prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Fonden har en styrandeförsamling vari samtliga medlemsländer ingår samt en styrelse på 18 medlemmar.Antalet ^medlemsplalser i styrelsen är i likhet med det totala antalet rösterjämnt fördelade på tre ^länderkalegorier. De ^bidragsgivande ^i-iändernatillhör kategori 1, de ^bidragsgivande ^u-län^dema, dvs. de ^oljeexporterande^u-länderna, kategori II och mottagarländerna kategori III. Denna fördelningav rösterna ger ^u-länderna en ^s"re ställningi ^IFAD än vad som är fallet i flertalet andra internationellafinansieringsorgan. De nordiska länderna har en gemensam plats i styrelsen.Norge är ^l.o.m. ordinarie ledamot av styrelsen, medan inneharsuppleantposten. ^IEAD:s styrandeförsamling sammanträder för alt bl. a. ta ställning till fråganom en förhandling om en ^påfyllnad av fondens resurser för den treårsperiod sominleds . Från svensk sida anser vi del angeläget med en ^påfyllnad så^atl fondens fortsatta ^verksamhel kan garanteras. Det svenska bidragetunder treårsperioden uppgår till ^lolall 115 milj. kr. Om överenskommelsenås om en ny och utökad ^påfyllnad av ^lFAD;s resurser för nästa treårsperiodkan en första inbetalning av ^etl svenskt bidrag bli aktuellt redan under våren1981. Preliminärt beräknas en sådan inbetalning uppgå till omkring 40 milj. kr.För det ^toiala svenska bidragsbeloppet inom ramen för en sådan ^påfyllnadkommer 1979/80:100 Bilaga6 54 godkännande ^atl inhämtas nästa ^budgelår. Jag föreslårall regeringen t. v. begär godkännande av en första inbetalning av40 milj. kr. Skulle det årliga svenska bidraget översliga ^della belopp kanmedel las i anspråk från den ^oinlecknade reserven under anslaget C 1. Bidragtill internationella biståndsprogram. Internationellt livsmedelsbistånd^Budgeiårei 1979/80 161000000 ^Budgeiårei 1980/81 175000000 Bidrag enligt konvention om livsmedelshjälp ^(FAC) 50000000 ^Kataslroflager(IEFR) 55 000000 ^Väridslivsmedelsprogrammel ^(WFP) 70000000 Världslivsmedelsprogrammet^(WFP) lämnar bistånd i form av livsmedel ^lill utvecklingsprojekt och akutakatastrofinsatser. Verksamheten syftar ^lill ^atl bedrivas i sådana former allde inte skall störa handeln med ^livsme-^delsprodukler eller hämma^moltagariändernas egen jordbruksproduktion. En stor del av de livsmedel somställs till förfogande används sommatransoner ^lill anställda vid anläggningsarbeten och ^lill ^utspisning avsärskilt behövande grupper såsom kvinnor, småbarn och skolungdom. Programmetfinansieras med frivilliga bidrag, som ges dels i form av livsmedel, dels iform av ^kontanlbidrag för all läcka ^kosinader för administration, frakt,försäkringar ^m.m. Det svenska bidraget är i ^enlighel med ^WFP:s praxis tilltvå tredjedelar bundet till upphandling av svenska ^livsmedelsprodukler. har invalts i^WFP:s styrelse ^(Kommiitén för livsmedelsbistånd, ^CFA) för . ^CFAskall utöver att vara styrelse för ^WFP också vara ett forum för en normativdebatt ^saml ge rekommendationer om ^bislåndspraxis och biståndspolitik när detgäller livsmedelsbistånd. a. för att en ^slörre andel avvärldens sammanlagda livsmedelsbistånd skall kanaliseras genom ^WFP, och förall ^WFP skall avsätta större resurser för katastrofinsatser. ^WFP har för periodenåren fastställt ^etl bidragsmål på 950 milj. dollar. gjorda utfästelser uppgår till ca 740 milj. dollar. ^Bidragsmålei börkunna uppnås om andra länder i ökad utsträckning kanaliserar sittlivsmedelsbistånd