prop · G3031 · 1979-12-31 00:00:00 — Än slörre skulle obalansen bli om arbelslagarsidans medlemmar skullekunna påräkna ekonomiskl Slöd ulöver vad konfliklfonder och liknande kantillhandahålla. Särskill siölande skulle del vara om den som dellar i enolovlig konflikl och alliså bryler mol samhällels rällsregler skulle kunna fåekonomiskt slöd från samhället. På samma linje går också i . 1 frågan om rätl lill ekonomisklbislånd av allmänna medel vid arbetskonflikl gäller dels lagen(1969:93) om begränsning av sam-hällsslöd vid arbelskonflikt dels ock denregeln, atl obligalorisk socialhjälp ej kan ges den som saknar medel till sittlivsuppehälle därtör att han deltar i konflikl. Socialulredningens förslag allsocialbidrag skall ulgå vid sådana konflikler och således även vid så kalladvild sirejk innebär alltså ell avsteg från den av samhällel lidigare iakliagnaneuiralilden. Spelet mellan arbelsmarknadensparter ulgör i myckel en kraftmälning mellan dessa. Samhällel har, som nämnts,markerat sin opartiskhet i della spel och överiåtil ål de direkl berörda allsjälva beslämma om löner och övriga arbetsvillkor. Den utveckling som sketl iSverige i della avseende lalar ej för alt del kan föreligga någol egenlliglbehov av samhällelig inblandning i nu berört avseende. Parlerna disponerar förövrigl egna medel bland annal för konflikländamål. I den prakliska bisiåndssilualionenär slulligen all märka, atl hemarbelande maka och minderåriga barn enligt nugällande räll är berälligade lill socialhjälp även om familjeförsörjarenbefinner sig i arbdskonflikl. En fakulialiv ej förpliktande möjlighel allhjälpa öppnas ocksä i 6 8 i förslaget. Socialulredningens förslag i den del del innebär allsamhällel skall bislå 1979/80:1 134 den som dellar i arbetskonflikl grundar sig enligl uppgifti belänkandel pä vissa förfrågningar per lelefon. Underlaget förställningslagandet bedömer länsslyrelsen därför som alllför bräckligt. Fråganbör prövas ånyo inför ett slutligt slällningstagande. Därvid bör ålminslonereservanten synpunkl beaktas. Andra remissinsianser underslrykersocialvärdens allmänna skyldighel all tillse all ingen lider malerieU nöd ochlillslyrker därför utredningens förslag. hör Föreningen saml Slockholms och kommuner. LO anför följande. Utredningen tar också upp frågan omsocialhjälp vid arbetskonflikl. Här föreslås atl socialbidrag skall kunnalämnas efter samma normer som gäller för andra hjälpsökande, men motlagarenskall vara skyldig all ålerbelala sådan hjälp. LO delar denna uppfaUning, framhålla all den generösa inslällning som enligl praxis visals när delgäller återbetalning bör till-lämpas även fortsällningsvis. I Mulmöhus län konslalerar. Belräffandeålerbelalningsskyldighelen för ekonomiskl slöd vid arbdskonflikl harsynbarligen en kompromiss gjorls med lanke pä myndighelernas slrävan till neutralitetvid arbetskonflikt och godlages däri'ör, särskill som texten klargör attaierbelalning ej kan bli akluell däresi medel till försörjning skulle saknas. Socialulredningens förslag är atlrätten till socialbidrag endast i undantagsfall skall vara förbunden medåterbetalningsskyldighet har föranlett enstaka kommenlarer. Socialstyrelsensäger om förslaget. När det gäller ålerkrav harstyrelsen i yttrandet över principbelänkandel diskuterat behovet avbestämmelser för ålerkrav mol enskilda och härvid ullalal alt kostnaderna förall göra ålerkrav sannolikl är slörre än de belopp som kan indrivas, varförbesiämmelser om ålerkrav helst inle bör införas. Klippans kommun varnar däremol förall om förslagel genomförs "kan della medföra slörre reslrikliviiel ochminska möjlighelerna lill individuellt anpassade ålgärder. Kommunen anserdärför all en möjlighel alt ge socialbidrag med ålerbelalningsskyldighel börinföras i förslagel". Ulredningens förslag allsocialbidragel inle skall beskallas eller göras ATP-grundande lillsiyrks ellerlämnas ulan erinran. kommun ifrågasäller emellertid om det är lämpliglalt olika regler härvid skulle gälla för sofi och socialbidrag. Socialulredningen är i princippositiv lill all även svarar för uibdalningen avsocialbidrag. Utredningen menar dock alt delta får ses som en lösning på längresikl och efler del alt erfarenheler vunnits av soft-reformen. Ävenremissinslanserna behandlar vanligen frågan i samband med den föreslagnasocialförsäkringsreformen (sofl). 