prop · G303150 · 1979-12-31 00:00:00 — Eftersom utbildningarna är flerårigauppnäs maximala helärskoslnader först en lid efter reformens start. På liknandesätt har hånsyn tagits till konsekvenserna av beslutade och föreslagnaminskningar av antalet utbildningsplatser. Regeringoch riksdag har fattat beslul om ändringar av huvudmannaskapet för vissaspeciella utbildningar. I långtidsbudgeten ingår kostnaderna för förstatligandeav bl, a, drifttekniker- och fritidspedagogutbildningarna. Regeringen harvidare förelagt förslag om en höjning av kvaliteten ihögskoleutbildningen. Höjningen skall genomföras successivi och har förbudgetåren 1981/82 och 1982/83 beräknats till 5 milj. kr. för vart och elt avåren. Dedominerande utgiftsstyrande faktorerna för den grundläggande högskoleutbildningenexkl. högskoleutbildning utgörs av de planeringsramar i form avantagningstal som ärligen fastställs av , utbildningens längd,kostnader per plats samt dimensionering av kring-kostnader som t. ex.administrationen vid högskoleenheterna m. m. Dessa faktorer utgör grunden förde årliga anslagberäkningarna. Statenger bidrag till kommuner och landstingskommuner för driften av den kommunalahögskoleutbildningen. Bidraget skall för den utbildning som är organisatorisktsamordnad med gymnasieskolan ge full kostnadsläckning för de lärartimmar somingär i fastställda timramar. fastställer högstaantagningstal per utbildningslinje. Utöver dimensioneringen avutbildningsvolymen slyrs kosinaderna av gruppstorlek och antal lärartimmar pergrupp samt utvecklingen av lärariöner. För sjuksköterskeutbildningen ges ettschablonbidrag per grupp, vilkel räknas upp med hänsyn tilllöneulvecklingen. Denfaktiska utvecklingen av utgifterna för den kommunala högskoleulbildningen harsedan systemet infördes legat under budgeterade belopp. Förklaringen härtill äratt tillgängen på praktikplatser, lärare och lokaler har utgjort flaskhalsar.Därför har planeringsramarna i praktiken inte varil styrande förutgiftsutvecklingen. Utgiftemaför studiesociala ändamål omfattar såväl bidrag som återbetalningspliktigasludiemedel för studerande. Anslagen styrs dels av antalet studerande pågymnasie- och högskolenivå, dels av bidragsreglerna. Studiehjälpen består avstudiebidrag, tillägg för resor och inackordering, inkomslpröval tillägg,behovsprövat tillägg samt hemreseersättning. Studiemedlen beslår av enåterbetalningspliklig del och en bidragsdel. Den 2 1979180. 1979/80: 150 18 största utgiftsposten inom studiehjälpen ulgörs avstudiebidraget till gymnasieskolelever. Studiebidraget utgår med samma beloppsom barnbidraget. De återbetalningspliktiga studiemedlen är knutna tillbasbeloppet. väntas antalet högskolestuderandeförbli i Slort sett oförändrat medan antalet gymnasieelever, som tidigareredovisats, kommer att öka kraftigt i början av perioden. Studiebidraget tillgymnasieskolelever är för /81 beräknat till ca 465 milj. kr.Sludiemedlen är för samma budgetår budgeterade till ca 2450 milj. kr. /85 beräknas motsvarande anslagsposter uppgå till ca 475 resp.2550 milj. kr. i oförändrad pris- och lönenivå. Det statliga stödet till forskningen utgår dels genomstyrelsen för teknisk utveckling och de statliga forskningsråden m.fl., delsgenom anslag lill universitet och högskolor, till utbyggnad avundervisningssjukhusen samt för energi- och byggnadsforskning. Styrande för den reala utvecklingen av utgiftema är dereformbeslut