prop · G303144 · 1979-12-31 00:00:00 — 3 liksom nudirekl nedskriva andra anläggningslillgångar 4 användauppskrivningsfonden lill nedskrivning av anläggningslillgångar då så erfordras 5 användaupskrivningsfonden lill ökning av reservfonden." "Om likabehandling skall gälla mellan akliebolag ochekonomiska föreningar .. . borde föreningslagen komplelleras med enbeslämmelse som innebär dels att ekonomiska föreningar fär avsättauppskrivningsmedel till bundet eget kapital i form av en "permanent"uppskrivningsfond molsvarande en utökning av aktiekapitalet som etl aktiebolaggör vid fondemission och dels lill en "rörlig' uppskrivningsfond fränvilken erforderliga nedskrivningar kan göras vid lämpligt lillfälle." anger ocksä alt ovanstående möjlighelskulle ge en klar skillnad i slakteriföreningarnas soliditelstal. Deparlemenlschefens molivering i prop. 1975: 103 förreglering av uppskrivning/fondemission i aktiebolag utgår från atl bolagetsbalansräkning i annat fall blir missvisande i fråga om bolagels verkliga värde. anser atl deparlemenlschefensmotiv har principielll samma giltighet för ekonomiska föreningar som förakliebolag. Av detta följer att om lagstiftningen inte tillåter uppskrivningmed rätt lill Prop.1979/80:144 165 bindning av uppskrivna värdel pä balansräkningenspassivsida, så uppstår risken atl den ekonomiska föreningens balansräkning blirmissvisande i fråga om förelagets verkliga värde. Del principiella skäl som lalar för likformiga villkor förolika förelagsformer försiärks således av det praktiska skälet all denekonomiska föreningens balansräkning kan bli missvisande. Departementschefens slåndpunktstagande för en åtskillnadmellan aktiebolag och ekonomiska föreningar - enligt bokföringslagensmotivering - grundas på alt ekonomiska föreningar saknar bundet eget kapital.Med bundel kapital avses sådant som inte kan utdelas som vinst. Moliveringen antyder att den ekonomiska föreningen skullesakna bundet egel kapital. Så är emellerlid inle fallel. eftersom reservfondenmåste betraklas som bundet egel kapital. Den får nämligen inte minskas genomvinstutdelning. Däremot saknar föreningen all laslbinda medel i ägarkapitalet. I aktiebolaget är akliekapiialel ell bundel, dvs. I den ekonomiska föreningen beslår del finansiellaägartillskottet av insalser. Delta insatskapital är rörligt och utdelningsbarti den meningen att det - med vissa i föreningslagen angivna reslriklioner - iprincip fortlöpande kan reduceras i samband med medlems avgång ur föreningen.Utdelning av vinst sker inle, men väl ålerbelalning av ursprunglig kapitalinsats. Konsekvensen av denna skillnad blir atl en"fondemission" i en ekonomisk förening skulle få delvis direklmolsatl effekl lill molsvarande ålgärd i etl akliebolag. Utdelningsbarheien avdel uppskrivna kapilalel skulle vid dess bindning till insatsen nämligen öka istället för att, som avsett är, minska. Föreningens kreditvärdighel skulle påsä vis snarare försvagas än förslärkas. Reservfonden i ekonomisk förening får inle minskas genomvinstutdelning utan endast tagas i anspråk för att täcka förlust, som enligtfastställd balansräkning har uppslån på föreningens verksamhel i dess helheloch som inle kan ersättas av befintliga lill framtida förfogande avsatla medel(FL 17 8. I mom. Iredje slycket). "Reservfonden fär aldrig minskas genomföreningsbeslul om ej förlust på rörelsen gör det nödvändigt." "Till reservfonden skola alllid föras vissa andrabelopp som lagstiftaren vill binda hos föreningen. Detla gäller insatser somförverkas vid medlems avgång . . ." (Professor , Föreningslagen,femle upplagan, sid. 84, 85). En bindning av del uppskrivna beloppet till föreningensreservfond skulle således slå i samklang med lagsliftarens inlenlioner som deomnämns enligt ovan. Denna kollekliva bindning av föreningsföretagelsför-mögenhelsökning - tillhörig icke en enskild föreningsmedlem ulan samiligaföreningsmedlemmar - överensstämmer också väl med allmänna kooperativaprinciper saml med all annan lyp av värdeökning som den redan