prop · G303109 · 1979-12-31 00:00:00 — Författningstek-niskt har detta i fråga omavgiften gjorts huvudsakligen genom allmänna hänvisningar till lagen (1957:262) om allmänenergiskatt. Ett närmare återgivande av energiskattelagens tillämpligabestämmelser har vi inte ansett praktiskt genomförbart. Idetta sammanhang vill vi påpeka att i betänkandet genomgående använtsbeteckningen dieselbrännolja i enlighet med bruket i oljebranschen och iflera andra sammanhang. Denna beteckning överensstämmer också med den nomenklatur som används iutrikeshandelsstatistiken. Med hänsyn till sambandet med energiskattelagen har viemellertid funnit det lämpligast att i författningstexten välja denbeteckning som förekommer i den lagen, nämligen motorbrännolja.Av motsvarande skäl har vi tagit in regeln i 4 §. I den förteckningöverbränslen som är skattepliktiga enligt energiskattelagen återfinnsnämligen såväl beteckningarna motorbrännoljoroch eldningsoljor som bunkeroljor. 10.2 Förslag till förordning om utjämning av ortstillägg för vissaoljeprodukter För attundvika en svårhanterlig redovisning i flera led börmaximeringen av ortstilläggen endast tillämpas vid försäljningtill sådan förbrukare som inte är registrerad somskattskyldig till allmän energiskatt för de produkter som omfattasav utjämningen. Ortstillägg med högre belopp än det av regeringen fastställdamaximibeloppet får således även i fortsättningen tas ut vid försäljningtill återförsäljare och registrerad skattskyldig. Om den som sålunda erlagthögre tillägg säljer Prop.1979/80: 109 206 bränslet vidare har han att tillämpa maximeringen vid försäljning till oregistrerad köpare och blir då berättigad till det transportbidrag som gäller förden slutliga leveiansorten. Registrerad förbrukarefår del av utjämningen genom att han, när oljan förbrukas,blir berättigad till det transportbidrag somgäller för förbrukningsorten. Som vi tidigare nämntskall SPK lämna förslag till regeringen om transportbidragens storlek. Med den konstruktionvi valt för utjämningen kommer även fortsättningsvis ortstillägg över den fastställda maximinivånatt tillämpas vid vissa försäljningar. SPKkan därför ta dessa tillägg till utgångspunkt vid de beräkningar som skall utgöra underlagför förslaget till regeringen. Transportbidragen fastställs sedan efter en bedömning av skäligheten av de .kostnadselement somingår i ortstilläggen . Den ortsförteckningsom används för de nuvarande tillläggeninnefattar ett mycket stort antal orter. Det kan enligt vär mening finnas anledning att SPK i samråd med ol jef öretage.nser över förteckningen i samband med införandetav utjämningen. I paragrafen anges vilka som är berättigade tilltransportbidrag. Punkt 1 innefattar alla som säljer de ifrågavarande produkterna och somsamtidigt sköter transport. Under denna punktfaller således även vissa mindre återförsäljare somenligt vad vi sagt själva bör medverka i utjämningenmed hänsyn till kravet på skydd föraffärshemligheter. I de fall en återförsäljare, som. köperoljan av ett oljebolag, debiterar kunden men transporten sköts av bolaget börbidraget kunna utgå 1979/80:109 207 Fallet regleras i punkt 2. Förbrukare som ärregistrerad som skattskyldig är berättigad till bidrag enligt punkt 3. Om förbrukare som inte är registrerad som skattskyldig importerar bränsle fårhan erlägga den föreslagna transportavgiften vid införseln. Förbrukarhan sedan detta bränsle på ort som omfattas av. utjämningen fårhan rätt till bidrag enligt punkt 4. Bestämmelsen anger när rätten tilltransportbidrag inträder. När det förbrukadebränslet använts för framställning av annat bränsle bör transportbidrag inte utgå. Ansökan om transportbidrag skall ges intill . Förfarandet skiljer sig åt beroende påom den bidragsberättigade är registrerad som skattskyldig eller inte. Den registrerade skall ansöka om bidrag i samband med redovisningen av den föreslagna transportavgiften. Eftersom uppbörden av avgiften föreslås följa energiskatteuppbördens reglerskall ansökan om bidrag avse