som regering och riksdag fattar. Betydande salsningar för utveckling av induslrin hargjorts . Delvis har detta stöd inriktats på att främjaindustrins forskning och utveckling. En del av detta stöd utgörs av desuccessivt ökade insatserna genom slyrelsen för leknisk utveckling. Vidare inrättats en särskild fond för industriellt utvecklingsarbete(Industrifonden) med ett kapital om 300 milj. kr. 1 enlighet med principerna för långtidsbudgeten harberäknals oförändrade insatser för induslriellt forsknings- ochutvecklingsarbete. Tillgruppen forskning och utveckling förs också utgifterna för energiforskning.För energiforskningen finns elt Ireårsprogram med en lotal medelsram om 1 000milj. kr, Budgeiårei 1980/81 är det sista årel i treärs-programmet. Anslagenför detta budgetår föreslås uppgå till 354 milj. kr. 1 långtidsbudgeten hardärefter fömtsätts insatser pä oförändrad nivå. Delegationen förenergiforskning skall i augusli 1980 lägga fram förslag till nytt treårsprogramför energiforskningen omfattande perioden /82-1983/ 84. Forskningen inom utbildningsväsendets område svarar för caen tredjedel av det statligt finansierade forsknires- och utvecklingsarbetet.För /81 har en reformram om ca 70 milj. kr. Även för detvå därpå följande åren beräknas förstärkningar av motsvarande omfattning.Anslagen till forskningen inom nämnda område går i huvudsak till löner samttill köp, underhåll och drift av olika typer av utrustning. 1 ändamålsgruppen totalförsvar ingår det militäraförsvaret, civilförsvaret, del ekonomiska försvarei samt övriga delar avtotalförsvaret. har mot bakgrund av on säkerhetspolitiskbedöm- ning tagit ställning till inrikiningen av del militäraförsvarei, civilförsvaret, det ekonomiska försvaret saml totalförsvaret iövrigl för perioden / 78-1981/82 (försvarsbeslut).Långlidsbudgetberäkningarna ulgår från dessa ställningstaganden. För budgelåren1982/83-1984/85 har förutsatts oförändrade ramar i förhållande tillförsvarsbeslutet. För budgetåren 1981/82-1984/85 har för det ekonomiskaförsvaret i huvudsak förutsatts oförändrade ramar i förhållande till budgetåret1980/81. F. n. arbetar en kommitté med uppdrag att överväga ochlämna förslag om säkerhetspolitikens inriktning och totalförsvarets utvecklingfr. o. m. /83. kr., oförändrad pris- och lönenivå) -1-1,6 -1-1,2 -1-5,3 -1-20,2 -(-23 -H0,9 För militärt försvar ingår i beloppet en med hänsyn tillprisutvecklingen under /81 beräknad belastning, vilken någotavviker från de anslag som tagits upp under försvarshuvudtiteln. I syfte att inom den givna ramen för det militäraförsvaret skapa ett så stort utrymme som möjligt för sådan materielanskaffningoch utbildning, som ger direkt effekt i krigsorganisationen, haröverbefälhavaren fått i uppdrag att minska antalet sysselsatta. Anlaletanställda har sedan är 1972 minskat med ca 600 . Minskningen planerasfortsätta i ungefär samma takt /81 -1984/85. För /81 har föreslagits militäraförsvarsutgifler om 15788 milj. kr. Utgiftsförändringarna underlångtidsbudgelperioden, bortseU från prisreglering, beror i allt väsentligt påatt de medel som hölls inne budgeläret 1977/78 återtas med en tredjedelåriigen /80- 1981/ 82. Den militära ramen justeras åriigenmed utvecklingen enligt nettoprisindex. Planeringsramen medger att betydande belopp åriigen kananvändas för forskning och materielanskaffning. Till de större planeradeanskaffningsprogrammen hör artilleri, band