prop · G303116 · 1979-12-31 00:00:00 — En möjlighet att bredda rekryteringsunderlaget är ocksåatt dispens ges från behörighetsbestämmelserna i viss utsträckning så attspecialister med viss inriktning och erfarenhet får behörighet tilldistriktsläkartjänster inom allmänläkarvård. F. n. har rätt attmeddela sådan dispens för läkare med äldre utbildning (medicine licenciater).Jag vill här erinra um att regeringen beslutat förlänga denna dispensregel attgälla ytterligare till uch med utgången av . Jag kummer att föreslå regeringen att gesocialstyrelsen i uppdrag alt se över gällande dispensregler för behörighettill tjänst som distriktsläkare eller biträdande distriktsläkare inomallmänläkarvård. Den inom sjukvårdsdelegationen överenskomna återhållsamhetenmed inrättande av nya läkartjänster samt dispensmöjligheter och möjlighetertill kompletterande utbildning för läkare sum vill arbeta snm allmänläkare med specialistprufilsyftar till att underlätta rekryteringen av läkare till primärvården nch därigenumminska antalet vakanta tjänster innm denna sektnr. De specialister sum arbetar snm distriktsläkare börberedas möjlighel lill kompletterande tjänstgöring som gör dem lämpliga allverka på vårdcentral. Det torde få ankomma på landstingen att svara för attdessa distriktsläkare ges möjlighet till sådan kompletterande tjänstgöring m. m.som utgår från individuella behov. Jag kommer i del följande att lägga framförslag om att stödja sådan lokal efterutbildning. UHÄ tillsatte en partssammansatt arbetsgrupp för 1979/80:116 20 översyn av läkares grundulbildning. I direkliven föröversynsarbetet anges alt reformarbetet bl. a. skall anslutas lill desynpunkter och redovisningar som inkommit från remissinstanser med anledning avrapporten medförslag nm en förbättrad utbildning i bl. a. allmänmedicin, långvårdsmedicinsamt miljö- uch arbetsmedicin. Jag ser positivi på att så sker. Det är enligtmin mening angeläget att primärvårdens särdrag och speciella förutsättningarbeaktas i läkarnas grundutbildning. Bland faktorer som har betydelse förläkarutbildningen anges i direkliven för översynsutredningen bl. a. en mersamhälls-medicinskt inriktad vårdideologi med utgångspunki i en helhetssyn påmänniskan. 1 detta sammanhang vill jag starkt understryka betydelsen av attbehovet av kontinuitet i vården beaklas. Jag utgår från att man i det pågåendeöversynsarbetet särskilt prövar frågan om hur man genom utbildningsåtgärder kanstödja strävandena att uppnå god kontinuitet i vården. Hälso- och sjukvårdsutredningen har föreslagit attlandstingen skall få elt ökat planerings- och samordningsansvar för det totalasjukvårdsutbudet i länet. Utredningen förutsätter atl man därvid medräknar denvård som bedrivs i icke-offentlig regi, exempelvis av privatpraktiker,företagsläkare, stiftelser samt enskilda sjukhem. Vad särskilt gäller privatpraktiserande läkare har antaletbesök hos dessa i landet som helhet minskat . uppgickantalet besök till 3,6 milj. och till 3,1 milj. F. n. svararprivatpraktikerna för av alla besök i öppen vård. I t. ex. områden avstorstadskaraktär är tillgången på privatpraktiserande läkare relativtgud. De svarade för av det tutala antalet besök i öppen vård i Stuckhnlmslän, i Götebnrgs kummun nch i kommun. Detta medförsjälvfallet mindre krav på sjukvårdshuvudmannens egna öppenvårdsresurser ochmåste beaktas i planeringen. Jag anser det vara önskvärt atl samarbetet mellanprivatpraktiker och offentlig vård utvecklas. I vissa primärvårdsområden kansåledes privatpraktiserande läkare avlasta vårdcentralerna vårduppgifter förett antal patienter och därmed utgöra en del av distriktets sjukvårdsresurser.Ungefär en tredjedel av privatläkarna är allmänläkare och kan således utgöra envärdefull förstärkning av distriktsvården. Det är patienternas behov som i första hand skall styraarbetsfördelningen inom sjukvårdsområdet. Det är därför viktigt att man iplaneringen beaktar i vad mån enskild verksamhet kan behöva använda sig avlänssjukvårdens resurser