prop · G3032 · 1979-12-31 00:00:00 — girorörelse ses alltså somdriven i konkurrens med bankgirot, statens järnvägars trafik medlastbilstrafiken m, m,, statens vattenfallsverks kraft-distribution med privatkrafiindustri, offentligt ägda hamnar med andra transportvägar osv. Någraremissinstanser har särskilt behandlat promemorieförslagets skaderekvisit. Eninstans anser att del bör kompletteras med "eller eljest skadarverksamheten" och en annan förordar ell omvänt skaderekvisit. En tredjeremissinstans kritiserar uttrycket "på del allmännas bekoslnad". Föregendel delar jag uppfattningen i promemorian atl del vid sidan av den sekretesssom betingas av konkurtenshänsynen finns behov i andra fall av sekretess hosmyndigheter som ägnar sig åt afiarsverksamhel. En fullständig offentlighet idessa fall kan vara ekonomiskt skadlig för det allmänna, i första hand genomatt priserna i upphandlingsärenden drivs upp, Samma verkan har en fullständigoffentiighel kring myndigheternas ekonomiska transaktioner i annan än rentafförsmässig verksamhet. Någon anledning att göra skillnad på aflarsdrivandeoch andra myndigheter i sådana fall föreligger inte. Den sekretess rörandeekonomiska transaktioner, som inte är påkallad av 10 1979/80. Prop.1979/80:2 Del A 6 kap. 1 § 146 konkurrenshänsyn,bör därför regleras gemensamt för myndigheterna, oavsett om dessa äraflarsdrivande eller inte. Detta har skett i 2 §. Någon komplettering avskaderekvisilet i förevarande paragraf är därför inte påkallad. Attaflarsdrivande myndigheter kan ha all tillämpa både 1 § och 2 § kan inte ansesutgöra någol avgörande hinder mol den angivna lösningen. Humvidaen uppgift skall hänföras till affärsverksamhet eller annan ekonomiskverksamhet hos en myndighei för avgöras från fall lill fall med ledning av bl.a. vilken del av verksamhelen uppgiften rör. Påverkar exempelvis kostnaden iell upphandlingsärende priset på en vara eller ijänsl, som myndigheitillhandahåller i konkurrens med enskild, bör sekretess i upphandlingsärendetkunna grundas på 1 §. Enligtmin mening skulle ell omvänt skaderekvisit leda lill för mycket sekretess. Idepartementsförslagel har därför ell rakt skaderekvisit behållits. Belräffande del ipromemorieförslaget använda uttrycket "på del allmännas bekostnad"torde avsikten med promemorieförslaget inte ha varit all man skall bedömaskadan för den offentliga sektorn som helhet. Tanken torde ha varit all manskall beakta vilken verkan ett utlämnande skulle ha för den verksamhet som denifrågavarande myndigheten bedriver. 1 departementsförslagel kommer dennainnebörd lill klart uttryck. Gällersekretess enligt vad nu har sagts för en viss uppgift hos en aflarsdrivandemyndighei, bör enligt promemorian uppgiften liksom f n. kunna lämnas lill enöverordnad myndighet ulan alt sekretessen förden skull upphör. En föreskrift avdenna innebörd har lagils in i promemorieförslaget. Riksrevisionsverkethar under remissbehandlingen framhållit att regeln inte tillgodoser del behovav primärsekreiess för uppgifter som las in i beslul av verket och som f n,skyddas genom 34 a § SekrL, Vidare har verket pekat på behovet av sekretess föruppgifter i verkels verksamhet som samrådsmyndighet med avseende på vissaavgifter. En annan remissinstans har förordat alt överföring av sekretess skerockså lill underordnad myndighet. Sekretessenenligt förevarande paragraf bygger på all del finns ell påtagligt behov avskydd för myndigheter som driver affärsverksamhet mot insyn från konkurtenterssida, I första hand föreligger naturiigtvis detta sekretessbehov hos denaflarsdrivande myndigheten själv. På grund av den offentliga verksamhetensorganisalion är det emellertid ofrånkomligt att uppgifter, som bör varasekretesskyddade, lämnas från en aflarsdrivande myndighet till en annanmyndighei. Del kan därvid vara fråga om två myndigheter som ingår i ett ochsamma verk. Som exempel kan jag nämna all det inom postverket finns fömlom en centraladministration även regionala och lokala