prop · G303143 · 1979-12-31 00:00:00 — Den enklaste vägenatl undersöka om någon belalningsanmärkning förekommit bör vara all päsedvanligt sätl ansöka om kreditupplysning om bolagel från förelag som driverkredilupplysningsverksamhet. Revisorn bör även ta kontakt medkronofogdemyndighet främst för atl få närmare upplysningar om bolagelseventuella restförda skatter och avgifter. Vid bedömningen av frågan om en betalningsanmärkning ärallvarlig bör hänsyn tas bl.a. lill fordringsbeloppeis slorlek i förhållandelill bolagels betalningskapacitet. Belalningsanmärkning som uppenbart framslårsom materiellt oriktig eller missvisande bör inte ligga bolagel till lasl viddenna bedömning, jfr prop. 1973: 155 s. 97 om lagstiftning angåendekreditupplysningsverksamhet. Arbelsgruppen har övervägt att placera bestämmelsen sometl fiärde stycke i 9 kap. 14 8 där ändring av bolagsordningen behandlas.Arbelsgruppen har emellertid stannat för att föreslå att bestämmelsen upptas i16 kap. om akliebolags firma (3 6). beslut att vägra registrering kan överklagaslill kammarrätten (jfr 18 kap. 7 6 tredje stycket) 11 Byte av styrelse I avsnitt 10 har föreslagits åtgärder i syfle att försvårasådana manipulationer med firma och säte som företas i syfte att undgåkontroll av bolaget. Del är inle heller ovanligt med förändringar i bolagetsledning inför en förestående likvidation eller konkurs. Inte sällan slällsmyndigheterna inför det problemet all ingen finns som kan förelräda bolagel.Ledamö- Prop.1979/80: 143 303 lerna av den styrelse som finns registrerad iaktiebolagsregistrel kan alla uppvisa formellt oklanderliga prolokoll somulvisar alt deras uppdrag upphört för länge sedan faslän nägon anmälan därominle har gjorls till registret. Och någon ny styrelse har såvitt känt inleutsetts. Styrelseledamot i aktiebolag är ett förtroendeuppdrag.Styrelseledamot har därior rätl atl efter anmälan lill övriga i styrelsen avgåi förtid. Styrelseledamot kan också när som helst skiljas från uppdragel genombeslut av den som ulsetl honom. Slyrelseledamol ulses och entledigas vanligen avbolagsstämman. Bolagsstämma kan hållas ulan iaktiagande av formföreskrifternaom kallelse elc. i ABL, om alla aklieägare är ense. 1 prakliken förekommer oftai bolag med få aktieägare atl över huvud taget ingen stämma hålls utan beslulelantecknas i protokoll som cirkulerar mellan aklieägarna och som undertecknaseller på annal sätl godkänns av dem. En sådan ordning med beslul "percapsulam" godkännes såsom likvärdigt med ell i formelll oantastlig ordningtillkommet bolagsstämmobeslul. Uppskattningsvis80% av alla registrerade aktiebolag är enmans- eller fåmansbolag därbolagsstämmobeslutel "per capsulam" kan förekomma. Del lorde ocksåvara i sådana bolag som myndigheterna konfronteras med slämmoprotokoll som utvisaratl styrelsen har avgått fastän anmälan därom inte har skelt lillpatentverket. Möjligheterna att visa all prolokollet tillkommit i efterhand medanledning av konkursansökan e.l. är ofta begränsade. Arbetsgruppen har med anledning härav övervägt förbud förslyrelseledamol att avgå. om bolagel därigenom skulle komma att sakna behörigförelrädare. Tanken har emellerlid avvisats med hänvisning bl. a. till alt ensådan lösning skulle förhindra en frän andra synpunkier kanske angelägenIvångslikvidalion enligt 13 kap. 4 8 första stycket 3. En annan lösning skulle vara att lägga en skyldighel påstyrelseledamot som avgår alt genast själv göra anmälan härom till palentverketvid äventyr atl han annars blir solidariskt ansvarig för bolagets uppkommandeförbindelser, om kvarstående styrelseledamöter underlåter atl fullgöra vad somåligger dem enligt 13 kap. 2 8 försia stycket, dvs. ansöka om likvidation näraktiekapitalet gått hell eller till slörre delen förlorat. Arbetsgmppen menaremellerlid att en sådan sanktion är alltför drastisk för atl säkra enanmälningsskyldighet. Arbetsgruppen har därför stannat för en lösning sominnebär all bolagel varie år i samband med att del sänder in årsredovisningenlill