prop · G303150 · 1979-12-31 00:00:00 — Förändringen till följd av kursrörelsen beräknas ha uppgåtttill -600 milj. kr, och valutareserven mätt i transaktionsvärde skulle därmedha minskat 2 600 milj, kr. Tabell 3:7 Kapitaltransaktioner, netto 1978-1979 Direkla investeringar Långfrislig upplåning Handelskrediter för fartyg/flygplan övriga långfristiga kapilallransaklioner Korlfrislig upplåning för finansiering - 120 -2051 av exporl och imporl -3 549 - 794 ' Av svenska staten efterskänkta u-krediler på ea l.lmiljarder kr. Anm. Vid årsskiflet 1978/1979 Irädde en regeländring ikrafl som påverkar poslerna "Bankerna" och "Kortfristig upplåning förfinansiering av export och import". Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 83 4.1 Sammanfattning avindustriproduktionens utveckling Tillväxteni industriproduktionen sedan bollenpunkten vid millen av 1978 har varit hög ochförhållandevis jämn. Produklionen tycks ändock först mot sluiet av 1979 ha nållungefär upp till de lidigare toppnoteringarna . Uppgången1978-1979 kom enligt produktionsberäkningar att uppgåtill ca 61/. Därvid skulle produktionstillväxten inom verkstadsindustrinuppgått lill och inom övrigsektorn till 4 1/. De kalkyler som gjortsinom och som grundats på beräkningar avefterfrågevariablernas utveckling ger för de nämnda branscherna lägreökningstal - ca 8 resp. . Med dessa beräkningar skulle ökningen av industriproduktionen1978- 1979 totalt sett ha blivit drygt en procentenhet lägre dvs. stannat vidca 5 1/, Drivkraftenbakom industriproduktionens ökning utgjordes delvis av en fortsaUförbättrad exportefterfrågan men framför allt av omslaget till en ökning avhemmaeflerfrågan i form av konsumlion och investeringar. Dessutom dämpadestakten i lageravvecklingen väsentligt. Produktionstillväxten1980 har enligt konjunkturbarometern dämpats jämfört medfjolåret och planerna för återstoden av året pekar på en fortsatt långsamökningstakt. Sammantaget för industrin förutses en produktionsökning om ca 41/1979-1980. Härvid förväntas främst den inhemska efterfrågan för konsumtionoch invesleringar fortsätta öka varvid man dock får räkna med en dämpning avökningstakten. För exportefterfrågan förutses likaledes en lägre tillväxt.Produktionsökningarna vänlas bli betydande inom gruvorna,petroleumraffinaderierna, stålverken och verkstadsindustrin. Neddragningen avproduktionen inom varvsindustrin fortsätter. Produktionsprognosernaär i första hand knutna till del högre av de tvä timlönekostnadsalternalivensom institutet tagit fram. Enligt del lägre lönekostnadsalternativel förutsesprivata konsumtionen 1980 bli något lägre, exporten något högre och importennågot lägre än i det förra alternativet. Nettoeffekten härav på efterfråganriktad mol industrin bedöms hårigenom bli ytterst marginell.Industriproduktionsprognosen blir sålunda densamma för bägge alternativen och ikonsekvens härmed också lagerprognoserna. Om perspektivet utsträcks bortom detinnevarande årel har naturligtvis olika utfall vad gäller den svenskalönekosinadsutvecklingen betydande effekter på efterfrågan av svenskaindustriprodukter. 4.2 Utvecklingeninom olika delbranscher Brytningenav svenskör/jmo/w steg . Bakom dennaåterhämtning ligger framförallt en gynnsam efterfrågeut- 1979/80: 150 84 veckling från utlandet som begynle i början på 1978 ochsom alllsedan dess har hållit i sig. fortsatie sålunda exporten altstiga i snabb takt och leveransökningen blev 1978-1979 så attutförseln kom aU uppgå lill nästan 27 milj. ton. Flera samverkande faktorer harbidragil till denna accelererande leveranslillväxt. 