nu regleras iföreningslagen. En permaneni bindning av del uppskrivna beloppel tillreservfond eller lill permanent uppskrivningsfond eller lill annan fond avliknande innebörd, bör kompletteras med räll till avsättning lill en uppskrivningsfond,enligt nya akliebolagslagens mening. Uppskrivningsmedel som avsäits till sådanfond bör ingå i föreningens bundna egna kapiial och vid lämpligl tillfällekunna utnyttjas för permanent bindning enligt ovanstående förslag eller tillerforderlig nedskrivning av värdel pä annan anläggningstillgång. Prop.1979/80: 144 166 Akliebolagslagens reglering om uppskrivningsfond kansåledes i sin helhet principielll gälla också för de ekonomiska föreningarna. Med anledning av det anförda får kooperationsulredningenhemslälla om atl regeringen vidtar ålgärder som leder till sädan ändring avföreningslagen all lagen medger dds rätl till en permanent bindning avanläggningstillgångs uppskrivna värde i reservfond, i permaneniuppskrivningsfond eller i annan form. En evenluell bindning lill reservfondenbör självfallet inle begränsa skyldighelen alt i annan ordning avsätta medellill reservfonden dds rätt till uppskrivningsfond för tillfällig bindning avanläggningstillgångs uppskrivna värde lill det egna kapitalet och regleratenligt samma principer som gäller för akliebolagen i den nya akliebolagslagen. Förslagel torde ulan slörre svårigheler kunna fogas lilljustitiedepartementets pågående översyn av föreningslagen, som skallkompletteras med bestämmelser i nya bokföringslagen. 1 kooperalionsutredningens beslul i detla ärende harordföranden saml ledamöierna , , GöranKuylenstjerna. och afUgglas deltagit. Ärendel har föredragils av ulredningens expert . Prop.1979/80: 144 167 Sammanställning av remissyttranden över promemorian (DsJu 1979:14) Nya redovisningsregler för ekonomiska föreningar m. m. Efter remiss har yllranden över promemorian avgells avSvea hovräu, bokföringsnämnden, bankinspeklionen, försäkringsinspektionen,riksrevisionsverkei, , kommerskollegium, länsstyrelserna iStockholms och , länsstyrelsernas organisationsnämnd, kooperationsulredningen(I 1977:01), . , ,föreningsbankers förbund. (),(), (). Svenska handelskammartorbundet, industriförbund.Landsorganisationen i (LO), (),. Föreningen revisorer redovisningskonsulters förbund. Arbetslöshetskassornas samorganisation, HSB:sriksfömnd. Svenska , Sparinslitutens pensionskassa och PensionskassanSHB. har till sitl yllrande fogal yllranden avSkånes handelskammare och . har anslutit sig till Svenska bankföreningensyttrande. föreningsbankers förbund och haranslutit sig till de synpunkter som har framförts av LRF. Kooperationsulredningen har lill sill yttrande fogal enpromemoria om den kooperativa insalsränlan. Promemorian las in som bilaga 2:1. Svenskakomniunförbiindei och har ingel all erinra mot deförslag lill lagsliflning som framlagts i promemorian. : 1 hovrättens yllrande över lidigare framlaglförslag lill ny lag om ekonomiska föreningar m.m. (Ds Ju 1976: II) anförde hovrällen bl. a. följande: "gällande föreningslag av är, även eflerde ändringar som genomfördes i syfte att förenkla lagen när den ersatte 1911ärs lag, fortfarande förhållandevis svåröverskådlig och svårhanteriig. Del ärdärför angeläget, framför allt för den praktiska tillämpningen, atl lagen omekonomiska föreningar är överskådligt disponerad och atl lagtexten är utformadmed användande av enkelt språkbruk. 