förvaltningar som i belydandeutsträckning är alt anse som i förhållande till varandra självständigamyndigheter Ofr prop, 1975/76:160 s, 153), Del kan vidare vara Prop.1979/80:2 Del A \>\ 6 kap. 2 if 147 frågaom myndigheter som inte pä delta sätt ingår i samma organisalion men av vilkaden ena är överordnad den andra, t; ex, en komrriunal nämnd och etl kommunaltafförsverk. Det kan också vara fråga om myndigheter som är självständiga iförhållande lill varandra men som samarbetar eller samräder med varandra ellermellan vilka förekommer en funktionsuppdelning, exempel på sislnämnda fallär riksrevisionsverkel i förhållande lill andra myndigheter, I alla de fall somnu har berörts finns del behov av all uppgifter skall kunna lämnas från enmyndighei lill en annan ulan all affärssekretessen därigenom går förlorad. Jaganser alltså all regeln om sekundärsekreiess bör ges en mera generelltillämplighet än den har i promemorieförslaget. Enligt departementsförslagelgäller därför sekundärsekreiess inte bara när den myndighet som har föttuppgiften är överordnad utan även i annat fall. Ettundantag från denna regel föreslås i fråga om uppgifter som ingår i beslul hosden mottagande myndigheten 13 kap, 6 §), Enremissinstans har förordat all den aflarsdrivande myndigheten skall prövaullämnandefrågan. För en regel av denna innebörd krävs emellertid enligt 2 kap,14 § TF särskilda skäl. Sådana skäl kan inte anses föreligga. Någon regel avdelta slag föreslås därför inte. Del sagda hindrar givelvis inte alt del itveksamma fall är naturiigt atl den myndighei, som har föll en sekretessbelagduppgift från en afförsdrivande myndighei, från den inhämtar synpunkter påullämnandefrågan, Ipromemorian föreslås all sekretess såsom i myndighets affärsverksamhet skallgälla inom myndighet för uppgift om affärs- eller driftförhållanden hos bolageller annan sammanslutning, vari det allmänna har ell bestämmande inflytandeoch som under myndigheten driver afTärsverksamhet, Skyddets syfte är alt gesekretess för uppgift hos myndighet som utövar del allmännas ägarfunktion. Medanledning av vissa anmärkningar under remissbehandlingen har bestämmelserna idenna del getts en utförligare avfattning än i promemorieförslaget, I sak äremellertid ingen skillnad åsyftad. Jagvill erinra om all uttrycket "bestämmande inflytande" förekommer i 1kap, 2 § aktiebolagslagen (1975:1385), Med hänsyn lill syftet med förevarandesekretessbestämmelse är det naturligt atl uttrycket här har samma betydelse somi 1 kap, 2 § aktiebolagslagen. Jag kan därför hänvisa till vad som har uttalalsom tolkningen av uttrycket i tidigare lagstiftningssammanhang (se LU 1977/78:8med där gjorda hänvisningar). Sekretesslidenslängd överensstämmer enligt andra stycket med den i 34 a och 34 b §§ SekrL. Enligtpromemorieförslaget skall sekretess gälla för uppgift i ärende angåendeförvärv, överlålelse, upplåtelse eller användning av egendom, tjänsl ellerannan nyttighet. Liksom f n. undantas emellertid från sekretess Prop.1979/80:2 Del A 6 kap. 2 § 148 sådanijänsl som består i arbete som för myndighets behov utförs av dess egen ellerannan myndighets personal. Främst lar promemorieförslaget sikte påupphandlings- och entreprenadärenden. Det är emellertid också tillämpligt iärenden som angår sådan överlåtelse av egendom som äger rum genom att pengareller annan egendom tillskjuls vid aktiebolags bildande. Enligt promemorianfinns det ett betydande inlresse av insyn i myndigheternas handläggning avdessa olika ärendetyper. Insynen bör emellertid inte fö sträcka sig så långtatt del allmänna därigenom skulle lida ekonomisk skada. Skaderekvisilet ipromemorieförslaget har ulformals utifrån denna utgångspunkt. Promemorieförslagethar i stort sett godtagits vid remissbehandlingen. En remissinstans haremellertid kritiserat att det i promemorieförslaget inte används samma begreppsom i köplagen och de författningar som reglerar statlig och kommunalupphandling. För egen del är jag inte beredd atl