prop · G30338 · 1979-12-31 00:00:00 — En utgångspunkt för vårt arbele har därför varil atl en endamyndighet bör utge ersättning. Avde myndigheter som utbetalar ersättning kan enligl vår mening länsstyrelsernaoch socialslyrelsen komma i fråga för all ha hand om utbetalningen aversättningar. Denna uppgift skulle också kunna läggas på invandrarverket som ärden myndighel som har fullständig information om flyktingstatus o.dyl. Vidlänsstyrelserna finns en kompetens för alt administrera ersältningarna som inteenbart grundar sig på att man lämnar ersättning för obligatorisksocialhjälp. har även lill uppgift att som tillsynsmyndighelfölja kommunernas socialhjälpsverksamhet. De flr därigenom lokal kännedom omvad som är gängse socialhjälpspraxis. Genom att ersällningen för obligatorisksocialhjälp till ufiändska medborgare slopas fr.o.m, börlänsslyrelserna ha lillräckliga resurser för atl klara administrationen av delnya bidragel lill kommunerna för flyktingar och UAT-sökande. Ävensocialslyrelsen har f n. kompetens och resurser för att kunna ta hand om de nyaersättningarna. har dessutom lång erfarenhel frän att ersättakostnader för flyktingar. SoS-gmppen har emellertid i sin rapport ifrågasattsocialstyrelsens roll vad gäller verksamhet för flyktingar Gmppen harföreslagit att större delen av styrelsens uppgifter överförs lill kommunerna,invandrarverket och arbetsmarknadsverket.Förslaget innebär alt den särskildaflyktingenheten vid försvinner. Närdet gäller ersättning till kommunerna anser SoS-gmppen atl en långtgåendeschablonisering bör ske och att verksamheten bör överföras tillinvandrarverket. Som framgått av våra allmänna överväganden finns det inteförutsätlningar för en långtgående schablonisering. Ersätiningarnamåsle lills vidare vara direkt bundna till kommunernas socialhjälpsinsalser.Detta innebär enligt vår mening atl den myndighet som skall ha hand om prövningoch utbetalning av ersättningarna bör ha kompetens inom socialvårdsområdel.Invandrarverket har inte någon sådan kompelens och bör därför inte ha ansvaretför utbetalning av ersättning. Däremol finns del ingel som hindrar attinvandrarverket får ansvar för dels information till kommunerna om vilkapersoner som ersättning kan sökas för, dels kontroll av om kommunernasansökningar avser sädana personer. Sammanlagetanser vi med hänsyn till ersättningssystemets ulformning atl länsslyrelsen ärden myndighet som bör ha ansvaret för utbetalning och konlroll aversättningarna. Kommunernas ansökningar bör därför slällas till . 1979/80:38 61 Ansvarelför anslagel bör samordnas centralt. Enligl vår mening är invandrarverket dencentrala myndighel som är mesl lämpad för denna uppgift, som främsl innebär attberäkna anslagsbehovet och lämna anslagsframställning till statsmakterna.Härvid är bl.a. bedömningar av invandringens utveckling nödvändig vilkel redanidag är en uppgift för invandrarverket. När del gäller atl uppskattautvecklingen av socialhjälpsbehov och socialhjälpskostnader bör invandrarverketsamräda med länsstyrelserna. Somframgått ovan bör kommunerna vid sidan av det ordinarie bidragel tills vidarekunna få ersättning för familjepedagogisk verksamhel bland flyktingar. Ansvaretfördella speciella bidrag bör ligga kvar på socialslyrelsen i avvaklan på denulvärdering som vi har föreslagit. Närkommunens ansökningar om ersällning avslås är orsaken i flertalet fall atlansökan avser person som inle berättigar lill ersättning. Endasi i mycket lilenulsträckning avslås ansökningar på den grunden att beloppen varil för höga. Delär arbetskrävande för kommunerna att skaffa uppgifter om hjälptagarna ärflyktingar eller väntar på tillstånd. Det är ocksä svärl att uppnä nägon högregrad av exakthet. vänder sig kommunerna till invandrarverket medbegäran om upplysning om flyktingstatus. För att kommunen skall få reda på omsocialhjälpen skall ersältas även sedan beslul om UAT har fattats föreslår viatt invandrarverket aviserar hemortskommunen när beslul om UAT fattas.Härigenom underiättas kommunernas