1 den nya aktiebolagslagen har man sökt attså långt möjligt tillgodose sådana iniressen. När det gäller all i lämpligulslräckning bringa föreningslagens bestämmelser i överensstämmelse medmolsvarande regler i aktiebolagslagen är del en fördel atl så sker inte bara ifräga om innehåll utan även beträffande disposition och språklig utformning. Omman begränsar sig lill att enbari göra ändringar i den nu gällandeföreningslagen skulle denna bli än mer svåröverskådlig och svårtillgänglig. Detär därför enligt hovrättens mening lämpligast atl, såsom föreslagits, ersätta1951 års lag med en helt ny lag." Prop.1979/80: 144 168 Det nu remitterade förslaget innebär etl skrinläggande avtanken på alt ersälta lag med en helt ny lag. I stället föreslås f.n. begränsar sig lill atl kompleltera lag med nya regler omrevision och redovisning samt om koncerner. Dessa regler svarar i huvudsak moldem som fanns upplagna i 1 kap. 3 8 saml i 7 och 8 kap. i del lidigareremitterade lagförslagel, därvid hänsyn i viss omfallning dock lagits lill vadsom anföris under remissbehandlingen av della förslag. Som skäl för atl intefullfölja den ursprungliga avsikten all infora en hell ny lag åberopas bl.a.att flera remissinslanser under hänvisning lill den lillsallakooperationsulredningen (1 1977:01) gett ullryck åt upplänningen all resullatetav denna utrednings arbete bör avvaktas, innan en ny föreningslag-sliftninggenomförs. Samiidigi framhålls alt några av de remissinstanser som avstyrktförslagel till ny lag dock alt bestämmelserna om redovisning i 1951 årslag bör ses över och ersättas med nya bestämmelser. De närmare skälenför denna uppfattning redovisas dock inle. Den stympning av det tidigare framlagda förslagel somsålunda skett rimmar uppenbarligen illa med hovrättens återgivna ullalanderörande betydelsen av en helhetslösning. Hovrätten slår fast vid den iuttalandet gjorda bedömningen och anser inte all del nu förcbragts sä starkaskäl för en delreform i enlighet med del remitterade förslagel all en sådan börgenomföras trols de olägenheter som enligt hovrättens bedömning är förenadedärmed. Förslaget lider enligt hovrättens mening dessutom av andrasvagheter som lalar mol att det nu genomförs. Hovrätten syftar därvid främst påden föreslagna koncerndefinitionen (la§), som är av stor betydelse förtill-lämpningen av en mängd regler om redovisning och revision. Bortsett frånatl resultatet av bolagskommilléns arbete inte hunnit beaktas, har underremissbehandlingen av del tidigare framlagda förslaget framförls synpunkter -särskilt av LRF och - på vissa speciella föreningsrättsligaförhållanden som förljänar alt närmare övervägas, innan man tar slulligställning till utformningen av koncernreglerna i föreningslagen. Såvittframgår av promemorian (s. 76) har man emellertid underdepartementsbehandlingen tills vidare skjutit dessa problem hell ål sidan.Detta har medfört atl förslaget i denna del ej kan sägas uppfylla det krav pågenomarbetning som bör kunna slällas på civilrättslig lagsliftning. Hovrätten avslyrker på anförda skäl en delreform ienlighet med de remitterade förslagen. : BFN vill inledningsvis erinra om silttidigare ställningstagande i remissyttrande med anledning av förslag till nyhandelsbolagslag m. m. i betänkande års bolagskommitlé (SOU 1978:67). BFN konstaterar i detta yttrande att då likartaderedovisningsregler för offentlig årsredovisning och koncernredovisning föreslåsi princip skola gälla alla kaiegorier näringsidkare, det vore önskvärt med ensamordnad och för alla associationsformer gemensam lagstiftning i dessa frägor.BFN ser uppenbara fördelar i en sådan samordning och vill därför föreslå allell sådant alternativ övervägs vid den fortsatta behandlingen av förslagetavseende ekonomiska föreningar. : Verket kan vid en bedömning ulifrånlaxerings- och skallemässiga synpunkier inte finna någon anledning lillanmärkning mol de framlagda förslagen. En del smärre ändringar i föreslagenlagtext avseende lagen om ekonomiska föreningar bör dock övervägas. i : barden 7 mars1977 avgett Prop.1979/80:144 169 yltrande över de inom upprättadepromemoriorna Ds Ju 1976; 11 och Ds Ju 1976: 17 med förslag lill ny lag omekonomiska föreningar respektive följdlagstiftning lill en ny sädan lag. ställde sig i sitt yttrande posiliv till atten ny föreningslag infördes men påpekade vissa fördelar med atlinföra önskade ändringar i den gällande föreningslagen. Som omnämns i promemorian Ds Ju 1979; 14 har dock, medhänsyn till vad som framförts från vissa remissinstanser, inomjustiliedeparlemenlel gjorts den bedömningen att förslaget lill ny föreningslaginte bör