses strida motlåneförbudet i ABL och straffansvar sålunda ifrågakomma för deansvariga". 1979/80: 143 376 FARs uppfattning är ett införande av en retroaktivt verkaniiestraffsanktion inle acceptabelt. revision: Arbetsgruppens förslagunder denna punkt är enligt Institutels uppfattning inte lillräckliglunderbyggt. De ekonomiska och juridiska konsekvenserna bör närmare utredas,innan ställning kan tas till förslaget. Inslilulet vill härvid särskilt framhålla att nuifrågavarande lån har kunnal kvarstå och kvarstår med stöd av gällande lag.Det inträde av straffansvar, som förslaget kommer alt innebära liksom övrigaekonomiska och juridiska konsekvenser medför en form av relroaklivitet ilagstiftningen, som ej bör förekomma. Institutet avstyrker därför förslaget i sin nuvarandeutformning. LRF: LRF vill här tillfullo instämma i ledamolen Bångstadsreservalion, innebärande att frågan är för omfattande och övergripande och ejheller tillräckligt utredd. TCO: Fr.o.m. förbjöds aklieägare,styrelseledamöter, verkställande direktörer samt deras närstående låna pengarav aktiebolag.