1979/80:1 135 posilivi om förslagel som sådanl medan uppfallningen omrätl lidpunki för genomförandd kan variera. Riks.försäkringsverkei,länsstyrelserna i saml i , , Uppsalaoch kommuner m. fl. förordar en sådan utbelalningsordning. Andra kommunerdäremot, som , anser det uteslutei att skall utbetalasocialbidragel, vilkel skulle leda lill all två myndigheler hell i onödan fårbefallning med och insyn i ärendei. Slatskonlorel anser all frågan bör beaklasi fortsatt ulredningsarbete om sofl. Redan i principbelänkandel föreslogsocialulredningen all den kommunala behovsprövade ekonomiska hjälpen skullekallas socialbidrag och ulredningen vidhåller förslagel i silt slulbelänkande.Förslagel har inle väckt erinringar i remissbehandlingen. Någon ensiakaremissinslans som , lillslyrker direkt förslaget. förslag lill äldreomsorgfår elt myckel goli mottagande av remissinstanserna. Dessa delar utredningensförslag till principer och riktlinjer för äldreomsorgen. Genomgående betonasviklen av all insatsema förde äldre vägleds av självbeslämmanderält ochnormalisering. Några remissinsianser anser atl avsniitet tillhör betänkandetsmest förtjänstfulla, och den övervägande delen av remissinstansema tillstyrkeroreserverat utredningens förslag. Alla är ense om au de äldre, så långl delöver huvud tagel är möjligt, skall beredas möjlighet all bo kvar i den egnabostaden och all del ankommer på kommunen, när detla inle längre är möjligi,all tillhandahålla en boslad med lillgång lill de speciella fiänsler som svararmol den enskildes behov. - Remissinslanserna har dock ålskilliga synpunkler påhur de äldres boende skall närmare ulformas och utbyggas. - Vikten av alt deäldre får möjlighel atl stanna kvar i siu arbele så länge de kan och vill,liksom viklen av all övergången till pensionärslill-varon förbereds på ettlämpligt sätt framhålls av många remissinstanser. Remissinstansernaunderstryker även betydelsen av alt pensionärerna ges möjlighel lill ell aktivtsamhällsliv för all molverka isolering och passivitet. Ulredningens förslagtill villkor för finansiering av bosläder med gemensam service och förslagetom alt statsbidrag lill hemhjälp bör utgå oavsett om ijänsierna ges vid boendemed gemensam service eller i annal egel hem tillstyrks av remissinstanserna.Enigheten om alt upphäva nuvarande inskränkningar i vissa pensionärers rätl allsjälva uppbära sin pension är i det närmaste total. 1979/80:1 136 9.2 Förberedelser inför pensionering Socialulredningens betoning pävikten av all man förbereder pensioneringen mottas väl av remissinstansema.Stt>ckhi>lms kommun och Föreningen underslrykervikten av all övergången från yrkeslivel till pensionärstillvaron upplevs såposilivt som möjligt. Möjlighelen till konlakl med arbelslivel även eflerpensioneringen skulle vara myckel värdefull för slora grupper av pensionärerna.DeUa synes dock, menar man, kräva någon form av lojalilelsförklaring frånarbelsmarknadens parter. För fackföreningsrörelsen, framhåller LO, är del ensärskill viktig uppgifl atl se lill all pensionärerna kan hålla konlakl medlidigare arbelskamralcr och de fackliga strävandena. Organisationen är för sindel beredd all förorda att sådana insalser görs inom de fackliga lokalavdelningarnaoch klubbarna. Svenska röda ktvset finner alt myndighelerna i dessa frågorsaknar aklivi engagemang och konslalerar all i jämförelse med andraeuropeiska länder är efler i ulvecklingen. En mer Ivingande skrivning i frågaom myndighelernas ansvar för resurstilldelning till denna verksamhel hade varilmotiverad. Ulredningens förslag, alt detnormala bör vara atl människor behåller sin boslad även när de kommer upp iåren, tillstyrks genomgående av remissinstanserna. Bostadsslyrelsen