prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Medlemsländerna har uttryckt sin fasta ^poliliska vilja att inteöverskrida de angivna importnivåerna. I beslutet ingår ävenföreskrifter om särskilda procedurer inom ^lEA i syfte all kontinuerligt följautvecklingen av medlemsländernas oljeimport varvid hänsyn skall las ^lillsådana ^fakiorer som förändringar i förutsedd ekonomisk tillväxt, väderleksförhållanden, ^m.m. ^Etl ^nyll ministermöteplaneras äga rum för att la ställning bl. a. till frågan om en eventuell revision av de nuuppställda målen. Vid ^toppmölet i Tokyoi ^beslöl de sju ^dellagarländerna ^atl ^inräita en ^inlernationellgrupp för energiteknik - . I gruppen somär knuten ^lill ^OECD/IEA ingår även andra länder än de som deltog i Tokyo.Dess syfte är dels ^atl ^karllägga och analysera de åtgärder som vidtas i olikaländer för ^atl kommersialisera lovande energiteknik, dels att lägga fram enrapport om behovet av och möjligheterna till ^inlernationell samverkan inom^områdel, inkl. finansiering. ^dellar i gruppens arbete. Inom ^FN:s ekonomiska kommission ^.för Europa^(ECE) har verksamheten fortgått inom ramen för kommittéer rörande el, gas ochkol. Dessutom har ett första sammanträde ägt rum med ^elt nytt organ - Senior^Advisers to ^ECE ^Governments ^on Energy - för informationsutbyte ochdiskussion om allmänna ^energipoliliska frågor, inklusive ^ösl/väsl-samarbeteinom energiområdet. Globala långsikligaenergiproblem, inkl. bl. a. frågorrörande ^energipoli^tiskt samarbetemellan ^OPEC-länder och industriländer ^saml rörande ^bi-^slånd ^lill icke^oljeproducerande utvecklingsländer inom energiområdet, kommer att spela en viktig roll i den globala förhandlingsrundaninom ^FN:s ram mellan nord och syd som ^FN:s generalförsamling har diskuteratunder ^höslen 1979. ^FN:sgeneralförsamling har beslutat att en konferens om nya och ^fömy^baraenergikällor skall äga rum i ^Nairobi . Inom ^kärnenergiområdel bör särskiltnämnas del ^inlernalionella samarbetet på kärnsäkerhets- och strålskyddsfrågormot bakgrund av bl. a. olyckan vid ^kärnkraflverkel ^Three ^Mile iFörenta staterna. Både del ^inlernationella ^alomenergiorganet ^(lAEA) har ökat sina ^insalser inom ^kärnsäkerhelsområdel.^lÄEÄ:s arbete med utgivning av säkerhetsstandards och rekommendationer förkärnkraftverk, det ^s. ^NUSS-programmet, har forisatt. Regeringen har lämnatett särskilt ^ekonomiskl bidrag ^lill^lAEA för ^försiärkning av organisationens ^arbele på säkerhetsområdet. Islutet av anordnar ^lAEA en större konferens i ^Siockholm angående^kärnsäkerhelsfrågor. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 145 Den i ^oklober 1977inledd^a^ ^inlernationell^a^ utvärderingen ^av kärnbrän^slecykeln,International ^Nuclear ^Fuel ^Cycle ^Evaluatiun ^(INFCE). avslutas med enkonferens i . Förutom rapporter från de åttaarbetsgrupperna planeras en sammanfattande rapport antas av konferensen. Med anledning av deavtal om ^upparbelning av ^använl kärnbränsle som har slutils mellan ^SKBF och det franska förelaget ^COGEMA harregeringen genomfört en skriftväxling med den franska regeringen.Förhandlingar med och Förenia ^slalerna angående kontrollavtalpågår. : Kraftstationer ^m. 1978/79^Ulgift 2 102539975 Behållning 675837 108' 1979/80 Anslag 1830000000 1980/81 Förslag 1750000000 ^Slalens^vallenfallsverk ^inräUades som affärsdrivande verk och fick sinnuvarande ^organisalion ^efler ^beslul av 1961 och riksdagar ^(prop.1961:168, ^SU 