genom ^WFP. För åren 1981-82 har ^bidragsmålei ^fasi-^siällistill I 000 milj. dollar. ^Detla mål skall dock anses vara ^ell ^minimimål sombör justeras uppåt om kraftiga prisökningar på livsmedel eller ökade behov avlivsmedelshjälp uppslår. Jag föreslår attSveriges ordinarie bidrag till ^WFP höjs från 66 till 70 milj. kr. för vart och^ell av ^budgelåren 1980/81 -1982/83. har enligt förlängningen av konventionom livsmedels- 1979/80:100 ^BUaga6 55 hjälp ^(FAC) åtagit sig ^atl årligenleverera svenskt vete som livsmedelshjälp. Under pågåendeförhandlingar om en ny konvention har ställt i utsikt en ^åriigleverans om 40000 lon. Vetet kanaliseras i sin^helhel genom ^WFP. De svenska leveranserna inom ramen för ^FAC utgår t. v. iform av ^proleinberikal ^velemjöl för utdelning ^lill särskilda grupper, som äri behov av ^ell extra ^proteintillskotl i kosten. En särskild utvärdering avnyttan av ^proteinberikning förutses komma alt genomföras under budgetåret. Alltsedan budgetåret 1978/79 har ^WFPerhållit ^etl bidrag på /fon för läckande av fraktkostnaderna. Medhänsyn till de ökade transportkostnaderna ^måsle delta bidrag sannolikt höjas^lill /ton redan under innevarande budgetår. Ytterligare höjningar kanbli ^akluella. Den senaste förlängningen av ^FAC löper ut . För ^budgelåret1980/81 beräknar jag t. v. för åtagandena enligt ^föriäng-^ningen avkonventionen om livsmedelsbistånd ett medelsbehov på sammanlagt 50 milj. kr.inkl. ^proteinberikning, frakt och administrationskostnader. har med bemyndigande^dessulom åtagit sig all /80-1981/82 hålla40000 ton svenskt vete samt vissa andra svenska livsmedelsprodukter i beredskapför akuta nödhjälpsinsatser. Beredskapslagret utgör en del av detinternationella beredskapslagret av livsmedel för katastrofinsatser ^(lEFR)och har i huvudsak ställts ^lill ^WFP:s förfogande. ^lEFR bör enligt ^FN:srekommendationer uppgå ^lill 500000 lon. Bidragen ^lill del ^inlemalionella^beredskapslagrel uppgick ^höslen 1979^011 endast 306000 lon, ^vilkel ^l.o.m.är lägre än siffra. Inom ^CFA pågår diskussioner om hur målet på skall kunna uppnås. Med hänsyn ^lillbehovet av långfristiga åtaganden om livsmedelshjälp bör det svenska åtagandetutsträckas I. o. ^m. ^budgetårel 1982/83. För /81beräknar jag ^ell medelsbehov för nödvändig ^påfyllnad av det svenskalivsmedelslagret på sammanlagt 55 milj. kr. inkl. lagring och frakt. Jag får hemställa ^atl regeringen begärriksdagens godkännande för alt läcka kostnaderna för internationelltlivsmedelsbistånd, vilka beräknas uppgå till totalt 175 milj. kr. börunderstrykas all åtagandena delvis är kvantitativa. Internationella prisrörelseruppåt kan komma ^atl öka medelsbehovet. För den händelse ytterligare ^kosinaderuppstår kan dessa bestridas från anslagsposten Övriga multilaterala bidrag. Övriga organisationer /80 83 /81 98500000 1979/80:100 Bilaga6 56 ^FN:s ^hjälpprogram förPalestina-^f^lyktingar ^(UNRWA) inriktas på livsmedelshjälp, hälsovård ochutbildning. För uppgick ^kosinaderna för programmet tillca 166 milj. dollar. ^UNRWA har under flera års lid ^hafl finansiellasvårigheter och organisationen har av brist på resursertvingats skära ner sin utbildningsverksamhet och de matransoner som delas ut.Organisationens ekonomi förvärrades ytterligare i samband med inbördeskriget iLibanon, då ^slora delar av ^UNRWA:s utrustning i landet förstördes.Underskottet för beräknas uppgå till ca 28 milj. dollar. ordinarie bidrag^lill ^UNRWA