palentverket skall bifoga en akluell förteckning över bolagelsstyrelseledamöter, verkställande direktör, suppleanter och firmalecknare meduppgift om deras postadresser och personnummer. Avsikten därmed är inle altbelasta palenlverket med en kontinuerlig kontroll av all aktiebolagsregistrelinnehåller aktuella uppgifler. Rent faktiskt kommer emellerlid den föreslagnaordningen all ge verkel möjlighet atl företa t, ex, stickprovskontroller.Tanken med förslaget är endast aU löpande få en dokumentation på hur styrelsenenligt sin egen uppfallning var sammansatt vid det tillfälle förteckningenupprättades. Det blir därmed möjligt för myndigheterna att lämna ulan avseendestämmoprotokoll som uppvisas i senare sammanhang med syfte att utvisa attstyrelsen helt eller delvis redan hade avgått vid tiden för förteckningensupprättande. Denna kontrollmöjlighet bör kunna 1979/80:143 304 bli värdefull i samband med utredning i konkursärenden ochi ärenden om personlig betalningsskyldighet enligt 77 a 8 uppbördslagen m. fl.lagrum. Den föreslagna förteckningen bör regleras i ett nyttfjärde stycke till 8 kap. 15 8 ABL. Förslagel föranleder en konsekvensändring i19 kap, 2 8 första stycket I, Det skall tilläggas att i den i 9.2 nämnda BRÅ-promemorianföreslås registrering av bolagets revisor. Genomförs det förslaget, börförteckningen uppta uppgifter även om revisor. Akliebolag får ej lämna penninglän lill den som ägerakiier i eller är slyrelseledamol eller verkslällande direkiör i bolaget ellerannat bolag i samma koncern. Detsamma gäller i fräga om penninglån lill fysiskaeller juridiska personer som står den nyssnämnda personkretsen nära. Vissaundantag görs från detta förbud. a. gäller det inte om gäldenären driverrörelse och lånet betingas av affärsmässiga skäl saml är avsett uteslutande förgäldenärens rörelse. Vidare får aktiebolag inte lämna penninglån i syfte attgäldenären eller honom närstående fysisk eller juridisk person skall förvärvaaktier i bolaget eller annat bolag i samma koncern. Med penninglån jämställsställande av säkerhet (12 kap. 7 8). kan medge undantag frånlåneförbudet, om det vid förvärv av aktier i bolagel eller annat bolag i sammakoncern är påkallal av särskilda omständigheter eller om del i annal fallföreligger synneriiga skäl (12 kap. 8 6). Lån och säkerheter som lämnals efterdispens av länsstyrelse skall upptas i särskild förteckning (12 kap. 9 8). Låneförbudsreglerna inverkar inte på lån eller säkerhelsom lämnals resp. ställts innan lagsiiftningen om låneförbud trädde i krafl den6 . Inga föreskrifier finns sålunda om ålerbelalning av sådana gamlalån. Däremot föreskrivs i 35 8 la mom. kommunalskallelagen all, om fämansföreiagtill företagsledare eller honom närstående person har lämnat lån som löper ulanränta eller med lägre ränta än som vanligen ulgår på lån av liknande slag,skall sedvanlig ränta eller skillnadsbeloppet hänföras lill intäkt avlillfällig förvärvsverksamhet för låntagaren. Vidare skall, om lämnal lånnedskrivits i företagens räkenskaper, också det nedskrivna beloppet hänförastill intäkt av tillfällig förvärvsverksamhet för låntagaren. Arbetsgruppen har i det föregående förordal en skärpllikvidationsplikl och motiverat del bl, a. med hänvisning till att . iaktiekapital utgör ett minimum som ersättning för aktieägarnas personligabelalningsansvar. Som nämnls i avsnitt 10 finns det anledning befara atl i devilande bolag och skrivbordsbolag som finns i stort antal aktiekapitaletpå tillgångssidan motsvaras endast av en fordran pä aktieägaren. Dessulom lordeäldre län vara vanligt förekommande även i rörelsedrivande fåmansbolag. Isammanhanget kan nämnas atl utlåningsfrekvensen anses' vara ' Kedner: Förelagskonkurser SIND 1975:2. Prop.1979/80: 143 305 näsla dubbell så hög bland blivande konkursföretag som hosförelag med forlsall verksamhel. De skäl som moliverade höjningen av aktiekapitalet iill . och införandet av låneförbudet aktualiserar också frågan omåterbetalning av äldre lån. lagstiftning gavs inte någon