1 början på 1979 begränsades det globala ulbudel något avomfattande översvämningar kring de brasilianska gruvorna vilket gynnade desvenska malmleveranlörerna. Av större betydelse var dock uppgången i den internationellastålkonjunkturen, de siigande fraklpriserna saml all mellaneuro-peiska köpareuppenbariigen har börjat betrakta svensk såväl lägfosfor-som fosformalm somkonkurrensduglig i prishänseende. Exportprisindex sjönk ca 1 1/mellanhelårsgenomsnitten 1978-1979. Leverenserna lill den förhållandevis begränsadehemmamarknaden steg 1979. Den goda efterfrågeutvecklingen möjliggjorde sålunda attbrytningen av järnmalm återigen kunde ökas och tillväxten uppgick till ca 24%1978-1979 - upp till en kvantitet av drygt 26 1/2 milj. ton. Det fördelaktigaavsältningsläget medförde att en stor del av leveranserna fick tas från lageroch härigenom har pä knappl tvä år de tidigare rekordstora malmlagren dragitsned lill en nivå som t. o. m. någol understiger den normala. Ännu har man inle kunnat märkanågon Tabell 4: 1 Industriproduktionens utveckling -14,6 -19,4 -15,5 210,220,290 Övriga gruvor och mineral- -11,0 -13,4 Petroleumraffinaderier m. m. Jäm- och stålverk' -10,6 38 ./.3841 -16,4 -21,0 -12,4 -8,0 ' Inkl, hyvlerier och träimpregneringsverk. Inkl. smörimedels-, asfalt- och kolproduktinduslri, ' Inkl, ferrolegeringsverk, * Inkl, båtbyggerier, ' Omfallar nu även livsmedelsindustri ochträfiberplattindusiri, se not sid. 92. Beräknat utfall för verkstadsindustrin ochövrigsektorn 1978 och 1979 enligt Källor: och . Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 85 avmattningi den europeiska slålkonjunkluren. I ärinvesteringsaktiviteten alltjämt hög vilket medför en fortsatt godstålefterfrågan och ett liknande mönster kan skönjas i . Ett upphörandeav stålproducenternas lagerpåfyllning, ökad konkurrens från samlförsvagade avsättningsmöjligheter i är dock faktorer som kaninverka dämpande på stålproduktionen i . Leveransutvecklingen för svenskjärnmalm synes bli god åtminstone . Detta har stöd iårels två första månaders exportleveranser samt därtill att orderingången ännui mars är fortsatt mycket tillfredsställande. För produkten pellets kan mannotera en ännu svag utlandseflerfrågan, medan däremot såväl lågfosfor- somfosformalmen f. n. går myckel bra. För sisinämnda produkter låg man i början pååret nära kapacitetstaket. Med antagande om en nägot försvagad eflerträganunder lorde sålunda exporlvolymen öka ett par procent1979-1980, Förhandlingarna om 1980 års malmpriser är till slörsia delenavslutade och med beaktande av att en del malmleveranser ärkontrakterade till förra årets priser torde exportprisökningen 1979- 1980 stannavid . Mol bakgrund av ovanslående efterfrågebild samt att en begränsadlageruppbyggnad av vissa malmkvaliteter förutses, uppskattas brytningen avsvensk järnmalm öka med ca 12 1/1979-1980. Trotsen god efterfrågebild såväl i som i , medfördede svenska sågverkens svårigheter att höja produktionsvolymen attträvaruexporten endast ökade med knappl 1978-1979. Betydandemarknadsandelar förlorades härigenom på traditionella svenska exportmarknader,vilka till avgörande del synes ha erövrats av finska träva-mexportörer.Svårigheterna att höja sågverksutbudet på flera håll, förutom i ,medförde all marknadsbilden alltmer kom att präglas av tydliga tecken lillefterfrågeöverskott. Trävampriserna höjdes också i allt snabbare lakl underloppet av 1979. Räknal helårsvis blev den svenska exportprishöjningen 14,5%1978-1979. Svårigheternaatt öka leveranserna har sin grund i den brist på sågtimmer som alltsedanvåren 1978 inskränkt den svenska sågverksproduktionen. Denna råvarubristkvarstod också i allt väsentligt och medgav endast enproduktionsökning med 1978-1979. Trots en endast måttligleveransökning kunde denna produktionshöjning inte förhindra att en ytteriigarekraftig avtappning av sågverkens färdigvarulager skedde. Motbakgrund av den svaga utveckling av byggnadsinvesteringarna som väntas iVästeuropa kan trävamförbmkningen förutses förbli fortsall måttligunder innevarande år. Balansen på marknaden under återstoden av 1980 synesemellerlid i hög grad komma atl bero på vissa, i sammanhanget betydande,länders möjligheter att höja sågverksleveranserna till , Framförallt gäller detla de kanadensiska Irävamex-portörerna, Förbmkningen av trävarorhar fallit i under Prop.1979/80:150 86 1979 och kan vänlas fortsätta alt falla även under 1980.En nedgång av trävaruförbrukningen i medför normall enskärpning av den kanadensiska konkurrensen i . 