prop · G30340 · 1979-12-31 00:00:00 — a. fastighetstaxeringskommittéerna (SOU 1968:32) ochfastighelstaxeringsulredningen (SOU 1973:7). I enlighet med sina direktiv har1976 års fastighetstaxeringskommitté sett över reglerna i 5 § KL om undantagfrån skatteplikt. Kommitténs förslag innebär att fastighet liksom f n. skallvara skattepliktig om den inte särskilt undantas frän skatteplikt. Enligtförslaget skall i förenklingssyfte en huvudsaklighetsprincip gälla i fräga omskatteplikten. En fastighet skall således antingen vara skattepliktig ellerskattefri och alltså inte längre delas upp i två delar. Liksom f n. skall densamhällsnytta som användningen av byggnader för med sig kunna motiveraskattefrihet. Kommittén föreslär att skattefrihet i flera fall än f n. skallmedges vid samhällsnyttig användning utan krav på bestämd ägare. Enligtberäkningar som har gjorts av kommittén skulle skattebortfallet för kommunernapä grand av de föreslagna ändringarna om skatteplikt bli marginella. Kommitténsförslag, som återfinns i 3 kap. FTL, har i stort filt elt positivt mottagandeav remissinstansema som ansett att förslaget medför en önskvärd förenkling. Jagansluter mig i princip till förslagen och till vad kommittén anfört som motivtill sina regler. Som jag tidigare nämnt bör dock uttrycket"huvudsakligen" i lagtexten ersättas med "till övervägandedel". Jag kommer i det följande att ta upp dessa frågor till närmarebehandling. Närmarebestämt är kommitténs förslag om undantagsregler disponerat sä att först angesatt specialbyggnader (2 §) och vissa ekonomibyggnader med tillhörande mark ochanläggningar (3 §) oavsett ägare skall undantas från skatteplikt.Specialbyggnader är, som tidigare nämnts i avsnittet om indel-ningsgmnderna, ensärskild byggnadstyp som består av sädana byggnader vars användning motiveraren generell skattefrihet. 12 § uppställs därför inga särskilda krav förskattefrihet. Däremot krävs i fråga om de ekonomibygg- 1979/80:40 70 m., som anges i 3 §, för skattefrihet att de används på närmare angivetsäll. 14 § anges därefter ytteriigare undanlag från skatteplikt men härföreslås att skaltefriheten skall vara beroende av att egendomen ägs av vissakategorier och dessulom används pä visst sätt. Kommitténsförslag om slopande av ägarkravet för vissa fastigheter har godtagits ellerlämnats utan ullrycklig erinran av flertalet remissinstanser. Nägraremissinsianser är iveksamma till förslaget eller avstyrker det. Andraremissinsianser ifrågasätter om det är tillräckligt långtgående. Jaganser liksom kommittén atl det kan finnas skäl alt inte lägga avgörande viklvid vem som äger byggnaden i samma utsträckning som f n. Enbart del syfte sombyggnader används för kan vara av så stort värde för samhället att detla i sigbör medföra skattefrihet, oavsett vem som är ägare. Det bör ocksä framhållasatt det rör sig om en mycket begränsad och lätt avgränsad krets av fastigheter.Reglerna kan knappast heller missbmkas. De byggnader där ägarkravet - med ettundantag - inte längre skall spela någon roll är nämligen genomgående sådanaatt de knappast kan sägas utgöra några lämpliga spekulationsobjekt eller eljestbegagnas för vinstgivande verksamhet på sådant sätt att inte avsedda förmånerkan uppnäs. Som exempel kan här nämnas försvarsbyggnader, flertaletkommunikations-, distributions-, vård-eller skolbyggnader. I de fall där enekonomiskt lönande verksamhet måhända kan bedrivas - t. ex. i fråga om vissaidrottsanläggningar eller kulturbyggnader - talar andra skäl för skattefrihetoavsett vem som är ägare. Det kan här räcka med att nämna att ifrågavarandeanläggningar och byggnader används för aktiviteter som är gynnade i andraskattesammanhang. Mot denna bakgmnd är jag beredd att biträda förslaget. Flertaletremissinstanser godtar eller lämnar utan erinran förslagel att den huvudsakligaanvändningen skall avgöra frågan om skatteplikt eller skattefrihet. Detunderstryks emellertid att även om huvudsaklighetsprincipen är att föredrakommer också den att medföra gränsdragningsproblem. Jagvill