vid kliniker och laboratorier etc. I samma mån bör manta tillvara möjligheterna att privatpraktikerna kan medverka i den offentligasjukvården, t. ex. genom joursamverkan. Jag vill understryka vikten av att möjligheter skapas förde privatpraktiserande läkarna att bibehålla och vidareutveckla kontakternamed den 1979/80:116 21 Jag bedömer atl detla är viktigtför atl all vård av samma slag skall få likvärdig kvalitet. Principer för remitteringoch laboralorieundersökningar bör vara gemensamma. Samråd och dellagande ivårdprogramarbete liksom joursamverkan är områden som kan utvecklas. Det ärvidare en fördel om privatpraktikerna bereds möjlighet att delta i kliniskakonferenser samt i annan efterutbildning. När det gäller organisatoriska frägor som sammanhänger meden sådan samverkan måste olika lösningar prövas, eftersom förekomsten av privatpraktiserandeläkare ärså olika i landet. Jag kommer i del följande alt la upp elt förslagtill försöksverksamhet inom delta område som lagls fram av Spri, I likhei med vad som uttalades i regeringsförklaringenanser jag atl det även i framliden för patienter, som så önskar, skall finnasmöjlighet all söka läkare i den vårdform som privatpraktik ulgör. Hos enprivatpraktiker har patienterna ofta kunnat få den önskade långsiktigakontinuitet som leder till ett personligt förtroendeförhållande.Åldersstrukturen inom privatprakli-kerkåren är f, n. sådan att hälften avläkarna är och inte mindre än en tredjedel över pensionsåldern. Ennyrekrytering är därför nödvändig, varför jag avser att tillsätta enarbetsgrupp inom med uppgifl att analysera hithörandefrågor, Distriktssköterskorna har en mycket betydelsefull rollinom primärvården. Att distriktssköterskorna även fortsättningsvis kommer attha en nyckelposition framgår klart av befintliga planer för ulbyggnaden av denöppna hälso- och sjukvården. Jag ser därför med tillfredsställelse på attriksdagen föregående år beslutat att utöka påbyggnadslinjen för öppen hälso-och sjukvård med 10 poäng. måste jag konstatera atl det råder storbrist på distriktssköterskor. Olika samverkande åtgärder, bl. a. inomutbildningens nmråde, måste därför vidtas för att rekryteringsproblemenframöver skall kunna bemästras. Antalet sjuksköterskor med vidareutbildning i öppen vårdoch motsvarande äldre utbildning uppgick till 3 900. Härav arbetadenärmare 2 200 inom distriktsvården. var ca 850 verksamma inom närliggandeområden såsnm skolhälsovård och företagshälsovård och ca 650 inom andra umråden.Antalet icke yrkesverksamma dislriktsskölerskur uppgick till ca 200 persuner. Anlalet inrättade distriktsskötersketjänster uppgick år1978 till 2 450. av tjänsterna var vakanta. Åldersfördelningen inom distriklssköterske-kårenskiljer sig vidare från den inum övriga vidareutbildade sjuksköterskegrupper.Det finns en betydligt större procentuell andel dislriktsskölerskur över femtinår jämfört med övriga vidareutbildade sjukskötersknr. Detta betyder att bristsitualinnenförvärras nm inte utbildningen utökas. 1979/80:116 22 Med det i propositionen om husläkarsystem inom hälso- ochsjukvården angivna dimensioneringslalel, en distriktssköterska per 1 500-2 000invånare, skulle det behövas ca 6 500 distriktssköterskor i landet. 1remissyttrandena framhölls svårigheterna att förverkliga en sådan ulbyggnadunder . Flera huvudmän redovisade dock att i sjukvårdsplanerna för år1985 beräknades en täthet av en distriktssköterska per 2 000-2 500 invånare. /81 har huvudmännen föreslagit inrättandet av ca500 antagningsplatser för sådan vidareutbildning inom öppen hälso- ochsjukvård. Medel härför har beräknats i årets budgetproposition. Jag vill härnämna att planeringsramarna för den kommunala högskoleutbildningen medger attytterligare platser kan inrätlas. beräknar behovel av utbildningsplatser förvidareutbildning av sjuksköterskor inom öppen hälso- och sjukvård för år1980/81 till ca 900 utbildningsplatser. Enligt Landstingsförbundets uppfattningbör det totala anlalet antagningsplatser inom denna linje minst fördubblas framt. o. m. /84, dvs. utökas lill ca 1 000 platser . 