frångå förslagel i denna del.I 34 § SekrL antänds sådana begrepp som promemorieförslaget bygger på ulan alldet synes ha vållat lillämpningssvårigheler. Deninledande sekretessbestämmelsen i första styckel i departementsförslagelskiljer sig sålunda inte från promemorieförslaget i detla hänseende. Enavvikelse föreligger däremot så till vida all sekretessen enligt departementsförslagetgäller inte bara "uppgift i ärende om ...". Den i stället valdalydelsen "uppgift som hänför sig lill ärende angående" innebär allsekretessen följer med uppgiften när den lämnas vidare lill annan myndighet.Vidare har skaderekvisilet jämkats redaktionellt. Igällande rätt finns särskilda regler om sekretess kring anbudsförfarande. Tillskillnad från OSK:s och upptar också promemorieförslaget sådanaregler. Enligt motiven ligger dessa regler nära vad som gäller föranbudshandlingar. Sålunda föreslås alt - om ärendet angår antingen upphandlingeller försäljning av lös egendom för det allmännas räkning -uppgift om anbudinte i någol fall för lämnas ut till annan än den som har avgelt anbudet förränavtal har slutils eller ärendet annars har slutförts. Något skaderekvisitföreslås inte. Med anledning avpåpekanden under remissbehandlingen har promemorieförslagets regler omanbudssekreless förtydligats. Med departementsförslagels formulering för delanses framgå alt sekretess gäller också för uppgifter som kan tjäna upplysningi vad mån visst anbud har infordrats eller avgells eller som på annat sättavser visst anbud Ofr 34 § SekrL), däri inbegripet arbetspromemorior och andrahandlingar som upprättas av myndighei, t. ex. egna motförslag i samband med enförhandlingsupphandling. Någraremissinstanser har ifrågasatt om inte promemorieförslaget bör ändras så alluppgift får utlämnas i den mån del behövs för att anbud skall kunna prövas aven utanför myndigheten stående konsult. Med anledning därav vill jag framhållaatt en konsult i sådant fall ofta kan anses delta i myndighetens verksamhet påsådanl sätt alt han i förevarande hänseende får sägas ingå i myndigheten 1kap. 7 § departementsförslagel). Prop.1979/80:2 Del A : ,, . 6 kap. 3 149 tordeanbudssekretessen inte utgöra hinder mol att uppgiften lämnas ul till enkonsult, eftersom detta är nödvändigt för all myndigheten skall kunna fullgörasin prövning av anbudet Ofr 1 kap. 5 § departementsförslagel). Medanledning av ett påpekande under remissbehandlingen har departementsförslagelavfattats så att del skall vara möjligt all alltjämt använda s. k. offentliganbudsöppning. Liksomi 34 § SekrL föreskrivs i promemorieförslaget som huvudregel en 20-årigsekretesstid. Både i gällande rätt och i promemorian finns undanlag från dennahuvudregel. Undantagen innebär i princip kortare sekrelesstid. Tvåundanlagsbestämmelser är upptagna i 34 § andra stycket SekrL. Ipromemorieförslaget har i förenklingssyfle upplagils bara en undantagsbestämmelse.Denna avser handlingar som anger villkoren i slutet avlal, och sekretesslidenär här från det all avtalel fullgjordes. Underremissbehandlingen har invändningar riktats mol utgångspunkten försekretesslidens beräknande enligt undantagsbestämmelsen. Föregen del ansluter jag mig lill promemorieförslagels uppfattning alt nuvaranderegler behöver förenklas. I likhet med promemorian har departementsförslagel iandra stycket en 20-årig sekrelesstid som huvudregel. Vidare föreslås endast enundanlagsregel. Denna regel föreskriver en tvåårig sekretesstid räknat från dentidpunkt dä vissl avtal slöts. Denna ordning överensstämmer i sak med vad somgäller enligt den ena av de båda nuvarande undantagsreglerna i 34 § SekrL. Denandra undantagsregeln avser fall som regleras i 1 § departementsförslaget. Iparagrafen meddelas bestämmelser om sekretess i det allmännasupplåningsverksamhei Ofr 3 kap. 1 § och 8 kap. 8 § departementsförslagel). Gällanderätt: 33 § SekrL Promemorieförslaget:7 kap. 3 § Iförsta slyckel deparlemenisförslaget anges sekretessen gälla för uppgift somhänför sig