retroaktivlillämpning. Län som inle skulle kunna beviljas ulan dispens avlänsstyrelse kan därtör stå ule i all framlid. Arbetsgruppen menar all åtgärdernu bör vidtas för all återföra sådana utlånade medel till bolaget. Del hell övervägande anlalet fåmansbolag kan antas ha eltaktiekapital som understiger . Vid ulgången av skall dessabolag - om de vill forisälla sin verksamhel - ha ökal sitl akliekapilal lill50000 kr. Arbetsgruppen anser att det är rimligt att kräva all gamla lån lillnärslående skall vara återbetalda åtminslone lill den delsom behövs för alt bolagels regisirerade aktiekapital skall vara till fullotäckt. Vid en sädan bedömning skall lånel ej anses ha någol värde. Arbetsgruppen anser det inte vara moiiveral med enåtskillnad mellan bolag vilkas regisirerade aktiekapital understiger50000 kr. och övriga bolag ulan menar att det regisirerade aktiekapitaletalltid bör vara lill fullo läckl. Tidpunkten för återbetalningen av dessa lånbör emellerlid lämpligen anknytas till sista dag för höjningen avaktiekapitalet till minimikapitalet . bör självfalleteftersträvas all ulestående medel i sin helhet återförs till bolaget. Dennafråga får tas upp när erfarenheter vunnits av arbelsgruppens nu berördaförslag. Som framgår av ledamolen Bångslads reservation på dennapunkl (bil. I) innebär den sist föreslagna regeln om atl aktieägarlån inleskall anses ha någol värde alt bolag som på tillgångssidan upptagitaktieägarlån såsom säkra fordringar vid bedömningen av omålerbetalningsskyldighel föreligger kan få balansomslutningen dramatisktminskad. Arbelsgruppen erinrar emellertid om alt bolaget i denna situation harrätl att vid beräkningen av om täckning för aktiekapitalet föreligger avräknafritt egel kapital dvs. beskaltade, disponibla vinstmedel. I den mån det friakapilalel vid denna beräkning inte räcker lill kan en ulväg vara all besluta omnedsätlning av del registrerade aktiekapitalet. Anses nedsältning inle böra skemåste annars lånel hell eller delvis återbetalas. Därvid kan emellerlid som utvecklasnedan de vanliga reglerna om dispens från låneförbudet bli akluella.Självklarl ulgör den föreslagna bestämmelsen ingel hinder mol all aktieägarlåni årsredovisningen upptas som en tillgång. Arbetsgruppen är medvelen om all förslagel omåterbetalning av gamla lån kan innebära svårigheler för lånlagarna. Detförtjänar emellertid all påpekas alt snarl har förflulit sedanlåneförbudel irädde i kraft och statsmakterna sålunda markerade all denna lypav lån var oacceptabel. En viss återbetalning av dessa lån lorde därför redanha skelt. Förslagel innebär alt aktieägarna m. fl. har nära två är på sig altfinansiera återbetalningen. Dessulom bör på samma säll som vid nya lånlänsstyrelse kunna meddela dispens från äterbetalningsskyldigheten. Därvid börmöjlighel finnas all föreskriva atl ålerbelalning skall ske efter vissavbetalningsplan som då kommer atl slräcka sig längre än den I januari 1981.Arbelsgruppen förutsätter all den nu ifrågavarande dispensprövningen kan görasnågol mera generös än vad som gäller för nya lån. De nu föreslagna reglerna bör upptas som ett nytl tredjesiycke till punkten 6 av övergångsbestämmelserna lill lagen (1973; 303) omändring i lagen (1944: 705) om aktiebolag. Arbelsgruppen vill anmärka atl om den nu förordadeålerbetalningsplik-20 1979/80. Prop.1979/80: 143 306 ten ej fullgörs, länet fr. o, m. skallanses slrida mol låneförbudet i ABL och straffansvar sålunda ifrågakomma för deansvariga. I sammanhanget vill arbetsgruppen någol beröralillämpningen av bestämmelserna i 12 kap. 7 8 andra stycket 3 om s.k.kommersiella lån. Sådana län undanlogs från låneförbudet med hänsyn bl. a. lillförhållandena i s. k. oäkta koncerner; dvs. "koncerner" där moderninte ulgörs av elt akliebolag utan av andra slag av juridiska personer eller aven fysisk person. Del ansågs rimligt atl den som ägde och drev flera bolagskulle kunna föra över överskottslikviditet från etl bolag lill elt annal utanatl behöva gå vägen över . Låneförbudel gäller inte om