vagnar, lerrångbilar ochluftvärnsrobolar för armén, patrullbåtar och kustartilleribatterier för marinensamt anskaffning av jaktversionen av flygplanet och jaktrobotar förflygvapnet. Beträffande civilförsvaret gäller atl planeringen liksomhiuills inriklas på åtgärder som gör det möjligt att i händelse av krig skyddaoch hjälpa Prop.1979/80:150 20 befolkningen mol verkningarna av stridshandlingar av olikaslag. Dessa åtgärder kan avse kollektivt ordnat skydd i form av främsl skyddsrumoeh utrymning eller individuelll skydd, såsom skyddsmasker och anvisningar omvad som är möjligt att själv göra för sitl skydd i olika situationer samluppbyggnad av en undsätiningsorganisalion. 1 budgetproposition har regeringen föreslagit all274 milj. kr. anvisas för budgeiårei 1980/81 för civilförsvar ulom skyddsrum.För skyddsrum föreslås utgifter om 123 milj. kr. Utgiftsändringarna underperioden beror på ändrade finansieringsformer för skyddsrumsbyggande. Del ekonomiska försvaret omfattar beredskapsåtgärder inombl.a, industriproduktionen, livsmedelsförsörjningen, energiförsörjningen ochkommunikationerna. Styrande för anslagsutvecklingen är främst deinvesteringar som beslutar om och de driftkostnader som dettaföranleder. Driflkostnaderna utgörs till slor del av räntekostnader förinvesteringarna. har beslulal om inrikiningen av verksamheleninom del ekonomiska försvaret för perioden /78-1981/82, vilket bl.a.innebär utökad beredskapslagring av livsmedel, gödsel- och bekämpningsmedel,petrokemiska produkter och legeringsmetaller m. m. Vidare beslutades om ellnytt oljelagringsprogram för . Tvångslagringen i näringslivetsregi bibehålls i oförändrad omftittning samiidigi som den statliga beredskapslagringenökar. Kostnaderna för huvuddelen av oljelagringsprogrammet finansieras genomden särskilda beredskapsavgiften för oljeprodukter. Intäkterna frånberedskapsavgiften tillförs oljelagringsfonden. Den stora ökningen avkostnaderna på stalsbudgelen / 83 beslår huvudsakligen avföljdkosinader (ränlor) av en i enlighet med oljelagringsprogrammet ökadberedskapslagring av olja m. m. budgetårel 1981/82. För översyn av det löpandeoljelagringsprogrammet har regeringen lillkallat en särskild kommitté. Denna ändamälsgmpp domineras av räntebidrag och långivningtill bostadsbyggande. För /81 föreslås dessa uppgå tillsammantaget . Bland andra ändamål inom gruppen märks lån tillkommunala markförvärv samt bosladsbidrag för låginkomsttagare. Anslagsutvecklingen för lån till bostadsbyggande betingasi huvudsak av utvecklingen i fråga om beviljade beslut om bostadslån. Normaltfastställer ramar i form av våningsyta inom vilka beslut om nybyggnadkan tas. I syfte att skapa förutsättningar för etl ökat bosladsbyggande harriksdagen beslutat att sådana ramar inle skall fastställas för är 1979, Regeringenhar i 1980 ärs budgetproposition föreslagit att samma ordning skall gälla förår 1980. Antalet påbörjade lägenheter, den allmännakostnadsutvecklingen samt kr., oförändrad pris- och lönenivå) 1981/82 1982/83 1983/84 -1-9,8 -t- 463 -(-1445 +310 -(-285 -(- 3,6 -(-1060 -(- 520 -(-240 -(-335 -5,5 - 730 -( 900 -(-170 -10,1 Beloppen avser beräknad belastning på anslagei underlångtidsbudgeten. lägenheternas standard påverkar anslaget. Detta sker dockmed en viss fidsförskjulning. Det tar i genomsnitl mellan 1,5 och fråndet att en lägenhel börjar byggas till det att anslaget börjar belastas.Anslaget bestäms vidare i