1 är synes emellerlidden sjunkande produktionen inom den amerikanska sågverksindustrin,samt en i övrigl gynnsam lagersituation för trävaror, ha skapat vissaförutsättningar för att ell mer påtagligt konkurrenstryck i inteskall bli märkbart förrän . Mot bakgrund av dessa förutsättningar har de svenskaexportpriserna bedömts kunna höjas med i genomsnitt 1979-1980. Prognosenöver exporten i volym torde även få göras från utbudssidan,då bristen på sågtimmer kan väntas lägga sådana hinder i vägen attnågon väsentlig produktionsökning ej kan genomföras. Ytteriigare fortsattauttag ur sågverkens kraftigt nedskurna lager har ej ansetts möjligt attgenomföra . Här har räknats med en höjning av produktionsvolymen medca 1979-1980, vilkel är liktydigt med ett bibehållande av denproduktionslakl som uppnåddes under fjolårets sista månader. En sådanproduktionsökning medger en i stort sett oförändrad trävaruexport 1979-1980, Efter en god ökningslakt höjdesförbrukningstillväxten ytteriigare för papper och papp i ,Med ett dessutom så gotl som fullt kapacitetsutnyttjande i den kontinentalapappersindustrin, i kombination med begränsade köparlager, förstärktesmarknadsläget väsentligt jämfört med , I synnerhet kom detta till uttryckpå prissidan där en successiv åtstramning inleddes redan under sista kvartalet1978 för att sedan tillta . Mot denna bakgrund kom de svenskaexportpriserna att höjas med 19781979. I volym höjdes exporten med10,. Försiärkningen av efterfrågeläget, såväl påexportmarknaden som pä den inhemska marknaden, motiverade en fortsattuppdragning av produktionsvolymen . Räknat helärsvis höjdes produktionenmed 1978- 1979, samlidigt som färdigvarulagren bibehölls oförändrade. Bedömningarna över den allmänna ekonomiska utvecklingen iVästeuropa indikerar en något lägre förbrukningstillväxt för papperjämfört med . Vad beträffar den nordamerikanska pappersindustrin så höllsproduklion och eflerfrågan väl uppe ännu under de sisla månaderna av 1979.Rapporter om god ordertäckning och bedömningar om små papperslager i Förentastaterna talar för att konkurrensen från nordamerikanska tillverkare, trotsden avmattning av det amerikanska konjunkturläget som väntas , intekommer att leda till någon påtaglig försvagning av marknadsläget i Västeuropaunder . Den svenska exporten av papper och papp har bedömts kunnahöjas ytterligare med 1979-1980, Med tanke på de omfattande prishöjningarsom genomförts på pappersmassa och försia halvårel Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 87 1980väntas även prisutvecklingen på papper bli fortsatt stark . Här harräknats med en ökning av de svenska exportpriserna med ea 1979-1980. Denbedömda leveransutvecklingen väntas vid i stort sett oförändrad nivå på brukenslagerhållning, leda lill en produktionsökning med knappl 1979-1980. Dengoda tillväxten i pappersindustrier medförde att förbmkningen avpappersmassa fortsatte all höjas . En hög massaefterfrågan i Förentastaterna samt produkiionsstörningar bland tillverkare i såväl somSkandinavien, förstärkte ytterligare marknadsbilden jämfört med denbetydligt kärvare situationen . Massapriserna kunde därför höjassuccessivt . De svenska exportpriserna justerades upp med igenomsnitt 1978-1979. Ivolym utvecklades massaexporten emellertid svagare under loppet av 1979, delvisberoende på den nedbantning av produktionskapaciteten inom cellulosaindustrinsom blev märkbar . En krafiig neddragning av massalagren skeddedessutom , vilket omöjliggjorde en fortsatt höjning av leveranserna1979 genom ytterligare lagerultag. Exporten av pappersmassa föll härigenom medknappt 1978- 1979. Produktionenkom upp i närheten av full utnyttjandegrad avproduktionskapaciteten, vilkel dock till väsentlig del var en följd av denedläggningar av driflskapacilet som genomförls. Helärsvis ökade dockmassatillverkningen med 1978-1979. En fortsatt mindre avtappning avmassalagren kunde trots den fallande leveransutvecklingen inte förhindras. Trotsbedömningarna om en