prop · G303135 · 1979-12-31 00:00:00 — Han anservidare atl mililärbefälhavarnas uppgift all leda personalvården i fred bör ulgå,Mililärbefälhavarnas roll i personaltjänsten i fred begränsas till dellagandei vitsords- och kommenderingsarbetel, del senare främsl mot bakgrund avoperativa och ekonomiska aspekter. Pågående försök med decentraliseradproduktionsledning kan dock komma atl innebära all mililärbefälhavarnas uppgiflerändras. ÖB ansluter sig även till utredningens förslag alt ökaförbandschefernas handlingsfrihet atl anslälla personal och omdisponerapersonalresurserna. Chefen för armén anför att personalvård, rättsvård och krigsfångtjänsli krig bedöms kräva omfattande resurser på alla nivåer under mililärbefälhavarna,skall planera för resursernas utnyttjande och fördelninginom militärområdena, varför det är viktigt all de ges etl odelat operativtansvar för alla fackområden inom personalljänslen. Delta måste säkerställasredan i fredsorganisationen, bl.a, genom resurser för krigsplanläggning,utbildning m. m. Personalvården är enligt chefen för marinen en del avförsvarsgrenschefens produktionsansvar. Det kan därvid vara en fördel alt föraöver ansvaret lill programmyndigheten, men då måste större krav slällas påfackmyndigheten försvarsstabens personalvårdsbyrå. Chefen för marinen anförvidare alt ansvarsförhållandena måste ulredas närmare innan slutlig ställningtas. Bl, a, måste ledningen på central nivå och resursfördelningen mellan olikanivåer fastställas. Försvarets civilförvaltning säger sig inle känna igen delav ulredningen använda begreppet personalservice. inslruktionsmässigaansvar som central förvallningsmyndighel inom områdel förmåner m. m, tillanställda och värnpliktiga kompletterat med viss delegation av uppgifter frånstatens arbetsgivarverk kan knappasl beskrivas som personalservice ingående i arbelsmiljöområdelutan ingår i avsnillel löner och anställningsvillkor. anför att den föreslagna formellaförankringen av militärbefälhavarnas anvisningsräll gentemot resp. värnpliktskonlortorde få sin största betydelse under krigstid i förening med delegering avbeslutsbefogenheter som är styrande för anvisningsrälten, exempelvis rält attbesluta om inkallelse av ersättningspersonal och om reorganisation av krigsför-6 1979180. 1979/80:135 82 band.I fred är anvisningsrälten tillämplig inom de operativa försvarsförberedelsernasamt förbandsproduktionen inkl. krigsplacering och mobiliseringsförberedelseri övrigl, delar inte ledningsulredningens uppfattning angåendepersonalvårdsfunktionen som den kommer till ultryck i alternativbeskrivningarna.Del är enligt nämndens mening inte acceptabelt atl de personalvårdanderesurserna minskas i då försvarei är föremål för omfattandepersonalreduceringar. Liknandesynpunkter förs fram av LO, som framhåller att utredningens organisationsförslagi dessa hänseenden bör överarbetas ytteriigare i samråd med försvaretspersonalnämnd, försvarets personalvårdsnämnd och de fackliga organisationernainnan förslag i frågan föreläggs . Riksrevisionsverketinstämmer i utredningens rekommendationer att förbandscheferna bör gesökade befogenheter - vid behov inom centralt givna ramar - och enklahandlingsregler när del gäller att anställa personal och omfördela befattningarför att klara av förbandets akluella arbelsuppgifter. Riksrevisionsverkei har igenomförda förvaltningsrevisioner av förband föreslagit atl ålgärder vidtasför att undanröja de hinder för en effekliv produktion som de av utredningenpåtalade förhållandena medför. AMSförutsätter all militärbefälhavarna i avvägningsfrågor såsom bl.a.uppskovshanteringens inriktning skall samråda med civilbefälhavarna, som då börutnyttja kompetensen hos föredragande länsarbetsnämndsdirektören inomcivilområdet. Utvecklingen mot ett ökat integrerat militärt-civill utnyttjandeav samhällets resurser kräver ökad samverkan också vad gäller personalseklorn, TCO-Sanför att ett genomförande av ulredningens förslag beträffande personalvårdensutformning på högre regional