slor utsträckning av hur snabbt låneärendenabehandlas. En variation med 1 000 ärenden leder lill en anslagsförändring pä ca100 milj. kr. Den stora minskningen av anslaget /82 beror delspå att de särskilda s.k. underhållslånen som avser upphör,dels på en beräknad avarbetning av ärendebalanser under / 81. De angivna anslagsförändringarna har beräknats medutgångspunkt i de bedömningar av bostadsbyggandets omfallning som harredovisats budgelproposition, dvs. för totalt ca 60000påbörjade lägenheler och för åren fr. o. m. 1981 totalt ca 65 000 lägenheler.Antalet lägenheter med beslut om bostadslän har antagils till 56000 är 1980och lill 60000 fr. o. m. . Om igångsättningen och anlalet beslul ombostadslån blir lägre, l.ex. 55 000 lägenheler , skulle anslagsbehovetmed viss tidsförskjutning bli ca 500 milj. kr. I beräkningarna av bostadslåneanslaget har vidare hänsyntagits till att hyresföriusllån skall upphöra fr. o. m. . Utgifterna förhyresföriusllån antas belasta anslaget t. o. m. /82. Räntebidrag läcker mellanskillnaden mellan fakliskräntekostnad för såväl statslån som bottenlån och den s.k. garanterade räntan.Bidraget beräknas på ursprunglig låneskuld på dessa lån. Den garanterade räntanär under det försia årel f.n. 3,) för hyres- och bostadsrätislägenheter (ihuvudsak flerbostadshus) och 5,för lägenheler upplåtna med ägande-räu(främst småhus). Därefter trappas räntan upp förflerbostadshus och per är för lägenheter upplåtna medäganderätt till dess faktisk räntenivå uppnätts. Utgifterna för räntebidrag bestäms dels av gällanderäntenivåer, dels av de regler som beslutar skall gälla för lägstagaranterade ränta och 1979/80: 150 Dessulom finns ell starki samband mellan utbetalningarna avbostadslän och räntebidragsutgifierna. Såväl antalet nya lägenheter somkostnaderna per lägenhel påverkar räntebidragsutgifierna. Till detta kommervariationer till följd av räntejusleringar av äldre län. Vid dessa jusleringar,som för botlenlänen vanligtvis sker vart femte eller och förstatslånen varje är. bestäms nämligen räntan efter del nya, i allmänhet högre,ränteläget. En sänkning av räntan med I % under hela långtidsbudgelperiodenskulle /85 leda lill en sammanlagd minskning av ulgifterna medca . Mycketkraftiga ökningar registreras för räntebidragen för bostäder. Dessa ökningarberor sålunda främst på den kraftiga kostnadsstegringen och på denhistoriskt setl höga räntenivå som förutsatts för långtidsbudgelperioden. Dennaändamälsgmpp omfattar statens utgifler för skilda arbetsmarknadspolitiskaåtgärder såsom arbetsförmedling, sysselsättningsskapande åtgärder,arbetsmarknadsutbildning, kontantstöd vid arbetslöshet samtar-beismiljöfrämjande åtgärder. Vidare hör ulgifterna till regionalpolitikentill denna ändamålsgrupp. (Milj,kr., oförändrad pris- och lönenivå) Föranslaget till byggande av sjukhus i ingår i dessa belopp beräknadbelaslning för resp. är . Utgifternaför arbetsmarknadspolitiken beräknas uppgå lill . Anslagen är konjunkturneutralt beräknade, dvs. de lämnarinte utrymme för ökade insatser vid en eventuell försämring avsysselsättningsläget. Utgifterna i fasta priser beräknas därför i stort setlligga oförändrade . Den kraftiga ökningen av /82 är beräknat för att undvika en brist lill följd aveftersläpning av utbetalningar för arbetsmarknadsutbildning. Arbetsförmedlingenhar en central roll inom arbetsmarknadspolitiken. harförmedlingen tillförls över 2 000 nya