uppgick för till 42 milj. kr. Detta motsvararca av programmets omslutning. Mot bakgrund av att ^UNRWAfortfarande befinner sig i en besvärlig finansiell situation, har ^(/ 81) med förbehåll för riksdagensgodkännande, ^ulfäsl ^elt svenskt bidrag på 47 milj. kr. Jag förordar, allregeringen begär godkännande av den gjorda utfästelsen. I enlighetmed rekommendationen från ^UNRWA:s generalkommissarie ^villjag vidare förorda alt regeringen liksom förra ^årelbegär godkännande av utfästelser ^lill ^UNRWA med samma belopp ävenför ^verksamhelsåren 1981 och 1982. Utfästelsen har gjorts under förutsättningatt ^UNRWA:s roll inte väsentligtförändras till följd av den politiska utvecklingen i . FN^:sflyktingkommissarie ^(UNHCR) har kommit alt bli en alltviktigare kanal för bistånd till flyktingar världen över. Organisationen harenligt sitt ursprungliga mandal ^lill ^uppgifl alt ge internationellt skydd ålflyktingar, alt underlätta deras integrering i ^asyllandel och hjälpa dem altdär så är möjligt återvända ^lill sill hemland. Därutöver har ^UNHCR vid ettflertal tillfällen fått i uppdrag att för hela ^FN-syslemets räkning samordnabiståndet till ^s. ^"displaced persons", dvs. människor som pågrund av inbördeskrig eller annat befinner sig i en flyktinglik situation somt. ex. på och i . ^UNHCR arbetar med tretyper av program: det reguljära programmet bland rena ^s.k. ^mandalflyklingarsamt med utbildningsprogram och särskilda operationer. ^UNHCR räknar med ^atldet finns drygt 10 milj. flyktingar och ^"dis^placed persons". Avdessa finns de största grupperna i , framförallt i inklusiveSudan samt på den södra delen av kontinenten. Även i , vars^flyktingproblem särskilt har uppmärksammats , finnsstora grupper av människor, som erhåller 1979/80:100 ^BUaga6 57 bistånd från ^UNHCR i form av livsmedel,mediciner, enkla bostäder ^m. En viktiguppgift för ^UNHCR när det gäller de ^s. ^båtflyklingarna är alt finna^bosätlningsländer utanför regionen. I där ^flyklingg^mp-^pema ärmindre inriktas en stor del av ^UNHCR:s verksamhet på ^rältshjälp och försökall finna en åt flyktingarna i tredje land, t. ex. . De ^toiala kostnadernaför ^UNHCR:s verksamhet bland såväl flyktingar som ^"displacedpersons" har mångdubblats på bara , främst pä grund avprogrammet i som enbart uppgick till , medan omkostnaderna för del reguljära programmet i sin ^helhel var^drygl 178 milj. dollar föregående år. beräknas ^etl medelsbehov avca 234 milj. dollar för del reguljära programmet, där verksamheten iSydostasien förväntas bli del dominerande inslaget med en budgetandel om ca 55^%. För ^budgeiårei 1979/80har 30 milj. kr. anslagils som ordinarie bidrag till ^UNHCR. Därutöver har 33milj. utbetalats i extra bidrag från bl. ^katastrofposlen för ^insalseri , , , , och Nicaragua.Sammanlagt har således 63 milj. kr. redan anslagits för ^UNHCR ^budgetårel1979/80 ^ochjag bedömer det sannolikt ^atl ^ytteriigare ^extrabidrag kan kommaalt aktualiseras . Med hänsyn till ^UNHCR:s ökade betydelsesom kanal för flyktingbistånd och organisationens utvidgade reguljära programberäknar jag bidraget för ^(budgetårel 1980/81) förenbart det reguljära programmet och utbildningsverksamheten ^lill 40 milj. kr.Därutöver bör medel ur ^kalastrofreserven vid behov kunna ställas ^lillförfogande för ^UNHCR. Även anslagsposten Övriga multilaterala bidrag kan,liksom tidigare, behöva tagas i anspråk. ^UNCTADIGATT:s ^inlernationellahandelscentrum ^(ITC) främjar ^u-län^demas export genommarknadsundersökningar, utveckling av nya produkter, marknadsföring samtmedverkan till uppbyggnad av nya institutioner för exporthandel. Sverigebetraktar ^inlernationella exportfrämjande åtgärder som ^etl nödvändigt och^vikligl komplement ^lill ^u-ländernas strävanden all bygga uppexportindustrier. Svenskt ^slöd till denna verksamhet sker ^främsl genom bidragtill ^ITC i . I ^enlighel med bl. a. nordiska rekommendationer har ^ITC iökande grad ägnat de minst utvecklade ^u-^länderna särskild uppmärksamhet. bidrag ^lill ^ITC /80 ^lill 8 milj. kr. är därmed den största enskildabidragsgivaren till centrets verksamhet. I åtskilliga sammanhang har frånsvensk sida påtalats ^behovel av utökade bidrag från övriga i-länder. Undertreårsperioden /80-1981/82 har utlovat ^elt ^åriigl bidrag på minst8 milj. kr. bör, med förbehåll för godkännande, lämna enutfästelse om ^etl oförändrat bidrag på 8 milj. kr. för verksamhetsåret 1980^(budgetårel 1980/81). Jag förordar vidare attregeringen inhämtar bemyndigande alt utlova ett ^ä^r^iigt bidrag påminst 8 milj. kr. ^(/83). 1979/80:100 Bilaga6 58 För /80 har . anslagils ^lill Importkontoret för ^u-landsprodukter ^(IMPOD) som ärett statligt organ med ^uppgifl all främja export till från ^u-ländernaoch därigenom bidra till dessa länders utveckling och ökade exportintäkter.Verksamheten inleddes på försöksbasis . Efterförsöksperioden gjorde ^riksrevi^sionsverkei (RRV) en utvärdering av ^IMPOD:s^verksamhel och föreslog vissa förändringar i denna. ^IMPOD:s ^verksamhel fick^fr.o.m. den en permanent karaktär. I samband därmed ersattes ocksåden rådgivande nämnden med en styrelse. Verksamheten inriktas i^enlighel med ^RRV;s förslag på två program: marknadsinformation ochmarknadsföring. Marknadsinformation omfattar kontaktförmedling, allmäninformation om den svenska marknaden, regler om handelshinder, besöksservice,utbildning, och allmän marknadsrådgivning. Marknadsföring avser specifikaprojekt anpassade efter det ^ak^luella ^behovel och kan innebära aktivmedverkan i t. ex. produktanpassning, ^produkttesler och varumärkesfrågor. För ^budgetårel 1980/81beräknar jag efter samråd med chefen för ^medelsbehoveiför ^IMPOD:s samlade ^verksamhel ^lill . Delta ^medeisbehov skallläckas genom all medel om . anvisas för /81 samtgenom att ^IMPOD medges rätt att disponera en ^ointecknad reservation på 338000kr. som kvarstår från ^IMPOD:s första verksamhetsår. ^Budgeiårei 1979/80 13 100 000 /81 30838000 bör ha en vissfinansiell beredskap att medverka i multilateralt utvecklingssamarbete som kanaktualiseras i pågående eller kommande internationella förhandlingar. Det kan ^l.ex. gällainternationella förslag ^lill ökade resursflöden till ^u-^länderna. I sambandmed dessa diskussioner bör även medel för begränsade ^insalser för utnyttjandeav utomstående experter, inköp av konsulttjänster och anordnande av mindreseminarier och symposier kunna tas i anspråk från denna anslagspost. Förhandlingar om inrättandeav en gemensam fond för ^buffertlagerft-^nansiering för all stabiliserapriserna på råvaror har pågått inom ramen för ^UNCTAD. 