genomföras . Däremot bör, enligt samma promemoria,bestämmelserna om revision och redovisning ses över. Prememorian innehållerförslag till nya sådana bestämmelser, vid vilkas utformning man i slor utsträckningansell sig kunna följa förslagen i promemorian Ds Ju 1976; 11, Del är bra all nya beslämmelser om revision ochredovisning införs i föreningslagen. yttrande av den 7 mars 1977berörde till övervägande del dessa tvä ämnesområden. , som finner de föreslagna ändringarna iföreningslagen pä det hela taget välmotiverade, konstaterar först atl översynen av förenings lagsliftningen närmast föranlells av den nya akliebolagslagen, och övergår härefter till att granska de enskilda bestämmelserna i det föreliggande förslaget,----- IIO 8, 111 8, I promemorian Ds Ju 1976: II föreslogs att bland annatbestämmelsen i 111 8 föreningslagen om straff för styrelseledamot somunderlåter att jämlikt 37 § samma lag för registrering göra anmälan om ändringbeträffande de till styrelseledamöter eller styrelsesuppleanler utseddapersonerna skulle utmönstras. Istället föreslogs etl viiesförfarande. Länsstyrelsenansåg emellerlid att nämnda straffbestämmelse borde kvarslå och anförde lillstöd härför, atl det i vissa lägen kunde vara förenal med slora svårigheler förregistreringsmyndighelen atl utröna namnel på någon styrelseledamot, någol somkrävdes för att kunna utfärda elt vilesföreläggande, 1 den nu framlagdapromemorian föreslås dock enbari smärre ändringar i 110 och III §§, ipromemorian betecknade som renl redaktionella. Den ovan diskuteradesiraffbcslämmelsen kvarslår således. tillslyrker med hänsynhärtill den föreslagna lydelsen av 110 och 111 §8. : Kooperationsulredningen har tilluppgift att uireda kooperalionen och dess roll i samhällel. Inom den ramen skall ulredningen enligt direktiven bl.a. söka jämföra de villkor som olika före tagsformer arbetar under. En åtgärd härvidlag är att belysa de skillnader som följer av reglerna i lagen om ekonomiska föreningar och aktiebolagsla gen. Allmänt vill kooperationsulredningen från de synpunkterden har att beakta tillstyrka att nuvarande föreningslag anpassas lill deändrade regler som gäller med anledning av den nya bokföringslagen. Beträffandeändrade regler för revision och särskild granskning tar ulredningen inleställning till de redovisade förslagen. Principielll vill emellertidutredningen understryka vikten av alt eventuella nya regler pä della områdeanpassas till kooperationens organisaloriska och funktionella struktur. Genom den partiella revision av föreningslagen somföreslås erhålles rådrum för överväganden rörande en hell ny föreningslag. Detär emellerlid angeläget att sådana ändringar redan nu vidtas som erfordras föralt kooperalionens successiva utveckling inte skall hindras och som kan antasinle försvåra en senare mer genompripande lagrevision. Prop.1979/80: 144 170 LRF: LRF yttrade sig 1977 över förslag till ny lag omekonomiska föreningar (DsJu 1976; 11). Förslaget innebar en längigående formelloch i vikliga hänseenden reell anpassning till den nya akliebolagslagen. LRFhävdade häremol den ekonomiska föreningens karaklär av en hell självsländig.aktiebolaget sidoordnad associationsform. Den ekonomiska föreningens egnaförhållanden och speciella karaklär hade inle lillräckligl beaklals. Härtillkom beslut om en särskild utredning om kooperationens ställning isamhället. Mot denna bakgrund avstyrkte LRF att förslaget genomfördes ulan densamstämning och därav följande ålgärder som kooperalionsutredningens resultatkunde leda iill. Beiräffande föreningslagens redovisningsreglerkonslalerade LRF atl ikraftlrädandel av den nya bokföringslagen kunde vällavissa problem. LRF fann del angelägel all nya, moderna redovisningsregler somvar samordnade med den nya bokföringslagen infördes för föreningarna så snarlsom möjligt utan all en hell ny föreningslag avvaktades. Det framhölls all LRFdärvid i princip inle hade nägol emot all förslagels redovisningsregler ladeslill grund för lagsliftning; detla gällde även förslagets koncernregler. 