1961:162, ^rskr 1961:368 och ^prop. 211, NU1974:26, ^rskr 1974:198). ^Valtenfallsverket handharstatens ^kraflverksrörelse och kanalrörelsen vid ^Trollhälte kanalverk ^samlverkar för en ^ralionell elenergiförsörjning i ^rikel. ^Verkel ombesörjer ocksåberedskapsplanläggning av rikets ^elenener-^giförsörjning. ^Valtenfallsverket ^beslularom leverans av elenergi från verkels anläggningar och fastställer avgifter försådan leverans. Anläggningar och byggnader som behövs för verksamheten uppförsav ^verkel. ^Ulgifterna för^valtenfallsverkels ^invesleringar bestrids ^f^ ^n. dels fråninvesteringsanslaget Kraftstationer ^m. ^m., dels genom medel som i övrigtställs till ^verkeis förfogande. ^Vattenfallsverkelförvallar ^slatens aktier i elproduktionsbolagen ^Baslu-^sels Kraft AB,, ^Bråvallakraft AB, , ^FyriskraflAB, AB ^Grylforsen, AB ^Katlslrupeforsen, ^Rebnis Kraft AB, ^SiockholmsKraftgrupp AB, Kraft ^ABoch AB ^Umefor-^sen, i ^dislribulionsbolagenAB ^Alebygdens , AB , AB , , ^Göiakraft AB, ^Molala Ströms ^Krafl AB, ^PileorlensEldistributions AB, , AB ^SkillingarydsElektricitetsverk, AB ^Slenungsunds , ,^Vikbolandets Elektriska ^Krafl AB, , ^Viskans Kraft AB, AB^Värmdö , AB Ange , ^saml i , AB Kärnkraft-utbildning, , Svenska PetroleumAB, , ^Swedegas AB, ^SwedPower AB och ^ÖslgasAB. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 146 Tillgångarna i^slatens ^valtenfallsverks fond uppgick ^lill sammanlagt 25 535 milj. kr., varav 19 676 milj. kr. hänförde sig till naturtillgångaroch anl^äggningar, 1812 milj. kr. ^lill inventarier och förråd och ^alersloden^lill ^posler av finansiell natur. Sedan skulderna ^frånräknals var fondenskapitalbehållning 24081 milj. kr. inkl. balanserade överskottsmedel. ^Vattenfallsverkels^r^('.v///^r^a/^n;^/:/(/^;i^;[,'förde tre ^senasle ^budgelåren framgår av följande ^sammanslällning (i milj. 1977/78' 1978/79' 3 440,3 -2 078.4 4016,1 ^-^ 1 965,0 4 863,0 -2416,4 ^Rörelseresullal före avskrivningar Avskrivningar Finansiella och ^exiraordinära ^inläkler och kostnader, ^nelto Resultat före ^bokslulsdisposilioner och skatter Överskoll av i medeltal disponerat statskapital 8,0^%. 8,75^% ^'^ Resultaträkningen redovisas ^exkl. ^budgetårel1977/78. Den ^toiala^kraflförsäljningen blev under ^budgetårel 1978/79 ungefär så hög som hade^beräknals i ^driftslaten. Försäljningen av fast kraft blev något lägre än^beräknai medan försäljningen av tillfälligkraft blev betydligt högre. ^Rörelseintäklerna för^budgelåret uppgick till 4 863 milj. kr., en ökning med 312 milj. kr. Fast ^engrosförsäljning gav ^irois den lägreförsäljningsvolymen högre intäkter än beräknat. Ökningen beror ^främsl på höjdaenergipristillägg. Intäkterna av ^delaljförsäljningen och den ^lillfälligakraftförsäljningen översteg beräkningarna i ^driftslaten beroende på högreå-pris och volymökning. Driftkostnaderna blev201 milj. kr. högre än i ^driflstaten och uppgick till 2416 milj. kr. Ökningenhänför sig till kostnader för bränsleoch inköpt kraft, som översteg beräkningarna med 267 milj. kr. Kostnadsökningenhar ^lill viss del ^begränsals genom lägre ^kosinader för ^drifl och underhåll. Sammantaget blevrörelseresultat före avskrivningar 2 447 milj. kr., en ^resultalförbällring med111 milj. kr. ^jämförl med ^dri^f^tslaten. ^Efler avskrivningar,finansiella ^posler, ^bokslulsdisposilioner, kommunala skatter ^m, ^m, erhöllsett rörelseresultat av I 197 milj, kr., vilket svarar ^mol en ^fö^r^täntningmed 8,75^%^ av det disponerade statskapitalet. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 147 Antalet anställda i^Ijänst hos vattenfallsverket ^yar vid slutet av /79 10 830^mol 10855 ^budgetårel 1977/78 och 11391 /77. ^Anlalel^anslällda vid verkels byggande avdelningar har ^gåll ned ^lill följd avminskad ^arbetsvolym i utbyggnaden av kärnkraftverk och vattenkraftverk. Den för ^valtenfallsverket^lotala belastningen och ^tolall disponibla energin under de tre ^senaslebudgetåren framgår av följande sammanställning. Belastnin^g^ (i ^G^W^/i^") Leveranser av ^lillfällig ^krafl inom och ^ulom Disp^onibel energi (i ^GWh) Inköpt kra^f^t^ fr^ån svenska leverantörer ^Vatlenfallsverkets^fasla ^elleveranser under ^budgetårel 1978/79 uppgick ^lill 44.2 ^TWh' och ökadedärmed med 7,jämfört med^budgeiårei 1977/ 78. De ^lotala leveranserna ^exkl. export av ^lilitallig kraft ökade med 7,till 45,1^TWh. leveransertill industrin ökade mellan budgetåren 1977/78 och 1978/79. Flertaletindustrigrupper ökade sin förbrukning. ^Särskili stor blev uppgången för^elhyttor och stålverk, där ökningen uppgick ^lill 10,, Leveranserna ^lill malmgruvor ^saml ^lill jord-och^sienin-^dustrin minskade. Även gruppen andra metallverk och ^gjulerierminskade sin förbrukning. Inom gruppen ^kommunikalion var förbrukningen 6,1%högre under ^budgeiårei 1978/79 än under ^budgetårel 1977/78. Leveranserna ^lillkraftförelag ökade under ^budgeiårei 1978/79 med 8,. Leveranserna ^lill^åierdisiribuiörer, som är den dominerande kategorin, ökade med 8,. egna ^delaljdislributionsområden var ökningen 9,7%^.. Produktionen av elenergi i ^vatlenfallsverkets egna^vattenkrafianlägg- ^'^ I ^TWh ^(lerawatlimme) ^=^ 1 000 ^GWh ^(gigawallimme)^=^ 1 000 milj. ^kilowallimmar. 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 148 ^ningar uppgick under ^b^udgeiårei 1978/79 till 30,2^TWh mot 28,2 ^TWh budgetåret innan. Produktionen i de båda kärnkraftblockenRinghals 1 och 2 var däremot något ^l^iigre än under /78, 7,7^TWh ^mol 8,5 ^TWh. ^Produklionen av ^krafl i egna ^fossilcldade anläggningarvar den ^nåsl ^lägsla under de ^senasle ^li^o^ åren och uppgick till 1.6 ^fWh.Den ^lolala importen under /79 utgjorde 2,8 ^fWh. ^Vatlenfallsverkets^invesleringsanslag och medelsförbrukning de tre ^se^nasle budgetårenredovisas i följande ^sammanslällning (i I ^OOO-lal kr. behållning Anslag brukning behållning 1976/77 183 178 ^22522.^W^ ^2I90I8I 245227 1977/78 245 227 ^2^ ^661.^S00' 2 438 350 468 377 1978/79 468377 2310000 ^2l02. 'i40 675 837 ^'^ ^Exkl. ^lOOmilj.kr.som öv^erfördes ^lill ^budgeiuijämningsfonden^iprop. 1976/77: 150 ^bil.2s. 9, ^FiU 1976/77: .^10. ^rskr 1976/77:341). Från^invesleringsanslaget ^Kraflstalioner ^m.m. hade för ^budgeiårei 1978/79^anvisals 2310 milj. kr. ^(prop. 1977/78; 116. NU 1977/78:67, ^rskr 1977/78:340). Den fastställda ^invesieringsramen var 2 507,1 milj. kr.^Valtenfallsverket fick dessutom ta i anspråk 50,5 milj. kr. ur den under^invesleringsanslaget Kraftstationer ^m.m. disponibla medelsreserven för all^lidigarelägga vissa ^invesleringar av ^sysselsällningsskäl. Ianslagsframställningen för /81 behandlar statens vattenfallsverkinledningsvis vissa allmänna energifrågor. ^Verkel konstaterar, med hänvisningtill den ^folkomröslning om kärnkraftens roll i den framlidaenergiförsörjningen som skall äga rum , alt ^verkel alltjämt befinnersig i ^ell läge som ^siarkt försvårar möjligheterna att planera