kalenderkvartaloch ges in inom efter utgången av det kvartalet. En nettoredovisning avavgift och bidrag bör göras. I de fall bidraget överstigeravgiften skall RSV enligt författningsförslaget utbetala skillnaden. Om det skulle anses lämpligt kan givetvis även rätt till kvittning mot den allmänna energiskatten införas. De som har rätttill bidrag och inte är registrerade som skattskyldigahos RSV skall ansöka om bidrag . Hänvisningen till lagen (1959:92) omförfarandet vid visskonsumtionsbeskattning ger RSV möjlighet attkontrollera riktigheten av uppgifterna i ansökanom transportbidrag. Prop.1979/80:109 208 Vid oriktiga uppgifter bör för mycket utbetalat transportbidragkunna krävas tillbaka. Återkravsrättenbör begränsas till . Ett annat återbetalningsfallavser transportbidrag som utgått för bränsle somsedan återtas efter återgång av köp. Även om,fallet torde vara ovanligt bör med en sådan bestäminelseförhindras att bidrag utgår två gånger församma bränsle. Utformningen av bestämmelseninnebär att transportavgift på motorbrännoljaoch eldningsolja, när det gäller avgiftsplikten, helt samordnas med den allmänna energiskatten. I stället för att enbart göraen allmän hänvisning till energiskattelagen har vi valt att något närmare angevem som är avgiftsskyldig och när den skyldigheten inträder . När transportavgiftens storlek skallfastställas måste behovet av transportbidrag och kostnaderna i övrigt förutjämningen beräknas. Dessutom måsteman göra en uppskattning av hur dettotala underlaget för avgiftsuttaget kommer attutvecklas. Underlagsmaterial för regeringensbeslut om avgiftens storlek bör tas framav SPK. I fråga om reglerna om uppbörd och kontroll förträn- Prop.1979/80:109 209 sportavgiften görsen direkt hänvisning till lagen om allmän energiskatt. Vissa undantag framgår dock av 13 och 14 §§. Jämfört med energiskattelagen föreslås vissa avvikelser när det gäller vilka avdrag som får göras ideklaration för transportavgift. Avdragen i 13 § 1 och 2 har motsvarigheter i energiskattelagen ochbehövs för att undvika att dubbel avgift tas ut. 13 § 4 och 6 finns i energiskattelagen.Punkt 4 avser export då avgift inte bör utgå ochavdraget i punkt 6 innebär att den avgiftsskyldige inte behöver betala av giften om han inte kunnat ta ut den av köparen.Avdra get i punkt 3 gäller endast fartyg i utrikes trafikme dan motsvarande avdrag i energiskattelagen avser all förbrukning i fartyg. Jämfört medenergiskattelagen sak nas bestämmelse om avdrag för olja som gåtttill kommu nikationsföretag för bandrift eller därmed likartat än damål. Inte heller bör enligt vårmening avdraget i 24 § f) energiskattelagen vara tillämpligt förtransport avgiften. Genom avdragsrättför olja som använts för framställning av avgiftspliktigt bränsle, 13 §5, undviks dubbel avgift. Däremot saknasanledning att undanta bränsle som används för framställning av elektrisk kraft från avgiften. I paragrafen anges att avgiftsbeloppet, i förekommande fall efter avräkning av yrkat transportbidrag, skall sättas in påsärskilt postgirokonto. Bestämmelsen har kommenterats i avsnitt10.1 1979/80:109 210 Beslutom transportbidrag torde vara av sådan karaktär att det är lämpligt att besvär handläggs avkammarrätt. RSVbör ha möjlighet att meddela verkställighetsföreskrifter. 1979/80: 109 211 Somindustrins företrädare i utredningen kan jag i huvudsak acceptera deresultat och förslag som utredningen framlägger. Iett avseende vill jag emellertid på industrins vägnar reservera mig mot utredningens förslag.Det gäller uppfattningen att industrins cargoleveranser av eldningsoljaskall inkluderas i det föreslagna systemet för utjämning avskillnaderna av ortstilläggen i det s.k. maximeringsalternativet. Mot dennauppfattning talar följande skäl. Rentprincipiellt måste det betraktas som oskäligt, attindustrins cargoinköp, som utgör det mest rationella sättet attanskaffa olja och för vilka ortstillägg inte är tillämpliga,skall drabbas av en kostnad som syftar till att minska totalkostnaderna på oljan för andrakategorier