1 enskrivelse rekommenderade landstingsförbundets styrelse attlandstingen skulle besluta om en snar och omfattande utbyggnad av dennavidareutbildning. Jag vill understryka angelägenheten av att denna målsättninguppnås. Regeringen uppdrog åt UHÄ och SÖ attundersöka möjligheterna att öka kapaciteten för utbildning tilldistriktssköterska. Någon redovisning av detta uppdrag har ännu inte lämnats. Ilikhet med vad jag anförde tidigare måste de lokala och centrala insatsernasamordnas så att största möjliga effekt nås. Jag förutsätter härvid att allaansträngningar görs för att tillgodose utbildningsbehoven. Jag har lidigare anmäll att regeringen kommeratt föreläggas förslag att uppdra ål UHÄ och SÖ att beakta kontinuitetsfrågornai ulvecklingen av målen för vårdyrkesutbildningarna. Distriktssköterskorna spelar en mycket viktig roll inomden öppna vården. De arbelar ofta nära patienterna, särskilt i glesbygdsområden.Många besök är av den arten att de ersätter läkarkonsultation. Jag vill därförerinra om att regeringen gav i uppdrag att -efter samråd med bl. a. företrädare för , . och - utreda förutsättningarna ochformerna för en begränsad försöksverksamhet med rätt för distriktssköterskoratt förskriva vissa läkemedel. Jag finner del angeläget att denna fråga lösesmed det snaraste. Jag räknar med atl kommer att redovisaresultatet av detta utredninesarbete under innevarande år. 1979/80:116 23 2.4.3 "Allmänsjuksköterskor" I propositionen om vårdutbildning inom högskolan (prop.1978/79:197) föreslogs atl sjuksköterskeutbildningen skall omfatta eller80 poäng. Utbildningen med inriktning mol allmän hälso- och sjukvärd innebärjämfört med tidigare förhållanden en sammanslagning av grundulbildningen ochvidareutbildningen inom medicinsk nch kirurgisk sjukvård samt med kumpletleringavlångtidssjukvård. Denna studieväg leder enligt föredragande statsrådet framtill ett brett verksamhetsområde som inbegriper bl. a. omfattande uppgiflerinom primärvärden. Föredragande statsrådet förutsatte i sina överväganden attflertalet studerande inom linjen kommer att följa denna studieväg. Det kommer enligt min mening att bli nödvändigl atl meringående diskutera hur "allmänsjuksköterskan" kan kompletteradistriktssköterskan inom primärvården t. ex. för sjukvård i hemmet. 2.4.4 Sjukgymnaster och arbetsterapeuter Utbyggnaden av primärvården medför ökat behov av insatserav sjukgymnaster och arbetsterapeuter. I rehabiliteringsarbetet är självfalletgod kontinuitet i kontakterna mellan patienten och vårdgivarna en förutsättningför ett bra vårdresultat. Utredningen 77 föreslog att nuvarande arbelsterapilinjeoch sjukgymnastiklinje skulle föras samman till en linje,rehabiliteringslinjen, med två varianter. Förslaget är ett uttryck för attarbetsterapi och sjukgymnastik är två behandlingslinjer som kompletterarvarandra. biträdde också regeringens förslag om tillskapandet av enrehabiliteringslinje. Uppdraget till UHÄ och SÖ att i utvecklingen av målenför vårdyrkesutbildningarna beakta kravet på bättre kontinuitet i sjukvårdenkommer även att gälla sjukgymnast- och arbetsterapeututbildning. 1 propositionen om vårdutbildning inom högskolan betonasbehovet av en skyndsam utbyggnad av sjukgymnastutbildningen. Riksdagenunderströk vid behandlingen av propositionen viklen av attsjukgymnastutbildningen genom utbildningsmyndigheternas ochsjukvårdshuvudmännens gemensamma ansträngningar byggs ut möjligt.Hithörande frågor kommer att tas upp i en prupnsitinn till senare ivår. I fråga nm arbetsterapeutulbildningen anfördes ipropositionen att denna utbildning bör ses över i sin helhet. En sådan översynpågår, UHÄ och SÖ förutsätts lägga fram förslag i ämnet i sådan tid attrehabiliteringslinjen kan inrättas . Jag vill i detta sammanhang understryka behovet av enrealistisk och långsiktig planering, som bl. a. beaktar behovet avpraktikplatser, lärare och lokaler så att en utbildningsvolym kan genomföras istort enligt den planerade volymen. 