gäldenärenär företag i samma koncern i vilket det långivande bolagel ingår (12 kap. 7 8andra stycket 2) och de kommersiella lånen skulle således skapa motsvarandeordning i de oäkta koncernerna. Med kommersielll lån avses som nämnts lån som betingas avaffärsmässiga skäl och som är avsell uteslutande för gäldenärens rörelse. Detförljänar emellertid atl anmärkas att begreppet rörelse i bestämmelsen inkluderarall näringsverksamhet. Sålunda ingår t. ex. ocksä jordbruk och fastighetsförvaltningi begreppet. Därmed ligger emellertid fältet i viss mån fritt förrörelseidkare att föra över kapital från aktiebolag till exempelvis faslighelersom förvärvas i spekulationssyfte. En sädan ordning inger betänkligheter.Arbetsgmppen avstår emellertid från att nu lägga fram förslag i ämnet. 1974 årsbolagskommitlé har lagt fram förslag om lagreglering av oäktakoncerner. Kommittén har genom tilläggsdirektiv (Dir 1978: 12) fått i uppdragatl fömtsättningslöst utreda frågan om en ändamålsenlig utformning av detakliebolagsrätlsliga koncernbegreppet. I samband med sina överväganden ianledning av tilläggsdirektiven kan kommiitén komma alt yllerligareuppmärksamma spörsmålet om kringgående av låneförbudel i ABL, jfrbolagskommilléns delbetänkande (SÖU 1978:67) Nya bolagsregler m.m. s. 125 ff.Arbetsgruppen anser att statsmakterna i samband med atl ställning tas tillbolagskommitténs nu berörda betänkande även bör la upp lill prövning frågan omde kommersiella länen. 13 Vilande bolag och skrivbordsbolag 13.1 Nuvarande förhållanden' 1944 ärs aktiebolagslag ändrades så all gränsenför aktiekapitalets lägsta belopp höjdes . 1 särskildaövergångsbestämmelser föreskrevs att aktiebolag vid utgången av skulleha ett lägsta aktiekapital på . Denna tidsfrist har därefter förlängts.De nu angivna övergångsbestämmelserna är fortfarande giltiga och innebårsammanfattningsvis följande. I bolag där konstituerande stämman hållits före den 6 juni1973 skall aktiekapitalet uppgå till minsl senast vid utgången av år1981. De bolag, vars registrerade aktiekapital inte uppgårtill , skall, om de inte trätt i likvidation eller försaUs i konkurs,avföras ur aktiebolagsregistret och är därmed upplösta. Uppgift att bolaget haravförts ur registret skall inte kungöras i Post- och . ' Bökmark, Nya akliebolagslagen s. 131 ff. Prop.1979/80:143 307 När bolaget avförts ur registret, svarar aktieägarna samlstyrelseledamöter och verkställande direktör solidariskt för bolagetsförpliktelser. Aklieägarna inträder i bolagets ställe som part i de avtalbolaget slutit med tredje man. I den män bolaget enligt lag eller annanförfattning varil skyldigt atl vidta åtgärd eller lämna uppgifl skall della istället fullgöras av styrelsen. Grundenför de nu angivna bestämmelserna är atl merparten av bolag med lågtaktiekapital är enmans- eller fåmansbolag. Aklieägarna själva kan därför iflertalet fall förutsättas ha haft ett reelll inflytande över bolagels skötsel.Beiräffande flertalet av de rörelsedrivande mindre bolag som det här är fråga omgäller att kreditgivare och kanske ocksä leveranlörer tryggat sina fordringarpå bolagel genom alt aktieägarna gått i borgen eller ställt säkerhet förbolagets åtaganden. Det har därför naluriigt all borgenärsinlressenatillgodoses genom all aktieägarna åläggs elt personligt ansvar för det upplöstabolagets förpliktelser. I enmans- eller fåmansbolag föreligger oftastpersonidenlitel mellan aklieägare, styrelse och verkställande direkiör. Detkan emellerlid förekomma all bolagsledningen slår utanför aklieägarkretsen.Eftersom bolagsledningen är direkt ansvarig för bolagets skötsel har detansetts vara påkallat all också styrelseledamöterna och verkställandedirektören åläggs etl personligt ansvar för bolagels tidigare förpliktelser.Ansvarigheten är solidarisk och en borgenär har således rätl atl för betalningvända sig till vilken ansvarig person som helst. Kretsen av ansvariga personerbestäms av förhållandena den dag bolaget avfördes ur registret. Aktiebokensnotering om akiieägarkrels