av konsumenter. När man beaktar att ortstill-läggen är en följd avvarierande kostnader till resp. ort framstår det som egendomligt, att de cargoimporte-rande företagensom huvudsakligen är baserade i kustlandet skall vara med ochsubventionera depåleveranser. Utredningenaccepterar i princip denna uppfattning eftersom den är bereddatt undanta cargoleveranserna från utjämningssystemet om man valde totalutjämningsalter-nativet. Imaximeringsalternativet anförs administrativa skäl som huvudsaklig orsak attej exkludera cargoleveranser. Dessa skäl är enligt min mening ej av den storleksordningenatt det finns anledning att inte undanta cargoleveranser även i maximeringsalternativet. Prop.1979/80:109 212 Slutligen kan man konstatera att de industrier somimporterar olja i form av cargoleveranser äri hög grad de stora exportindustrierna,som är starkt energiberoende. Det kaninte vara lämpligt att belasta dessa industriermed kostnader av denna karaktär. Med anledning av vad jag ovan framfört vill jag alltså reservera mig mot utredningens beslut att inkludera cargoleveranser imaximeringsalternativet. Prop.1979/80: 109 213 Sammanställning av remissyttranden över betänkandet (Ds H1979: 3) Utjämning av ortstillägg. 1 Allmänna synpunkter på en utjämning av ortstillägg 1.1 Hovrätten för Nedre Beträffande frågan om utjämning av ortstilläggen villhovrätten anföra följande: Högsta ortstillägget var . per mOljepriset per m' uppgick till . Motsvarande siffror var .'ilkr. och 1 060 kr.för 1979 (juli). Ortstilläggen har i takt med de höjda oljepriserna fått enalltmer marginell betydelse. Detta förhållande kan förutses bli bestående. Detkan mot bakgrund härav och med beaktande även av att förfarandet skulle kommaatt medföra icke obetydliga kostnader för administration och kontrollifrågasättas om en utjämning över huvud taget bör genomföras. Kollegiet har som myndighet ingen sakkunskap om ellersärskild erfarenhet av de förhållanden som behandlas i betänkandet. Från meraallmänna utgångspunkter önskar kollegiet emellertid anföra viss tveksamhet motföreliggande förslag. Sålunda konstateras i betänkandet att de regionalaprisskillnader på oljeprodukter som förorsakas av systemet med orts-ochzontillägg har begränsad ekonomisk betydelse. Dessutom föreslås en utjämningendast av ortstilläggen och därvid en reducering av enbart de högsta tilläggen.Såvitt kollegiet kan bedöma torde de positiva effekterna av en sådan utjämningbli ytterligt begränsade. Mot bakgrund härav vill kollegiet ifrågasätta detrimliga i att tillskapa ytterligare en administrativ reglering till en årligkostnad av . Om en utjämning av ortstilläggen på eldningsolja och dieselbrännoljaöver huvud taget skall göras tillstyrker () maximeringsalternativet.Det bör emellertid observeras, att den betydelse transportbidragen kommer attfå för utjämning av prisskillnaderna på oljor endast är marginell. Med ledningav de genomsnittliga ortstillägg som utredningen uppgett gälla vid leveransertill fyrtiotvå kommuner i inre och västra som har ortstilläggöver . per m-* (tabell 6: 1, s. 87-88) skulle transportbidragen per m' vidleveranser bli I-10 kr. till 23 kommuner, . till 12 kommuner, 21-30 kr.till 6 kommuner och . till en kommun (). Som jämförelse kan nämnasatt högstpriset på eldningsolja I exklusive ortstillägg har höjts per m' från710 kr. Prop.1979/80:109 214 Även om åtgärdens betydelse för enskilda förbrukare ikommuner inom det aktuella området som har mycket höga ortstillägg kanbli påtaglig, måste effekterna av den föreslagna maximeringen av ortstilläggeni förhållande till samhällets sammanlagda regionalpolitiska åtgärder betraktassåsom begränsade och isolerade. Ingripanden i marknadsmässig! bestämda kostnader ochpriser bör, enligt NO:s mening, göras med viss återhållsamhet. Sådana ingreppbör därför förbehållas fall där klara brister i marknadsmekanismen föreligger,t. ex. på grund av ofullständigheter i befintlig företagsstruktur. I annat fallriskerar man att samhällets åtgärder genom en svåröverskådlig