tjänster. Bilaga 2.1 Långtidsbudget 23 datateknik har successivt lagils i anspråk förförmedlingsarbele. /81 tillförs arbetsmarknadsverket medelmotsvarande ett lägre antal tjänsler än vad som varil fallet under någotbudgetår . har medel beräknalsmotsvarande en oförändrad omfattning av verksamheten. Styrande för kostnadsutvecklingenför denna verksamhet är antalet anställda i förmedlingsarbetet, behovet avlokaler, utbildning m. m. Arbetsmarknadsutbildning kan ske i skolöverslyrelsens s.k. AMU-kurser m. m., i kurser inom ramen för det reguljära utbildningsväsendetsaml i företagsutbildning. Deltagare i AMU-kur.seroch kurser inom det reguljärautbildningsväsendet uppbär utbildningsbidrag. Vid utbildning i företag ulgårbidrag till företagen. Utgifterna för arbetsmarknadsutbildning finansieras viaarbetsmarknadsutbildningsfonden. Till fonden inflyter dels medel från enarbetsgivaravgift på 0,, dels anslag från statsbudgeien. Arbetsgivaravgiftenhar varit oförändrad sedan fonden infördes är 1976. Kostnadsökningarna förverksamhelen har därmed i storl sett fått bäras av anslaget. För budgetåret1980/81 uppgår anslaget till . Frånsett en kraftig höjning förbudgetårel 1981/82. för att undvika en brist på grund av eftersläpningen avutbetalningar, antas stalsbidragsbeloppen i enlighet med längtidsbudgetteknikenförbli oförändrade . Utgiftsutvecklingen för arbetsmarknadsulbildningen slyrs iförsia hand av antalet elever och av elevbidragens storlek. Även fördelningenav kursdeltagarna regionalt och utbildningens inriktning är av betydelse förkostnadsutvecklingen. Bidragen är kopplade till ersättningen vid arbetslöshet,dvs. höjda arbetslöshetsersättningar ger höjda utbildningsbidrag. Anlaletelever i verksamheten är beroende på arbetsmarknadsläget och pä i vilkenutsträckning de sökande uppfyller arbelsmarknadskungörelsens villkor förtillträde till utbildningen. Anlalet kursdellagare och fördelningen av dembesiämmer anlalet kursveckor, vilkel är avgörande för kostnaderna för deutbildningsresurser i form av lärare, lokaler etc. som blir erforderliga. 1 årets budgelproposition har beräknals att totalt ca140000 personer kommer att delta i arbetsmarknadsutbildning under budgetåret1980/81. Kostnaden har beräknats till ca I , varav ungefär70% betalas över anslaget. Med anlagande om en genomsnittlig utbildnings-längdom skulle en ökning eller minskning av antalet elever med lOOOO underåret öka resp. minska anslagsbehovel med ca 110 milj. kr. Sysselsättningsskapande åtgärder avser främst statliga,kommunala och enskilda beredskapsarbeten. Verksamheten har beräknats få en ihuvudsak oförändrad omfattning jämfört med beräkningenför /81 (konjunkturneutral beräkning). Enligt beslutskall det s. k. äldrestödet inom leko-induslrierna avvecklas fr. o. /83. Behovet av beredskapsarbeten är i hög grad avhängigtkonjunklumt- 1979/80:150 24 vecklingen och sysselsätlningsläget. Det innebär atlmedelsålgången kan variera kraftigl mellan budgetåren. Avgörande förkostnaderna för verksamheten är dels antalet sysselsättningsdagar, dels dengenomsnittliga koslnaden per sysselsätiningsdag. Fr.o.m. gällerelt nylt statsbidragssystem för beredskapsarbelen, vilkel innebär att lillkommunalt beredskapsarbeie normalt lämnas statsbidrag för lönekostnader.Däruiöver utgår vid invesieringsarbelen ett lilläggsbidrag om för övrigakostnader. För enskilda beredskapsarbeten kan maximall ulgå del slöd som utgårtill