arbele avsevärt. Ävennär elt sådant aviseringsförfarande har införts behöver enligl vår meningkonlroll göras av att de personer för vilka kommunen söker ersättningberättigar till sädan. Dennakontroll kräver medverkan från invandrarverket eftersom den nödvändigainformationen finns hos verket. medverkar invandrarverket iersältningshanleringen dels genom att sända en kopia av beslut tillsocialstyrelsen när någon fär UAT med flyktingstatus, dels genom atl svara påremisser och underhandsförfrågningar från . Enligt våruppfattning kan denna konlroll göras enklare och effektivare om invandrarverketfår det direkta ansvare» för den. Därigenom undviker man också alt uppgifter omflyktingar registreras vid ytteriigare en myndighet. Medhjälp av invandrarverkels dala bör kontrollen kunna förenklas avsevärt.Kommunerna bör i ansökan upprätta en lista som innehåller namn och person-eller födelsenummer på varje person som, med hänsyn till nationalitet och deupplysningar i övrigt kommunen har om honom, kan antas vara berättigande tillersättning. Under vilken tidsperiod socialhjälpen utgivits bör också framgå avansökan. flr denna lista och matar in uppgifterna i sin egendator. Denna programmeras alt skilja de 1979/80:38 62 personerför vilka ersättning skall lämnas från dem som ersättning inte ska lämnas för.För personer som saknar fullständigt personnummer kan inte alltid en sädanuppdelning göras ulan viss kompletterande kontroll kan vara nödvändig. Jämförlmed dagens system alt remittera ärenden från lillinvandrarverket innebär förslaget en rationalisering. Förattde föreslagna rutinerna skall kunna fungera måste vissa justeringar göras i deuppgifler som finns inmatade i invandrarverkets dalasystem. ges de somfår flyktingstatus en särskild markering, men denna markering försvinner efteretl år. Den måste få bli kvar under två kalenderår efler det år beslutet omuppehållstillstånd fattades. registreras inte dagen för UAT-ansökan. Dennauppgift finns emellertid med i polismyndighelens yttrande till invandrarverket. Enligluppgift från invandrarverket kan dessa förändringar göras ulan störresvårigheier eller tidspillan. Arbetsgruppenföreslår säledes att invandrarverket får i uppdrag atl med hjälp av sittdatasystem kontrollera kommunernas ansökningar om ersättning i vad avserersätlningsberättigande personer. Somnyss sagts är del ovanligt att kommunerna får avslag på sina ansökningar omersättning av annat skäl än att ansökan avser person som inte berättigar lillersällning. Konlrollenav att utgiven socialhjälp överensstämmer med gängse praxis bör därför kunnaske stickprovsvis. Denna kontroll bör göras av . Även på andrapunkter kan sfickprovskonlroll av länsslyrelsen vara motiverad. alt ansökan inte avser koslnader för hjälp som lämnats för tiden föreansökan om UAT. Iövrigl bör följa ulvecklingen av den yrkade ersättningen är frånår och kunna granska del material som kommunen baserar sin ansökning på ochsärskilt observera om de yrkade beloppen på etl markerat sätt skiljer sig frånandra kommuners. Delersättningssystem som vi föreslär kräver liksom dagens system ett individuelltansökningsförfarande. Vår strävan har varil att kommunernas uppgiftslämnandejämfört med skall minskas väsentligl i syfte atl förenklabidragsadministralionen. Minimikravet på innehåll i kommunernas ansökningar omersättning är uppgift om till vilka personer hjälpen lämnats, sökt belopp ivarje enskill fall samt under vilken period hjälpen lämnats. Dessa uppgiftertorde i flertalel kommuner vara lätta alt fä fram med hjälp av dataframställlindividsammandrag och kräver inle att varje enskild akt gås igenom. Delgår inle atl i delalj förulse vilka övriga uppgifter myndigheterna kanbehöva vid sin granskning av ersättningsansökningarna. Vi föreslår därför attansvaret för utformningen av de närmare detaljerna i ansöknings- 1979/80:38 63 förfarandelöveriåts på länsstyrelsernas organisalionsnämnd i samråd med invandrarverket.Härvid fömtsäUs att nämnden även har kontakt med . Enutgångspunkt