lill myndighets verksamhet för upplåning. Liksom f n. avsersekretessen inte bara de uppgifter som rör etl visst lån ulan även alla andrauppgifter som, ulan all vara direkt hänförliga till lånet, ändock har ett närasamband med upplåningsverksamheten. Som exempel kan nämnas sådana uppgifter somtas upp i promemorior eller särskilda uttalanden till protokollet röranderiktlinjerna för myndighetens upplåning, storieken av dess beräknade lånebehovetc. Även uppgifter, som gäller en planerad låneaklion som måst ställas in pågrund av ändrade förhållanden, omfattas av sekretessen. Skaderekvisilet,som i sak är detsamma som i promemorieförslaget, innebär att sekretess gällerför uppgift vars röjande skulle försämra del allmännas ställning som låntagare.Med anledning av vad som har anförts i Prop.1979/80:2 Del A 6 kap. 5 och 6 ,« 150 någraremissyttranden kan framhållas all beslul all avslå begäran alt fö ta del avallmän handling givelvis bör ges en sådan uiformning all hemlig uppgift interöjs genom beslulel. Tidsgränsen är liksom i 33 § SekrL salt lill . Paragrafenrör sekretess beträffande naturvetenskapliga och tekniska undersökningar. Gällande rän: i fråga omhandlingssekreless 9 § SekrL samt i fråga om tystnadsplikl 3 och 18 §§instruktionen (1965:650) för statens provningsanslall och 3 och 20 §§instruktionen (1965:651) för skeppsprovningsanslall Promemorieförslaget:1 kap. 4 § Departementsförslagelöverensstämmer i alll väsentligt med gällande regel om handlingssekreless ochmed promemorieförslaget. I de fall då en sådan undersökning som avses iparagrafen görs i syfle all resultatet av den skall vara allmänt tillgängligtär skaderekvisilet givelvis inte uppfyllt. Paragrafernainnehåller bestämmelser om sekretess vid fackliga förhandlingar och om stridsålgärderpå den offentliga arbetsmarknaden. Gällanderätt: i fråga om handlingssekretess 35 § SekrL och i fråga om tystnadsplikt 8kap. 5 § tredje stycket riksdagsordningen (RO) Promemorieförslaget:7 kap. 5-7 §§ Sekretessrörande fackliga förhandlingar behandlas i 5 §. I första styckel anges attsekretess gäller för uppgift som har tillkommit eller inhämtats för atlanvändas vid facklig förhandling på den offentliga sektorn eller vidförberedelse för sådan förhandling. Med uppgift som har tillkommit ellerinhämtats för att användas vid förhandling avses liksom i 35 § SekrL bl. a.utredningar och förslag saml även uppgifter som härstammar från annan änmyndighet, om uppgifterna är anskaffade för samma syfle. Till här avseddauppgifter räknas dessutom förhandlingsiakliska överväganden o. d. Liksom f n.inbegrips sådana uppgifter som har tillkommit eller inhämtats vid förberedelsetill förhandling av här avsett slag. Definitionenav uttrycket "facklig förhandling på den offentliga sektorn" harutformats med 35 § SekrL samt 10 och 23 §§ lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivet (MBL) som förebild. skaderekvisitöverensstämmer i sak med promemorieförslagets. Detskall understrykas att i förhållandel mellan arbetsgivare och arbetstagaresekretessen sätts åt sidan genom all uppgift får lämnas enligt 18 eller 19 §MBL, något som framgår av 14 kap. 7 § departementsförslagel. Genom dettaundanlag från sekretessen tillgodoses kravel att likformiga regler skall gällapå den privata och den offentliga arbetsmarknaden belräffande rätten till Prop.1979/80:2 Del A ,. 6 kap. 5 och 6 §§ 151 Tidsgränserför sekretessen i fråga om allmän handling anges i andra slyckel av 5 §.Gränserna är i stort sett desamma som gäller f n. Huvudregeln är alltså allhandling för lämnas ul oavsett om skaderekvisilet är uppfyllt när harförflutit från handlingens tillkomst. Beträffande handling som har upprättatshos eller inkommit till lönedelegaiion upphör sekretessenemellertid så snart förhandlingsöverenskommelse har träffats eller förhållandelannars har reglerats, t. ex. genom skiljedom. Tredjestycket i 5 § innehåller föreskrifterom vilken myndighet som skall pröva frågaom utlämnande lill enskild