svagare förbrukningsutveckling för pappersmassa under 1980jämfört med , talar flera faktorer för att det starka marknadsläget föravsalumassa har goda förutsättningar att bibehållas under större delen av1980, 1 upplever f. n, flera betydande massaproducerande ländersvårigheter med att höja produktionen, till stor del som en följd av enbesvärande råvarusitualion. Förbrukningen i har dessutomhållits uppe förvånansvärt väl. Mycket pekar dock på attförbmkningsutvecklingen blir svagare i jämfört med 1979.En försämring av den nordamerikanska efterfrågan medför vanligen ett ökatnordamerikanskt konkurrenstryck i , Den gynnsamma lagerbilden i dennordamerikanska skogsindustrin talar emellertid för att även ommassaförbrukningen dämpas, bör ett utbudstryck kunna undvikas, då enviss påfyllnad av de små massalagren kan väntas. Motbakgmnd av här gjorda bedömningar över marknadsutvecklingen har de svenskaexportpriserna antagils stiga med 1979-1980, vilket skulle innebära enutplåning av prisutvecklingen . Dånågon ny produktionskapacitet inte är planerad atl tas i drift under Prop.1979/80:150 88 1980,begränsas den möjliga exportvolymutvecklingen av den produktions-takt somuppnåddes , vilken låg nära kapacitets-taket förindustrin. Massalagren har avtappats så pass mycket att fortsatta uttag under1980 inle synes realistiskt att räkna med. En produktionsutveckling sominnebär en utplåning fr. o. m. fjärde kvartalet 1979 ger helårsvis räknat enhöjning av massatillverkningen med ca I % 1979-1980. Detta kvariämnar förexport 1980 en kvantitet som understiger export-volym med 3 ä . Förskogsbruket beräknas den ovan redovisade produktionsutvecklingen inomskogsindustrierna ha krävt en ökning av den lolala rundvirkesförbrukningen meddrygt 1978-1979. (Se tabell 4: 2.) Utrikeshandelnmed rundvirke gav en stark importökning, vilket vid en i stort sett oförändradexport, innebar etl drygt trefaldigande av nettoimporten av rundvirke1978-1979. Enfortsatt och accelererad avtappning av rundvirkeslagren skedde under 1979.Förbrukningsökningen tillgodosågs därigenom ånyo huvudsakligen genom fortsattauttag av mndvirkeslagren, vilka vid årsskiflet var reducerade till historisktselt rekordlåga nivåer. Den avverkade volymen 1979 kom att i stort settmotsvara vad som avverkades . Produktionsprognosernaför skogsindustrierna beräknas kräva en ökning av rundvirkesförbrukningen medca 1979-1980. Då rundvirkeslagren avtappats så pass kraftigt under tre åri rad att ytteriigare lagerneddragningar inle bedömts möjliga attgenomföra, erfordras en Tabell4:2 Försörjningsbalans för rundvirke 1979-1980 Fastmått utan bark (barr- och lövträ) år, % resp. Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 89 avverkningsökningsom i stort sett kompenserar för såväl bortfallet av ytteriigare leveranserfrån lager som för höjningen av förbrukningen . Vid en fortsatt starkökning av rundvirkesimporten méd och oförändrad export, framkommer ettökat avverkningsbehov om 1979-1980. Järn-och stålverkens konjunkturläge förbättrades ytterligare , Förspecialstålet fortsatie såväl orderingång som orderstockar att stiga i relativtsnabb takt. Även för handelsslålel noteras en ökning av orderingången 1979, mendenna har skett från en förhållandevis lägre nivå. Jämfört med vad som redovisadesvid den senaste stålboomen 1973/1974 är orderslockarna genomgående små. Deltaframslår som desto mera påfallande med tanke på den kraftigt förbättradeleveransutvecklingen . Exportleveransernaav handelsfärdigt järn och stål ökade starkt , i lon räknat.De ökade leveranserna hänförde sig i första hand till vissa västeuropeiskastater utanför EG och till en del . De senares ökandebetydelse som marknader för vår export befästes härigenom ytterligare. Till vårtraditionella huvudmarknad EG har nämligen leveransökningen varitmera måttlig. I viss mån kan denna utveckling förklaras av destabiliseringsåtgärder som EG vidtagit för att stärka deninhemska stålproduktionen. I ännu högre grad sammanhänger emellertidexportutvecklingen till EG med dess