prop · G30357 · 1979-12-31 00:00:00 — I förtydligandesyfte föreslår vi därför att det klart anges, att uthyrning här ilandet av en för detta ändamål införd Prop.1979/80:57 52 varainte kan hänföras till export (2 a § tredje stycket 2 i vårt författningsförslag). Somframgår av den återgivna lydelsen av 11 § 1 gällerundantaget från skatteplikt endast i det fall den som utfört tjänst på vara själv ombesörjer utförseln av varanefter fullgjord prestation. Detta särskilda villkor för skattefriheten har i många fallvållat komplikationer för exempelvis svenska legotillverkare eller för företag somutför reparationer av inventarier och annat dåuppdragsgivaren är utländsk företagare. Enligt lagtexten blir undantaget intetillämpligt i de fall uppdragsgivaren själv hämtarvaran hos uppdragstagaren med eget transportmedel eller med av honom anlitadfraktförare. Även i dylika fall bör tjänstengivetvis kunna utföras skattefritt. Ändring i enlighet härmed hardärför gjorts i vårt förslag. I övrigt överensstämmer tredje stycket 1-9 i vårt förslagtill 2 a § med nuvarande bestämraelser. Itredje stycket 10 föreslår vi en ny bestämmelse som innebär att även annantjänst än sådan som anges i 1-9 skall kunna anses tillhandahållen genoraexport. Av lagförslaget framgår att det gäller såjan tjänst som visserligen utförs inomlandet men där resultatet av tjänsten redovisas för utländskuppdragsgivare endast i form av rapport, protokoll eller liknande. En sådan bestämmelse bör även kunnatäcka in exempelvis alla datatjänster som utförs i för utländsk uppdragsgivares räkning,men där resultatet av datatjänsten tillhandahålls beställaren iutlandet endast i form av utskrivna produkter. RSN har också i ett förhandsbeskedfunnit att redan nu gällande bestämmelser medger att sådana tillhandahållandenskall anses omsatta genom export (RSN II 1970:73.4). Prop.1979/80:57 53 Somen allmän princip för nu gällande undantag från skatteplikt för tjänst åt utländskuppdragsgivare gäller att tjänsten skall avse verksamhet som uppdragsgivarenbedriver i utlandet och som skulle ha medfört skattskyldighet om den utövats här ilandet. Bakgrunden härtill är att det endast torde vara i sådana fallsora svensk beskattning av den tillhandahållna tjänsten skulle kunna innebära enfaktisk dubbelbeskattning för beställaren. Någon beskattning i beställarenshemland av den i utförda tjänsten skulle i regel knappast kunna komma i-fråga. Däremotsaknar den utländske företagaren avdragsrätt vid skatteredovisningen isitt hemland för svensk raervärdeskatt. Det är därför endast i dessa fall som skattefrihet för den iSverige utförda prestationen måste skapas med syfte enbartatt av neutralitetsskäl undanröja en kumulativ beskattningseffekt. Bestämmelser härom föreslås införda ianvisningarna till 2 a §. 1 ett fjärdestycke till den föreslagna 2 a § har intagits de bestäraraelseri punkt 4 av anvisningarna till 2 § som avser varuleverans eller reparation som tillhandahålls utländsk företagare,sora inte är skattskyldig, inora raraen för ett avdenne gjort garantiåtagande. 1 ett femte stycke i den nya 2 a § harenligt vårt förslag intagits de bestämmelser ipunkt 4 av anvisningarna till 2 § som behandlar reparation av utländska lastbilar och släpvagnar ianslutning till fordonens användning för yrkesmässigatransporter här i landet. Genomföreslagna bestämraelser i ett sjätte stycke jämte anvisningargodtas en på raånga håll tillärapad praxis, frärast vad gällervaruförsäljning till utländska turister sora själva raedför varavid utresa ur landet. Enligt förslaget skall sådana försäljningarkunna på vissa villkor anses sora export, dock med ett generellt undantag för försäljning avvara på flygplats och särskilda regler 1979/80:57 54 för försäljningtill personer bosatta i , eller . Förslaget går ut på att säljaren iefterhand får som export räkna sådan varuförsäljning vid vilken varan av köparenmedförts vid utresa ur landet eller inresa till annat land under förutsättningatt köparen är stadigvarande bosatt i annat land, att