i fall som avses i första stycket, I saköverensstämmer dessa föreskrifter med gällande rätl, bortsett från atl ävenannat än allmänna handlingar omfattas av dem. Föreskrifterna innebär atlprövningen av ullämnandefrågan skall göras av den myndighet, som förhandlarlokall i enlighel med vad som är bestämt i kollektivavtal. Det har med hänsyntill innehållet i 2 kap, 14 § TF ansetts lämpligt all föreskrifterna upptas isamma paragraf som själva sekretessbestämmelserna. Ennyhet i förhållande lill gällande rätt ulgör 6 §. I paragrafen finnsbestämmelser om sekretess för uppgifter som rör fackliga stridsålgärder, Iförsta slyckel föreskrivs sekretess för uppgift som har tillkommit ellerinhämtats med anledning av facklig slridsåtgärd på den offentliga sektorn ellervid förberedelse till sådan stridsåtgärd. Någon begränsning till planeradslridsåtgärd har inte gjorts, eftersom även en offentlig arbetsgivare bör kunnahålla hemliga de överväganden som görs angående en pågående slridsålgärdseffekt och andra sådana förhållanden. Skulle sekretess inte gälla i dessa fall,skulle motsidan fö en fördel i slrid med den princip, som ligger bakomsekretessen i 5 och 6§§, nämligen all arbetsmarknadens parter på den offentligasektorn bör vara jämställda så långt del är möjligt. Somfacklig stridsåtgärd på den offentliga sektorn anses facklig slridsåtgärd somvidtas av eller mol arbetsgivare för vars räkning myndighet, sammanslutning avkommuner eller statligt eller kommunalt företag har all förhandla i fråga omförhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare. Delär rimligl atl uppgift om facklig slridsåtgärd åtnjuter samma sekretess somuppgift som angår facklig förhandling. Bl, a, talar den fömt berörda principenom parternas likställdhet i en arbelskonflikl för en sådan lösning. Utifråndetla synsätt har skaderekvisilet utformats så all sekretess gäller föruppgift, om det kan antas all del allmännas eller statligt eller kommunallföretags ställning som part i arbelskonflikl försämras om uppgiften röjs, I6 § andra stycket anges vilken tidsgräns som gäller för sekretessen beträffandeuppgift i allmän handling, 16 § tredje stycket finns bestämmelser som motsvarar7 § promemorieförslaget, I dessa hänvisas lill 5 § tredje stycketdepartementsförslagel angående vilken myndighei som prövar fråga om utlämnandeav uppgift lill enskild. 1979/80:2 Del A 6 kap. 8 § 152 Paragrafeninnehåller bestämmelser om sekretess som avser rällstvister, i vilka detallmänna är part. Gällanderätt: i fråga om handlingssekretess 6 § SekrL och 35 § lagen (1934:437) förSveriges riksbank samt i fråga om tystnadsplikt 36 § sislnämnda lag Promemorieförslaget:7 kap, 8 § Förstastycket överensstämmer i huvudsak med gällande rätt i fråga omhandlingssekreless. Sekretess gäller sålunda för uppgift som har tillkommiteller inhämtats för myndighels räkning med anledning av myndighetens ellerstatligt eller kommunalt förelags rällstvisl. Uppgifterna kan härröra frånmyndigheten själv eller vara införskaffade utifrån. Varje uppgift hosmyndigheten som kan beröra en rättstvist omfattas dock inte av sekretessen. Förall uppgiften skall anses ha tillkommit eller inhämtats med anledning avrällsivislen krävs atl det dem emellan finns ett samband, som fallet är medrättsutredningar, värderingsullåtanden, uppgifter om bevisning och förhandlingsiakliskaöverväganden som hänför sig lill en rättslvisl. Liksom i gällande rätt avserordel rättslvisl både pågående och möjligen blivande rättslvisl Ofr SOU 1935:5s, 12 och SOU 1937:107 s, 44), Sekretessenenligt denna paragraf hindrar inte atl uppgift lämnas ul enligt 18 eller 19 §MBL Oft 14 kap, 7 § departementsförslagel). andra styckel föreskrivna tidsgränsen för handlingssekretessen överensstämmermed gällande rätt. Imotsats till vad en remissinstans har förordat ankommer prövningen avullämnandefråga på den myndighei där en uppgift förekommer. Särskilda skäl attfrångå denna princip har inte ansetts föreligga. Del kan dock