slålkonsumlion . Visseriigenberäknas preliminärt EG:s stålförbrukning ha ökat , men såväl under1977 som minskade den och förbrukningsnivån var 1979 forlfarandeavsevärt lägre än . Den svaga utvecklingen i EG, totalt sett, har iviss mån uppvägts av en stigande stålförbrukning i främst utvecklingsländerna.De svenska stålföretagen har sålunda kunnat finna viss avsättning för sinaprodukter på en marknad som är stadigt växande. Som en följd härav kom densvenska stålexporten aU öka med 5,i volym 1978-1979. Det förbätlradeavsättningsläget lillsammans med kraftigt stigande metallpriser oeh oljeprisermedförde att stålpriserna steg mycket kraftigt . Prisökningen1978-1979 uppgick till . Ävenpå hemmamarknaden har leveranserna ökat lill följd av stigande förbrukning inomflertalet slålkonsumerande branscher. Varvens stålför-bmkning har dock fortsattatt minska för femte året i följd. Fortsatta lagerneddragningar inom såvälgrossist- som förbrukarleden verkade också något dämpande påleveransutvecklingen. Produktions- och importtillväxten blev likafulltbetydande, resp. i volym 1978-1979. För den svenska stålindustrininnebar detta en viss ytteriigare föriust av marknadsandelar på hemmamarknaden.Samtidigt minskade stålverkens lagerhållning ytterligare någol. Orderlägetför järn- och stålverken synes ännu vara slarki och enligt denenkäl som insamlats av i' 1979/80:150 90 februari,är företagens exportförväntningar 1980 klart uppåtrikiade. Företagen räknarmed en värdemässig ökning av exporten 1979-1980 på ca 19 %och är inställda pä en fortsatt expansion främst vad gäller vissa . Mot denna bakgrund har den svenska exportvoly men antagits öka . Exportpriserna på järn och stål har antagits stiga . Ävenpå hemmamarknaden väntas leveransulvecklingen bli gynnsammare. Inom flertaletslålkonsumerande branscher förulses således en fortsatt tillväxt somstållagren väntas stiga inom såväl grossist- som förbrukarleden. Den kraftigaimportlillväxten förutses komma att dämpas men blir ändå betydande. Härhar kalkylerats med en ökning på i volym 1979-1980. Produktionenskulle därmed kunna öka med förutsatt en viss lagerpåfyllnad hosjärn- och stålverken. Verkstadsindustrinsefterfrägeläge förbättrades väsentligt . Ordertillväxten varbetydande då en vändning uppåt i hemmaorderingången komatt ske, som exportefterfrågan fortsatte att växa. En vissförsvagning av orderingången kom emellertid lill stånd mot slutet av året.Försvagningen i orderflödet drabbade i huvudsak transportmedelssektorn och komdär all gälla både export- och hemmaorderingången. Verkstadsindustrinsorderstockar fortsatte dock att växa även fjärde kvartalet. De var /1980 i volym räknat drygt 20 %högre än den tidigare bottenpunkten. Trots tillväxten ansåg ännu en relativt stor andel företag orderstockarna vara för små. Exportuppgångenblev under dessa förhållanden betydande. Volymökningen kom atl uppgå lill 91/1978- 1979 med en viss avsaklning mol slutet av året. Beräkningarna tyderpå att de svenska verkstadsprodukterna kunnal öka sina marknadsandelar iåtminstone imporl. Effeklerna av sänkningen av de relativaexportpriserna i samband med devalveringarna 1977 gjorde sig således ännugällande. Relativpriserna steg dock . Höjningen av exportprisindexblev 1978-1979, vilket var ett par procent mer än konkurrenternasprishöjningar. Deninhemska leveransuppgången var framför allt en följd av ett omslag lill ökningav den slutliga efterfrågan för konsumtion och investeringar. Särskilt gällerdetta maskininvesteringarna men också tillväxten i den privata konsumtionen avverkstadsprodukter blev påtaglig 1978-1979. Till detta kommer en betydande ochdelvis oönskad ökning av lagren i handeln. Vad gäller förbmkningen avverkstadsprodukler som insatsvaror kom åter en ökning till stånd totalt sett.Industrins förbmkning sjönk dock ännu något till följd av en fortsalt minskningav fartygsproduktionen, medan förbmkningen inom byggnadsverksamheten ochtjänstesektorerna steg. Verkstadsindustrins egna färdigvamlager fortsatte attminska i hög takt men