varan iomedelbar anslutning till leveransen skall ha utförts urlandet och att säljaren i sina räkenskaper har handling somstyrker förhållandet. En av utländsk tullrayndighet styrkttulldeklaration, om införsel i annat land, bör utan vidare kunna godtassom bevis. Detsamma bör gälla om styrmanskvitto enligt vilket vara avlämnatsombord på fartyg i utrikes fart förpassagerares eller besättningsmedlems räkning. Även andraformer av intyg eller bevis ora utförsel bör kunna godtas. Någon detaljreglering i lagensynes därför inte vara lämplig. Det bör i stället kunna få ankomma påRSV att följautvecklingen och lärana anvisningar om den bevisning som skall kunnagodtagas. Vi föreslår vidareatt det i anvisningarna till 2 a § i ett tredje stycke tas in de bestämmelsersom i enlighet med den föreslagna nordiska överenskommelsen förhindrarskattefri försäljning på flygplats till utländska resenärer från annat försäljningsställe änexportbutik enligt 27 § tullagen (1973:670). Iett fjärde stycke av anvisningarna föreslår vi slutligen att de särskildabegränsningar tas in som enligt den föreslagna överenskommelsen skall gälla i fråga om möjligheternaför skattefrihet för varor som köpare bosatta i , eller raedfört vidutresa från . Avslutningsvisvill vi ta upp det yrkande som fört fram iden tidigare ovannämnda skrivelsen till utredningen (se avsnitt 2.4). 1979/80:57 55 Enligtvår uppfattning går den svenska mervärdeskattelagstiftningen deutländska företagens och därmed deras svenska leverantörers ochuppdragstagares intressen långt till mötes i fråga om skattefrihet för prestationer som förvärvas för iutlandet bedriven verksamhet. När det gäller sådanskattefrihet för varor skall det dock regelmässigtvara fråga ora sådana som förs ut ur landet för utrikes konsumtion. Vi kaninte finna det motiverat att utvidga skattefriheten till att gälla en så svårprociseradvarugrupp som reklammaterial och alla de olika former förreklamdistribution sora kan tänkas förekomma. Man torde inte heller kunna bortse från att skildaregler om vad sora skall förstås raed reklamvaror kan föreligga isvensk och utländsk skatterätt. Vi håller det också för sannolikt att utländska företagaresom inte är skattskyldiga för här ilandet bedriven verksamhet knappast torde distribuera reklamraaterial i någon större utsträckning,om man inte företräds av generalagent eller återförsäljare. Viföreslår därför inte några ändringar i ML med anledning av det framförda yrkandet. Denu föreslagna ändringarna i raervärdeskattelagen om export bör träda i kraftså snart som möjligt. Med hänsyn till att reglerna om mervärdeskatti den nordiska gränshandeln bör träda i kraft i de nordiska länderna bör det få ankoraraapå regeringen att besluta om ikraftträdandet. I. likhet raed vadsom gällt vid tidigare ändringar bör äldre bestämmelser gälla i fråga ora förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandetoch i fråga om tillhandahållanden föreikraftträdandet. Vidare bör särskilt föreskrivasatt punkt 4 av övergångsbestämmelserna till lagen (1979:304) om ändring ilagen (1968:430) om mervärdeskatt skall ha fortsatt giltighet. 1979/80:57 56 3.1 Gällande bestämmelser m.ra. När mervärdeskatteninfördes och avlöste den allmänna varuskatten bibehölls oförändrat ettsärskilt undantag från skatteplikt för konstverk, hänförligatill tulltaxenummer 99.01 - 99.03, dvs. målningar, etsningar, litografier och andrakonstgrafiska blad samt skulpturer. Undantaget omfattade endast konstnärernas försäljningarav egna sådana verk på annat sätt än butiksmässigt eller i samband med utställning. Iöverensstämmelsemed förslag som vi lade fram i vårt första delbetänkande (Ds Fi 1973:3) ändradesundantagsbestämmelserna fr.o.m. till att gälla konstverkav angivna slag som ägs av upphovsmannen eller dennes dödsbo (Prop.1973:163, SkU 1973:62, rskr 1973:350, SFS 1973:928). Genora dessa nya bestämmelser,som alltjämt gäller, infördes ett generellt undantag för konstnärernas försäljningarav egna verk i form av målningar, konstgrafiska