vid utformningen av ansökningsbestämmelser måste vara attuppgifterna skall vara lätta för kommunerna atl la fram och inle förutsätta attvarje enskild akt gås igenom. Detla gäller inte för tillämpning avundantagsregeln för flyktingar. I dessa ärenden krävs etl delaljerat ochindividuellt förfarande där kommunen måsle ange de skäl som åberopas till stödför ansökan. Genomdet förenklade ansökningsförfarandet bör kommunerna kunna vara klara med sinaansökningar väsentligt lidigare än . Därigenom minskar behovel avförskottsbetalningar. Vi föreslår atl ersättning utbetalas för kalenderår iefterskott. Deuppgifter som bör lämnas i ansökan om ersättning skall till slor del ocksälämnas lill senasl del . En samordningav arbetet bör vara möjlig. Vi föreslår därför att ansökan om ersällning böringes lill länsslyrelsen året efter det är för vilkel bidragsöks. Genom den förkortade ansökningstiden bör utbetalningarna till kommunernakunna göras snabbare . Värtförslag beträffande familjepedagogisk verksamhet innebär atl ansökan skallinges till socialslyrelsen. För atl bidrag skall utgå bör liksom idagförhandsbesked lämnas av socialslyrelsen. Enligtgällande bestämmelser skall polismyndigheten i vissa fall slå för kostnader förinkvartering m.m. av utlänning. Detla gäller personer som varit iSverige, högst . Praktiskt ordnas detta ofta genom uppdrag åtsocialförvallningen, som får ersättning för utgifterna frän . Rikspolisslyrelsenhar framfört att ombesörjandet av inkvartering avutlänningar inte är en polisiär fråga, varför denna uppgift inte bör åvilapolisen. Arbetsgruppenanser att varken praktiska eller formella skäl lalar för atl polismyndighetennormalt skall ha ansvarel för dessa utlänningars inkvartering.Polismyndigheten bör, så snart den får kännedom om behovet av hjälp, sättautlänningen i förbindelse med socialförvaltningen som sedan bör vidlasedvanliga ålgärder. Så sker som sagts ofta i praktiken . fall som en utlänning anlräffas när socialförvaltningen inle håller öppetkan dock viss hjälp från polisens sida behövas. I samband med länghelger kandet bli fräga om ätskilliga dagar. är del lämpligl att polisenliksom ordnar med inkvartering och får elt formellt ansvar för delta. Dekostnader som uppstår för inkvartering m.m. och kvällar 1979/80:38 64 kommeratl bli förhållandevis små. finns på många häll lokala överenskommelsermellan polisen, kommunerna och hotell om alt polisen kan ordna inkvartering påetl hotell, men kommunen senare betalar kostnaden. Vi förutsätter att sådanaöverenskommelser ingås i hela landet. Dekoslnader en kommun har hafl för socialhjälp för en person som påträffats avpolisen skall enligt vårt förslag ersällas på samma sätt somsocialhjälpskostnaderna förändra UAT-sökande,d.v.s. genom länsslyrelserna.Rikspolisstyrelsen skall således inte ha några medel för ersättning lillkommunerna. Delär inte möjligt atl med någon slörre exakthet beräkna de ekonomiskakonsekvenserna av våra förslag. Det gäller särskilt förslagel om statligersättning för hjälp lill utländska medborgare deras ansökan om UATbehandlas. Kostnaderna för detta förslag blir bl.a. beroende av den framlidaspontaninvandringens sloriek, hur väntetiderna för UAT ulvecklas samtspontaninvandrarnas socialhjälpsbehov. Avde 25-30 milj. kr. som de lotala socialhjälpskostnaderna för UAT-sökandepreliminärt har uppskattats till för torde huvuddelen redan idagersättas av staten. All socialhjälp till dem som sedermera Utt flyktingstatusersätts i efterhand. För övriga UAT-sökande ersätter staten alllid denobligatoriska socialhjälpen och genom ersätts mänga gångeräven uppehälle för utlänningar som inle är berättigade lill obligatorisksocialhjälp. Vi uppskattar att värt förslag medför en merkostnad för staten islorieksordningen 10-15 milj. kr., räknal för . Vadbeträffar flyktingar innebär våra förslag inte någon pålaglig ökning av statenskoslnader. Socialhjälp skall ersättas efter i huvudsak samma grunder som idag.Vid fastställande av schablonpåslaget för att täcka