ett omslag till en ökning kom till stånd för både lagrenav Tabell 4:3 Försörjningsbalans för verkstadsprodukter exkl,fartyg 1978-1980 år, % resp. ' Produktionen framkommer som saldol i balansen ochavviker frän årsberäkningar över produktionsutvecklingen.Försörjningsbalansens produktionsförändring för prognosperioden korrigerasdärför i enlighel med mönstret för tidigare avvikelser. insatsvaror och varor i arbete. Den snabba avvecklingen avfärdigvarorna hade i stort sett återfört lagernivån till dennormala. Denna inhemska efterfrågeexpansion kom i betydandeutsträckning att riklas mot utlandet - imporltillväxten blev hela 14 %1978-1979. Produktionsuppgången blev ändock betydande. Den har här beräknatstill vilket är ett par procent lägre än i statistiska centralbyrånsproduktionsberäkningar. Den lidigare nämnda efterfrågeförsvagningen strax har av konjunkturbarometern atl döma förbytls i en ökning avorderingången. Den är mest uttalad vad gäller exportmarknaderna.Exportprognosen för hela 1980 har gjorts dels med stöd av institutels kalkyleröver marknadstillväxt och andelsutveckling för hela gruppen bearbetade varor,dels med stöd av den sedvanliga exporlenkäten. Exportvolymen har bedömts kunnaöka 1979-1980 med en avsaktande tillväxt . Prognoseninnebär en viss fortsatt ökning av de svenska marknadsandelarna och bygger påett antagande att prisuppgången för svenska verkstadsprodukter på världsmarknadeni stort selt blir densamma som för konkurrenterna under loppet av 1980.Exportprisindex skulle därvid komma aU öka 1979-1980. Tabell 4:4 Försörjningsbalans för övrig indu.strisektor19781980 producentpriser år, % resp. ' Produktionen framkommer som saldol i balansen ochavviker från årsberäkningar överproduktionsutvecklingen. Försörjningsbalansens produktionsförändring för prognosperiodenkorrigeras därför i enlighet med mönstret för tidigare avvikelser. På hemmamarknaden väntas en inhemsk efterfrågetillväxl(inkl. lager) på 1979-1980 vilket är lägre än1978-1979. Prognosen bygger främst på en kraftig ökning avinvesteringsefterfrågan och militärutgifterna. Tillskottet lill efterfråganfrån lagren vänlas bli ringa, trots alt lagerneddragingen av färdigvarulagrenväntas upphöra under loppet av året. Den förhållandevis goda efterfrågeutvecklingen beräknasgenerera en ökning av imporlvolymen med ca 7 1/1979- 1980 medanproduktionen förutses öka . Industribranscherna inom den heterogena övrigsektorn'producerar huvudsakligen färdigvaror vilka till övervägande del finner avsättningpå den inhemska marknaden och till en mindre del avsätts på exportmarknaderna. ' Sektorn omfattar livsmedelsindustri inkl. dryckesvaru-och tobaksinduslri (SNl 31), textil-, beklädnads-, läder- och lädervaruindustri(SNl 32), trähus- och byggnadssnickeriindustri, möbelindustri saml övrigträvaruindustri utom sågverk (SNl 33 exkl. 33111), träfiberplaltindustri (SNl34113), pappers- och pappförpackningsindustri (SNl 3412), övrig pappers- ochpappvaruindustri (SNl 3419), grafisk industri (SNl 342), kemisk industri,gummivaru-, plast- och plastvaruindustri (SNl 351, 352, 355, 356), jord- ochslenvaruindusiri (SNl 36) samt annan tillverkningsindustri (SNl 39). Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 93 Tillstörsta delen går de inhemska leveranserna ål lill privat konsumtion. Denförbättring av avsättningsläget för övrigvaror på exportmarknaderna som togsin början fortsatte även och framför alll under åretstre första kvarlal. Marknadstillväxten beräknas ha varit synnerligen god inomOECD-områdel inom vilket övrigvaruexporlen huvudsakligen finner avsättning.Trots alt exporten därmed ökade markanl synes dock övrigvarorna hafätl vidkännas andelsförluster, huvudsakligen på viktiga marknader såsom Norgeoch . Däremoi uppvisar exporten till samt flertalet EG-ländergod tillväxt och ytterligare andelsvinster har sannolikt inhämtats på fteraför övrigsektorn mindre betydande marknader inom EG. Sammantaget ökadeövrigsekiorns exportvolym 1978- 1979. Exportpriserna sleg undersamma period ca 12 1/.