blad och skulpturer, iprincip gällande även vid försäljningar för upphovsmannens räkning. I praktiken innebär dettaatt någon skattskyldighet enligt ML inte föreligger för dessakonstnärer. Vårbehandling av frågan delbetänkande kan ses mot bakgrund av att det förekommiten livlig debatt i äranet, inte minst i . Denna hade också gettuttryck för en positiv inställning till ett utvidgatundantag. Vårt förslag innebar också en inte oväsentligutvidgning, främst därigenom att även försäljningar i samband med utställningar undantogsfrån beskattning. Vårt förslag var dock motiverat av skattetekniska skäl ochsiktade till att undanröja de svårigheter i den praktiska tillämpningensom de då gällande bestämmelserna gett upphov till. Varesig vårt förslag eller regeringens proposition tog sikte på någonutvidgning av det undantagna varuområdet. 1979/80:57 57 Dennafråga berördes dock i propositionen i anledning av att FöreningenSveriges konsthantverkare och industriformgivare fört framkrav på en utvidgad skattefrihet. Föredragande departementschefen avvisade dettayrkande och uttalade därvid att påtalade gränsdragningsproblem säkerligen inte skulle minska utantvärtom bli andra och svårare om exempelvis textila och keramiska alsterinrymdes under skattefriheten. Underden tid som gått efter den ändring, som genomfördes med verkan från ingången av ,har förnyade krav framförts om en utvidgning av undantaget för konstverk.Motionsyrkanden härom i har dock avvisats. Även iandra sammanhang har frågan tagits upp. För oss har fråganaktualiserats genom att statsrådet och chefen för för vårt beaktandeöverlämnat enskrivelse från Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd (KLYS)med hemställan om åtgärder för ett generellare undantag för konst.Vid skrivelsen var fogat ett uttalande av Centralstyrelsen för konstnärernas riksförbund (KRO)av sararaa innebörd. Idetta sammanhang kan också nämnas att Konstfrämjandets riksförbundtill utredningen inkommit med en skrivelse med begäran attvi skall behandla frågan om skattefrihet för förbundets försäljningarav konst. Bestämraelserom undantag för konstverk är into något unikt för den svenska raervärdeskatten. Sådanaundantag förekommer genomgående i utländskamervärdeskatter. Vad våra grannländer beträffar kan konstateras att den danska mervärdeskattenhar samma undantag som den svenska. Det gäller således konstnärers försäljning av ©gna verk i form av målningar, konstgrafiska bladoch skulpturer, hänförliga till tulltaxenummer 99.01 -99.03. Dennorska raervärdeskatten har ett vidsträcktareundantag. Från början omfattade det endast konstmålares ochbildhuggares försäljningar av egna verk. Prop.1979/80:57 58 1972ändradesundantaget till att omfatta konstnärs försäljning av egna verk, som är att hänföra till tull-taxenumme.r99.01 - 99.03, dvs. målningar, konstgrafiska blad och skulpturer, eller sorautgör sådan bildväv som nämns i anmärkningarna till tulltaxenuraraer 58.03. Undantagetgäller även vid försäljning av mellanhand för kcstnärens räkning.Vidare äger bestämmelserna motsvarande tillämpningvid import. Tulltaxenummer 58.03 orafattar handvävda tapisserier av typerna Gobelins,, Aubusson, Beauvais och liknande särat hand-broderade tapisserier(t.ex. raed petit points eller korsstygn), även i konfektioneradestycken. Dekrav som i olika sammanhang framförts har i första hand gällt att de textila kostverken måtteinrymmas under undantaget från skatteplikt för konstverk. Den tidigareomnämnda och till utredningen överlämnade skrivelsen från KLYS innehåller kravpå ett mera långtgående undantag och även ett konkret förslagtill utformning av undantaget. KLYSuttalar inledningsvis i sin skrivelse att den gällande avgränsningenav undantaget för konstverk är både obegriplig och orättraätig ochatt en utvidgning av undantaget därför är motiverad. Som en bakgrund härför erinrarKLYS om att ett motionsyrkande vid om undantag även för textilakonstverk avvisades av följande av skatteutskottet uttalade skäl (SkU1974:62). Beträffandevissa av de textila konstverken finner utskottet att de nu framfördaundantagskraven är fullt förståeliga mot bakgrund av redan medgivna undantag för konst.Det synes emellertid inte finnas någon nu känd definition sora skulle göra det möjligt attpå ett godtagbart sätt avgränsa textilkonsten från liknande konsthantverksprodukter.Undantag av denna art skulle alltså leda till subtila gränsdrag-ningsproblera, somman enligt utskottets raening såvitt möjligt bör undvika i all skattelagstiftning. 