kommuner. Avdrag görs i dessa fall för den ekonomiska fördel den enskildeför beredskapsarbetet ansvarige anordnaren har av elt sådant arbete. Utgifterna för beredskapsarbelen har för budgetåret1980/81 beräknats till I 800 milj. kr. motsvarande 4,5 miljoner sysselsällningsdagarmed en genomsnittlig dagsverkskostnad pä . uppgickantalet sysselsatta personer i beredskapsarbeie till 37 100. En förändring avantalet sysselsällningsdagar med 1 miljon under budgetåret, motsvarande drygl5 000 personer i arbete i genomsnitl 6 månader, påverkar anslaget med ca 400milj, kr. En förändring av dagsverkskostnaden med . skulle -med i övrigt oförändrade antaganden - innebära en påverkan av anslaget med 225milj. Stöd vid arbetslöshet genom anslag över statsbudgetenutgår dels i form av ersättning till arbetslöshetskassor, dels i form avstatsbidrag till kontant stöd till personer som stär ulanförarbetslöshetsförsäkringen. Bidrag till finansieringen avarbetslöshetsförsäkringen och del kontanta stödel kommer genom enarbetsgivaravgift om 0,och genom egenavgifter frän de försäkrade. Utgifterna har beräknals stiga i takt meden förutsatt årlig ökning av antalet kassamedlemmar med 100000. Utgifterna fränanslaget slyrs av arbetslöshetens omfattning - antalet arbetslösa och antaletersättningsdagar - och ersättningsnivån. Ersättningsnivån fastställs avregering och riksdag. Arbetslösheten uppgick till 1,. Enförändring av arbetslösheten av två månaderinnebär atl kostnaderna för arbetslöshetsunderstöd förändras med ca 90 milj.kr., varav 60 milj. kr. En höjning av högsta dagpenningklassenfrån . skulle kosta totalt 160 milj. kr., varav överanslaget ca 100 milj. kr. /74 har antalet anställda vidarbetarskyddsstyrelsen och yrkesinspektionen mer än fördubblats. Förlångtidsbudgelperioden förutsätts oförändrad omfattning av verksamheten. har beslutat om en ny organisation för skyddatarbete m. m. Den nya organisationen trädde i kraft den . Dennaverksamhet samordnas av stiftelsen med landstingskommunerna ochstaten som grundare. Staten tar numera hela koslnad.sansvaret för den skyddadeverksamhelen. 1 avtal med de båda kommunförbunden har förutsatts attmotsvarande kostnader avräknas gentemot den kommunala sektorn inom andraområden. Stiftelsenföreslås fä ett anslag om I 685 milj. kr. för /81 inkl. ulgifterför vissa investeringar. Ulgifterna beräknas bli i slort sett oförändrade underlångtidsbudgetperioden. Styrande för utgiftsutvecklingen är i första handbeslut om nya platser i den skyddade verksamhelen. Sådant beslut las avriksdagen. Därutöver påverkas anslagsbehovel av löneutvecklingen för deanställda, kostnadsutvecklingen för investeringar och inköp av maskiner ochråvaror samt försäljningsintäkterna. Riksdagenhar vidare fattat beslut om en ny organisalion förden yrkesinriktaderehabiliteringen genom inrättande av inomarbetsmarknadsverket saml om etl särskilt inomområdet. Den nya organisationen för trädde i kraft den 1januari 1980. De nuvarande stödformerna halvskyddad sysselsättning ocharkivarbete ersätts den av en ny anställningsform kalladanställning med lönebidrag. Anslagen för verksamheterna förutsätts förbli istort sett oförändrade . Antalet platser med lönebidragär begränsat i fräga om statliga myndigheter. Utvecklingen beträffande platserinom övriga sektorer styrs bl. a. av arbetsförmedlingens möjligheter attplacera arbetshandikappade. Riksdagentog vären 1979 ställning