verksamhetenpå ett rationellt ^sätl. Till följd härav föreslår ^valtenfallsverket i ökadomfattning projektering och andra ^ålgärder för ^atl skapa en reserv avförberedda ^projekl, som ökar handlingsfriheten för framtiden. I den aktuellasituationen har ^verkel ^funnil del riktigast att i sina huvuddrag grundaanslagsframställningen för ^budgetårel 1980/81 på de ^rikllinjer, som harföreslagits i ^prop. 1978/79: 115 om ^rikllinjer för den framlidaenergipolitiken. Det innebär bl. ^atl framställningen vilar på antagandenaall kärnkraften ^kommeralt få ^ulnylljas i den ^omfallning som tolv ^reaklorergör möjlig och ^atl några särskilda restriktioner ^inle kommer all läggas påanvändningen av ^eleklricilel ^jämförl med annan energi. Verkels långsikligaplanering är likaledes t. v. grundad på dessa anlaganden. Vattenfalls-verkettar i ^anslagsframslällningen följaktligen inte heller upp följderna av enavveckling av kärnkraften under ^1980-lalel ^annal än undantagsvis. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 149 Om kärnkraften får utnyttjasi den ^om^f^tittning som har föreslagits i nämndaproposition bedömer vattenfallsverket ^atl inga ^ytierligare ^elpio-^duktionsanläggningar behöver lasi drift under ^198()-talet för alt klara kraftförsörjningen inom verkets avsättningsområdenpå ^läsilandel. Nya anläggningar kan ändå komma att aktualiseras under dennaperiod av andra skäl, t. ex. kraftvärmeverk, vilkasplanering styrs av bl. a. värmebehoven i berörda ^kommunei. ^siravan att minska oljeberoendet och önskemålet attvinna erfarenhet av eldning med ^fasla bränslen. Del kan också bli fråga om att^tidigarcliigga ^invesleringar av ^sysselsältningskäl. Om kärnkraften skallavvecklas under ^1980-tulet finns det på kort ^sikl enligt vattenfallsverketingen annan realistisk möjlighet alt^lillgodose ^elt stigande ^elbehov än att bygga koleldade kondenskraftverk ochkraftvärmeverk. En ökad användning av kol iSverige förutsätter emellertid att miljöriskerna kan bemästras på ettgodtagbart sätt. ^Valtenfallsverket har fått regeringens uppdrag all i^samarbele med berörda kraftförelag, kommuner och övriga intressenter utredaoch redovisa, hur de ^hälso- och miljöproblem ^som är förenade medanvändningen av kol som energikälla skall kunna lösas. ^Uppdragel avser såväl^arbctsmiljöproblem som yttre miljöproblem. Resultaten från utredningen skallredovisas ^forllöpande och de huvudsakliga slutsatserna i en huvudrapportsenast . Slutrapport skall avlämnas ^senasl ^ell år därefter. Med hänvisning ^lill ^atl deti ett längre tidsperspektiv enligt ^prop. 1978/ 79: 115 är ^nödvändigl attsträva efter alt ^ulnyllja inhemska och ^varakliga energikällor framhållervattenfallsverket ^atl vattenkraften enligt verkets mening i allt ^väsenlliglfyller de krav i fråga om ^ulhållighet. importoberoende ochmiljövänlighet som bör ^slällas på framtidens energikällor. Del finns^forlfarande en ^belydande potential av vattenkraft i ^landel. som kan byggasut. Större delen härav är emellertid undantagen från ^ulbyggnad genomriktlinjer i den fysiska riksplaneringen. För all behövlig handlingsberedskapför framliden skall kunna åstadkommas på kraftförsörjningens område bör enligtverkels mening förslagsvis ^Ivå av de orörda ^huvudiilvarna projekteras förutbyggnad fram ^lill ^domslolshandlingar oavsett vilka ^beslul som fattas omkärnkraftens framlida användning. ^Verkel anser ^atl ^befiniliga hinder förundersökningar bör undanröjas. ^Valtenfallsverketdiskuterar också åtgärder för alt minska oljeberoendet. Inom den egna^verksamhelen är det ^l.ex. möjligt alt spara energi genom alt i^vatlenkraflanläggningar göra tillbyggnader, ^uividga vattenvägar, byta utäldre maskinutrustning, se över ^vatlenhushållningsbesläm-^melser ^elc. Även iöverföringsledet kan ^energiföriuslerna enligt vattenfallsverket nedbringasgenom ^l.ex. utbyte av äldreutrustning, byte av ledningsarea och ändring av spänningsnivå.