prop · G303104 · 1979-12-31 00:00:00 — Vi tror alt debatten omulbildningens innehåll och kvalilet kommer all spela en myckel större roll änlidigare då de organisaloriska frågorna ofta dominerade diskussionen. Vi utgår från atl måldiskussioneroch utarbetandet av långsikliga handlingsprogram kommer atl bli ell normallinslag i planeringsarbetet, I fråga om forskningen inomhögskolan anser vi att relationerna mellan högskoleforskningen och samhällelkommer all uppmärksammas mer än tidigare i den framlida högskolan. Vi tror att forskningsanknytningoch former för forskning på orter som inte har fast forskningsorganisalionockså kommer all uppmärksammas och all fördelningen av resurser ochforskningsområden mellan de akluella högskoleenhelerna blir en angelägen fråga. Vi utgår från all frågor omrekryleringen till forskarulbildningen och eflerfrågan från arbeismarknaden påforskarutbildade aklualiseras ytterligare. Vi tror att planeringen avforskningsmiljön - lokaler, arbetsförhållanden, personalfrågor - blir vikligai högskola, liksom all långsikliga program för forskningen ochforskarulbildningen, andra handlingsprogram av olika slag och måldiskussionerblir ell alll mer betydelsefullt inslag i planeringsarbetet på samma sätt somvi tidigare antagit bli fallet för den grundläggande utbildningen. Överväganden och förslag (kapitel 6) Principiella överväganden om beslutsnivåerna Vid våra överläggningar medföreträdare för högskolan har del kommit fram en hel del synpunkter påprinciperna för hur den institutionella Prop,1979/80:104 38 organisationen för högskolan bör se ul och vi har fåUmånga förslag som rör UHÄ;s och regionslyrelsernas kompelens och även existens.Förslagen och synpunkterna har givit upphov fill tre olika modeller för denframtida högskolan, vilka vi diskuterar. Vi lar också ställning lill vilkenmodell - ulifrån del försia årels erfarenheler, vår syn på den framlidahögskolan och de förslag vi fåll - som vi vill förorda. 1 modell 1 saknas ell centraltämbetsverk för högskolan. I modell 2 är regionstyrelserna avskaffade och imodell 3 är beslutsbefogenheterna inom högskolan fördelade på tre nivåer, dencentrala, den regionala och den lokala. Många har ansett att vi måsle ha encenlral sammanhållande planerings-myndighet för högskolan. En del av dem somdeltagit i våra överläggningar har emellertid ansett aU vi inte skall ha någotsärskilt centralt ämbelsverk för högskolan, Bl.a, skulle man härigenom fåmöjlighel lill en belydande yllerligare decentralisering. Vi försöker belysahur UHÄ; s nuvarande uppgifter skulle kunna fördelas om verkel avvecklades.Särskilt behandlar vi den effekt som skulle bli en följd av all en del av UHÄ:s uppgifler skulle få överföras lill ulbildningsdepartemenlel. Vi konstateraratt departementet måste ha lillräckligt med lid för överblicks- ochulkiksfunklioner och för att direkl förbereda poliliska ställningstaganden. Enöverföring iv UHÄ-uppgifler lill departementet är enligt vår mening inleönskvärd. Vår slulsals blir därför alt viäven i fortsäUningen skall ha etl centralt ämbetsverk för högskolan. Vi kandärför inte slälla oss bakom modell 1. En del har föreslagil atlregionslyrelserna bör avvecklas. Deras uppgifler - har man menat - kanhuvudsakligen överföras till lokal nivå. De anses av en del ej heller behövasnär högskolereformen "salt sig". Många anser att regionstyrelsernaökal byråkraliseringen och motverkat möjligheterna till en reelldecentralisering till den lokala nivån. Enligt vår bedömning iir dock dessaförhållanden en fråga om hur uppgifterna för de olika nivåerna utförs ochavgränsas. De ulgör inget tillräckligt skäl till atl avvecklaregionstyrelserna. Högskoleenheternas självständighet atl planera hela dengrundläggande ulbildningen inom vida anslagsramar skulle dock bli större i enorganisation ulan regionslyrelser. I en sådan skulle olika former av frivilligtsamarbele få äga rum mellan de lokala enhelerna. Våra överväganden om 1985 årshögskola lyder dock på all en sådan regional organisalion är