1979/80:116 24 För att ge patienter som vårdas i hemmen medicinsktrygghet behövs kvalificerade sjukvårdsinsatser. a. bör undersköterskan fåsjälvständigare arbetsuppgifter, t. ex. som samordnare i vårdlag. Etl ökalantal undersköterskor behövs därför inom sjukvård i hemmet. Förutom inom sjukvärd i hemmen arbetar i primärvårdenundersköterskor främst inom sluten långtidssjukvård. F. n. finns det för dessatjänster inte några större rekryteringsproblem. Konsekvenserna av demöjligheter till fortsatt vårdutbildning som den erbjuderoch av en eventuell höjning av basnivån inom sjukvården från sjukvårdsbiträdentill undersköterskor kan emellertid inte nu överblickas. Inom Spri pågår ett projekt angående undersköterskans rollinom främsl sluten långtidssjukvård. I projektet kommer bl. a. att behandlasansvars- och arbetsfördelningen vid nlika vårdurganisatnriska mndeller, t. ex.arbete i vårdlag. Inom ramen för detta projekt kommer Spri åven att studeraundersköterskans rull innm den öppna långtidssjukvården - bl. a. inomdagsjukvård och sjukvård i hemmet. 2.4.6 Vård lära re Bristen på bl. a. vårdlärare har gjort attutbildningshuvudmännen har haft svårt att genomföra enutbildningsdimensionering som moisvarar behoven. Detta är också en av orsakernatill den relativt långsamma ökningen av distriktssköterskeutbildningen. Vårdlärarlinjen inom högskolans sektor för utbildning förundervisningsyrken omfattar 60 poäng. Planeringsramen för linjen ärinnevarande budgetår 504 platser. Regeringen har i årets budgetpropustion (prop.1979/80:100 bil. 12 s. 467-468) föreslagit dels en ökning av planeringsramenmed 24 platser förlagda till /, dels en överföring av 24 platser frånStockholm till . Vidare föreslås i budgelpropositionen att vårdlärarutbildningetableras i med 24 platser. Enligt vad jag har erfarit från UHÄ planeras 376 avvårdlärarlinjens 528 platser att avsättas för utbildning av lärare tillsjuksköterskeutbildning (inkl. distriktssköterskor) under nästa budgetår. Dettaantal ulgör av platserna, och är i likhet en mycket storandel av det totala antalet platser. Trots detta kommer en årligvårdlärarutbildning av denna omfattning inte att kunna svara mot det behov avlärare som kan förväntas . Mot bakgrund av behuvet att öka utbildningen avdistriktssköterskor förordar jag därför, i samråd med statsrådet , attplaneringsramen för vårdlärarlinjen ökas med ytterligare 48 till 576 /81, Förslaget innebär i förhållande till budgetpropositionen,att platsantalet i kan ökas utan motsvarande minskning av antaletplatser i 1979/80:116 25 , Planeringsramen i Siockholm bör således i förhållandelill budgetpropositionens förslag öka med 24 till 168 platser (-1- 276 000kr,). Vidare innebär förslagel att , som centralurt för distansundervisning,får ytterligare 12 platser, dvs. tutalt 36 nya platser (-1- .) uchatt får 12 nya platser, dvs. 84 platser (-1- ). Vid beräkningenav det ökade medelsbehnvet under reservatinnsanslaget Utbildning förundervisningsyrken under nionde huvudtiteln har utgångspunkten varil attplatserna i avser vårterminsantagning och de övriga platsernahöstterminsantagning. Eftersom studerande på vårdlärarlinjen erhållerutbildningsarvode har . åven beräknats under delunder nionde huvudtiteln uppförda förslagsanslagel Ersättning till vissalärarkandidater. Den totala kustnaden under budgetåren 1980/81 uch 1981/82 föratt utbilda 48 nya vårdlärare uppgår till . 