anslutersig till de mål och värderingar ulredningen har för boendeomsorgen om de äldre,dvs. i försia hand att äldre skall leva och bo som andra och med andra så långtdelta över huvud laget kan förverkligas. Denna syn på de äldres boende ställerkrav på etl slörre hänsynslagande lill de äldre vid sladsombyggnad ochnyexploatering än vad som är vanligl. Utredningen visar dock inte hurlångt man kan gå när del gäller alt möjliggöra för de äldre alt bo kvar iinvanda områden eller välja ny bostad i del vanliga beståndet. Målet atl göradel möjligt för de äldre att bo kvar kan framförallt i del äldrefasiighelsbeslåndd komma atl kollidera med målel om en allsidigt sammansattbefolkning. Vid ombyggnad av bosläder i del äldre fastighetsbeståndet bördärför de äldres och handikappades särskilda behov alltid beaktas. Enliglstyrelsen är delta av största betydelse för dessa gruppers möjligheter alt bokvar i sina bosläder eller i varje fall i sina bostadsområden. Pensionärernusriksorgunisulion framhåller aU målet måste vara ökade möjligheter till dlsjälvständigt boende i en miljö, där man känner sig hemma och har alla sinasociala kontakter. För atl förverkliga detla krävs en förbättrad service ochen lättillgänglig, områdesbunden medicinsk service och vård av god kvalitel,anför organisationen. Några remissinstanser framhåller, att i glesbygden finnsdet fortfarande behov av bostäder för äldre människor som ogärna flyttar frånsin hemort. Etl varieral utbud av bostäder för äldre, som utredningen 1979/80:1 137 föreslår, innebär också enligl dessa remissinstanser atldel i lälorler kan finnas behov av avskilt belägna bosläder enbarl för äldre,eftersom många äldre Irivs bäst i en lugnare miljö och tillsammans medmänniskor i samma åldersgrupp. Frägan orn de kommunalabostadstilläggen tas upp av ett flertal remissinstanser. iVästernorrlands lån anser det angelägel med en översyn av bestämmelserna om dekommunala bostadstilläggen. Pensionärernas riksorganisalion, som ansluler siglill boendeulredningens förslag, atl ensamstående pensionär skall ha enlägenhel om minsl två rum och kök och gifla och sammanboende pensionärer trerum och kök. anser atl de kommunala bostadstilläggen måsle läcka kostnadernaför denna boendeslandard. , LO och ellflertal andra remissinstanser anför liknande synpunkler på de kommunalabo-sladslilläggen. Några remissinstanser, bl.a. TCO, socionomförbundsaml flera kommuner, anser alt bosladslilläggen för pensionärer bör vara enslallig eller en slalskommunal angelägenhet Härigenom skulle bostadstilläggenoch de äldres bostadsstandard bli lika i hela landet, anför man. 9.5 Allmänt om utbyggnad av Den av utredningen föreslagnaulbyggnaden av s. k. las i allmänhet väl emot av remissinstansema.Genomgående tillstyrks en kraftig ulbyggnad av pensionärsbostäder med lillgånglill särskild service. Flera remissinsianser har dock synpunkler pä hurutbyggnaden bör ske. anför all enligl socialulredningenmåsle byggnaden vara lillräckligl slor för att man skall kunna erbjuda ettvarieral utbud av sociala tjänster och aktiviteter samlidigl som den avirivselskäl inle bör bli för slor. Del förekommer all del byggs medmer än 150 och ibland ända upp lill 300 lägenheler. Bosladsslyrelsen anser allkonventionellt ulformade anläggningar med uppål 300 lägenheter i varje fall ärför stora. Servicehusen bör så långt möjligt inte ulformas så att de fårkaraktär av vårdinstitution, avsedda fören enda kategori av känniskor.Bostadsslyrelsen anser liksom socialutredningen att man bör undvika atlsärskilja de äldre. Det innebär atl stora enbart för äldre inte börbyggas. För atl servicehusen verkligen skall efterfrågas av andra grupper änäldre måsle utbudet av verksamheler vända sig lill fler kalegorier och organisationenulformas så alt den kan möta både äldre och yngre hushålls önskemål omgemensamt boende och kollekliv service. Enligt slyrelsen slällersocialutredningen irite upp några krav på kvalitet för lägenheter och utemiljö.Styrelsen framhåUer viklen av att de äldre ges