nivå skulle få ytterst allvarliga konsekvenserför personalvårdens utövande. Det framstår som helt oacceptabelt att , näralll större krav ställs på de anställda i försvaret, göra allvarliga ingrepp iden organisation som har till uppgift atl vid sidan av stödet till de enskildamänniskorna bidra lill att de anslällda kan göra bästa möjliga arbetsinsats.Ledningsutredningens förslag slår enligt TCO-S inte i överensslämmelse med dekrav som ställs på regional personalvård för de anställda och derasorganisationer på alla nivåer och kan därför inte biträdas. ÖBanser det naturligt atl mililärbefälhavarnas ansvar på lång sikt begränsastill hälso- och sjukvården i krig saml erforderiiga förberedelser i fred. Visstansvar för samordning av hälso- och sjukvården i fred torde dock framgent liggapå militärbefälhavarna, bl. a. inom ramen för utbildningsansvaret, Krigsplanläggningsuppgifternaär omfattande för att säker- Prop.1979/80:135 83 ställa samordningen av mililära och civilasjukvårdsresurser och della måsle återspeglas i mililärområdesstabensorganisation. Enligt ÖB har ledningsulredningen inte behandlat alla de uppgiflersom ligger på hälso-och sjukvårdsavdelningarna i mililärområdesslaberna. med atl läkare från staben skall bilräda vidmobiliseringsplanläggning och krigsförberedelsearbele på lokal nivå kommer allinnebära en hård priorilering av uppgifterna för hälso- ochsjukvårdsavdelningen. Förbandsproduktionen och fredssjukvården hänger enligtchefen för armén nära samman. Del är mol denna bakgrund inle lämpligl alt undandramilitärbefälhavarna tillsynsansvaret för hälso- och sjukvården i fred. Den organisation som kommer att fastställas för försvarelssjukvårdsstyrelse kommer enligt chefen för marinen all påverka fördelningen avuppgifler och ansvar avseende hälso- och sjukvårdstjänsten mellan försvaretssjukvårdsstyrelse, försvarsgrenscheferna och militärbefälhavarna, 1 avvaktanpå regeringens beslut rörande försvarets sjukvårdsstyrelses organisation kan chefenför marinen inle lämna någol yllrande på denna punkl. Chefen för fiygvapnel kan godla den föreslagna organisalionenav militärområdesstabema om kravet på anställda förbandsläkare tillgodoses.Skulle delta självklara krav inte lillgodoses måsle mililärområdesslabernaliksom första flygeskaderns stab förstärkas med ell antal läkare som ipraktiken kan ställas till flottiljchefernas förfogande. hävdar attmilitärbefälhavarnas och civilbefälhavarnas möjligheter lill slöd från cenlralnivå kommer alt minska betydligt till följd av omorganisationen på cenlral nivåsamlidigt som anlalel och omfånget av uppgifter inom krigssjukvårdsområdelökar. Inom ca lio år skall försvarsmaktens nya krigssjukvårdsorganisation varaoperaliv. Detta kommer alt kräva belydande insalser på andra nivåer. Slorakrav ställs på stöd åt lägre regional och lokal nivå vad avser bl. a, mobiliseringoch krigsplanläggning, utbildning inkl. kvalificerad krigskimrgisk utbildningsamt krigsplaceringsfrågor. Behovet av allmän hälsovård har enligt sjukvårdsstyrelsen inlebeaklals av ulredningen. Från försvarsmaklens synpunki måsle dessa krav betraktasinte bara som väl underbyggda och befogade fredsmässiga krav ulan också som ytterstangelägna utbildningsområden. förslag alt mililärbefälhavarnasläpper sill tillsynsansvar för hälso- och sjukvården i fred i den lakl somdelta ansvar kan överläs av andra myndigheter förkastas av sjukvårdsstyrelsen, Förslagelkan medföra ökade kostnader för hälsovården och bristande miljökännedom förulsesförsvåra verksamheten. Sjukvårdsstyrelsen anför vidare att de ökade kraven på hälso-och sjukvårdsenheterna inom mililärområdesslaberna måsle balanseras av personalresurser.Personalen måste dimensioneras för dels huvuduppgifterna -mobiliseringsförberedelser, krigsplanläggning och utbildning - dels deuppgifter inom hälso- och sjukvården i fred som inte kan eller bör övertas Prop.1979/80:135 84 av annal organ. Ökningen kan möjligen inskränkas till attde stabsläkarbe-faltningar som slår lill Södra, Väsira och