kostnaderna för olikasociala serviceåtgärder har vi tagit hänsyn till de utvidgningar av denstatliga ersättningen som FLYG föreslagit. Dessa utvidgningar kostnadsberäknadesav FLYG till ca 1,4 milj. kr. Vårlförslag till hur länge ersäUning skall lämnas för socialhjälp till flyktingarhar som utgångspunkl atl kostnadsfördelningen mellan stal och kommun inle skallförändras. Här finns dock en viss osäkerhet eftersom resultatet påverkas av denframtida utvecklingen av flyktingarnas socialhjälpsbehov. Vårlförslag alt avskaffa ersättningen för sjukvårdskostnaderna innebär enkostnadsminskning för staten med ca 4 milj. kr. och elt motsvarandeintäktsbortfall för landstingskommunerna. Frågan om eventuell kompensationtill landstingskommunerna för detta bortfall får som tidigare nämnls prövas iannal sammanhang. Genomden förenkling i ersättningsregler och ansökningsförfarande som 1979/80:38 65 föreslåskan kostnaderna för den administrativa hanteringen minskas väsentligt. Störstblir besparingarna för kommunerna, men även statens kostnader föradministrationen bör kunna nedbringas avsevärl. Socialslyrelsens koslnaderkommer nästan helt all försvinna. Länsslyrelserna bör med hänsyn fill attersättningen för obligatorisk socialhjälp till ulländska medborgare avskaffaskunna klara adminislralionen av det nya ersättningssystemet inom ramen förnuvarande resurser. Vid invandrarverket tillkommer vissa nya arbetsuppgifter,men å andra sidan försvinner remissärenden och förfrågningar från socialstyrelsensom kan beräknas ta minst en årsarbetskraft i anspråk. Vårtförslag kommer all medföra ökade datakostnader för invandrarverket. Förförändring av datasystemet blir det också nödvändigt att avsätta särskildamedel i inledningsskedet. Dessa kostnader för invandrarverket kommer emellertidatt bli marginella i jämförelse med de besparingar för staten som kan göras päannat häll. 1978/79:95, bil. 2-3, föreslås alt kommunernas rält till ersättning försocialhjälp lill icke svenska medborgare skall upphävas . yttrande i anledning av propositionen förutsatte utskottet atlförslag angående ersättning för socialhjälp till ufiändska medborgare under dentid deras ansökningar om UAT behandlas föreläggs i sådan tid attbestämmelser på området kan träda i kraft . Viföreslår att de nya ersättningsreglerna Iräder i kraft den I januari 1980.Första ansökningstillfälle enligl de nya reglerna blir därigenom . Beträffandekostnader som kommun, landstingskommun eller organisafion haft före den 1januari 1980 skall nu gällande bestämmelser tillämpas. Enligt dessa reglerfinns ingen tidsgräns före vilken ansökan om ersättning från socialstyrelseneller mäste ha inkommit. För atl administrationen av degamla ersättningarna skall kunna upphöra måste en sista tidpunkt beslämmas,före vilken ansökan om ersällning enligt de gamla bestämmelserna måsle hakommit in. Det är angeläget alt blir sä kort som möjligt så attnuvarande administration kan upphöra. Vi föreslär att ansökan omersäUning enligt de gamla reglerna skall ha inkommit till resp.polismyndigheten . Ansökan om ersättning från länsstyrelsenskall enligt socialhjälpslagen ha kommit in senasl . 5 1979/80. 1979/80:38 66 Förordningom ersättning för socialhjälp till flyktingar m.m. 1§ Kommun har räll lill ersättning för socialhjälp enligt 12 eller 13 §socialhjälpslagen (1956:2) som har lämnats till 2. icke svensk medborgare utan flyktingstatus som har överförts tillSverige enligt beslut av regeringen. 3. familjemedlemtill person under 1-2. 2§För andra åtgärder för den som avses i 1 § ulgår ersättning aversatt socialhjälp. 3 § Ersättning enligt 1 eller 2 § utgär för de kostnader som haruppkommit under hela det år del första beslutet om uppehållstillståndmeddelades och två kalenderår därefter. Rätt till ersättning föreligger ävenefter utgången av denna fid om socialhjälp enligt 12 § socialhjälpslagen(1956:2) har lämnats den som på grund av sjukdom eller handikapp som förelågvid ankomslen lill landel alltjämt inte kan försörja sig. 4 § Kommun har även i annat fall än som avses i 1 § rätt till ersättningför socialhjälp enligt 12 eller 13 § socialhjälpslagen (1956:2) som har lämnatsför försörjningen av den som har ansökt om uppehållstillstånd, om kostnadernahar uppkommit under den lid då ansökan behandlades och, om ansökan avslagits,inom tre mänader efter laga kraft vunnet beslul om förpassning ellerverkställighet av förpassning. 