här nämna följande. De nuvarande reglema om uppdelning tillkom redan ibörjan av . har det visat sig att systemet med enuppdelning i en skattefri och en skattepliktig del gett upphov till åtskilligapraktiska tillämpningssvärigheter. Problem uppkommer inte bara vidfastighetstaxeringen, där enligl nuvarande regler en särskild taxeringsenhetkan fl bildas i fråga om eU mindre skattepliktigt utrymme i en eljesl skattefribyggnad. Även vid den löpande inkomsttaxeringen dyker svårigheter upp, t. ex.när det gäller alt avgöra hur kostnader av olika slag skall fördelas mellan deskilda delarna. I tidigare utredningssammanhang har man också 1979/80:40 71 slälllsig positiv till aU övergå till en huvudsaklighetsprincip. Som jag nämndehar kommitténs förslag mottagits välvilligt. Den kritik som framförts harfrämsl tagit sikte på gränsdragningsproblem. Enligl min mening bör enhuvudsaklighetsprincip leda till färte tvister mellan de skattskyldiga ochmyndighelema än nuvarande regler om uppdelning. Å andra sidan medför principenatt övergången från skatteplikt till skattefrihet och vice versa i en del fallkan tänkas bli beroende av en ändrad användning i endast en mindre del av enbyggnad. Det finns emellertid anledning atl förmoda att den föreslagnaprincipen i ätskilliga fall kan vara till förmån förde skattskyldiga. Debyggnader som kan komma i fråga för skattefrihet torde nämligen regelmässigtvara sådana att det användningssätt som kan motivera skaltefrihet dominerar. Dealternativa lösningar som presenterats av nägra remissinsianser medför enliglmin mening inte sädana påtagliga fördelar i förhållande till kommittéförslagetatt de bör väljas. Oavsell hur en gränsdragning görs kan man inte helt undvikasvårigheter. Jag anser i likhel med flertalet remissinstanser att kommitténsförslag är en lämplig lösning pä ett ganska ohanterligt problem.Förslaget bör därför genomföras. 1 tydlighetens intresse villjag nämna atthuvudsaklighetsprincipen innebäratt byggnaden till övervägande del, dvs. tillmer än hälften skall användas för det ändamål som motiverar skattefrihet. Ienstaka fall kan det förekomma all en byggnad används för mer än två ändamåloch dä för det ändamål av dessa som dominerar vara avgörande. Kommitténsförslag överensstämmer med gällande rätt såvitt avser de byggnader som kankomma i fråga om skattefrihet. En skillnad - som för övrigt med ett undantaggäller andra specialbyggnader- är att även byggnader som används förförsvarsändamål men som ägs av enskilda skall vara skattefria. Skattefrihetskall alltså åtnjutas för byggnad som används för försvarsändamål ellerekonomisk försvarsberedskap, om byggnaden inte är en fristående industriellanläggning. För tydlighets skull vill jag nämna att undantaget från skattepliktbör avse även byggnad för försvarets forskning och byggnad för civilförsvaret,liksom mässbyggnad. Kommittéförslagetinnebär såväl utvidgningar som inskränkningar beträffande gällandeskattefrihet. F.n. är inte byggnader som används för busstrafikens behov skattefria. Förslagetinnebär emellertid atl dessa skall vara skattefria i fortsättningen. 1979/80:40 72 Skattefrihetföreslås för byggnader som används för alla typer av allmännakommunikationsändamål. Med allmänna kommunikationsändamål avser kommitténperson- och godsbefordran, som är öppen för allmänheten. Vidare skall det varafråga om linjetrafik med viss regelbundenhet i turerna. Förslagetinnebär atl byggnader som används för drift av kommunikationsleder, som ärupplåtna för allmän trafik, fortfarande skall vara skattefria. Kommitténföreslår att såväl större som mindre verkstäder, där det huvudsakliga arbetetavser att betjäna fordon o. d., som används för allmänna kommunikationsändamålskall vara skattefria. F. n. föreligger skattefrihet endast för verkstad därmindre, löpande reparations- och tillsynsarbeten utförs. Ifråga om hotell- och restaurangbyggnader innebär förslaget en inskränkning avskattefriheten. Säledes föreslås skatteplikt för dessa byggnader även om detillhör järnväg. Även