olillräcklig införframtiden. Den bild vi skisserat pekar på atl den regionala planeringen förgrundläggande högskoleulbildning blir så betydelsefull atl en fast organisalionmed belydande förankring i samhällsintressena är angelägen. Vår slutsals blir alt vi även ifortsättningen skall ha en organisalion med regionala slyrelser varför vi inteheller ställer oss bakom modell 2. Vi diskulerar därefter den allmännakritik som framkommil mol UHÄ; s och regionstyrelsernas sätt all fundera menvilken inle avser myndigheternas avskaffande. Vad gäller UHÄ konstaterar visammanfattningsvis att kritiken till största delen har aU göra med desvårigheter som ligger i övergången till en ny och ovan organisation och roll.Vi gör den bedömningen alt UHÄ i dessa delar kommer alt fungera bälire omnågra år. Däremoi anser vi att vissa förändringar i UHÄ;s organisalion bör göras. Enligt vårbedömning kommer regionstyrelserna med sina nuvarande uppgifter atl passa välin i den närmaste I . Vi har också uppfattningen attkompetensfördelningen mellan UHÄ och regionslyrelserna i stort är väl klarlagdoch avvägd i nu gällande förfatiningar. Vi finner sammanfaUningsvis aU såvälUHÄ som regionslyrelserna bör finnas kvar i den framtida högskolan. Vi föreslår såledesmodell 3 som innebär all befogenhetsfördelningen mellan de tre beslulsnivåernai högskolan i storl setl skall vara oförändrad. Vi har dock konkreia förslaglill förändringar för både UHÄ och regionslyrelserna. Överväganden och förslag till förändringar Kritik har förts fram om altdetaljregleringen av liogskolan är stor trots en långt gående decentraliseringav beslutsbefogenheterna. Vi redovisar skälen - baserade på beslulen ommedinflytande och på förvaltningsrällen - till varför reglerna omsammansällning av organ inom högskolan är detaljerade, 1 fråga om uppgiftsfördelningenupplyser vi om den flexibilitet som finns lokalt inom högskolan genom den vidadelegeringsniöjlighet som skapats. Vi framhåller all det mesta av dagens kritikmot byråkratisering och tungroddhel kan och skall lösas lokall. Vi har i värtarbele kartlagt hur delegeringsmöjlighelerna inom högskolan har lagits tillvara. Vi redovisar resultatet som dock måste tolkas försiktigt. Vi anser aU kunskap om demöjligheter till en flexibel organisation som finns i författningarna måstespridas både genom lokala och centrala åtgärder. Vi biträder inte förslag vi fåll omatl av ratipnaliseringsskäl införa besvärsförbud i vissa frågor, men vi pekarpå hur man kan underlätta handläggningen av besvärsärenden. Vi föreslår decentralisering frånregionslyrelse till högskolestyrelse av ärende om inrättande avantagningsnämnd. Vi biträder inte förslag om allbygga upp sektorsvisa beslutsorgan. Däremot redovisar vi hur problem som hörsamman med alt det f n. saknas organ på regional och lokal nivå som kanöverblicka yrkesutbildningssektorernas planeringsfrågor kan lösas. Avskaffandet av de gamlafakulteterna som beslutande organ har kritiserals. Vi talar om våra skäl tillvarför vi inle instämmer i kritiken. Vi föreslår att mandattiden förprorektor ska ändras från tre till högst bl.a. för aU undvika att ev.valförsamling skall behöva kallas in vari tredje år. I fråga om sammansättning av lokalahögskoleorgan har förslag förls fram om att företrädare för allmänna intressenskall få ingå i förvaltningsnämnd och institutionsstyrelse. Vi biträder inteförslagen bl.a. därför att nämnden/styrelsen i sådant fall skulle bli alltförlik högskolestyrelsen. Vi ger inte konkreta förslag tilländrad regionindelning trols att den nuvarande kritiserats i vissa avseenden. När det gäller kompetensen förregionstyrelserna har krifik riklats mot enhetligheten i utformningen avinstruktionen för slyrelserna. Förslag har förls fram om ändring av kompetensenför regionslyrelsen för högskoleregion. Vi biträder inle förslaget. Det längst gående förslaget tillförändring av regionstyrelsernas uppgifter är aU ta bort deras uppgift allfördela medel för lokala och individuella utbildningslinjer och