en god utrymmessian- 1979/80:1 138 dard som medger olika aktiviteter och umgänge inomlägenhelen. Många av de som byggs innehåller lägenheler medläg standard i fräga om både uirymme och ulrustning. Ulemiljön är i dagdessulom ofla olämpligi ulformad med hänsyn lill de äldres slörre känslighetför I.ex. buller och blåsl. Länsslyrelsen i Norrbotlens länfinner del önskvärl alt sammanställer eifarenheter från servicehussom tagits i bruk. Härigenom kan kommunerna då man planerar nya servicehusundvika uppenbara olägenheler som t.ex. små och trånga bosläder. Allt för smålägenheler kan leda till atl de ej efterfrågas. De blir genomgångsbostäder medrisk att förslummas. anför all i Stockholmplanerar man alt bygga yllerligare etl anlal bosladsholell . Dessa bostadshotell är kategorihus i socialulredningens meningoch ulgör alltså etl avsteg från normaliseringsprincipen. Anledningen lill atlman bygger bostadshotell är pensionärernas egna önskemål, men bostadshotellenär också ett ullryck för målsällningen alt förena kravel på irygghel med kravetpå personlig frihet och oberoende. Del är kommunens uppfaUning atlpensionärerna föredrar atl bo i nuvarande form av bosladsholell. dvs.kaiegorihus framför av den lyp socialulredningen skisserar. Del ärvidare kommunens erfarenhet att bostadshotellen är en god satsning från såvälvård- som service- och personalsynpunkt. Den service som tillhandahålls inombo-sladshoiellen avses till viss del också betjäna de äldre personer, som är bosallai hotellens omgivningar. Tanken är härvid all kringboende pensionärer - iöverensslämmelse med normaliseringsprincipen - genom att utnyttjabostadshotellets service skall kunna bo kvar i sin gamla bostad änsom eljest varit möjligt. En boendeform, som länge varit föremål fördiskussioner, men som aldrig fåll någon slörre utbredning, är kollektivhuset.De erfarenheler som man har av kollektivhus visar alt de ursprungligaidéerna i många fall fått överges. Dock finns erfarenheler som visar att dennaboendeform har slora fördelar för många människor; ett kollektivhus ger bl.a.tillfällen till oplanerade konlakler och aktiviteter utanför den egnalägenhetens ram, varvid bl.a. kontakten mellan generationerna ökar. Det ärmöjligt all i kollektivhus bygga in service för såväl åldringar som förbamfamiljer. Erfarenheten visar dock all de flesta pensionärer föredrar attumgås med andra pensionärer. a. därför är del självklart atl kollektivhuseninte bör ta sikte på atl åstadkomma en boendeform som passar alla, utan måslevända sig lill de grupper som efterfrågar den. Kommunen anser atl det finnsmånga fördelar med kollektivboende och förespråkar en allvariig prövning avdenna boendeform. I förslagel att pröva kollektivboende för de äldre instämmerandra remissinstanser, bl. år för sin deltveksam lill utredningens kraftiga ställningstagande för för äldre. Det kan nämligen sättas i fråga om någon mera belydandeefterfrågan finns på denna typ av Prop.1979/80:1 139 boende från andra grupper än pensionärer. Del kan ju inteheller vara fråga om annat än att. då efterfrågan på lägenheler i servicehusöverstiger tillgången, dessa i försia hand måste erbjudas pensionärer medklart uttalade servicebehov. komniun anser atl den önskvärda blandningenav äldre och yngre boende ej bör åstadkommas inom servicehuset utan i dessgrannskap. De flesta äldre vill visserligen kunna följa vad som händer och skeromkring dem, men de vill samfidigt ha möjligheler alt dra sig undan och ejriskera störningar från grannar. Inom servicehuset bör man kunna blanda såväläldre som yngre pensionärer med slörre eller mindre servicebehov. Servicehusenbör placeras mycket cenlrall. uppger all man har myckel godaerfarenheter av och del har bl. a. visal sig atl personer med storlbehov av omvårdnad med fördel kan bo i . Servicelägenheterna hardessutom ofta en högre boende-standard än ålderdomshemmen och iservicelägenheterna kan de äldre lällare klara av dagliga sysslor som slädningoch mallagning. Enligl kommunen undviks på så säll "övervärd" ochberäkningar som kommunen gjorl tyder också på atl de resurser, som frigörsgenom all "övervård" undviks, från ekonomisk synpunkl väl läckermerkoslnaderna för den högre slandarden i . framhåller atl del är viktigt alt den slora ulbyggnaden avservicehus inle leder till all de äldre koncentreras lill elt område och bildarell samhälle utanför det övriga samhället. Organisationen förordar alt manförsöker integrera de äldre med övriga åldersgrupper i själva boendet och inleenbarl via dagcenlraler, medför all byggnationen av måstespridas över alla bosladsområden, så all man så långl del är möjligt undvikerall flylla äldre från sin gamla miljö, anför organisafionen. kommun anserall den service och det aktivitetsulbud, som enligl utredningens förslag skallfinnas och omfatta även andra än pensionärer, inte nu bör uppställas somvillkor för all få uppföra . föreslår i sillbelänkande all lånenivån höjs så atl hela kostnaden för kanfinansieras med slalliga lån och atl finansieringsvillkoren skall vara desammaför byggande av olika bostäder med gemensam service. Remissinstansema delar ulredningensförslag till finansieringsformer och vissa instanser understryker kraftigl atlökade lånemöjligheler underlällar för kommunerna all bygga upp en äldreomsorgsom svarar mol det ökande behovel. Några remissinstanser, bl.a.länsstyrelsen i och Klippans kornmun, vill gå etl steg längreoch anser alt de förbättrade finansieringsmöjligheterna bör gälla ävenombyggnader och förbättringar på befintliga ålderdomshem. 1979/80:1 140 Utredningens förslag om all införaell gemensaml begrepp, , för alla former av boende med gemensamservice får, liksom utredningens syn på ålerdomshemmens framlida slällning, ellblandat mollagande hos remissinstanserna. Lånsstyrelsen i Norrbollens lånanser all socialulredningens förslag all ålderdomshemmen skall ingå underbeteckningen är välbelänkl och kan förhoppningsvis leda fram tillatt del motstånd som fortfarande finns mot ålderdomshemmen förbyls lill enpositiv inställning. i Kalmur lån ställer sig positiv tillulredningens förslag till benämningen , vilken enligl länsstyrelseninte är så negaliv och kalegori-bunden som ålderdomshem. iGöieborgs och lån anser atl del inte är frill från invändningar attanvända beteckningen i lagtexlen. Denna beteckning hör i försiahand hemma i kommersiella sammanhang. Enligt mening bör i ställdanvändas beskrivningen "hem för gemensamt boende med möjlighet tillomvårdnad dygnet runt". i länanser alt del inle finns skäl för atl ulan åtskillnad ändra beleckningenålderdomshem till . Etl stort antal ålderdomshem uppfyller nämligeninle ulredningens krav på . Liknande synpunkler anförs av andra remissinstanser.Kommunförbundel anser alt begreppel felaktigt kan föra tanken lilldels särskilda hus. dels stora enheter med inbyggd service och gemensamhelslokaler.Slyrelsen anser all begreppet därför kan skapa osäkerhei ikommunerna. Enligl styrelsens uppfattning handlar det om sättet all bo ochdärför torde benämningen serviceboende bättre ge utlryck för tankarna bakombegreppet. Det vikliga i ell serviceboende är dygnd-mnl-lryggheten och densociala servicen. Denna kan ges även i små enheter integrerade i övrigbebyggelse. Förbundel anser all del finns tveksamheler med en namnförändring avålderdomshemmen då de nuvarande ålderdomshemmen av bl.a, byggnadslekniska skälknappast kommer atl motsvara del försia av de grundläggande kraven påservicehus, nämligen möjlighel lill självsländigl liv. På ålderdomshemmen pågåren utveckling av både verksamhel och organisation mot serviceboende. mening är det därför bältre att ge ålderdomshemmen en benämning somsvarar mol vad dessa hem efter sina förulsältningar kan ulvecklas mot och låtabegreppel serviceboende slå för sådana boendeformer som uppfyller degrundläggande krav ulredningen ställer upp och som förbundet ansluler siglill. anför atl ålderdomshemmen bör förändras så, atl de sålångl som möjligt normaliseras i förhållande till vanligt boende. Ändras intede nuvarande funktionerna vid