Östra mililärområdesslabernassaml Övre militärområdesslabs förfogande byggs ut lill heltidstjänster,att en regementsofficer lillförs enhelen med hellidstjänslgöring i nyssnämndamilitärområden och med deltidstjänstgöring i Bergslagens och Nedre Norrlandsmilitärområdesstaber saml Gollands militärkommandostab, I övrigl måslepersonalen behållas i nuvarande omfattning ulom när del gäller landläkare, dären särskild ulredning genomförs. anser all hälso- ochsjukvårdsenheterna i krig skall lyda direkt under slabscheferna. En sådaninplacering moiiveras av all civil överläkarkompelens saml mililär och mililärmedicinskkompetens krävs för befallningen som mililärområdesläkare. Om krigsuppgifienbör vara styrande för militärområdesslabernas fredsorganisation, bör hälso- ochsjukvårdsenheten även i fred placeras direkl under slabschefen, skullestarkt förbättra möjligheterna att rekrylera och behålla överiä-karpersonal. Försvarets ralionaliseringsinslilut ifrågasällerhälsovårdsassistenternas inplacering i mililärområdesslaberna. Enligt inslilulelsuppfallning bör hälsovårdsassislenlerna föras över helst till lämpliga lägreregionala myndigheter eller möjligen lill sjukvårdsstyrelsen. Centralorganisationen SACOISR konstaierar att den nuföreliggande ulredningens behandling av hälso- och sjukvårdstjänsten ärknapphändig. gäller särskilt krigssjukvården. Vissa arbetsuppgifierbehandlas inle alls. Utredningens slutsatser och förslag lillpersonaldimensionering är därför bristfälligt underbyggda, Ulredningen har angettall hälso- och sjukvårdsfunktionen har pålagts ökade arbelsuppgifter när detgäller krigsförberedelser och att della område redan nu är eflersall. Manföreslår därför alt arbetet koncenlreras lill mobiliserings- ochkrigsplanläggning saml ulbildningskontroll och övningar. /SR delar ulredningensuppfallning i denna del. När det gäller personaldimensionering och inplaceringi mililärområdesslaberna anför /SR synpunkier som i slort sell överensslämmermed sjukvårdsstyrelsens, förslag atl mililärbefälhavarnasledning av kameralljänsten i fred bör ulgå biträds av ÖB. Del är emellertidenligt ÖB viktigt alt militärbefälhavama kan genomföra den planläggning och deandra förberedelser som behövs för krigskameraltjänslen. Den krigsplaceradechefen för kameralenheten torde vara den som bäsl kan genomföra nödvändigkrigsplanläggning. Del synes inte nödvändigl all han är fredspla-cerad vid militärområdesstabenulan han kan normall tjänstgöra vid annan myndighet. Försvarets civilförvaltning pekar på del förhållandet allmilitärområdes- Prop.1979/80:135 85 kamrerarnas inspektioner av underställda enheler har varilbetydelsefulla och all bortfallet av dessa måsle kompenseras av andrakontroller, TCO-S påpekar att försvarets civilförvaltning genomför vissa försök med organisatorisksamordning och ell förbättrat administrativt stöd för kameralljänsten vid Östramilitärområdesstaben och P 10. kan en utvärdering av dessa försök vänlasske. Med hänvisning lill denna försöksverksamhel hävdar TCO-S all inga beslul beiräffandemililärområdesslabernas kameralljänsl bör fallas . uppfattning all sektion 8 bör ulgåoch alt arbetsuppgifterna bör fördelas mellan en fältarbetsavdelning inommilitärområdesstaben och byggnadskonloren delas inte av vissa remissmyndigheler, ÖB anser alt ulredningen har undervärderatmilitärbefälhavarnas ledningsuppgifter bl, a. i fråga om fastighetsförvaltningm.m, ÖB biträder emellerlid utredningens principiella uppfattning all mililärbefälhavarnaskall ha ledningsuppgifter medan verkställighetsuppgifterna skall ligga påandra enheter utanför mililärområdesslaberna. ÖB erinrar om all han inom ramenför ett särskilt uppdrag från regeringen kommer all klarlägga den närmareuppgiftsfördelningen mellan mililärbefälhavarna (militärområdes-staberna) ochbyggnadskontoren samt de resurser som erfordras. Inte heller chefen för armén delar utredningensuppfattning atl ledningsuppgifterna är små. Tvärtom är mililärbefälhavarnasledning genom sektion 8 elt viktigt stöd