1979/80:57 59 Avdetta uttalande skulle raan, framhåller KLYS, eventuellt kunna dra den slutsatsen attdet inte skulle finnas något skäl för att raotsätta sig en utvidgad skattefrihet, om en användbardefinition för textilkonsten kunde åstadkommas.Detta kan dock enligt KLYS inte ske med den tillämpade tekniken att utnyttjatulltaxans varuklassificering. En anknytning av ett undantag för textilkonsttill tulltaxenuraraer 58.03 avvisas bl.a. för att det skulle bli för snävt. Eftermönster från den teknik sora tillämpats ifråga om undantaget för läkeraedel enligt 8 § 3 ML för KLYS istället fram möjligheten att få till stånd en lämplig avgränsning avundantaget raed stöd av den definition på konstverk som finns i 1 § lagen (1960:729)om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk. Inämnda paragraf anges att den som skapat ett litterärt ochkonstnärligt verk har upphovsrätt till verket, vare sig det utgör skönlitterär ellerbeskrivande framställning, skrift eller tal, rausikaliskt ellersceniskt verk, filraverk eller alster av bildkonst, byggnadskonst ellerbrukskonst eller kommit till uttryck på annat sätt. Till litterärt verk hänförs ävenkarta, liksom annat i teckning, grafik eller i plastisk form utfört verkav beskrivande art. Enligtdessa bestämmelser måste, poängterar KLYS, en produkt vara ett verk för att åtnjutaskydd och ensamrätt för upphovsmannen att ekonomiskt exploatera det. För attvara ett verk fordras dessutora viss originalitet, s.k. verkshöjd. Såväl rättspraxissora den juridiska litteraturen på området torde, enligt KLYS, ge tillräckligtbesked för att definitionen skall kunna användas även imervärdeskattehänseende. Undantaget i 8 § 8 MLskulle då kunna utformas att gälla sådantalster av bildkonst och brukskonst, som avses i 1 § lagen oraupphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, när konstverket äges av upphovsmannen eller dennes dödsbo. Utanförundantaget skulle därmed falla alla produkter som är hänvisadetill skydd efter registrering enligt Prop.1979/80:57 60 1970årsmönsterlag, dvs. förebilder för varors utseende. Genomatt även medtaga brukskonst skulle, påpekar KLYS, vissa produkter som har en praktisk användning orafattasav undantaget. Detta betyder dock inte att massproducerade eller industriellttillverkade varor skulle bli skattefria. Sådan tillverkning skernormalt inte genom konstnärens försorg och varorna är därmed intei konstnärens ägo. KLYS framhåller dessutom att, om tveksamhet skulle uppstå beträffande enprodukts egenskap av upphovsrätts-ligt verk, det finns ett lämpligtsakkunnigorgan att vända sig till, nämligen , tidigare . Här finns en lång erfarenhet om bedömningar av upphovsrätt. KLYSmenar att ett på nu angivet sätt utformat undantag skulle innebära ettminimum av tiUämpningssvårigheter. Skulle man emellertid kännatveksamhet inför ett undantag för föremål som åtminstonedelvis är avsedda för praktiskt bruk kan undantaget begränsas tillendast bildkonst. Som vägledning för den gränsdragning sora i så fall måste görasmellan bildkonst och brukskonst hänvisar KLYS till vad sora anförts bl.a.i förarbetena till raönsterskyddslagen (SOU 1965:61) och upphovsrättslagen (SOU1956:25). Med hänsyn till kravet att konstnären förskattefrihet skall äga verket, torde enligt KLYS tveksamhet kunna uppstå i så få fall;..attdet administrativa arbete och den juridiska prövning, som därvidskulle uppkomma, torde kunna accepteras. KLYSskrivelse utmynnar i en hem.ställan att regeringen föreläggerriksdagen förslag till ändring av