till regionalpolitiken för perioden /80-1983/84.Beslutet innebär att en ram om 7 400 milj. kr. disponeras för regionalpolitisktstöd till näringslivet . Stöd kan enligt beslulel lämnas iform av lokaliseringslån, avskrivningslån, sysselsättningsstöd,utbildningsstöd och offertslöd. Vidare ingår i denna ändamålsgruppglesbygdsstöd. Förlångtidsbudgetperioden har antagits att utnyttjande av den del av ramen somavser bidragsverksamheten successivt kommer att växa, medan utnyttjandet avden del som avser lokaliseringslän successivt kommer atl minska. Dekortsiktiga variationerna i utnyttjandet av de medel som disponeras inom ramenberor huvudsakligen på förändringar i förelagens investeringsbenägenhet,vilken i sin tur bl.a. är avhängig den allmänna konjunkturutvecklingen.Utnyttjandet beror även på den subvenlionsnivå som tillämpas. Iändamålsgmppen ingår också transportstödet. Transportstödet till Norriand utgårmed vissa författningsmässigt givna bidragsprocent. Bidragsandelen är beroendeav bl. a. transportavstånd, transportrelation och transportmedel. Den totalaomfattningen av utgifterna är beroende av transporternas omfattning ochinriktning samt transportkostnader. Transportstödettill Golland är ulformal som ett bidrag lill gods- och persontransporter samtför befordran av personbilar. Prop.1979/80: 150 ken utgår med ett av regeringen fastställt belopp förlängdmetergodsfor-don. För persontrafiken utgår bidrag med ett av regeringenfastställt belopp per passagerare. Kostnaderna för stödel lill gods- ochpersontrafiken är sålunda direkt beroende av trafikens omfattning och till deav regeringen fastlagda stödbeloppen. Glesbygdsstödet syftar till samordnande insatser försysselsättning och service i glesbygden. Beslut om stödel är i slor utsträckningdecentraliserat till länsstyrelserna, som kan prioritera mellan olika ändamål.För budgeläret 1980/81 föreslås anslaget för älgärder i glesbygden uppgå till104 milj. kr. I enlighet med långtidsbudgettekniken beräknas del bli oförändratunder perioden. Utgifterna under denna ändamålsgrupp avser till stor delinkomstöverföringar till hushällen i form av allmänna barnbidrag,föräldrapenning och bostadsbidrag för barnfamiljer. Den kraftigast växandedelen av ändamålsgruppen utgörs dock av statsbidrag till kommunernasbarnomsorg. Vidare ingår bidragsförskott och den del av statens bidrag tillsocial hemhjälp som avser hjälp till barnfamiljer. (Milj. kr,, oförändrad pris- och lönenivå) Genom-snilllig-procen-tuell förändring 1974/75-1978/79 Anslag 1980/81 Procentuell förändring 1980/81-1981/82 Genomsnittlig procenluell förändring 1980/81-1984/85 allmänna barnbidrag bostadsbidrag bidrag till barnomsorg m.m. + 2,1 + 1,8 - 85 -238 -4,5 Barnbidraget utgår fr. o, m, den med 2 800kr. Barnbidraget utgår f. n. lill ca 1 miljonfamiljer med 1,8 miljoner barn. Utgiftsstyrande faktorer är antalet bidragsberättigadebarn och bidragets storiek. I långtidsbudgetens beräkning har bidragetförutsatts bli oförändrat . Fortlöpande höjningar avbarnbidraget har skett bl. a. med hänsyn tagen till den allmännaprisutvecklingen. beräknas antalet bidragsberättigade barnminska eflersom antalet barn som passerar 16-årsgränsen överstiger antaletfödda. Trenden motverkas något av en viss netloinvandring. Bilaga 2.1 Långtidsbudget 27 Föräldraförsäkringen inom sjukförsäkringen infördes år1974 och har successivi byggts ut. Föräldraförsäkringen omfattar fr.o.