per den sammanställd med uppgiflernafrån den sista bolagsstämman före denna dag bör därvid såvitt inte annal visas,äga vitsord. Uppkommer behov av likvidalionsåtgärd sedan bolagelavförts ur regislret, skall rätten på ansökan av den vars rätt berörs däravförordna en eller flera likvidatorer i bolaget. Bestämmelsen är tänkt bl. a.för det fallet att elt rörelsedrivande bolag efter upplösning upphör med sinrörelse och svårigheter uppstår all utreda vilka personer som är personligtansvariga för bolagets förbindelser. De nu redovisade bestämmelserna bryler mot engrundläggande aktie-rättslig princip, nämligen att bolagels aktieägare inte pågrund av sitt aktieinnehav skall bli personligen ansvariga för bolagetsförpliktelser. Inte heller styrelseledamöter eller verkställande direktör fullgörandet av sina åligganden behövt räkna med ell kommande personligtansvar. Med hänsyn härtill ges i lagen möjlighel för de nu nämnda personernaall undkomma det personliga betalningsansvar som inträder om bolaget upplösespå angivet sätt. Styrelseledamot, verkställande direktör och aktieägare kandärför d. 1 oklober 1980-d. hos rätten ansöka omlikvidation av bolag, vars aktiekapital inte uppgår lill vid utgångenav . Samma rätt tillkommer borgenär eller annan vars rätt kanvara beroende av att bolaget likvideras. Utbyte av gäldenär anses nämligen iprincip inle kunna ske utan borgenärernas samtycke. Denna princip ligger ocksåtill grund för den uttryckliga bestämmelsen alt aklieägarna vid bolagetsupplösning inträder i bolagets slälle som part i de avtal bolaget slutit medtredje man. Det nu angivna avregistreringsförfarandet kan ocksåtillämpas efter ansökan. Bolag, vars registrerade aktiekapital inte uppgårtill . skall, om det inte trätt i likvidation eller försatts i konkurs,upplösas genom alt avföras ur aktiebolagsregistrel, om samtliga aktieägare ochstyrelseledamöter samt verkställande direktören begär del före ulgängen avoktober 1980. De lidigare redovisade bestämmelserna om solidariskt ansvar för Prop.1979/80: 143 308 bolagets förpliktelser och om aklieägares inträde ibolagets avtal blir då tillämpliga. Uppgift om all begäran som angivils nu harframslällls skall kungöras i Posl- och . Bolaget får inleavföras förrän en månad efler kungörandet. Däremot skall uppgift att bolagethar avförts ur registret inle kungöras. De redovisade övergängsbeslämmelserna har varil i krafti . Avvecklingen av 5 000-kronorsbolagen går emellerlid långsami.År 1977 upplösles enligt uppgift från palenlverket totalt 7 458 bolag. Av demupplöstes I 924 genom konkurs, 294 genom nedlagd likvidation, 898 genomavslulad likvidalion samt 4 342 genom frivillig avregistrering. minskade antalet upplösta bolag jämfört medföregående år. Detla är upplösles 5 594 bolag varav 1769 genom konkurs, 100genom nedlagd likvidalion, I 176 genom avslulad likvidalion saml 2 394 genomfrivillig avregistrering. En anledning lill alt 5 000-kronorsbolagen inle avvecklasi önskvärd ulslräckning torde - förulom förlängningen av övergångsperioden -vara all osäkerhel råder i frågan om en ny bolagsform för den mindre företagsamhetenkommer all lillskapas. 1974 ärs bolagskommitlé har avslutat sitl arbete meddenna fråga och statsmakternas ställningslagande kan beräknas föreligga hösten1979. Arbelsgruppen menar all del finns slarka skäl av bl.a.brottsförebyggande natur som lalar för all man redan nu aklivt bör försöka fäde icke rörelsedrivande bolagen atl avvecklas. Därvid måsle emellertid vissförsiktighet iakttas så alt inle åtgärderna drabbar utvecklingsbara förelag. En nära till hands liggande lösning är en skärpning avbestämmelsen i 13 kap. 18 8 ABL om atl patenlverket, om någon anmälan rörandebolagel inle kommii in till verket under de lio senasle åren. på lämpligl sättskall undersöka huruvida bolaget upphört med sin verksamhel och, om besked ejerhålls all bolagel består, avföra del ur regislrel. Det är oklart om bestämmelseni sin nuvarande ulformning har någon självständig betydelse i förhållande