undantagsbestämmelsernaför konst i enlighet med vad som framförts i skrivelsen med ett andrahandsyrkandeom ett till verk av biJdkonst begränsat undantag. - Det vid skrivelsen fogadeuttalandet av innehåller kritiska synpunkter på den nu gällande avgränsningenoch utmynnar i krav på undantag för alla slag av bildkonst enligt upphovsrättslagensdefinition. Prop.1979/80:57 61 framhåller i den till utredningen ingivna skrivelsen attförbundet, som bland sina medlemmar har fackliga och andra centralaorganisationer, tillkom för att främja intresset för bildkonst, bl.a. genomutgivning av god konst till låga priser. Härför anlitas av en särskild urvalsnämndutsedda konstnärer, sora mot arvode enligt fastställd taxautför serier av litografier, träsnitt, etsningar e.d. Konstnärernaarbetar fram provtryck och färdiga tryckformar, varefter upplagorna på förbundetsbekostnad trycks i samarbete raed konstnärerna på särskilda verkstäder. Förutora arvode betalar förbundet socialakostnader. Härigenom knyts konstnärerna till förbundetpå ett sätt som kan anses jämförbart medanställning . Förbundetframhåller vidare att verksamheten inte drivs av försäljningsintresseutan av bildnings- och kulturpolitiska motiv. Statliga bidrag utgår men försäljningsintäkter krävs för attverksamheten skall finansieras. Försäljningen är belagd med mervärdeskatt och detta har,konstaterar förbundet, raedfört inte endast en hård belastning på prisernautan också en besvärlig konkurrenssituation. De konstnärer somanlitas kan själva sälja sina verk utan mervärdeskattoch detta gäller även vid försäljning i kommission för konstnärens räkning iden privata konsthandeln. Vidare är auktionsförsäljningar fria från mervärdeskatt. Förbundetanger att för /78 redovisades utgående raervärdeskattmed . och ingående skatt med . Till stateninlevererades således . För attkunna arbeta under lika kostnadsmässiga villkor bör, raenar förbundet,dess försäljning av konst undantas från mervärdeskatt.Som skäl härför åberopas också, att verksamheten bedrivs som ideell förening utanvinstintresse och att den är kulturpolitiskt motiverad och att av denna anledningbidrag erhålls från det allmänna. Skrivelsen utmynnar i en hemställan attutredningen tar upp frågan om undantag 1979/80:57 62 från mervärdeskattför förbundets försäljning av konst. 3.4 Utredningens överväganden och förslag Genomden utformning som undantaget från skatteplikt för konstverk fick genom författningsändringundanröjdes olika tidigare konstaterade tillärapningssvårigheter ochvad vi kunnat finna har några nya skattetekniska problem inte uppkommit.Undantaget innebär ju också i realiteten att konstnärer, soraframställer målningar, konstgrafiska blad och skulpturer, heltställts utanför om skattskyldighet ochredovisningsskyldighet. Vidtillkomsten av de nämnda och ännu gällande bestämmelserna avvisades krav på enutvidgning av undantagets omfattning. Skälen härför var skattetekniska. Man befarade att undantag även för t.ex.textila konstverk skulle leda till nya och besvärliga gränsdragningsprobleraoch tillämpningssvårigheter. Vi har tidigare i olika sararaanhang anfört sådana arguraentraot att föreslå åtgärder som innebär avsteg från de allmänna reglerna, eftersom särregleringarerfarenhetsmässigt leder till praktiska problem i tillämpningen. Skattetekniskaskäl kan inte åberopas för en utvidgning av undantaget förkonstverk. Mot detta står eraellertid att det med fog kan hävdas attden gällande avgränsningen av undantaget inte är sakligtmotiverad. Av detta skäl har vi sett det som vår uppgiftatt söka finna en lösning som utan alltför besvärandetillämpningsproblem erbjuder en bättre likställighet i beskattningen. Avden lämnade redogörelsen framgår att det föreligger en betydande uniformitet på dennapunkt i de nordiska mer-värdeskattesysteraen. Skillnaden beståregentligen endast däri, att den norska lagen innehållerundantag för bild-väv, sora omfattas av tulltaxenummer 58.03, utöver de undan-t?.gsom i övrigt samfällt gäller för målningar, grafik