för förbandsproduklionen. Arméchefenerinrar om alt del enligt regeringens uppdrag pågår försöksverksamhel meddecentraliserad produktionsledning inom Nedre Norriands militärområde, Slulliglställningstagande till sektion 8 bör därför enligt chefen för armén uppskjutastill dess alt försöken i Nedre militärområde har hunnit utvärderas. Chefen för marinen anser att sektion 8 bör kvarstå iorganisationen. Erfarenhelerna från nuvarande organisation är enligtmarinchefen mycket goda. Det finns risk för att den föreslagnaorganisationsförändringen innebär en försämring av kvalifikationerna och ensplittring av kompetensen. Beslul bör därför inle fattas förrän ÖB har studeratoch klariagt den närmare uppgiftsfördelningen mellan mililärområdesslaberna ochbyggnadskontoren. Chefen för flygvapnet framhåller atl den föreslagnalösningen för ledning av bl.a. utbyggnad av flygfält och befästningar inlesynes tillgodose nödvändiga krav på samordning med övrig operativ planering.Del är nödvändigt atl kvalificerade resurser för denna ledning ingår i mililärområdesslaberna.Chefen för flygvapnet avstyrker således ledningsutredningens förslag ochföreslår atl särskilda sektioner (sektion Fort) ingår i militärområdesstaberna. 1979/80:135 86 har nuvarande organisalion med en sektion 8 somlyder direkl under stabschefen fungerat bra men vissa jusleringar avarbetsfördelningen mellan mililärområdesslaberna och byggnadskontoren bör ske.Del kan enligt forlifikationsförvallningens mening inte vara rikligt attföregripa ÖB;s uppdrag från regeringen alt överväga fortifikations- och byggnadsförvallningenpå grundval av riksrevisionsverkeis rapport genom all vidta en sågenomgripande organisationsförändring av mililärområdesslaberna som enavveckling av sektion 8 måsle anses innebära. Även om det inte kan tillmätasavgörande belydelse i organisationsfrågan måsle förvaltningen framhålla viktenav alt försvaret har lillgång lill en kvalificerad kår av forlifikalionsofficerare,Ledningsulredningens förslag innebär atl antalet högre tjänster inomfortifikations-kåren relativt sett minskar ganska kraftigl. Del kan befaras altdelta kan leda till försämrade rekryteringsmöjligheler och på lång sikt lägre kvalilelinom fortifikationskåren. biträder däremot utredningens förslag i stort.Institutet delar inte utredningens uppfallning all en chef skall""äga" samtliga sina resurser. '"Prisslyrningsprincipen"är enligt inslilulet överordnad "ägandeprincipen"', eftersom denanknyter direkl till den grundläggande resursfördelningsmodellen i försvarelsplanerings- och ekonomisystem. Hyresformen ger sålunda en erforderlig disposilionsrällför chefen. Del är därvid en särskild fördel med hyresformen atl chefen kanavlastas genomförandel inom fastighetsförvaltningen. Man uppnår också därigenomen sådan likhet mellan militär och civil fastighetsförvaltning, som kan varaen fördel vid en ökad samordning, Inslilutel förulsäller all dessa frågorytterligare prövas vid den fortsalla ulredning av planerings- och ekonomisystemetsanpassning inom fastighetsförvaltningen som regeringen har uppdragit åt ÖB. Riksrevisionsverketanser atl utredningens motiveringar för en avveckling av sektion 8 och ettöverförande av dess uppgifter till fältarbeisenhe-terna resp. byggnadskonlorenär övertygande, Riksrevisionsverkei inslämmer ocksä i utredningens förslag atlbyggnadskonloren försiärks med fortifikatorisk kompelens saml att de finns kvari krig. Verkel framhåller även betydelsen av alt behålla nuvarande möjligheter lillfackmässig samordning av fastighetsförvaltningen inom militärområdena. 