i fräga om förvaltningsbyggnader för kommunikationsändamålinnebär förslaget att de blir skattepliktiga. Detta är en konsekvens avkommitténs förslag att alla kontorsbyggnader med undantag för allmännaförvaltningsbyggnader skall vara skattepliktiga. Kommittén har även föreslagitskattefrihet för byggnader som används för postverkets, , SverigesRadio Aktiebolags och dess dotterbolags verksamhet. Remissinstansernahar i regel godtagit förslaget eller lämnat det utan uttrycklig erinran. Enremissinslans har ansett det tveksamt om skillnad bör göras mellan linjetrafikoch annan trafik. Kravet på linjetrafik medför, betonas det, att vissahamnbyggnader som är skattefria blir skattepliktiga. Det anges även att enflygplats som till någol mer än hälften används för chartertrafik blirskattepliktig. Några remissinstanser har berört förslaget om skattefrihet förverkstäder och' slopandet av skaltefriheten för administra-tionsbyggnader medanknytning till kommunikationsverksamhet. Föregen del vill jag nämna följande. Jag har tidigare anslutit mig till förslagetom införande av en huvudsaklighetsprincip. De byggnader i hamnar som genomförslaget skulle komma att göras skattepliktiga bör enligt min mening behandlaspå samma sätl som övriga byggnader med liknande verksamhel som inle används förallmänna kommunikationsändamål. Dessa övriga byggnader kommer enligt förslagetatl vara skattepliktiga om de inte genom tillämpningen avhuvudsaklighetsprincipen skall vara skattefria. Det finns därför inte anledningatt göra något undanlag för byggnader i hamnar som inte uppfyller kraven päallmänna kommunikationsändamål. Beträffande kravet pä linjetrafik i fräga omsjöfart vill jag nämna att detta krav normalt får anses uppfyllt när det ärfråga om verksamhet i s. k. allmänna hamnar. Jag vill nämna att jag ocksäbiträder kommitténs uppfattning om vad som skall anses som allmännakommunikationsändamål. Detsammagäller förslaget om skattefrihet för byggnader som används i den verksamhet sombedrivs av postverket, saml och dessdotterbolag. Detsamma bör gälla statens järnvägars och luftfartsverketsverksamhet. 1979/80:40 73 Kommittéförslagetinnebär att transformator- och kopplingsstationer, som hör till del elektriskakraftöverförings- eller kraftdistributionsnälet liksom f n. skall varaundanlagna frän skatteplikt. Även andra liknande byggnader skall varaundantagna från skatteplikt enligl förslaget. Enligtnuvarande regler är ledningar för t. ex. eldistribution samtindustri-tillbehör, som avses i 2 kap. 3 § JB, undantagna från skatteplikt.Enligt förslaget skall sådana ledningar bli skattefria om de finns på fastighetmed specialbyggnad eller om de omfattas av servitut till förmän för fastighetmed sädan byggnad. Om sädan ledning inte tillhör skattefri fastighet skall denenligt kommittén inte åsättas något värde. Industritillbehör skall enligtkommittén vara skattepliktiga men inte åsättas något värde. Förslagetatt jämställa byggnader för värme och gas med byggnader för elektricitet anserjag lämpligt. Beträffande behandlingen av ledningar för t. ex. elektricitet ochindustritillbehör vill jag nämna att jag ansluler mig vad kommittén harföreslagit. Enligtnuvarande bestämmelser undantas från skatteplikt ledning, pump, pumpstation ochpumpanläggning för allmän va-anläggning. Kommitténanser att avloppsreningsverk och sopförbränningsstationer, liksom nu i praxis,skall vara undantagna frän skatteplikt. Detla bör enligt kommittén även gällavattenverk och destruktionsanläggningar för t. ex. avancerat kemiskt avfall.Pumpstationer föresläs även i fortsättningen vara undantagna frän skattepliktom de tillhör nägon av nämnda anläggningar. Ledning för allmänva-anläggning är redan undaniagen frän skatteplikt. Ledningar som hör tillovan nämnda anläggningar skall enligt förslaget behandlas på samma sätt somledningar för t. ex. eldistribution. Förslagethar i allmänhet inte möUs av nägra erinringar från remissinstanserna. Jagansluter mig till kommitténs förslag om undanlagande från skatteplikt av