2.4.7 Efieruibildning av sjukvårdspersonal Det är betydelsefullt att sjukvårdens kvalitet förstärks gennmen efterutbildning, som riktar sig till alla personalkategorier som arbetarinom hälso-och sjukvården. Alt sjukvårdshuvudmännen medverkar när det gäller atlplanlägga och genomföra denna utbildning är av största vikt. Jag ämnar föreslåregeringen att uppdra åt socialslyrelsen att i samråd med landstingsförbundetutarbeta ett progam för lokal efterutbildning, där ett grundläggande momentskall vara att ta upp och ingående belysa vad som kan göras för attkontinuiteten i vården skall förbättras. vidareutbildning (NLV) bedriver försöksverksamhelmed efterutbildning av allmänläkare. Sådan genomförs också med medel från provinsialläkarfonden.Enligt vad jag inhämtat kommer NLV att redovisa en utredning om efteruibildningenav läkare och lägga fram vissa förslag. Jag beräknar 3,1 milj. kr. för budgetårel 1980/81 för efterutbildningav läkare och annan sjukvårdspersonal i enlighet med vad jag anfört. Medlen böranvisas under ett nytt reservationsanslag, benämnt Åtgärder för att förbättrakontinuiteten i hälso- och sjukvården. I den mån medel behövs för efterutbildningav läkare, som anordnas av NLV, får medel ställas till nämndens förfogande inomdenna medelsram. Jag räknar här med att NLV under /81 bl. a.anordnar lokal efterutbildning av läkare som erhållit distriktsläkarkompetensmed stöd av dispensbestämmelser. Jag kommer senare att föreslå att ytterligare medelanvisas under det nya anslaget för att användas till utvecklingsprojekt. Läkare som är verksamma inom primärvården behöverutbildning för att kunna fungera som handledare för och . Jag harinformerat mig om all provinsialläkarfonden förbereder sådana handledarkurser. 1979/80:116 26 2.5 Forskning och utvecklingsverksamhet Tyngdpunkten inom den svenska hälso- och sjukvårdensforskning och utvecklingsarbete ligger av tradition inom de prekliniskauniversitetsinstitutionerna och vid sjukhusens - främst universitetssjukhusens- kliniker. Behoven av tillämpad forskning och utvecklingsarbete inom den öppnavården har blivit allt mer framträdande. Del finns där behovbåde av elt praktiskt förankrat utvecklingsarbete på korl sikt och av forskningoch utbildning i elt längre perspektiv. Riktade insatser behöver göras lokalt för att påskyndautvecklingen inom varje landsting. Jag tänker härvid på medicinskt ochadministrativt utvecklingsarbete, fortbildning, handledarulbildning samtuppgifter rörande informations- och samverkansfrägor. Ett sådant arbete börinte enbart vara knutet till läkarna. Sjuksköterskor, sjukgymnaster,arbetsterapeuter etc. bör även kunna bedriva utvecklingsverksamhet beträffandet. ex. hjälpmedel och behandlingsmetodik, 1 likhet med vad som framfördes i propositionen1978/79:178 om husläkarsystem inom hälso- och sjukvården finns det ett brettfält för tillämpad forskning och utvecklingsarbete inom primärvården, I och medatt en utgångspunkt i primärvården är helhetssynen på patienten bör denna verksamhelspänna över en kombination av medicinska, sociala nch psyknlogiska frågor.Studier om sjukdomars förekomst och utbredning, förebyggande verksamhet och hälsoinformation,samband mellan miljö och sjuklighet, samhällsmedicin och undersökningar rörandepatienters och familjers vårdsituationer, åldersproblematiken samtvårdorganisatoriska och värdadministrativa problem är exempel på angelägnaforskningsområden. Ett aktivt fursknings- nch utvecklingsklimat är angelägetför att förstärka den kvalitativa rekryteringen innm allmänmedicinen. Ettförbättrat vetenskapligt underlag kommer vidare att ge underlag för en avgränsningav allmänläkarens kumpelens och ge allmänläkarverksamheten en mer markeradprofil gentemot andra medicinska verksamhetsområden. I nämnda proposition uttalade föredragande statsrådet: "Detär enligt min mening önskvärt atl professurer i primärvård/allmänmedicininrättas. Högskolemyndigheterna bör därför redovisa en såvitt möjligtsamlad bedömning av möjligheterna att successivt utveckla profilen för en tänktforskningsorganisation inom primärvård/allmänmedicin". Omvårdnadsfrågorna kommer att vara en väsentlig del iutvecklingsarbetet. Samtliga vårdutbildningslinjer ger fr. o. m. den 1 juli1980 allmän behörighel för forskarstudier. Jag förutsätter att åtgärder kommeratt vidtas för att slegvis förverkliga forskningsanknytningen av de häraktuella vårdutbildningarna. Det bör här erinras om att regering och riksdag ägnat storuppmärksamhet ål forskning och utvecklingsarbete inom primärvården och anvisatmedel för 1979/80:116 27 Vid vårdcentralen i harutvecklingsverksamhet bedrivits . Vid vårdcenlralen är placeraden professur i medicin, särskilt öppen hälso- och sjukvård. 