och skulpturer, hänförligatill tulltaxenummer 99.01-99.03. KIYS avvisar som tidigare redovisats enanknytning av ett undantag för 1979/80:57 63 textilakonstverk till tulltaxenuraraer 58.03 bl.a. av det skälet attvissa alster, sora riraligen borde orafattas av ett utvidgat undantag, hänförs tillandra tulltaxenuraraer. Därför föreslår KLYS i stället att undantaget i dess helhet knyts tillupphovsrättslagens definition av konstverk i förra av såvälbildkonst sora brukskonst. I andra hand föreslås ett till bildkonst begränsatundantag. Avolika skäl anser vi oss inte kunna ansluta oss till en sådan ändradutformning av undantagsbestämmelserna. Första-handsyrkandet ora undantag för bådebildkonst och brukskonst går enligt vår mening för långt både materiellt sett och utifrån en rentskattemässig bedöraning. Även om brukskonst omfattas av upphovsrätten rör det sigom alster som utformats för att kunna användas praktiskt. Härmed harman att räkna med att det finns andra produkter som har sammapraktiska funktion och scm är skattepliktiga enligt ML. Redan detta förhållandetalar mot att undanta brukskonst från skatteplikt. Härtill kommer att gränsdragningsproblemenliksom kravet eller behovet av individuella prövningar av skattepliksfrågan medall sannolikhet blir av betydligt större omfattning än om endast alster avbildkonst omfattas av undantaget. Vi anser därför att ettundantag från skatteplikt i princip inte bör omfattaannat än vad som kan in-ryraraas under begreppet bildkonst. En primär sådan gränsdragning överensstämmer med KLYSandrahandsyrkande liksora raed vad som yrkats i uttalandet från KRO:scentralstyrelse. Detgällande undantaget för målningar, grafik och skulpturer har alltsedan detinfördes under den allraänna varuskattens tid varit knutet till tulltaxenummer99.01 -99.03. Som tidigare framhållits har undantaget lagändringinte föranlett några särskilda praktiska problem enligt vad vi harerfarit. Vi anser att detta är väsentligt och ett bärande skäl mot attersätta de bestämmelser som reglerar nu gällandeundantag med andra som är mindre precisa och därraed ägnade attskapa nya problem i fråga om den praktiska tillämpningenav redan gällande undantag. Därför anservi att utformningen av detta undan- Prop.1979/80:57 64 tagbör bibehållas och en eventuell utvidgning ges formen av ettkompletterande tillägg. Avfrågans tidigare behandling framgår att det är de textila konstverken som man velat få in underundantaget från skatteplikt. Det längre gåendeundantaget i den norska mervärdeskatten gäller också endast textilkonst (bildväv) som är att hänföra tilltulltaxenummer 58.03. KLYS motsätter sig en sådan avgränsning av ett utvidgat undantag, främst avden anledningen att avgränsningen blir för snäv ochutesluter vissa alster från ett berättigat undantag. Trots detta har vi ansett oss böra stannavid att förorda att en utvidning av undantaget begränsas tillsådana textila konstverk, som är hänförlig till tulltaxenuraraer 58.03 och som dessutomutgör verk av bildkonst som omfattas av upphovsrätt enligtlagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk. Även i fråga om denna utvidgning börundantaget gälla verk sora ägs av upphovsmannen eller dennes dödsbo,dvs. i överensstämmelse med vad som gäller för detnuvarande undantaget. Vår uppfattning är att denna utformning avett utvidgat undantag nöjaktigt uppfyller de krav påprecisering som erfordras för den praktiska tillämpningen. Vaddärefter gäller yrkandet om skattefrihet från har sora skäl för en sådan åtgärd anförts bl.a. konkurrensmässiga nackdelar. Förbundetanför att dess försäljningsverksamhet missgynnas av det förhållandetatt konstnärer, som förbundet själv anlitar, kan sälja egna verk skattefritt, även genomförmedling. Vidare påpekas att auktionsförsäljningarav konst är skattefri. Hänsyn bör enligt förbundet också tas till att det föreligger vad sora kan ansessom ett anställningsförhållande mellan förbundet och konstnärerna.Det är dessutom fråga om ideell och inte komraersiell verksarahet.