nämndareningsanläggningar och av tillhörande ledningar. Jagvill också nämna att med uttrycket "hör till" i detta sammanhangavses vad som i funktionellt avseende hör till nämnd anläggning. Detla innebäralt en anläggning och en pumpstaUon inle behöver ha samma ägare bara de ifunktionellt avseende hör samman. Statensoch kommuns eller annan menighets byggnader för sjukvård är f n. undantagnafrän skatteplikt säsom byggnad för sundhetsvärd. Byggnader som tillhör privalasjukvårdsinrättningar vilkas verksamhet inte bedrivs i vinstsyfte är ocksäundantagna. Kommittén föreslär att byggnad som 1979/80:40 74 användsför sjukvärd generellt skall undantas frän skatteplikt liksom byggnader förnyklerhetsvård, narkomanvård och andra värdformer. Idirektiven lill kommittén framhölls atl del inom kriminalvården bedrivs bl. a.industriell verksamhet, som medför atl fasfigheterna blir skatleplikfiga.Departemenlschefen ansäg alt en modernisering av reglerna bl. a. med hänsynhärtill var en angelägen uppgift för kommittén. Kommitténföreslär ocksä alt sädana byggnader skall vara undantagna från skatteplikt. Kommitténanser att villor och radhus i vilka arbetsvärd eller annan vård ulövas inteskall vara skattefria eftersom den huvudsakliga användningen inte bör ansesvara arbetsvärd. Förslagethar mottagils positivt eller lämnats utan uttryckliga erinringar av övervägandeantalet remissinstanser. Synpunkter har emellertid framförts om bl. a. all enförutsättning för skattefrihet bör vara att vårdbyggnad inte skall fä användasför verksamhet i vinstsyfte och alt vårdbyggnad skall vara en sädan byggnad därdet bedrivs institutionell värd. Jaganser för egen del att den verksamhet som bedrivs i de aktuella vårdbyggnadernaär av sådan samhällsnytta att det är motiverat atl generellt undanta vårdbyggnaderfrån skatteplikt. Jag vill även nämna att det i dagens läge endast undantagsvistorde finnas värdinstilulioner som ger sådan avkastning aU vinst uppkommer. Jagansluter mig också till vad kommittén har uttalat i fräga om vad som bör avsesmed byggnad som används som hem ål personer som behöver vård eller lillsyn. Itydlighetens intresse föreslär jag ell tillägg i lagtexten om att del skallvara fräga om institutionell värd eller tillsyn. Om värd, som har föreslagitsberättiga till skatleftihel för de byggnader där värden utövas, ulövas i litenskala, t. ex. genom att åldringar eller utvecklingsstörda vårdas i enskildahem, bör delta enligt min mening inte vara skäl till att bostadsbyggnaderskall undantas från skatteplikt. Jagvill också framhålla alt byggnad som används för värd av djur t. ex. idjursjukhus inte skall anses vara sädan värdbyggnad som avses i lagen. Bad-,sport- och idrottsanläggning Kommitténsförslag innebär atl samlliga byggnader som används för bad, sport, idrott ochliknande skall undantas från skatteplikt, om allmänheten har tillträde lillanläggningen. a. kammarrätterna i och , har kritiserat förslaget att även kommersiellt drivnaanläggningar skall undantas frän skatteplikt. Föregen del vill jag framhålla följande. Ifrågavarande anläggningar fyller en slorfunktion i dagens samhälle. Människor flr alltmer frifid och del är väsentligtatt denna fritid kan tas lill vara på ett positivt sätt. Anläggningarnamöjliggör för människor alt idka den form av idrott m.m. Prop.1979/80:40 75 somde föredrar och skapar över huvud taget utrymme för meningsfullafritidsaktiviteter. Även om en del av de nämnda anläggningarna måhända kanutnytljas i kommersiella syften vill jag betona atl dét alldeles övervägandeflertalet ägs av kommuner. Till bilden hör att anläggningar av della slag ocksäkan ägas av idrottsföreningar och liknande ideella organisationer och dä medgesredan i dag skalleförmåner. Jag ansluter mig således till förslaget. Jag villemellertid förtydliga vad som i lagförslaget avses med ullryckel"allmänheten har tillträde till anläggningen". Därmed avses aUenskilda personer, föreningar, skolor osv. flr begagna anläggningen för bad,sport, idrott eller liknande. Härvid utesluts