mängd regleringarsom var och en är av förhållandevis ringa betydelse i praktiken motverkaruppnåendet av väsentliga mål. En uppsplittring av regionalpolitiskt stöd påmånga olika regleringar torde också i regel föra med sig högre administrativakostnader - både hos myndigheterna och hos företagen. På grund av olika yttre betingelser varierar förhållandenamellan olika regioner i en mångfald olika hänseenden. Om samhället syftar till att utjämna eller upphäva effekten av sådana regionala skillnader bör man enligt NO:s mening undvika att skapa ett administrativt och organisato riskt otympligt system knutet till enskilda produkter och tjänster. Det borde övervägas att i stället åstadkomma mer generella lösningar och i aktuella regioner ge stöd t. ex. i form av skattetekniska åtgärder. Sammanfattningsvis vill NO ifrågasätta om inte denåsyftade regionalpolitiska målsättningen skulle kunna uppnäs genom lämpligaskattetekniska åtgärder. Härigenom torde samhället kunna undvika att behövatillämpa flera olika, till enskilda produkter och tjänster knutna stödformer.En sådan mångfald av stödformer blir erfarenhetsmässigt mer kostsam. 1 dettasammanhang må påpekas att utredningsmannen endast summariskt beräknatkostnader såvitt avser SPK och RSV men inte för övriga som berörs av förslaget. 1.5 Statens pris-och kartellnämnd Sedan utredningsrapporten färdigställts har ortstilläggenökat ytterligare. Så har t. ex. ortstillägget för ökat från 76 till 94kr. per m\ vilket innebär - utgående från de förbrukningsvärden som redovisas irapporten en årskostnad (för en villaägare) i på ca . per m' ochi på ca . skillnaden mellan dessa bägge orter harökat från ca 325 till ca . Prisgapet mellan kustorter ochinlandsorter ökar successivt beroende på att biltransportdelen - den del som ärmest avståndsberoende - i ortstilläggskalkylen väger tyngst. Av redovisningen ovan följer att en utjämning avortstilläggen för eldningsolja skulle ge en påtaglig ekonomisk fördel för desom bor i landets inre och nordliga områden. Härtill kommer det förhållandetatt konsumentema har mindre möjlighet att påverka sin bränslekostnad än mångaandra kostnader i hushållsbudgeten. Enligt uppfattning talar uppenbara skälför en utjämning av ortstilläggen på eldningsolja. Konsumenter bosatta i dendel av landet där klimatet är strängast, och där förbrukningen av eldningsoljaför uppvärmning därför är störst, tvingas f.n. också attbetala de högsta ortstilläggen. De områden där ortstilläggen är störstsammanfaller vidare i huvudsak med de områden som ur regionalpolitisk synpunkti första hand bör stödjas (stödområde 5 och 6). är samtidigtmedvetet om att en utjämning av ortstilläggen endast i begränsad utsträckningpåverkar skillnaderna i uppvärmningskostnader mellan olika delar av landet. anser det ur regionalpolitisksynpunkt värdefullt att uppnå en utjämning av de regionala prisskillnaderna påoljeprodukter. Det får ses som ett led i att skapa mer likvärdigaproduktionsbetingelser och levnadsförhållanden i olika delar av landet. Effekterna av utredningens förslag är små: för enskildakonsumenter rör det sig bara om småbelopp och företagens kostnader påverkasknappt märkbart. Även om effekterna således är små anser industriverket att detär principiellt felaktigt att bedriva inkomstfördelningspolitik på detta sätt. Frågor rörande regionala inkomstomfördelningar bör enligtindustriverkets mening behandlas samlat inom ramen för den av riksdagenbeslutade regionalpolitiken, snarare än genom manipulering av priser påenskilda produkter. Om så sker kan man lättare skilja på åtgärder motiverade avinkomstfördelningshänsyn och åtgärder som kan motiveras med en effektivarearbetsfördelning mellan olika regioner i landet, vilket är till gagn förresurshushållningen i hela samhället. Enligt industriverkets uppfattning kan den önskadeinkomstomfördelningen enklast ske genom mer generella medel, t. ex. genomkommunala skatteutjämningsbidrag. som dessutom har fördelen att de intepåverkar relativa resurspriser. Ett