tilläggas all delkan vara naturiigt all den myndighei, som prövar fråga om utlämnande av uppgiftsom hänför sig lill en annan myndighels rättslvisl, införskaffar den andramyndighetens synpunkter på frågan, Föreskrifterom sekretess kring fartygsdagböcker och liknande handlingar meddelas i dennaparagraf Gällanderän: 5 § första slyckel SekrL Promemorieförslaget:7 kap, 9 § Beslämmelsernai 5 § SekrL ger skydd för delvis olika iniressen. Första stycket tar sikte påalt del allmänna inte skall vara sämre ställt än enskild bevismässigt, sedan enfarlygskollision har inträffat. Del är alltså fråga om skydd för det allmännasekonomiska intresse. Andra styckel första meningen och tredje styckel hardäremot till syfte att skydda både del allmännas och -kanske vanligast -enskilds ekonomiska inlresse i ärende om sjöförklaring eller molsvarandeundersökning. Andra meningen i andra styckel skyddar Prop.1979/80:2 Del A 6 kap. 8 § 153 ocksåbåde enskilds och del allmännas ekonomiska inlresse i den tillsynsverksamhetsom bedriver, . Pågrund av departementsförslagets uppdelning av sekretessbestämmelserna på deolika grunder som anges i 2 kap, 2 § TF har de föreskrifter, som svarar mot 5 §SekrL, fördelats på bestämmelser i två olika kapitel, 1 förevarande paragrafåterfinns motsvarigheten lill 5 § första stycket. Sekretessen vidsjöförklaringar och molsvarande undersökningar regleras i 8 kap, 16 §,Sislnämnda paragraf ger skydd också för del allmännas ekonomiska inlresse,fastän den ingår i kapitlet om sekretess med hänsyn främst till skyddet förenskilds ekonomiska förhållanden. Det har inte ansetts föreligga tillräckliganledning all la upp en molsvarande regel i 6 kap, till skydd förbara delallmännas ekonomiska inlresse. Sekretesshos som tillsynsmyndighet kan föreskrivas med stöd av 8 kap, 6 §departementsförslagel, såvitt gäller skydd för enskilds affärs- ochdriftförhållanden. Till sådana för räknas uppgifter som rör sammanstötning avhandelsfartyg eller fiskefartyg med annat fartyg 70 m, fi, §§ sjölagen,1891:35 s. I, omtryckt 1975:1289), Molsvarande sekretesskydd för del allmännauppkommer lill följd av 13 kap. 1 § tillsammans med förevarande paragraf Denföreslagna 8 § innebär all 5 § första stycket SekrL har behållits oförändrad isak och atl en molsvarande tystnadsplikt har införts. 1 likhet med gällanderätl är det en förutsättning för sekretess all tillgång till motsvarandeuppgifter beträffande del andra fartyget i sammanstötningen inte finns. Skaderekvisilethar ulformals med tanke på atl det allmänna skall vara likställt med enskildbevismässigl. Efter mönster av andra bestämmelser i 6 kap. har det avfallals såalt sekretess gäller för uppgift, om del kan antas att det allmännas ställningi tvist på grund av sammanstötningen försämras om uppgiften röjs. Tvistenbehöver inte ha uppkommit eller ens vara förutsedd för att uppgiften skall varasekretessbelagd. Liksomf n. viker sekretessen för uppgift i dagbok eller därmed jämställd handling somär allmän, om sjöförklaring eller undersökning enligt 314 § sjölagen hållsoffentligt eller lalan väcks på grund av sammanstötningen. Därutöver finns enyttersta femårsgräns för sekretessen. Tidsgränserna anges i andra styckel. Ipromemorian föreslås att tillämpningen av sekretessbestämmelsen skall ligga påden myndighet, under vars förvaltning fartyget hör. Med tanke på att dehandlingar det här är fråga om är av så speciell karaktär för också enligt minmening särskilda skäl anses föreligga för en sådan ordning.Departements-förslaget överensstämmer alltså med promemorieförslaget också närdet gäller tredje stycket. Prop.1979/80:2 Del A 7 kap. 1-6 ss 154 Sekretess med hänsyn främst till skyddet för enskUds personligaförhållanden Dessaparagrafer innehåller bestämmelser om sekretess inom hälso- och sjukvården samtinom . Gällanderätt: i fråga om handlingssekretess 14 § SekrL samt i fråga om tystnadspliktföreskrifterna i bilaga 5 nr 8,18,21,34,39,49,63,74,78,81,106, 108, 109, 166,170 och 171