1 åretsbudgetproposition föreslås atl denna tjänsl omvandlas lill en professur iallmänmedicin, förenad med ijänsl som distriktsläkare i allmänläkarvård vidvårdcentralen i . En professur i socialmedicin vid institutetär vidare förenad med distriktsläkartjänst med placering vid en vårdcentralinom landstings nordvästra förvaltningsområde. Är 1966 inrättades den första professuren i gerialrik viduniversitet i . En professur i långvårdsmedicin, särskilt gerialrik tillkomår 1976 vid i . Äldrevården förstärktes ytterligare genomatt en professur i långvårdsmedicin, särskilt gerialrik och med inriktning motprimärvård, fr. o. m. /80 inrättades i . 1 åretsbudgetproposition föreslås vidare att inrättas en professur ilångvårdsmedicin vid i . förenad med överiäkartjänsl vidMalmö allmänna sjukhus med förankring även inom primärvården. Inrältandet av professuren i allmänmedicin med placering iDalby och professuren i långvårdsmedicin vid utgör ett led iplanerna på att bygga upp en forskningsorganisation med samhällsmedicinsk inriktningi /. I denna organisation är det också tänkt alt en befintligprofessur i socialmedicin skall ingå. Den i Malmö förlagda delen avorganisationen avses framför allt ägna sig åt vårdproblem i större tätortermedan den till och delen i första hand skulle inriktas motmindre tätorter och landsbygdens problem. 1 årets budgetproposition föreslåsäven att en ny tjänst för temaforskningen Hälsu- uch sjukvården i samhälletinrättas vid i . Sucialstyrelsen bedriver sedan flera år tillbakatillsammans med berörda landstings- nch primärknmmuner utvecklings- nchförsöksverksamhet i öppen hälsn-, sjuk- nch sncialvård vid vårdcentraler iTierp uch . Fnrskningsanknytningen har skett via de sncialmedicinska instiiuliunernai resp. . Prujekten har till största delen finansierats över sncialdepartemenletsanslag för fursknings- nch utvecklingsarbete samt försöksverksamhet. Inom kommer behovet ochinriktningen av fortsatt forsknings- och utvecklingsarbete i , ochVilhelmina att ses över. a. kommer alt prövas förutsättningarna för attforskningsverksamhet av mer permanent karaktär inom primärvård organisatorisktknyts till universitets- och högskoleorganisationen. De äldres behov av service och vård har bl. a. givits högprioritet i de gemensamma projekten mellan kommunförbunden, ochSpri. Med utgångspunkt från den grund och det gemensamma synsätt som lades fasti bl. a. skrifterna "Boende, service och vård för äldre" och"Sjukvård i hemmet - social hemtjänst" bedriver Spri ett fortsattutvecklingsarbete. a. har Spri påbörjat ett projekt som gällerpsykisk 1979/80:116 28 hälsovård för äldre. Enligt vad jag inhämlal har Spri för avsiklalt särskilt satsa pä utvecklingsarbete vad gäller samverkani äldreomsorgerna. Delegationen för social forskning beviljade i februari1980 medel lill och för att gemensamlmed Spri genomföra en utvärdering av effekterna av planeringssamarbetetbeträffande äldreomsorgerna i . Utvärderingen skall bl. a.visa om det går att förbättra möjligheterna för patienterna att bo kvar i sinahem eller att från sjukvårdsinstitutionen skrivas ut till sina hem eller annantidigare vårdmiljö. Om så kan ske med hänsyn lill patienten och hanshemförhållanden bör vårdplatser kunna friställas för andra patienier som är istörre behov av dem. Studien skall även visa hur medicinklinikernas verksamhetpåverkas. Projektet exemplifierar att kontinuitetsbegreppet är mycketvittomfattande. Enligt min uppfattning måste faktorer som att få bo kvar hemma,på ålderdomshemmet, sjukhemmet etc. också räknas in. Primärvårdens forskningsuppgifter kommer även attbehandlas i del arbete som pågår inom sjukvårdsdelegationmed ett principprogram för hälso- och sjukvården inför 1990-talet. 1 det följande kommerjag alt behandla förslag omförsöksverksamhet för att stimulera primärvårdens utbyggnad.