^Valtenfallsverket har fåll regeringen^s^ uppdrag ^atl ^uireda och lägga framförslag ^lill sådana ^energibespa^rande ^ålgärder. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 150 ^Vailenfallsverkel ^arbelarockså med att utveckla, utvärdera och i praktisktbruk utnyttja nya energikällor och energitekniker. ^Della ^arbele sker inomramen för en inom verket utarbetad femårsplan för forskning, utveckling ochdemonstration. Enligt planen kommer ^vattenfallsverkel inom de ^närmasle femåren all salsa ca 220 milj. kr. på forskning och ^uiveckling inom områdena^energiomvandlingsleknik, ny ^energiieknik och ^ralionell energianvändning,elteknik, elektriska energisystem samt byggnads- och materialteknik. ^Valtenfallsverket har förnämndens för ^energiproduklionsforskning räkning åtagit sig ^atl medverka viduppförandel och svara för driften av nämndens vindkraftanläggning om ca 2 500kW på . Vad ^belräffar ^möjlighelemaall ^ulnyllja solenergi har ^vailenfallsverkel genomfört en ^försludie, sombelyser de tekniska och ekonomiska möjligheterna all samla upp och ^säsonglagrasolenergi för uppvärmning av ^elt bostadsområde. Studien har klarlagt alt det,främst beroende på lagringskostnaderna, kravs relativt stora anläggningar -^minsl några hundra lägenheter för att solvärme skall bli ekonomisktkonkurrenskraftig jämfört med andra ^uppvärmningsalternaliv. Det ^forisälla^arbelet inriktas nu på projektering av ett bostadsområde i ^Järna ^ulanförSödertälje för ^atl utröna ^möjlighelema all där använda solvärme i^kombinalion med värmepump. Prov behöver även genomförasför ^atl visa ^möjlighelema alt tekniskt utnyttja bergrum för lagring avvarmvatten för solvärmeanläggningar. ^Val^tenfallsverket räknar med all^relaiivi ^snarl kunna ^besluia om en dylik provanläggning, ^iroligen i^slorieken 10000 ^m^^. ^Vailenfallsverkel utföräven prov med värmepumpar i ^syfle att i första hand klarlägga möjligheternaall ^inslallera värmepumpar i befintliga byggnader med oljeeldning. a. i Sala och och ytterligare försök diskuteras isamarbete med ^Eskilsluna, ^Sigluna, Sala och kommuner. Huvudparten avinsatserna på värmepumpsområdet inriktas på större ^anliiggningar. men vissprovverksamhe^t^ pågår även med pumpar för villor som har oljeeldning.Erfarenheterna från sådana mindre pumpar har enligt ^vattenfallsverkel^hillills som regel ^varil mindre goda. ^Valtenfallsverketframhåller att myckel stora ^salsningar nu görs i Förenta ^slalerna i fråga omsolenergi och värmepumpar. ^Verkel kommer all följa ^ulvecklingen och bidratill all de amerikanska erfarenheterna anpassas till svenska förhållanden. ^Vailenfallsverkelhar på regeringens uppdrag ^ulretl ^föruisåtlningana för alt uppföra^torveldade ^hetvallencenlraler och kraftvärmeverk i norra ^atl utföra anläggningarna för kombination med annat fast, i^försia hand inhemskt, bränsle ^harockså ^sluderals. ^Valtenfallsverket^arbelar nu vidare på ^atl få ^lill stånd ett samarbete med de kommunalaenergiföretagen och tänkbara ^lorvproducenler i , , ochÖstersund. Syftet år ^atl la fram ^ell fullständigt ^underiag. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 151 a. avseende behovet av ^slalligl ^slöd. för ^beslul om uppförande av energianläggningari dessa orter. Möjligheterna att använda både torv och ^flis i anläggningarnakommer att ^beaklas, när projekten ^bearbelas. Vid sidan avprojekteringen av ^elt ^fossileldat kraftvärmeverk i pågår ett^omfallande arbete på att utröna om överföring av värme från kärnkraftverket iRinghals utgör ^etl realistisktalternativ till kraft värmeverket. har särskilt studeratsutformning och drift av blocken 3 och 4 vid en ombyggnad för ^värmeaviappning.^Sludien har visat all ^var-^meaviappning sannolikt är möjlig, men också altden är förenad med betydande tekniska ^svårigheler och stora ^kosinader. ^Möjlighelen all byggaen kraftproduktionsanläggning baserad på miljövänlig ^förgasning av svavelrikabränslen, främst ^restoljor, studeras vidare i ^samarbele med ^Slalsraff AB.Bl. a. skall mera ingående undersökas möjligheterna ^atl ordna en långsiktigbränsleförsörjning, priset på bränslet, miljöfrågor och vissa ^lekniskadelsystem. En annan åtgärd somkan minska oljeberoendet är enligt ^valtenfallsver^ket alt kombinera elvärmemed vedeldning i pannor eller moderna braskaminer. Vidare framgår ^atl^vattenfallsverkel har ^påbörjai en undersökning av möjligheterna alt^inslallera elpannor i processindustrier och i fjärrvärme-system för kommunerför att under vallenrika år kunna minska ^oljeål-^gången. I^anslagsframslällningen redovisar ^valtenfallsverket också sin syn på frågorrörande bränsleförsörjningen och anför bl. a. följande. Verkets årsförbrukningav olja har under ^1970-talel varierat mellan några hundra luse^n^ ton och enmiljon lon. De ^slora ^varialionerna beror på ^oljekondensverkens ochgasturbinernas funktion som utjämnare och reserv vid belastningstoppar, lågvattentillgäng och bortfall av andra kraftslag. Under ^föruisättning av attkärnkraft får användas som planerats kommer den tillgängliga^oljekraflkapaciteten att användas på samma sätt även under ^1980-talel. Skallkärnkraften avvecklas kan dock en maximalt uthållig ^körning av verkelsoljekraftanläggningar aktualiseras. ^Vatlenfalls^verkets årsbehov av olja kani så fall komma ^atl ^sliga till tre milj, lon. ^Valtenfallsverket framhåller,^atl i lider av ^knapphei på olja skulle ^verkel därför löpa risken ^atl fåbetala mycket höga priser och ^yllersl ^atl ^inle kunna ^lillgodose hela sittoljebehov. ^Vattenfallsverkelsinköp av ^oljeprodukler ^sköis av Svenska , som ägs av ^verkel ochStatsföre^tag AB. Störningarna på den internationell^a^ oljemarknaden har i Sverige^medförl ökade krav på oljeleveranser från Svenska . Bolagets^omsäilning har därvid ^ökal så alt en avsevärd ökning av aktiekapitalet enligtvattenfallsverket är nödvändig. Frågan om ökning av Svenska : ^s^^egel kapital har ^behandlals ^iprop. 