ett ålderdomshem mol servicefunktioner bör ellsådanl ålderdomshem inte få kallas service- 1979/80:1 141 hus och slalsbidrag lör hemhjälpsinsatserna inte ulgå,Begreppel ålderdomshem bör följaktligen, enligt kommunen, inte ulmönstras urlagen. Även om vissa remissinsiansersålunda är tveksamma till beteckningen , är dock flertalel positivatill au begreppet införs som etl enhetligt begrepp för samtliga former avboende med gemensam service. Flertalet av remissinslansernadelar också utredningens uppfattning au en resurs med den höga grad av omsorgsom ålderdomshemmen erbjuder bör finnas inomäldreomsorgen. i Ösiergöllands lån belönar all behovel av denvårdfunktion som ålderdomshemmen represenlerar kommer all kvarstå ocksåinom den framlida äldreomsorgen, inte minst med lanke på den personalkonlinuildsom ålderdomshemmen kan erbjuda, och enligl i harålderdomshemmen en given plals i elt differenlieral boendesystem för äldreoavsett vad som ibland åberopas mot dem. anser alt del ioch för sig är oinlressani vilken benämning vård- eller boendeformen har underförutsäUning atl funkticn,;n finns kvar. För många äldre utgör ålderdomshemmeten utmärkt boendeform, för vilken man snarare borde överväga en utbyggnad änden minskning, som på många håll äger rum till förmån för mindreservicekrävande boende. Förbundel understryker därför bestäml belydelsen avatt ålderdomshemmen, som funktion och med etl inom kommunen differentieratulbud av värd och service, fär finnas kvar. Enligt Pensionärernasriksorgunisulion måste ålderdomshemmens nuvarande funktion förändras så altmera tidsenliga former för de äldres gemenskap och boende kommer till stånd ide fall då trygghetsbehovet kommer i första hand. anser all både ålderdomshem och behövs. På landsbygdenbör man behålla de mindre och trivsamt ulformade ålderdomshemmen kring vilkaman kan skapa den miljö som känns igen från den boslad man måst lämna. För densom inle längre kan klara sig på egen hand bör kommunen alllid kunna slälla ettvälutruslal och väl fungerande ålderdomshem lill förfogande, anför förbundet.Sveriges socionomförhund anser att utvecklingen mot normalisering ochsjälvbestämmanderätt för de äldre ytterligare kan förslärkas om nuvarandeålderdomshem blir föremål för översyn i syfte atl antingen avvecklas, omvandlastill sjukhem eller ändras till enligl socialulredningensinientioner. 9.8 Pensionärs rätt att uppbära pension som ultalar sigom utredningens förslag om alt inskränkningarna i rätten för ålderdomshemmenspensionärer att själva uppbära sin folkpension skall upphävas, tillstyrker idel närmasle enhetligt förslagel. Några remissinsianser, bl. a.Stockholms kommun och Föreningen ansluler sig lillulredningens förslag men påpekar all so- 1979/80:1 142 cialulredningen synes förbigå de problem som kan uppslåvid belalningsvägran m. m. De efterlyser därtör förslag till lösningar pådenna punkt. Av de fåtaliga remissinsianser. som anser atl kommunens räll attuppbära helinackorderade pensionärers folkpension skall finnas kvar. pekarVura kommun på. atl i de inle ofta förekommande fall där kommunen med Ivångomhändertar en pension har en nogrann ulredning gjorts och omhändertagandel ärväl motiverat. Karlslads kornmun anser, atl kommunens räll all uppbärafolkpension bör finnas kvar vid dokumenterad betalningsvägran annars skapastroligen problem både för vissa hyresgäster och kommunen. 9.9 Villkor för flnansiering av hemhjälp och motsvarandeservice Utredningens förslag om atthemhjälp och motsvarande service bör få samma villkor i fråga om slalsbidraglillsiyrks av remissinslanserna. Vissa remissinstanser har dock en frånulredningen delvis avvikande uppfaUning. i Ålvsborg län anserall slalsbidrag lill social hemhjälp inle bör ha karaklär av uivecklingsbidragsom kan avvecklas. KEU 76 förordar alt slalsbidragen lill social hemhjälp påsikt arbelas in i skalleutjämningssyslemel. Ulredningens förslag att utvidgabidragsunderlaget för den sociala hemhjälpen lill atl gälla ävenålderdomshemmen tillstyrks inle av utredningen.