från skattefrihet t. ex. privalaklubbhus och andra liknande anläggningar som är reserverade för en begränsadkrels. Statensoch kommuns eller annan menighels byggnader för undervisning är f n. undantagnafrån skatteplikt. Detsamma gäller byggnad som tillhör allmänt undervisningsverkom byggnaden är avsedd för undervisningsverkets verksamhet såsom sådant. Kommitténsförslag innebär atl undanlag från skatteplikt skall göras för byggnad somanvänds för undervisning vid skola som anordnas av staten eller drivs medstatsbidrag eller står under statlig Ullsyn i fråga om undervisningen. Ävenbyggnad som används för forskning vid nämnda skolor skall vara skattefri. Kommiuénföreslår vidare att elevhem och skolhem förelever vid nämnda skolor skallundantas frän skatteplikt. Detta innebär ett undanlag frän kommitténs förslagom att bostadsbyggnader i princip skall vara skattepliktiga. Förslagethar mottagits positivl eller lämnats ulan erinran av remissinslanserna. Jagbilräder också kommitténs förslag. Enligtnuvarande bestämmelser är statens och kommuns eller annan menighels byggnad förkulturvärd undantagen frän skatteplikt. Detsamma gäller museer oavsett ägare.Kommitténs förslag innebär att kulturbyggnader generellt undantas frånskatteplikt. Som kulturell byggnad anses biograf-, teater- och muséibyggnadsamt annan liknande byggnad. Remissinslansernahar i regel inte haft några invändningar mol förslaget. Nägra remissinstanserhar kritiserat förslaget att byggnad för biograf skall vara skattefri. Jagbiträder förslaget atl teatrar och museer skall undantas frän skallepliktoavsett vem som är ägare. 1 fräga om biografbyggnader vill jag påpeka attbiograflokalen normalt utgör endast en del av byggnaden. Till följd av den 1979/80:40 76 huvudsaklighetsprincipsom skall tillämpas torde därför endast ett fätal byggnader som innehåller enbiograflokal komma att undantas från skatteplikt om förslaget genomförs.Enligt min mening har biografer i allmänhet ett sådant kulturellt ändamål attskattefrihet är motiverad även för dessa byggnader. Jag ansluter mig såledesäven i denna del till kommitténs förslag. Slalensoch kommuns eller annan menighets byggnad för religionsvård är f n. undantagenfrån skatteplikt. Vidare är byggnader som tillhör sådana kyrkor ochtrossamfund, som avses i 53 § 1 mom. e) KL, undantagna frän skatteplikt, om deanvänds i institutionernas verksamhet såsom sådana. Fr, o. m. 1979 årsinkomsttaxering har 53 § 1 mom. e) KL fått ny lydelse. Uttrycket trossamfundhar tagits bort och i stället används uttrycket ideella föreningar, vilka,såvitt nu är av intresse, skall ha till huvudsakligt syfte att främja religiösaändamål. Kyrkobyggnaderoch bönehus i vilka offentlig gudstjänst förrättas och som tillhörsammanslutningar eller enskilda är f n. ocksä undantagna från skalleplikt. Kommitténsförslag innebär att kyrkor och andra byggnader som används för gudstjänstliksom nu skall vara undantagna från skatteplikt. Detta avses även gälla andrabyggnader som används för religiös verksamhet, t. ex. församlingshem ochbyggnader för kyrklig barn- och ungdomsverksamhet. Förslagetmotsvarar i princip vad som gäller om statens och kommuns eller annanmenighets byggnad för religionsvård samt andra kyrkobyggnader och bönehus, varioffentlig gudstjänst förrättas. Jag kommer senare att ta upp frägan omskattefrihet för andra byggnader som tillhör kyrkor och trossamfund. Förslagethar godtagits eller lämnats utan erinran av remissinstanserna. Även jag biträderkommitténs förslag. F.n. är begravningsplats som Ullhör staten, kommun eller annan menighetundantagen från skatteplikt. Enligt vad jag tidigare föreslagit skallbegrav-ningsplatsllassificeras som övrig mark. Jag kommer att föreslå att övrigmark inle skall värderas. På detla sätt kommer begravningsplats även i fortsättningenatt vara skattefri. Kommiuénföreslår att byggnad som används för vård av begravningsplats, liksom vad somf n. gäller i praxis, skall vara undantagen frän skatteplikt. Likaså föreslåsatt krematorier och bårhus skall