tillbestämmelsen i 13 kap. 4 8 försia stycket 4 om tvångslikvidalion, om bolagelej enligt 11 kap. 3 8 sänt in årsredovisning för något av . Har årsredovisning kommii in lorde förfarande enligi 13 kap.18 6 inle aklualiseras. Skäl kan anföras för atl ersälla 13 kap. 18 8 med enbestämmelse om all bolag som enligt årsredovisningarna inle har drivii rörelse skall tvångslikvideras eller upplösasgenom avförande ur regislrel med de konsekvenser i form av personligtbetalningsansvar som föreskrivs vid upplösning av 5000-kronorsbolag enligt denunder 13.1 redovisade övergångsregleringen. En mindre drastisk men, som arbetsgruppen bedömar det, välså effektiv ålgärd är all ålägga aktiebolagen en årlig"registerhållningsavgift". Avgiften bör vara så hög alt den gör delmotiverat all avveckla de vilande bolagen och skrivbordsbolagen. Det kan nämnasalt en sådan avgift -utom i initialskedet när bolagel bildas - även utanutirycklig föreskrifl i kommunalskallelagen - torde utgöra en avdragsgilldriftkostnad vid bolagets taxering. För de rörelsedrivande bolagen skulledärmed avgiften bli lätlare alt bära än för de vilande bolagen ochskrivbordsbolagen. Arbetsgruppen förordar denna lösning. Avgiften bör vara istorleksordningen per kalenderår och bolag. Prop.1979/80: 143 309 De inliikler som på dctla säll lillfaller slaien börenligt arbetsgruppens mening lämpligen användas för en effekiivisering avaktiebolagsregistret (jfr avsnitt 14). Del bör i sammanhanget sårskillframhållas all ett lillförlilligl akiiebolagsregister är av värde inle minstför näringslivels egna behov. Banker och andra förelag som gåi- in i affärsförbindelsermed akliebolag har ell oavvisligt behov av korrekta uppgifter om bolagetsledning och övrica förhållanden. Palenlverkels bolagsbyrå skall enligt beslul avsiaismaklerna flyttas till . Ullokaliseringen beräknas bli slutfördunderår . Bl.a. på grund av den förestående flyiiningen har bolagsbyrånunder senare lid kimnal notera en viss personalavgång och svårigheler atlrekrylera ny personal. Dessapersonalbekymmer kan antas vara av övergående nalur. I viss mån avövergångskaraklär är också del merarbeie som förorsakas bolagsbyrän genom denslora mängden aktiebolag. Mänga av de icke rörelsedrivande bolagen underlåterall inom föreskriven lid komma in med föreskrivna anmälningar ochregistreringshandlingar. ivingas då ansöka om ivångslikvidalionmol bl.a. bolag som saknar lill regislret anmäld behörig slyrelse ellerförsummat all sända in redovisningshandlingarna för de två senasleräkenskapsåren (13 kap. 4 8). Inte av de likvidalionsanniälningarsom patenlverkel gör på sisinämnda grunder återkallas därför atl bolagenfullgör sina skyldigheler under ärendets handläggning i lingsrätlen. I sambandmed minimikapitalels höjning till . vid utgången av kanemellerlid en mängd bolag beräknas bli upplösta med åtföljande lättnader ibolagsbyråns arbetsbelastning. I samma riklning kan huvuddelen av de förslagsom arbelsgruppen framlagl i lidigare avsnill anias verka. En sådan lättnad börkunna utnyttjas för all effeklivisera akliebolagsregislret. De uppgifter som finns i regislret grundas i huvudsak påanmälningar från bolagen själva. innebiir risker för felaktiga ellerofullsländiga uppgifter. Namn och personnummer kontrolleras inte avpalenlverket. Uppgifler om bolagels adress eller firma kan dessulom ofta varainak-luella. Arbelsgruppen har särskilt uppmärksammal all endasluppgift om bolagels posiadress blir föremål för registrering. Postadressenlill eu bolag utgörs av en uppgifl om postfack eller postbox,postnummer samt orisangivelse. Härmed saknas uppgift om den galuadress där bolagetsstyrelse har sill säle. Inte heller ger registret då någon ledning när delgäller atl spåra bolag som bedriver sin verksamhel på en eller flera andraadresser ån den uppgivna postadressen. Även vad gäller styrelseledamöterna ibolagel regislreras endasl postadress. En annan allvarlig olägenhel är all aktiebolagsregistrelinle annal än undantagsvis ger någon möjlighel all söka på person.