enstakakurser. Vi föreslår att man - sedanytterligare något åijs erfarenhet vunnits -gör en utredning av frågan. Prop.1979/80:104 40 Vi jöreslår - genom atl tänja påprincipen all relationen mellan företrädare för allmänna intressen å ena sidanoch förelrädare för verksamhelen, de anställda och de sluderande å andra sidanskall vara exakt 2:1 - atl anlalet företrädare för allmänna intressen minskasfrän 14 lill elva. Vi redovisar skälen lill varför viinte bilräder förslag att delegerings-föreskrifterna för cenlral och regionalmyndighet ändras så all överordnade myndigheter kan delegera lill underordnadepå olika nivåer. I fråga om sammansättningen avUHÄ;s styrelse har vi fäll många förslag till förändringar. Vi jöreslår - bl. a. mol bakgrundenav de slora möjligheter lill påverkan av slyrelsebeslul somplaneringsberedningarna har - all ordförandena i planeringsberedningarna skalllämna sina självskrivna ledamotsplalser i slyrelsen. Vi avslyrker däremotförslag om all regionslyrelsernas ordföranden - i syfte aU göra styrel.senslagkraftigare - skulle ingå i UHÄ:s slyrelse. Vi föreslår all slyrelsen skallbeslå av nio ledamöter förutom universitetskanslern och planeringschefen. Viföreslår aU en ledamoi skall företräda skolväsendet, en företräda arbelsgivarnapå den landstingskommunala och kommunala seklorn och en arbetsgivare på denprivata sidan. Vidare föreslår vi atl två förelrädare för verksamhelen ihögskolan skall ingå i styrelsen saml att tre ledamöter skall företrädaarbetstagarna i samhället och en de studerande i högskolan. Vi föreslår ocksåatl det skall anges i instruktionen vad ledamöierna skall företräda förintressen och hur nomineringen av ledamöterna skall gå till. Planeringsberedningarna har ocksåutsatts för kritik vad gäller både sammansättning och funktion. Vi föreslår attantalet ledamöter hämtade inom högskolan ökas sä atl minsl 12 av de högsl 18ledamöterna hämias inom högskolan, 1 syfte att motverka denseklorisering som bl, a, planeringsberedningar-nas existens gelt upphov tillföreslår vi att det under universitetskanslern skall finnas en grupp tjänstemänför alt samordna förslag, skaffa sig kunskap om beredningarnas beslul samlgeografisk överblick. Vi föreslår - mot bakgrund av denroll UHÄ ska spela i en decentraliserad högskola - atl UHÄ redovisar ellallernaliv som innebär en reducering av verkets lolala personalresurser med treprocent under vart och ett av . Vi föreslår atl skyldigheten förhögskolestyrelsen att i vissa fall samråda med UHÄ innan den beslular omanlagningslal för allmänna ulbildningslinjer och påbyggnadslinjer ulgår. Författningsförslag (kapitel 7) I kapitel 7 ger vi förslag lilländringar av vissa föreskrifter i högskoleförordningen, förordningen medinstruktion för regionstyrelserna för högskolan samt i förordningen medinstruktion för universiteis- och högskoleämbetet. Prop.1979/80:104 41 Sammanställning av remissyttranden över rapporten (DsU1979:1) En decentraliserad högskola I rapporten (Ds U 1979; I) har decentraliseringsgruppen under ledning avriksdagsmannen avgivit förslag lill vissa förändringar avhögskoleorganisalionen. Decenlraliseringsgruppen, som genomfört sitt uppdragunder 1977 och 1978, har i rapporlen beskrivii de problem som finns i den nyaorganisalionen efter del första budgeiårei och givit sin syn på hur problemenbör lösas. Decentraliseringsgruppen har -efler en karlläggning av högskolemyndigheternas befogenheter - haftdiskussioner om olika högskolemyndigheters kompelens saml omdecenlraliseringsfrågor med bl.a. förelrädare för högskolan pä skilda nivåer.Gruppen har fått myckel få konkreta delaljförslag lill yllerligaredecentralisering men däremoi många principiella synpunkter på fördelningen avbefogenheterna bland högskolemyndigheterna. Gruppen anser sig - trols debegränsade ertarenhelerna av den nya högskoleorganisalionen - kunna urskiljavissa svagheter i del nuvarande systemet som nödvändiggör förändringar. Deförslag som decentraliseringsgruppen framför ulgår ifrån samma grundsyn