villkor för ett samhällsekonomiskteffektivt utnyttjande av landets resurser är att den samladeresursuppoffringen i olika verksamheter betalas till priser som avspeglarresursernas alternativut-nyttjandevärden. Det föreslagna systemet skulleinnebära en avvikelse från denna princip. Det föreslagna systemet innebär att man tar i anspråkresurser till en kostnad av för att fördela om 17 miljoner kronori ett nytt system, i stället för att kostnadsfritt utnyttja befintliga systemför ändamålet. Det är inte förenligt med ett effektivt utnyttjande avsamhällets resurser. avstyrker med dessa motiveringar detförslagna systemet. 1.9 (Centrala driftledningenhar avlämnat likaly dande svar) Utjämning av lokala och regionala prisskillnader på energiförsvagar de ekonomiska motiven att utnyttja lokala energiresurser. Specielltom de principer som föreslås för utjämning av prisskillnader på eldningsoljai en framtid skulle komma att tillämpas även på fasta bränslen, torde rationellanvändning av inhemska energitillgångar avsevärt försvåras. och Centrala driftledningen får därför med hänvisning tillbifogad PM (utgörs här av de två följande styckena) avstyrka betänkandets Prop.1979/80:109 216 förslag till lag om utjämning av ortstillägg för vissaoljeprodukter. Från statens sida görs stora insatser för att minska användningenav olja, bland annat genom att stimulera till övergång till inhemska bränslen.En utjämning av ortstilläggen på olja skulle motverka denna målsättning. Dekommuner som berörs av ortstilläggen synes i samtliga fall vara inlandskommuneri skogslän och därmed ha förutsättningar för eldning med vedbränslen och torv.Den subventionering av oljan som den föreslagna utjämningen av ortstilläggenutgör skulle minska vedbränslenas och torvens konkurrenskraft gentemot oljan. Principen med utjämning av ortstillägg kan bli ännu merbesvärande ur allokeringssynpunkt om den skulle komma atttillämpas på förutom olja även fasta bränslen. Om vedbränslen och torv, sommånga tror, i stor utsträckning kommer att ersätta olja skulle krav kunnaställas på utjämning av prisskillnader som geografiskt ginge i rakt motsattriktning mot nu aktuell utjämning. Vid hantering av fasta bränslen fingedessutom transportkostnaderna i förhållande till energivärdet väsentligt störrebetydelse. En utjämning av tilläggen upplevs fortfarande avlänsstyrelsen som mycket angelägen utifrån inte minst allmännaregionalpolitiska och rättvisesynpunkter. En utjämning av kostnaderna för bensin och eldningsoljaskulle enligt styrelsen med all sannolikhet få en positiv regionalpolitiskeffekt och bidra till att skapa gynnsammare förutsättningar för näringslivetsutveckling i de aktuella områdena. Den av samhället förda regionalpolitiken syftar bl. a.till att åstadkomma likvärdiga levnadsförhållanden mellan olika delar avlandet. Från dessa utgångspunkter anser styrelsen att det finns skäl att genomnågon form av utjämning av prisskillnaderna på oljeprodukter söka uppnåjämställdhet mellan enskilda konsumenter i olika delar av landet. De av ortstilläggen föranledda höga kostnaderna påoljeprodukter belastar vidare både offentlig och privat verksamhet och verkarhämmande på näringslivets utveckling. En lika kostnad för oljeprodukter får enpositiv regionalpolitisk effekt och medverkar till att ogynnsammaförutsättningar för olika näringsgrenars expansion i viss mån undanröjes inomde berörda områdena. Det synes som om utredningen mer baserar sitt förslag påpolitiska än på ekonomiska grunder. Utredningen säger nämligen att det motbakgrund av orts- och zontilläggens faktiska effekt kan ifrågasättas om enutjämning över huvud taget bör genomföras. Man framhåller också att deutjämningsåtgärder som kan komma i fråga medför "inte obetydligaolägenheter". Utöver dessa ekonomiska faktorer åberopar utredningenemellertid Prop.1979/80:109 217 även andra aspekter, främst rättviseaspekter. Detta motivkan i och för sig vara beaktansvärt men kan rimligen ändå inte få ta över detungt vägande ekonomiska aspekter som