5 § Ansökan om ersättning skall göras skriftligen hos länsstyrelsensenast året näsl efler det är då hjälpen har utgivits.Länsstyrelsernas organisationsnämnd fastställer efler samiåd med statensinvandrarverk formulär till ansökan. 6 § skall översända inkommen ansökan till statensinvandrarverk, som skall yttra sig över om ansökan avser flykting eller annansom omfattas av bestämmelserna i denna förordning. 7 § Är det inte uppenbari alt ansökan skall lämnas utan bifall, skalllänsslyrelsen i väntan pä att ärendet slulligl prövas, utbetala ersättning tillkommunen. 1979/80:38 67 8 § Finner vid ärendets avgörande atl för hög ersättninghar utbetalats, fär avräkning ske på den ersättning som beslutas pä grund avsenare ingiven ansökan. 9 § Slutligt beslut i fråga om ersättning överklagas genom besvär tillkammarrätlen. Mot kammarrättens beslut får lalan inte föras. Dennaförordning träder i kraft . Äldrebestämmelser gäller för kostnader som har uppkommit före ikraftträdandet.Ansökan om ersättning för sådana koslnader skall dock ha inkommit tillsocialstyrelsen resp. polismyndigheten . 1979/80:38 68 Sammanställningav remissyttranden över promemorian Ersättning till kommunerna för hjälp tillflyktingar och personer som väntar på uppehållstillstånd (DsS 1979:7) Yttrandenhar avgivits av kammarrätten i , , ,stalskonlorel, riksrevisionsverkei, arbelsmarknadsslyrelsen, statensinvandrarverk, länsstyrelsernas organisationsnämnd, länsstyrelserna iStockholms, samt , utlänningslagkommitlén,expertgruppen för invandringsforskning. , , , , , ,, och kommuner sami Svenska röda korset. Kammarrätten,som delar uppfaUningen att kommunerna bör i skälig mån ersältas av slaten förkostnader för hjälp till flyktingar och personer som väntar päuppehållstillstånd, finner förslagets avgränsning av ersätlningsberättigandekostnader lämplig. Även principerna för beräkningen av ersättningsbeloppen ochföreslagna administrativa bestämmelser synes godtagbara. Möjligheterna alt änytteriigare schablonisera och förenkla bestämmelserna bör emellertid enligtkammarrätlens mening ånyo prövas. Just i relationen staten-kommunernasynes högst rimligt atl undvika bestämmelser som är administrativt betungandeoch detta även om priset härför innefattar vissa avsteg frän någol"rättviselänkande". Kammarrättenvill tillfoga några yUeriigare synpunkter. I 2§ i den föreslagna författningen synes "åtgärder" böra ersättas med"kostnader" och texten i övrigl justeras enligt följande. "2§ För andra kostnader för den som avses i 1 § utgår ersättning molsvarande 25procent av ersaU socialhjälp." DenersäUning som föreslås enligt 4 § i den föreslagna författningen skall endastavse vad som utgått för "försörjning". Kammarrätten, som inte harnägon erinran mot ifrågasatt begränsning, vill emellertid förorda atl ordel"försörjning" byts ut mot de ordalag som i motsvarande hänseendeanvänds i 12 § socialhjälpslagen. Härigenom kan en anknytning göras till ett ilagtext vedertaget uttryckssätt. Paragrafen bör dessulom förtydligas såvittgäller omfattningen av socialhjälpsersättning för den som skall förpassas. Viden omarbetning av lagtexten enligt kammarrättens förslag skulle texten kunnalyda som följer. 