vara undantagna från skatteplikt. Nägonsärskild bestämmelse om skattefrihet för sådana byggnader finns f n. inte. Remissinstansernahar inte framfört nägra invändningar och jag biträder även dessa förslag. Prop.1979/80:40 77 Prästgård,som avses i lagen (1970:939) om förvaltning av kyrklig jord är f n. undantagenfrän skatteplikt. Kommittén föreslår ingen ändring och jag ansluter mighärtill. F.n. är statens, kommuns eller annan menighets byggnader för allmän slyrelseeller förvaltning samt för rättsvård, ordning eller säkerhet befriade fränskatteplikt. Kommitténsförslag innebär alt dessa byggnader liksom f n. skall undantas fränskatteplikt. Samma ägarkrav som f n. skall gälla enligt förslaget. Ävenfritidsgårdar och byggnad med likartad användning skall enligt förslagetundantas från skatteplikt. Även för sådana byggnader uppställs emellertidnämnda ägarkrav. Somallmän byggnad och därmed undantagen frän skatteplikt skall enligl förslagetinte anses byggnad som används för statens affärsdrivande verksamhet. Sådanbyggnad är f n. inte heller skattefri. Någraremissinstanser har ifrågasatt utformningen av ägarkategorin. Nägonremissinstans har berört frägan varför förhyrd byggnad som används för t. ex.vård skall vara icke skattepliktig medan förhyrd byggnad som används förallmänt förvaltningsändamål skall vara skattepliktig. Jaghar tidigare anslutit mig till kommilléns förslag all förvaltningsbyggnadersom hör till allmänna kommunikationsändamål inle skall vara skattefria. Detlasammanhänger med att jag, liksom kommittén, anser att endast allmännaadministrations- och förvaltningsbyggnader skall vara skattefria. I konsekvenshärmed bör enligt min mening inte heller förhyrd byggnad som används förallmänt förvaltningsändamål vara skattefri om den inte ägs av någon i denföreslagna ägarkategorin. Jag anser således den i kommitténs förslag angivnaägarkategorin vara rätt avvägd och föreslår därför ingen utvidgning. Dessaföreslås liksom f n. vara skattefria. Jag biträder förslagel. En bestämmelsehärom bör tas in i 3 kap. 2 § FTL. Jaghar i föregående avsnitt redogjort för vilka byggnader som skall utgöraspecialbyggnader och således vara undantagna från skatteplikt. Jag kommer nuatt behandla frågor om skattefrihet även för annan egendom. 1979/80:40 78 Tillskillnad från vad som gäller f n. bör enligl kommittén alla bostadsbyggnader iprincip behandlas lika i skaltepliklshänseende. Om en byggnad huvudsakligen ärinrättad för bostadsändamål bör den enligl förslagel indelas endera som småhuseller hyreshus och därmed vara skattepliktig. Byggnader med bosläder kanemellertid undantas från skatteplikt i några fall. En sådan byggnad kan ha indelatssåsom specialbyggnad pä gmnd av direkl stadgande i 2 kap. 2 § FTL. hörprästgårdar sarnl elevhem och skolhem lill skolor. Om en byggnad i vilken detfinns bostäder även används för elt annat ändamål -t. ex. sjukvärd-och detta ärdet övervägande, kommer byggnaden atl indelas som specialbyggnad (vårdbyggnad)och därmed vara helt skattefri (3 kap. 2 § FTL). Ytteriigare fall avskattefrihet kan tänkas och jag syftar här på de föreslagna reglema i 3 kap. 4§. Om t. ex. ett hyreshus med kontorslokaler ägs av en ideell förening ochhuset ocksä till övervägande del används i föreningsverksamheten som sådan,blir även bostadsdelen skattefri (3 kap. 4 § FTL). Fleraremissinstanser anser alt förslaget om att bostadsbyggnader i princip skallvara skattepliktiga kommer att bidra till atl undanröja befintligagränsdragningsproblem och förenkla taxeringsarbetel. Några remissinsianser kaninte godta förslaget. a. har synpunkter framförts om att bostadsbyggnadtill skattefri lantbmksenhet bör vara skattefri, om den ägs av slalen, kommuneller annan menighet, samt om att vissa byggnader som är avsedda atl användasinom verksamhetsområde som t. ex. övernattningsrum börklassificeras som specialbyggnad om byggnaden understiger en viss storiek. Jaganser, liksom kommittén och flera remissinsianser, alt alla bostadsbyggnader iprincip bör vara skattepliktiga.