1 anslulning lill silt principyttrande lämnade LRFsärskilda kanslisyn-punkter på förslagel. bl.a. koncerndefinilionen ochredovisningsreglerna. I DsJu 1979: 14 (departementspromemorian) konstaleras atlmed hänsyn lill vad som anföris vid remissbehandlingen av förslag LRFs bedömning delades av KF och andra kooperativa organisationer - borde någonny föreningslag inle införas för tillfället. Detla gällde dock inte nyaredovisningsregler m. m. Departemenlspromemorians förslag innebär attföreningslagens regler om årsredovisning ändras och samordnas medbokföringslagen. Koncernregler införes och reglerna om revision skarpes. Islor ulslräckning följer förslaget 1976 ärs förslag. Vikliga synpunkier frånremissinstanserna har beaktats. LRF kan i slort ansluta sig lill departementspromemoriansförslag. Inom lanlbrukskooperationen tillämpas redan frivilligt i slorulslräckning de föreslagna redovisningsreglerna.----- En följd av förslagets inarbelning i gällande föreningslagär all paragraferna blivit förhållandevis svåröverskådliga. LRF utgår ifrånatl en omdisposiiion kommer all ske i samband med ularbetandel av en nyföreningslag. OK: Redan i vårt yltrande över Justitiedepartementetsförslag lill ny föreningslag (DsJu 76: 11) anförde vi att förslaget, varsredovisningsdelar lill stor utsträckning överensstämde med de som föreslagits inu framlagda förslag, väl anslöl till en utveckling som inom ålskilligaföreningar redan i praktiken hade ägt rum och alt redan det förslagelinnefattade all utvecklingen inom lagsiiftningen fördes mer i takt med denfaktiska utvecklingen, vilkel i och för sig vore värdefullt. Vi framhöll ocksädel dåvarande deparlementsförslagets förtjänster framförallt i vad avsåginförandet av bl. a. koncernbegreppet i den föreningsrätlsliga lagstiftningenoch den fullständiga samordningen av föreningslagens redovisningsbestämmelsermed nya bokföringslagen. Denna inslällning gäller också för del nu framlagdaförslaget. Vi kan därför allmänt lilstyrka att lagförslaget genomföres. KF: KF framhöll i sitt yttrande över promemorian (DsJu1976; II) alt man i lagförslaget intetillräckligt beaktat de ekonomiska föreningarnas speciella förutsättning ochsärart. Viktiga förändringar i en lagstiftning som reglerar verksamhetsformernaför folkrörelser borde hänskjutas lill en 1979/80:144 171 utredning med pariamenlarisk förankring. Eftersom vidareriksdagen nyli gen lillsaii en särskild ulredning beiräffande kooperationens ställning i näringslivet, ansåg KF all del fanns anledning avvakla och se om denna ulredning medförde behov av mer genomgripande förändring av föreningslagstiftningen. KF avslyrkie därför genomförandet av förslagel. men gjorde undantag för avsnillel om årsredovisning, vilka regler med anledning av nya bokföringslagen var i akut behov av all omarbelas. flertal andra remissinslanser var pä samma sätl som KF kritiska till atl vid denna lidpunkl genomföra en hell ny lagsliflning. På grundval av remiss- kriiiken avslod regeringen från all lägga fram propositionen om en hell ny föreningslag och begränsade sig lill atl inom ramen för gällande förenings lag arbela om avsnitten om årsredovisning och revision. KF har inle någol atl invända mol atlkoncernredovisningsregler tas in i föreningslagen med de jusleringar som KF härföreslagil. KF erinrar dock om behovet av alt ell förtydligande görs iakliebolagslagens låneförbudsre-gel som en följd av all koncembegreppei förs ini föreningslagen samt all ertbrderlig hänsyn tas till det revideradekoncernbegrepp som föreslås i bolagskommitténs slutbetänkande. KF undersiryker vidare att begränsningen av insatsränlaoch gällande skattelagstiftning allvariigl försvårar en kooperativkapitalbildning. Förändringar av dessa förhållanden bör om möjligt ske vid etloch samma tillfälle och börenligt förbundels mening påskyndas. KF föreslår slutligen atl de föreslagna reglerna omrevision ändras så all den konsumenlkooperativa rörelsen även kanbehålla en egen sammanhållen revisionsfunklion. : HSB tillstyrker i princip all förslagetläggs lill grund för lagsliflning. 