1 mars1979 nåddes slu^tligen en ramöverenskommelse och förhandlingarom en avtalstextinleddes . De väntas bli avslutade under innevarande år. Till fonden kommer altknytas kompletterande möjligheter för finansiering av andra ^råvarupoliliskaåtgärder - ^lill förmån för ^främsl fattigare ^u-^länder. Exempel på sådana^ålgärder är ^diversifiering och främjande av exporten ^saml forskning. Måletförde ^lotala bidragen till ^della program har 1979/80:100 ^BUaga 6 59 salts till 350 milj. dollar. Vid ^UNCTADV ^utfäste en rad länder, inkl. , frivilliga bidrag för programmet.Därutöver kommer hälften av ^etl obligatoriskt grundbidrag ^lill fonden på Imilj. dollar per land alt avsättas ^lill sådana ^ålgärder. ^ulfäsle ^ellfrivilligt bidrag på 24 milj. kr. ^Detla bidrag, liksom hälften av delobligatoriska bidraget kommer att belasta denna anslagspost. Vi har ocksåförklarat oss villiga all överväga en ev. ^påfyllnad om så skulle erfordras. avser altfortsalt verka för upprättandet av ett internationellt system med syfte altstabilisera de ^icke-oljeexporterande ^u-ländernas ^råvaruexportinkomster. ^Elt^sådanl system bör ^uigöra ^ell komplement till ^prisslabiliserande åtgärder.Vidare bör ^etl ^sådanl syslem vara ett tillägg ^lill den inom Internationellavalutafonden (IMF) redan existerande ^s. k. kompensatoriska ^facilitelen.Denna ^facilitet för ^kompensalion vid bortfall i medlemsländernas exportintäkterhar utvidgats. anser emellertid alt ^ell behov kvarstår avytterligare åtgärder med särskild inriktning på de fattigare^icke-oljeexporterande ^u-länderna. bör därför verka för att få sådana^ålgärder till stånd och upprätthållaberedskap att bidra ^lill finansieringen av ^elt sådant ^lilläggssystem om^internalionell enighet därom skulle uppnås. I samband med ^FN:s konferensom vetenskap och teknik för utveckling i beslöt dedellagande länderna all upprätta en ^inlerims-^fond i avvaktan på ^elt merutvecklat internationellt finansieringssystem för ^atl stärka ^u-Iändernasinhemska ^velenskapligt-tekniska kapacitet. Fonden skall uppgå till . En bidragskonferens kommer all anordnas 1980, varvid avser all göra en utfästelse som svarar mot enrimlig svensk andel av ^inlerimsfonden dock högst 30 milj. kr. för tidsperioden1980/81-1981/82. Bidraget skall belasta posten Övriga multilaterala bidrag för ^budgeiårei1980/81. Som jag kommer ^atlredovisa kan ^ell samarbete med den ^Kari-^biska aktualiserasunder /81. ^Della bör i så fall finansieras med medel ur dennaanslagspost. ^Elt annat ändamål, somkan bli aktuellt att stödja är ^FN:s transport och ^kommunikalionsårtionde förAfrika. kan också komma all behöva lämna bidrag till Internationellautvecklingsfonden () och till Asiatiska ^(AsDB) för alt ge^kompensalion för ^kursföriuster på ^lidigare lämnade bidrag, vilkas värde harknutits till guldel eller en bestämd dollarkurs. Liksom under tidigarebudgetår bör också vissa andra multilaterala bidrag kunna belasta dennaanslagspost som ^årsbidrag till Röda Korsets internationella kommitté. Andraexempel är ^FN:s utbildnings- och forskningsinstitut ^(UNITAR), ^FN:s centerför ^transnationella förelag ^(CTNC), ^FN-universitelel och ^FN:s fond förkontroll av ^beroendeframkallande medel ^(). ^Prop.1979/80:100 Bilaga 6 60 För poslen Övrigamultilaterala bidrag föreslås för ^budgetårel 1980/81 ett belopp av 30 838000kr. Då detta belopp troligen är för knappt tilltaget för alt läcka ^väniadebehov, kan ^oinlecknade reservationsmedel under delta anslag behöva tas ianspråk härför. Vid ingången av / 81 beräknas den ^oinlecknadereserva^tionen uppgå till ca 155 milj. kr. Bidrag till internationella biståndsprogram budgetåren1978/79-80/81 (milj. Regionala utvecklingsbanker, ^IFAD Under hänvisning till vad jag nu haranfört hemställer jag all