somdecenlraliseringsutredningen givit ullryck för i betänkandet Lägg beslulen närmaremänniskorna (SOU 1978:52), Rapporten har remissbehandlais ochyllranden har avgivils av statskontoret, riksrevisionsverkei, universiteis-och högskoleämbetet, skolöverslyrelsen, lanlbruksuniversitel,regionslyrelsen för högskoleregion, regionslyrelsen för Uppsalahögskoleregion, regionslyrelsen för högskoleregion, regionslyrelsenför /högskoleregion, regionslyrelsen för Göleborgs högskoleregion,regionslyrelsen för högskoleregion, i , lekniskahögskolan i , inslilutel, högskolan för lärarutbildning iSiockholm, , dramaliska inslilutel, grafiska institutet kommunikations- och reklamutbildning, ,musikdramatiska skolan i , i , iStockholm, i , högskolan i / , högskolani /Boriänge, högskolan i /, högskolan i ,i , högskolan i , i ,högskolan i , högskolan i , högskolan i , universiteteti Göleborg, , högskolan i , högskolan iKaristad, i , högskolan i , högskolan iSundsvall/, högskolan i , interimsstyrelsen för statlighögskoleutbildning i Halmslad, interimsstyrelsen för slallig högskoleutbildningi , decenlraliseringsutredningen, lärartjänst-utredningen och kommillénom enhetligt huvudmannaskap för högskolan samt av länslandsiingskommun, läns landsfingskom-mun, länslandstingskommun, Öslergöllands läns landstingskommun, länslandstingskommun, läns landstingskommun, länslandsiingskommun, landstingskommun, länslandstingskommun. landstingskommun, läns landstingskommun. Prop.1979/80:104 42 landsiingskommun, läns landsiingskommun.Värmlands läns landsiingskommun. läns landsiingskommun, Väslmanlandsläns landsiingskommun, läns landsiingskommun, Jämllands länslandstingskommun, läns landsiingskommun, Norrbotiens länslandstingskommun, kommun, , kommun, Växjökommun, , , kommun, kommun,Väslerås kommun, Falu kommun, kommun, , kommun,kommun, Tjänslemännens cenlralorganisalion (TCO), CentralorganisationenSACO/ SR, i (LO), ,sjukskölerskeelevers förbund. och (), Universitets- och högskoleämbetet(UHÄ) framhåller bl, a, all frågorna om den institutionella organisalionen hörlill de mesl uppmärksammade under förarbetena till högskolereformen.Statsmakternas beslut om högskolereformen innebar en belydandedecentralisering av beslutsfunktionerna. Anpassningen lill den nyaorganisationen har visat sig mer tidskrävande och inom vissa områden merproblematisk än väntat. Enligt UHÄ;s mening är det väsentligl att inteaktualisera större organisaloriska förändringar innan den nya organisationenfått en reell chans atl fungera på avseit säu. Trots detla är det givelvis viktigtall följa ulvecklingen av högskolans organisation och göra de förändringar inomde fastlagda principernas ram som visar sig påkallade. UHÄ har bl.a. i sinaanslagsframställningar de senasle tre åren diskuterat olika aspekter påorganisationen och inom ramen för programmei för uppföljning avhögskolereformen försöker UHÄ ge de organisatoriska förändringarna en mångsidigbelysning. Det är också i della perspekliv den översyn av beslutsbefogenheterinom högskolan som decentraliseringsgruppen gjort bör ses, som ett bidrag lillsträvandena att göra den nya högskolan bättre. Del är samiidigi med lanke påden korta lid den nya organisalionen verkat föga förvånande att gruppen, som iallt väsentligl anslutit sig lill utgångspunkterna för den nya organisalionen,inte funnil anledning atl föreslå några större ändringar i högskolans regelsystem. Liknande synpunkter framförs avplaneringsberedningarna för sektor (A) för utbildning för administrativa,ekonomiska och sociala yrken och för de juridiska och samhällsvetenskapligafakulteterna samt för sektor (T) för utbildning för lekniska yrken och detekniska och naturvetenskapliga fakulteterna, länsskolnämnderna i länsamt i , regionstyrelserna i högskoleregion,högskoleregion och högskoleregion, Historisk-filosofiskasektions- och linjenämnderna vid , språkvetenskapligasektionsnämnden vid , samhällsvetenskapliga fakultetsnämndenvid , matematisk-systemvetenskap-liga linjenämnden vidStockholms universitet, tekniska