7 Militärområdesstabernas organisation och uppgifter ÖBbiträder ledningsutredningens förslag att den operativa ledningen ochunderrättelsetjänsten bör ingå i samma sektion samt atl en ställföreträdandesektionschef bör lillföras sektionen, ÖB biträder också ulredningensuppfattning att mobiliseringsverksamhet och underhållstjänst bör beredas inomen och samma sektion. Prop.1979/80:135 87 ÖB anser att den av utredningen föreslagnaprinciporganisationen av mililärområdesslaberna är lämplig. Han delar ocksåutredningens uppfattning all en särskild sektion för transporter, fältarbetenoch sambandstjänsl bör inrättas. Chef för transport-, fältarbets- och sambandsseklionenbör vara en oberoendebefaUning, där även personal ur fortifikalionskåren kankomma i fråga. ÖB anser dock all mililärbefälhavarnas resurser för fortifikations-och byggnadstjänsten blir av den storleksordningen atl de bör föras samman i ensärskild enhel som möjligen bör ingå i transport-, fältarbets- och sambandsseklionen.Skäl lalar också för att planerings- och ekonomifunktionen ges en friståendeställning direkl under chefen för militärområdesstaben. Eftersom huvuddelen av de utbildningsfrågor som handläggsinom utbildnings- och personalsektionen har anknylning lill armén, bilräder förslag atl sektionschef bör tas från denna försvarsgren, ÖB är emellertid inle nu beredd alt ta ställning tilldetaljorganisation av mililärområdesslaberna. Därför kan inte hellerpersonalbehovet för sektioner och avdelningar anges. Även om samtliga mililärbefälhavarehar redovisal väl motiverade förslag till personalökningar i mililärområdesslabernaanser ÖB liksom slalsmakterna atl en belydande personalminskning måslegenomföras inom försvarsmakten. Den av utredningen föreslagna personalramen förmilitärområdesnivån godtas sålunda, vilkel innebär en minskning med ca 100tjänster i förhållande till del nuvarande lägel. Chefen jör armén anser att pågående perspektivplanearbetebl, a. torde komma att ytteriigare bestyrka värdel av kraftfullaledningsinsatser vad gäller hemvärns- och frivilligulbildningen, 1 mililärområdesslabernakrävs minst en handläggare för dessa uppgifter, Ledningsulredningens uppfattning att militärbefälhavarna inleskall ges särskilda uiredningsuppdrag rörande fredsorganisatoriska förändringardelas inle av chefen för armén. Mililärbefälhavarnas verksamhel bör ledasenligt planerings- och ekonomisystemels gmndprinciper. dvs, genom målstyrningså effektivt som möjligt. Syftet med atl decenlralisera produktionsledningenär att ge militärbefälhavarna och underställda chefer ökad handlingsfrihet attta inilialiv och genomföra förändringar. Denna strävan får inte blockeras avhandlingsregler från statsmakterna i del organisationsarbete som äraktuellt, 1 fråga om stabernas organisation finner chefen för armén delangeläget att militärbefälhavarna får slor handlingsfrihel atl själva inom faslställdapersonalramar anpassa organisationen till regionala förhållanden och till efterhand förändrade krav. Chefen för operationslednings- och underrättelseseklionenbör enligt chefen för marinen ha del fulla ansvarei för och även sammanhållaberedningen av militärbefälhavarens operativa studier, operationsplaner och operalionsorder.Det bör övervägas om souschefen också skall vara chef för den operativasektionen. En sådan lösning skulle ge befattningen ett Prop.1979/80:135 88 mera meningsfullt innehåll än , som kravenpå allsidighel och fackmässiga kunskaper på den högsia nivån skulle kunnatillgodoses. Chefen för marinen delar nämligen inle utredningens förslag atlsouschefs-befallningen skall försvinna. Utredningens uppfattning all enderachefen för operationslednings- och underrättelseseklionen eller operationschefenskall representera markstridskompelensen delar marinchefen inle heller. Chefen för marinen. Centralorganisationen SACOISR och TCO:sstatstjänstemannasektion delar inle ulredningens uppfattning all en särskild Iransporl-,fältarbets- och sambandssektion bör inrättas. Fältarbets- ochsambandsfunktionerna har en väsentlig anknytning till den operativa ledningsfunktionenoch bör ingå i sektion I. Transportfunktionenbör ingå i sektion 2 och sektion 8 bör kvarstå i organisalionen. Liknande synpunkter i fråga om transport-, fältarbets- ochsambandsseklionen förs fram av chefen för flygvapnet. Chefen för flygvapnet tillslyrker organisationen i storlför operalionslednings- och underrättelseseklionen saml inrättandet av en ijänslför