1979/80:38 69 "4§ Kommun har vidare rätt lill ersättning för socialhjälp som för livsuppehälleoch vård enligt 12 § socialhjälpslagen (1956:2) lämnats den vilken ansökt omuppehållstillstånd i den mån kostnader uppkommit för ansökningensbehandling. Har ansökningen avslagils, äger kommunen därjämle räU tillersättning för sina koslnader för socialhjälp som sagts i vad dessauppkommil räknat från del beslul om förpassning eller, omkommunen det begär, beslut om verkställighet av förpassning vunnit lagakraft." I5 § försia slyckel i den föreslagna förordningen knyts tidpunkten för ansökanom statsbidrag till när "hjälpen" utgivits. Med hänsyn lill att delär fräga om bäde socialhjälp och andra kostnader föreslås följande lydelse avangivna lagrum. "Ansökanom ersättning skall göras skriftligen hos länsstyrelse åretnäst efter det vamnder kostnaderna uppkommit." skall lämna för verket lillgängliga upplysningar i och förtillämpningen av 1 och 4 §§. Stadgandet härom i 6 § kan ges följande lydelse. "6§ skall översända inkommen ansökan till statens invandrarverk,som skall avge yttrande till ledning för tillämpningen av 1 och 4 §§." 7och 8 §§ bör enligt kammarrättens uppfattning sammanföras och i visst avseendeförtydligas, förslagsvis enligt följande. "Ärdet inte uppenbart att ansökan skall lämnas utan bifall skall ,innan ärendet slutligt kan avgöras, utbetala ersättning till kommunen. Finnerlänsstyrelsen vid ärendets slutliga avgörande att för hög ersättning harutbetalats, skall kommunen återbetala vad som för mycket utbetalats, om inteavräkning lämpligare kan ske från ersättning som beslutats på gmnd av annanansökan enligt denna förordning." Enligt9 § i den föreslagna författningen skall kammarrättens beslut inte kunnaöverklagas. Detta är emellertid i strid mot de principer som anseUs böra gällainom förvallningsdomslolsväsendet. Endast i nägra högst speciella fall ärstadgal alt kammarrättens beslut ej flr överklagas. Kammarrätten föresläralltså alt andra meningen i 9 § utgår. Det kan tilläggas alt bestämmelserna omprövningstillstånd kan fömtses medföra att regeringsrätten endast undantagsviskommer att gå in i sakprövning; när så sker är fråga om mål däri utgången är avbetydelse för den fortsatta rättstillämpningen. Det saknas anledning tillsärregler just på det nu akluella rättsområdet. Arbetsgruppensförslag i vad det berör polisväsendet ligger i allt väsentligt i linje med vadstyrelsen redan tidigare framfört i förevarande sammanhang.Lagstiftningsförslaget tillstyrkes därför. 1979/80:38 70 Personersom söker arbets- och/eller uppehållstillslånd (UAT-sökande) ,vilken i tidigare skrivelser till departementet framfört förslag om attersättning borde lämnas till kommunerna för den socialhjälp, som lämnats tillutländsk medborgare i avvaklan pä att hans ansökan om alt fä slanna i Sverigebehandlades, tillstyrker förslaget om alt ersättning skall utgå för den hjälpsom lämnats till ulländska medborgare i avvaklan på alt deras UAT-ansökanbehandlas. Socialstyrelsenanser i likhet med arbetsgmppen att denna speciella ersättningsmöjlighel nu börupphöra. Ersättningförlämnad socialhjälp till flyktingar m.fl. Denföreslagna ordningen att ersättning i fortsättningen endast utgår för dem somav statens invandrarverk bedömts vara flyktingar liksom för dem som överförtsmed stöd av särskilda regeringsbeslut kan inle utan vissa kompletteringartillstyrkas. Ersättning bör även utgå för de personer som i socialhjälpshänseendebetraktas som medlemmar av hans/hennes familj. Att utgä från den svenskakärnfamiljens sammansättning är enligt erfarenhet alltförsnävt. Den bedömning som gjort i ersättningshänseendebeträffande familjesammanföring har inte vållat några störresvårigheter. Därför bör det enligt styrelsens uppfattning utgä ersättning fördem som av invandrarverket medgivits stanna i landel pä gmnd av alt de bedömtssäsom "anknytningsfall" till flykting. Närdet gäller förslaget att med hjälp av invandrarverkets data erhålla uppgift omflyktingstatus är delta ett förslag som tidigare prövat hosinvandrarverket, men då erhållit besked att detta inte skulle kunna genomföras,bl.a. Förslaget innebär att 24 myndigheter flr gå in på . ställer därför i detta sammanhang frågan om man iförslaget tagit med en prövning av sekretess- och säkerhetsskyddet förflyktingarna. Det kan dessutom ifrågasättas om del nu föreliggande förslagetverkligen innebär en rationaliseringsvinst för kommunerna.