regeringen föreslår all 1. godkänna de riktlinjer förmultilateralt utvecklingssamarbete som jag har förordat i det föregående, 2. godkänna utfästelsen ^atl skall bidra till densjätte ^påfyll^naden av ^Inlernalionella u^tvecklingsfondens () resursermed totalt . för ^budgelåren 1980/81-1982/83, inkl. en förstainbetalning på . under ^budgeiårei 1980/81, 3. bemyndiga regeringen alt göra de utfästelser ochåtaganden, som jag härutöver har ^angett i det föregående, 4. till Bidrag till ^inlernationella biståndsprogram /81 anvisa ^etl reservationsanslag av 1 . 1978/79 Utgift 2 436838636 Reservation 762851054 1979/80 Anslag 2 849 838000 1980/81 Förslag 3 253 026 000 Styrelsen för internationellutveckling (SIDA) föreslår för ^budgetårel 1980/81 en höjning av anslaget förbilateralt utvecklingssamarbete med 527 milj. kr. från 2 850 milj. kr. till 3377 milj. kr. 1979/80:100 ^BUaga 6 61 SIDA utgår i sinanslagsframställning för ^budgetårel 1980/81 från det stora ^bisländsbehov somfortfarande finns i de fattigare ^u-länderna. ^Mass-^faltigdomen kvarstår ävenom vissa förbättringar kan noteras genom minskad barnadödlighet och ökadlivslängd. Mot bakgrund av den försvagning av de ^icke-oljeproducerande^u-ländernas ekonomier, som ^oljeprishojning^arna har medfört, betonar SIDAatt del erfordras ^elt ^kraftigl ökat finansiellt stöd pä mjuka villkor ^lillde fattigaste ^u-länderna. Huvuddelen av delbilaterala svenska biståndet går ^lill mycket faltiga ^u-^länder. 1 ^SIDA:sframställning diskuteras vissa drag i ^des^ja länders utvecklingsmönster ochdärmed sammanhängande problem, som vi möter i vårt utvecklingssamarbete. Närdet gäller ^utvecklingsansträngningamas inriktning betonas att del är ^vikligl^atl dessa koncentreras till landsbygden. Vidare understryks all denorganisatoriska och administrativa kapaciteten i de fattigare ^u-länderna oftalider allvarliga brister och all del därför är angeläget att de erhållerförstärkning utifrån på ^detla område, bl. a. genom stöd till planering ochutbildning. SIDA konstaterar altmiljöförstöringen i ^u-länderna i stor utsträckning beror på långvarigtöverutnyttjande av mark-, skogs- och ^valtentillgångar och förordar ökadsatsning på åtgärder för ^atl bevara och återställa miljön. SIDA framhåller^atl bl. a. bör tillvarata möjligheterna ^atl göra insatser förplanering av markanvändning och markvård. SIDA erinrar om viktenav ^elt enhetligt och konsekvent svenskt uppträdande i bistånds-, industri-,handels- och ^sjöfarlspolitiska sammanhang där ^u-ländernas intressen berörs.Vidare framhåller SIDA ^atl återhållsamhet bör iakttas med ^atl upprätta nyaorgan för ^verksamhel inom det ^u-landspo^liliskaområdet. För att underlätta denav begärda översynen av det bilaterala biståndets fördelning ochinnehåll har regeringen givit SIDA i uppdrag att inkomma med material, sombelyser ^ulvecklingen i programländerna och erfarenheterna av samarbetet meddessa. SIDA anför all delta arbete nu har inletts och all en bedömning avmaterialet kommer att göras av ^slyrel^sen i samband medanslagsframställningen för ^budgetårel 1981/82. För flertalet länderföreslår SIDA oförändrade landramar eller en höjning, som motsvarar ^elt ireala termer oförändrat bistånd. För Mo^zambique och , vilka iekonomiskt avseende har drabbats särskilt hårt av den politiska situationen isödra , föreslår SIDA dock en större höjning. SIDA ^konslalerar all enavveckling nu sker av del bilaterala svenska biståndet ^lill ^Cuba, Tunisienoch . Det reguljära biståndet till ^Cuba kommer all vara avvecklat ioch med utgången av /80. SIDA utgår från all medel för bredaresamarbete med ^Cuba kommer ^atl ställas ^lill förfogande även för ^budgelåret1980/81^.