1979/80:33. Den ^inlernalionella kolmarknaden kommer enligt^vattenfallsverkel all ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 152 på samma sätt som oljemarknaden sannolikt bli utsatt för ^påfiestningar av olika slag.Orsakerna är dock inte desamma. Problemen på kolområdet skapas av ^lekniska,ekonomiska, miljömässiga och andra begränsningar som kan ^förulses, när detgäller alt möta en ^siigande ^efterfiågan. Det år ^f^ ^n. svårt ^atl ta ställning till vilka åtgärder som bör vidtasför au säkra en framtida svensk kolförsörjning, eftersom det inte är klarlagt ivilken utsträckning kol kommer att utnyttjas för energiändamål. Det beror bl.a. på resultatet av den studie rörande miljöproblemen vid kolanvändning som^vailenfallsverkel fåll i uppdrag alt göra, på utvecklingen när det gallerandra energislag samt på utfallet av folkomröstningen. Det är dock enligt^vailenfallsverkel angeläget all redan nu vidta åtgärder för att säkra tillgångenpå kol med låga halter av ^hälso- och miljöfarliga ämnen från länder ochkolproducenter, som av ^transporlmässiga och andra skäl är lämpliga från svensksynpunkt. Insatserna bör t. v. i ^första hand inriktaspå alt vinna insteg i kolproduktion och i andra engagemang, vilkas kommersiellavärde kan antas vara i huvudsak oberoende av om avsättningen kommer att ske iSverige eller i andra länder. med^Luossavaara-Kiirunavaara AB och om ^organisalion av och ^verksamhelsinriklningför ^ell eventuellt gemensamt bolag för utvinning av och handel med kol. Genom sitt engagemang i^Swedegas AB tar ^vattenfallsverkel del i ansträngningarna att introduceranaturgas i . ^Valtenfallsverket harvidare genom regelbundna kontakter meduranleverantörer i och ^Canada. i vilka länder beslut har fattats om^uranbryining i nya gruvor i början eller ^milten av ^1980-talel. Om samtliga kärnkraftblock inkl. får tas i ^drifl somplanerat, är ^valtenfallsverkels och Forsmarks ^Kraflgrupp ^AB:s behov av uran^läckl ^l.o.m. ^Vailenfallsverkelframhåller vidare all den ^ovisshel om energipolitikens framtida ^inrikiningsom kvarstår efter energipolitiska beslut medför svåraproblem i fråga om verkets personalplanering. Svårigheterna gäller attsysselsätta personal med meningsfulla arbetsuppgifter, ^atl ^rekrylera ochutbilda personal samt all informera personalen om framlida ^verksamhel ocharbetsförhållanden. Under ^budgetårel1978/79 minskade antalet sysselsatta - egna och entreprenörers - vid^valtenfallsverkels byggande avdelningar med ca I 250 personer. Minskningenunder innevarande ^budgelår bedöms endast uppgå till ^någol tiotal personer.För personalplaneringen inför ^1980-talel är frågan om kärnkraftens roll ikraftförsörjningen av ^ulomordenlligl stor betydelse. Elkonsumtioneni ^landel inkl. ^överföringsfö^r^iusier var ca 6,högre 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 153 under /79 ån under /78och uppgick till 92,6 ^TWh. Exporten minskade med ca en femtedel till 3,2 ^TWh. Av elkonsumtionen inom^landel svarade ^induslrin för 39,7 ^TWh, vilketår 4,mer ån förbrukningen under /78. Ökningen kan ^lillstörsta delen hänföras till massa-, pappers- och ^pappersvaiuindustrin, varselförbrukning ^sleg med 7,^.^ Även in^om ^flertalel övriga^induslribranscher ^sleg förbrukningen. a. har den under senare år^nedålgående trenden inom järn- och s^tålindustrin brutits, och för branschenredovisas nu en ökning med 6,4%^;. Däremot har minskningen inom såväl gruvindustrinsom jord- och stenindustrin ^fortsaU under /79 med resp. 3.1%och 4.2%^.. Inom transportsektorn ökadeelförbrukningen med 6,^lill 2,2 ^TWh och inom gruppen hushåll, handel ^m.^m. med 8,till 42,6 ^TWh. Överföringsförlusterna under /79uppgick ^lill 8,2 ^TWh jämfört med 7,4 ^TWh budgetåret innan. Konjunkturuppgången undersenare ^hälfien av ^budgetårel 1977/78 ^fort^satie under /79.^vilkel ledde till att de lager som ^induslrin hade byggt upp under tidigare^lågkonjunklurår snabbi minskade.