redovisas i ärendet. Till bilden hör att en utgångspunkt för arbetet enligtdirektiven skulle vara att resultatet inte får innebära att en tyngande ochkostsam administration byggs upp. Enligt vår mening kan utredningens förslaginte anses uppfylla denna förutsättning. De administrativa kostnader somutredningen anger kan inte anses rimliga i förhållande till det förväntaderesultatet. Mot denna bakgrund kan den förslagna utjämningen inteanses motiverad. Det är enligt vår mening angeläget att man gör entotalekonomisk bedömning och ställer effekten av ortstilläggen i relation tillandra kostnader i ifrågavarande områden. Att särbehandla ortstilläggen kaninte anses ändamålsenligt. Det bör i stället ingå i en samlad bedömning avbehovet av regionalpolitiska åtgärder. På angivna grunder avstyrker vi således utredningensförslag om utjämning av ortstilläggen på eldningsolja. Ingripanden i marknadsmässig! bestämda kostnader ochpriser bör en dast ske i undantagsfall då annars marknadsekonomins resursallokerande effekter kan skadas. Regionalpolitiska stödåtgärder bör i största möjliga utsträckning genomföras på ett mer övergripande plan och så långt möjligt är ej innefatta administrativa regleringar av enskilda varu- och tjänsteom råden. är införstått med att vissa konsumenteri kommuner med de högsta ortstilläggen kan erhålla påtagliga kostnadsminskningargenom det av utredningen föreslagna utjämningssystemet. 1 000-tals avförbundets medlemmar lever och verkar inom berörda kommuner. Vi vill i dettasammanhang påpeka att vi i grunden stöder ett samhälle präglat av solidaritetoch önskar icke motsätta oss en utjämning - särskilt när kostnadsökningarna för"de solidariska" blir blygsamma. Det högsta ortstillägget tas ut på orter därförbrukningen är störst på grund av klimatet. Detta kan inte anses vararättvist. Det ligger nära till hands att jämföra distribution av olja meddistributionen av elkraft. Vid elkraftsdistribution från norra till södraSverige tillämpas dock inga zon-eller ortstillägg. 1.16 (ansluter sig till detta yttrande) Institutet, som visseriigen godtog SPK:s tidigare förslagom en generell utjämning av orts- och zontillägg, kan inte finna motiverat attinrätta en särskild statlig administration för föreliggande, mycket begränsadeförslag, särskilt som utredningen klart deklarerat, att de regionalaprisskillnader på oljeprodukter som förorsakats av systemet med orts- ochzontillägg har begränsad ekonomisk betydelse för förbrukarna. En maximering av ortstillägget till . per m' skulleenligt SPI:s beräkningar för en villa- och småhusägande familj innebära enbesparing av högst och i genomsnitt av gällande pris föreldnings- 1979/80: 109 218 Som jämförelse kan nämnas atl om ulomhuslemperalurenär C högre än normalt, minskar förbrukningen . Om förhållandena för näringsliv och befolkning ärbesvärligare i det inre stödområdet och inom andra av förslagel berördakommuner, förefaller del Institutet vara rationellare och riktigare att kommatill rätta med kvarstående orättvisor genom regionalpolitiska insatser. Detkan visserligen tyckas, alt en administrationskostnad av . Enligt Inslitulets mening måste utredningen emellerlid dels haunderskattat kostnaderna för den statliga administrationen, dels icke beaktatde kostnader som förslaget medför för oljeföretagen. Om del verkligen inteskulle vara möjligt alt med hjälp av regionalpolitiska insatser komma tillrätta med problem, som gör förhållandena för näringsliv och befolkning besväriigarei det inre stödområdet och andra av förslaget berörda kommuner än i andradelar av landet, vill Institutet inte motsätta sig föreslagen utjämning avortstilläggen. Inom det område av landet som föreslås få begränsade orlstillägghar föreningen sex medlemmar med fjärrvärmedistribution. Dessaorter förbrukar tillsammans av den lotala oljeförbrukningenför fjärrvärmeproduktion i landet. Den reduktion i förhållande till nuvarandeortstillägg, som skulle kunna bli aktuell för dessa orter uppgår i genomsnitttill per m' eldningsolja.