^ Beträffande och förutser SIDA att samarbetetfortsätter i nya former ^efler det att biståndet i enlighet med ^statsmaklemasbeslut har avvecklats . För och föreslår SIDAoförändrade 1979/80:100 Bilaga6 62 landramar och att ^ytteriigare^biståndsutfäslelser t. v. inte görs utöver vad beslöt vid riksmötet1978/79. I fråga om framhåller SIDA ^atl några nya insatser En. inte förutses efter del alt nu pågåendeutvecklingssamarbete har slutförts under ^budgeiårei 1981/82. SIDA föreslårvidare oförändrade landramar för ^Guinea-Bissau och . För övriga länderföreslår SIDA en höjning av landramarna ^lill en nivå som i stort ^setl^moisvarar ^elt i reala termer oförändrat bistånd. SIDA föreslår alt medel hållsi beredskap utanför landramarna för alt täcka behov, som kan uppkomma under detlöpande budgetåret även där det ^inle rör sig om katastrofsituationer. SIDAkonstaterar att utvecklingen i södra kan komma all föranleda ^yllerligaremedelsbehov och framhåller ^atl regionala insatser kan bli ^akluella iområdet^.^ Händelseutvecklingen i och del ^karibiska områdetger anledning ^lill att överväga svenska biståndsinsatser. SIDA betonar alt^elt ^slort behov finns av ^insalser för återuppbyggnad i samt attmedel bör finnas tillgängliga för all kunna förslärka samarbetet meddemokratiska länder i det ^karibiska området. Vidare framhålls ^atl behov finnsav särskilda medel för ^insalser som gäller planering av markanvändning ochmarkvård. ^Sådanl stöd skulle enligt SIDA kunna lämnas ^lill programländer, somär särskilt utsatta för markförstöring men inte finner sig kunna avslåtillräckliga resurser för långsiktigt förebyggande åtgärder. SIDA beräknar medeltill ^ell belopp av 140 milj. kr. för nu nämnda ändamål under poslen Ofördeladreserv. SIDA framhåller ^atl behovetav ^slöd ^lill befrielserörelserna liksom ^lill politiska fångar och flyktingari södra har ökat och föreslår en ökning av medlen för dessa ändamål med30 milj. kr. till sammanlagt 150 milj. kr. för /81. SIDA pekar på att antaletflyktingar i östra , särskilt på bom och intilliggande länder,snabbt växer och att behovet av hjälp till dessa nu är myckel ^slort. SIDAanser del därför angelägel ^atl initiativ tas till samordnade insatser på detinternationella planet för dessa särskilt utsatta grupper. Kostnader förhumanitära insatser i östra bör enligt SIDA bestridas frånkatastrofposten. I fråga om flyktingsituationeni betonar SIDA ^atl bör vara berett att möta nyahjälpbehov. Vidare framhålls ^atl ^slort behov föreligger av humanitära^insalser i . SIDA föreslår alt medel för dessa båda ändamålanvisas under en ny anslagspost, som benämns Humanitärt bistånd. Medelsbehovetberäknas ^lill 70 milj. kr., varav 30 milj. kr. avser insatser i Sydostasienoch 40 milj. kr. För /81förutser SIDA behov av ^kataslrofmedel i minst samma omfattning som förinnevarande budgetår och föreslår alt 250 milj. kr. anvisas under dennaanslagspost. Anslagspos^ten Enskilda organisationer föreslås öka från 110milj. till 130 milj. kr. 1979/80:100 ^BUaga 6 63 en höjning av anslagsposten Särskilda program från 175milj. ^tiU 219 milj. kr. För /81förordar jag all anslaget till bilateralt utvecklingssamarbete ökar med 403,2milj. till 3 253,0 milj. kr.