operationschef men avstyrker liksom chefen för marinen ledningsulredningensförslag att endera chefen för operalionslednings- och underrättelseseklioneneller öperalionschefen skall företräda markstridskompelensen. Dessa tjänsterskall vara försvarsgrensoberoende. Chefen för flygvapnet anser vidare atl en förbättraduppföljning av organisalionsbestämmande flygmaleriel främst bör lillgodosesgenom samarbele med flygstaben. Tjänsterna i utbildnings- ochpersonalsektionen förutsätts vara oberoendeljänster. När kompelens med enofficer från flygvapnet inte kan tillgodoses bör en sådan officer ur operalionslednings-ochunderrätlelsesektionen i dubbelbefattning svara för erforderlig kompelens. Medhänsyn till de tolall tillgängliga resurserna föresläs alt en heltidstjänstgörandemeleorolog i operationslednings- och underrättelseseklionen endast ingår iSödra, Östra, Nedre och Övre mililarområdesslaber. Enligt tar ledningsulredningeninte upp den lekniskl-vetenskapliga verksamheten vid mililärområdesslaberna ochcivilområdeskanslierna till behandling. I etl modernt krig kan emellertid sådanverksamhel inle undvaras som den måsle inriklas och kraftsamlas påoperativa gmndvalar. Förekomslen av tekniskt-vetenskaplig verksamhel underenhetlig ledning inom militärområdesstaberna och civilområdeskanslierna är härulöverav väsentlig betydelse för inriktning av och verksamhet i forskningsanstaltensegen krigsorganisation. Liksom utredningen anser atlmilitärområdesstabernas resurser bör stärkas på underrättelsetjänstens område.Detta är dock möjligen mer en fråga om kvalitet än om kvantitet. vill som sin mening hävdaatt krigsplan-läggningsarbetet rörande militärområdenas försörjning medsjukvårdsförnödenheter måsle bedrivas i nära kontakt med militärbefälhavarnaskrigs- Prop.1979/80:135 89 förberedelsearbete för hälso- och sjukvården i övrigt. Delär därior både nödvändigl och naturligt atl uppgiflerna rörande försörjning medoch underhåll av sjukvårdsförnödenheter faller på stabernas hälso- ochsjukvårdsenheter, vilka vid behov får biträdas av leknisk sakkunskap vid malerielenhelen. anför alt delaljorganisalionen förmililarområdesslaber, mililärområdesförvaltningar och cenirala fackmyndighetermåsle undersökas i ell sammanhang och avvägas mol arbelsuppgifler ochresurstilldelning vid och till lägre regionala och lokala myndigheler för alluppnå en mot uppgifts- och ansvarsfördelningen lolall sett lämpligl avvägdresurstilldelning. biträder förslaget lillorganisation av militärområdesstaberna men ser det närmast som ett exempel påen principorganisalion. Utredningens syfte att åsladkomma en relativtlikvärdig arbetsbelastning vid de olika sektionerna är rikligt. Därigenom kanen bredare ledningskapacitet med i slort sett samma kvalitet åstadkommas. Detär emellertid viktigt atl - i samband med alt principerna för det nyahuvudprogram 4. Operativ ledning m. m. efler hand läggs fast - behovet avenhetlighet i indelningar m. m. när del gäller inlernprogram för försvarsstabenoch mililärområdesslaberna beaklas. De ingående delarna i transport-, fältarbets- och sambandsseklionensynes enligt ha få beröringspunkter. Däremot har sambandsfrågorna endirekt koppling lill den operativa ledningsfunktionen, varför televerketifrågasätter om inte sambandsfunklionen även i forlsätiningen bör lillhöra denoperativa sektionen. Civilbefälhavaren i Södra civilområdet avslyrkerinrättandet av en transport-, fältarbets- och sambandssektion. Han framhållervidare alt om militärbefälhavarna inle kan handlägga hemvärns- ochfrivilligfrågor bör även civilbefälhavarnas nuvarande ansvar överflyttas tillannan myndighel. Centralorganisationen SACOISR anför alt med utgångspunki imilitärbefälhavarnas tre styrande funktioner kan konstaleras all samtligaställer krav på teknisk personal med kompetens inom materielunderhållsområdel.De ökade kraven på uppföljning, kontroll och direkliv för all minskaunderhållskostnaderna samt för införandel av kvalificerad leknisk malerielfordrar också teknisk fackkompetens.