högskolan i (KTH), farmaceutiskafakultetsnämnden och vid ,universitetsstyrelsen i , medicinska fakultetsnämnden och linjenämndenför läkarlinjen vid i 1979/80:104 43 , förvaltningsnämnden vid tekniska högskolan ILinköping, iLinköping, styrelsen för , slyrelsen för högskolan i ,slyrelsen för högskolan i , vid Göteborgsuniversitet, vid iGöteborg, , ekonomisk och social utbildning vidhögskolan i , och humanistiskafakidtetsnämnden vid , och jörAES-sektorn vid högskolan i , högskolestyrelsen i , inlerimsstyrelsenjör högskolan i och decentraliseringsutredningen saml länslandsting. Centralorganisationen SACOISR och (). för /Malmöhögskoleregion framhåller också alt decenlraliseringsgruppen har hafl all göraen översyn av ansvarsfördelningen mellan cenirala, regionala och lokalamyndigheter inom högskolan i syfte atl åsladkomma en ökad decentralisering.Bakom uppdragel låg primärt en diskussion om behovel av regionslyrelserna ochdessas uppgifler. Såsom antytts i det föregående innebär den nya högskolangenomgripande förändringar i en rad avseenden. Alt mol denna bakgrund utvärderaden institutionella organisalionen hos en så komplex företeelse som högskolan låtersig självfallet inte göras efler bara ell års verksamhel. vidLunds universitet betecknar de ändringsförslag som framförs som myckelobelydliga och okontroversiella. Det hade enligt nämndens mening behövts enöversyn som utmynnade i "förslag lill radikala förenklingar i organisalionoch förvallning lill fromma för den verksamhel som borde vara högskolanshuvuduppgifl". För alt åstadkomma förenklingar av organisationsformernasäger fakullelsnämnden alt man allvarligt bör överväga "alt låla enutomstående och väl kvalificerad rationaliseringsexpert se över helahögskoleorganisationen". Vissa remissinstanser t, ex,länsskolnämnden i och konsistoriet vid institutethar lämnal synpunkier på decentraliseringsbegreppet och på möjligheterna altdecentralisera, i anför; i försia handvill uppehålla sig vid är emellerlid belänkandels tolkning avdecentraliseringsbegreppel, Atl - som de sakkunniga gör - mesl syssla medöverflyttning av uppgifler, ansvar och kompelens från central lill regional ochfrån regional lill lokal nivå lägger inte aulomaliskl beslulen närmaremänniskorna som decenlraliseringsutredningen eftersträvar. En liten utfrågningbland lärare visade nämnden med besvärandetydlighet atl lärare ofta såg beslutsfattarna inom skolan som en homogen gruppoavsett de hörde hemma i den direkta skolledningen, skolslyrelsen,länsskolnämnden, eller regeringen, Beslulel upplevs sålundainte närmare människorna enbart därför atl det sker på lokal nivå. Att lägga besluten närmaremänniskorna innebär mer en omprövning av beslulsapparaten inom varje nivå än ennerflyllning av befogenheier mellan nivåerna. Om delta betydelsefulla faktumsägs i beiänkandei emellerlid bara att "det mesla av dagens kritik molbyråkratisering och tungroddhel (inom högskolan) kan och skall lösaslokall," Därmed har de sakkunniga avståttfrån all pröva de mest betydelsefulla möjligheterna lill en mer decentraliseradhögskola. förjournalistutbildningen vid påpekar atl det är angelägetatl förvissa sig om all även de decentraliserade besluten fallas i linje med deallmänna rikllinjer som fastställt för 1979/80:104 44 Enligt linjenämndens meningpenetreras dessa frågor inle lillräckligt i beiänkandei. En annan brisl ärenligi linjenämnden all beiänkandei inle innehåller nägon diskussion omallernaliva former lill den decenlraliseringsmodell som gäller. ochfrilidspedagoglinjerna vid högskolan i delar ulredningens g:rundsynalt en verksamhel präglad av närhet mellan beslut och berörda människor är engod verksamhel. stöder därtor tanken på en högskola med ökallokall självstyre men, ställer sig undrande, lill utredningens teser all deltakan uppnås genom uiökad delegering. jämställer således inlebegreppen delegering och decentralisering. Även kritik mol högskolereformenframförs . av () vidlärarhögskolan i och av i saml av ochsociala linjen vid i . För GIH;s vidkommande, GIH var lidigare en självständighögskola direkl underställd departementet och hade egen styrelse, harhögskolereformen inneburit en myckel omfattande centralisering ochbyråkratisering. som inordnats i den nyahögskoleorganisalionen menar alt den inle kan finna atl den nya organisalionenunderlättat skolans arbele eller ökat dess kontaktmöjligheter. Tvärtom harkonsthögskolan upplevt hur färdiga byråkratiska mallar applicerats på skolansverksamhet med en avsevärd och besvärande belastning på skolans administrationsom följd. Styrelsen för universitetbeklagar all uiredaren inte ägnat mer uppmärksamhel ål brisier ihögskoleförordningen. Högskolereformens genomförande skedde enligi slyrelsenunder slark lidspress, "Del är därför naluriigt alt vissa detaljer iförordningen kan vara mindre väl genomtänkta, exempel på della ärförordningens beslämmelser om vem som har ansvarei för den grundläggandeutbildningen. Enligt 10 kap, 2 § svarar högskolestyrelsen för den samordnandeplaneringen vid enheten, I högskolelagen 30 § anges all förhögskoleregionen skall planera och samordna den grundläggandehögskoleulbildningen. Erfarenheten visar all dessa praktiskt laget identiskaformuleringar gelt upphov lill kompelenstvisler. Även kompelenstvisler mellanhögskolestyrelse och linjenämnder har förekommit," Enligt styrelsen för högskolan iSundsvalllHärnösand är de konkreta förslagen till smärre förändringar av vissaorgan inom högskoleorganisalionen omöjliga alt la ställning lill.Högskolan i /anser därför all dessa förslag kanifrågasättas. Högskolestyrelsen anför vidare: Vikligl är all påpeka alt detförekommer stora funktionella skillnader mellan olika högskolor, innebäralt den principiella uppbyggnaden av den svenska högskolan knappasl går attulvärdera ur funktionell synpunkt. Olika verksamheter kräver olika lyper avarbetsinsatser och andra resurser. Styrelsen för högskolan i del nödvändigl med en forlsall översyn av organisationen för högreutbildning. Kritiska synpunkier mol utredningen anläggs av någraremissinstanser. Planeringsberedningen för utbildningför vårdyrken (PBV)framhåller alt översynenskett utifrån ell alltför begränsat perspektiv. Det är i huvudsak de traditionella universiteten och högskolorna som stått icentrum. betydandedel av den nya högskolan utgörs emellertid av de utbildningar 1979/80: 104 45 som har kommunall huvudmannaskap och diirmed hell andraorganisatoriska problem. De ulgör närmare en tredjedel av högskolans kapaciletpå allmänna ulbildningslinjer och eftersom den hell övervägande delen av dessauibildningar ligger inom vårdyrkessektorn är det naturligt för PBV att särskiltpåminna om denna av utredningen försummade del. låns landsting anför i della sammanhang: Inledningsvis kan konstaleras allulredningen huvudsakligen utgått från material och frågeställningar akluella påcenlral nivå och vid universileien. Konsekvenserna för och frågesiällningarnarörande den kommunala högskoleulbildningen är myckel knapphändigl behandlade.Landslingel begränsar sig fortsättningsvis all avge synpunkier på frågoravseende den kommunala högskoleutbildningen samt på principiella frågor somberäknas få konsekvenser för den kommunala högskoleutbildningens organisalion. Liknande synpunkter framförs avKalmar läns landsting, låns landsting, ,skolstyrelsen I kommun och av , som påpekaratl de förslag som läggas fram i hög grad gäller förhållanden inom den slatligahögskolan. LO anser översynsarbetel alltförensidigl upplagt, eflersom. enligi vad ulredningen själv framhållil. man endaslhar tillfrågal högskolans förelrädare, anslällda och studerande. () anser atl decenlraliseringsgruppen inom ramen för sill uiredningsuppdraghade kunnal gå betydligt längre på några vikliga punkler. Decentraliseringsgruppen har sombakgrund till sina förslag gjort en förleckning av principiellt vikliga frågoroch planeringsuppgifler som kan antas ha slor aktualitet vid mitten av1980-lalel. Decenlraliseringsgruppen anger bl. a. följande olika lyper avfrågor.