1 yllrande över departementspromemoriorna Ds Ju 1976: 11och Ds Ju 1976: 17 med förslag till ny lag om ekonomiska föreningar ochföljdlagstiftning härtill anförde HSB att förändringar av lagstiftningen förekonomiska föreningar skall ske i sitt egel sammanhang och inte enbart som enföljd av förändringar i annan associationsrätlslig lagsliftning. Förändring avföreningslagen borde därför inle genomföras ulan all representanter för dekooperaliva folkrörelserna får lillfälle atl dellaga i utarbelandel av sådanaförslag. Föreliggande förslag begränsas lill alt avse regler omkoncernredovisning, samordning av redovisningsreglerna med bokföringslagensaml viss skärpning av revisionsreglerna, HSB förulsäller all den allmänna översynenav föreningslagsliftningen sker genom kooperationsutredningen och lill följd avdess kommande förslag saml att del därvid också kan bli nödvändigl och lämpliglatl anpassa de nu föreslagna ändringarna i föreningslagen m. m. lill nämndaslörre översyn. : De i promemorian föreslagnalagändringarna syflar till att uppnå likformighet mellan akliebolag ochekonomiska föreningar såvitt gäller reglerna för redovisning och revision.Bankföreningen lillslyrker förslagen men vill på några punkter göra en särskildkommentar. Svenska handelskammarförbundel: I promemorian lämnasförslag lill ändringar i lagen om ekonomiska föreningar och vissa andra näraanslutande lagar. Ändringarna syftar lill all för ekonomiska föreningar m.fl.införa redovisningsregler som står i principiell överensslämmelse medmotsvarande regler för akliebolag. Förslaget återspeglar den remisskritik somriktats mol ell tidigare framlagl förslag till ny lagsliftning rörande Prop.1979/80:144 172 Denna kriiik har lell lill allnågol förslag om ny föreningslag inte nu kommer att läggas fram. behov avnya redovisningsregler har emellertid, även del i överensslämmelse medremisskritiken, ansetts föreligga. Mol nu angivna bakgrund nolerar Svenska handelskammarförbundetmed tillfredsställelse att nägot förslag till ny föreningslag icke läggs framliksom all presenterat föreliggande förslag till nyaredovisningsregler. I överensslämmelse med sina tidigare ställningstagandenlillslyrker således förbundet del nu föreliggande förslaget. I fråga om dentekniska utformningen ansluter förslaget nära lill ordalydelsen i akliebolagslagen.Della är enligt förbundet lämpligt. De ökade krav som i redovisningshänseendenslälls på de ekonomiska föreningarna lorde inte utgöra någon nämnvärdbelastning för föreningar av beröri slag. Dessa lorde i många fall redan haanpassal sig lill de regler som föreslås. Den närmare ulformningen avförslagel i övrigl föranleder ingen kommentar från förbundets sida. : Handelskammaren konslalerar atlförslagen står i överensslämmelse med av Handelskammaren i andra sammanhangframförda krav på ökad likställdhet mellan olika företagsformer. De föreslagnaredovisningsreglerna lorde för övrigt redan i betydande utsträckning tillämpasav ekonomiska föreningar. Förslagen synes vara tekniskt väl utformade. Mol bakgrund av del ovan anförda fär Handelskammarentillstyrka de i promemorian framlagda förslagen. handelskammare: Handelskammaren noterar medtillfredställelse att något förslag till ny föreningslag icke läggs framliksom all justiliedeparlementet presenterat föreliggande förslag till nyaredovisningsregler. I överenstämmelse med sina tidigare ställningstagandenlillstyrker således Handelskammaren det nu föreliggande förslaget. I fråga omden tekniska utformningen ansluter förslaget nära till ordalydelsen iaktiebolagslagen, vilkel synes lämpligt. De ökade krav som iredovisningshänseenden slälls på de ekonomiska föreningarna torde inte utgöranägon nämnvärd belaslning och föreningar av beröri slag har, såviuHandelskammaren erfarii, i många fall redan anpassat sig till de regler som nuföreslås. Den närmare utformningen av förslagel föranleder i övrigl ingenkommentar från Handelskammarens sida.