prop · G30340 · 1979-12-31 00:00:00 — RSVanför alt förslaget innebär en avsevärd förbältring i jämförelse med lidigarelillämpad metodik och bör i övervägande fall fungera bra. RSV vill emellertidfästa uppmärksamhelen på alt utformningen av reglerna även kan ge upphov tillproblem vid indelningen. Förslaget atl det ändamål som egendomen är inrättadför, används för, eller vem den ägs av medför bl. a. atl vissa byggnader ochviss mark kan hänföras lill två eller flera byggnadstyper eller ägoslag. Detkan också enligl RSV bli svårt att avgöra vad restposten övrig mark kommer atlinnehålla. 3.2.1.1 Huvudsaklighetsprincipen(6.3.2.1) Deallra flesta remissinsianser lämnar förslagel utan erinran. Länsstyrelseni lillslyrker förslagel men framhåller alt ävenhuvudsaklighetsprincipen kan komma att medföra betydande lillämpningssvårigheter. ,länsslyrelsen i län och kritiserar förslaget. poängteraratt om principen införs bör utförliga och detaljerade anvisningar lämnas omgränsdragningsproblem vid indelningen av byggnader. Enligl TOR:s uppfattningborde FTL helsl innehålla närmare föreskrifier i delta avseende. 3.2.1.2 Småhus(6.3.2.2) SCBpåpekar att det under 1970-talel i såväl slatistiska som adminislralivasammanhang har blivil allt svårare atl definiera småhus. Gränsen mellan småhusoch hyreshus har blivit allt svårare att dra. Den föreslagna definitionen avsmåhus är enligt SCB tillfyllest då det gäller ftiliggande hus men är inte tillräckligdå det gäller sammanbyggda småhus med samma ägare. Lantbruksuniversitetethävdar atl indelningen av byggnader bör ske med utgångspunkl i KL:s indelningvid inkomstberäkningen. Begreppen en- och tvåfamiljsfastigheter i 24 § 2 mom.KL är väl förankrade i vanligt språkbmk och synes med fördel kunna användas. 1979/80:40 253 3.2.1.3 Hyreshus(6.3.2.2) SCBär av den uppfattningen all termen hyreshus, som anknyler tillupplätelseformen, är mindre väl lämpad som lerm för byggnadstyp. Länsstyrelseni föreslår alt byggnadstypen skall kallas hyres- och affärshus,vilket bältre belyser den kategori av fastigheter som skall hänföras tillbyggnadstypen. Lantbruksuniversitetetanser alt de fastigheter som ägs av äkta bostadsrättsföreningar,bostadsaktiebolag och allmännyttiga bostadsföretag bör hänföras till ensärskild grupp. Anledningen till deUa är enligt , audessa fastigheter har en särställning i inkomstskattehänseende och inle gär iallmän handel. Länsstyrelseni framhåller all de mindre hyreshusen har åsalts för lågavärden. Husen är attraktiva objekt inte minsl med hänsyn lillinkomsiskattereglerna. ifrågasätter därför om inte gränsdragningenmellan småhus resp. hyreshus som används för bostadsändamål bör varaannorlunda. Länsstyrelseni upplyser att begreppen "inrättade" och"familjer/familjebostad" bmkar vålla slora gränsdragningsproblem ochanser all förtydliganden i dessa avseenden är önskvärda. Sparbanksföreningenförordar all kommersiella fastigheter som konlors-och affärshus, varahallar m.m. bryts ut ur gruppen hyreshus och ges speciella anvisningar för värderingen.För denna grupp finns enligt föreningen i allmänhel ingen eller begränsaderfarenhel av marknadshyra. 3.2.1.4 Ekonomibyggnad(6.3.2.2) Skogsstyrelsenbilräder uttrycklingen förslaget. EnliglSCB ger definitionen av ekonomibyggnad full begreppsmässig överensslämmelse medSCB:s preliminära förslag lill byggnadsproduktno-menklatur. SCB finner attlantbruksbyggnad, som är den benämning som SCB har föreslagil, aren adekvatarebenämning än ekonomibyggnad, en lerm som används om lageriokaler, redskapsbodarm. m. inom andra näringar än jordbruk, skogsbruk och fiske. Lantbruksuniversitetetanser all byggnad som är inrättad för gärdskontor ocksä bör hänföras lillekonomibyggnad. Fråganom indelningen av växthus berörs av och lantbruksnämndenI . Lantbruksuniversitetetanför att inkomst av trädgårdsskötsel som inle bedrivs som självständigverksamhet i förhållande till jordbrak bör anses som inkomsl avjordbruksfastighet. Därför bör växthus oberoende av areal hänföras tillekonomibyggnad, om den egentliga jordbruksdriften är av någon betydenhet. Lantbruksnämndeni förordar alt växthus, för att bli 1979/80:40 254 indelatsom industribyggnad i stället för som ekonomibyggnad, skall ha en areal omminsl 1 0(X) m i stället för föreslagna ca 300 m. 3.2.1.5Specialbyggnad (6.3.2.3) Förslagelom att införa en ny byggnadstyp för en del av de skattefria byggnaderna och altbenämna dem specialbyggnader lämnas allmänt ulan erinran. Delsamma gäller deföreslagna undergrupperna försvarsbyggnad m.fl. Bland dem som lillslyrkerförslagel är SCB. 7?5Koch /SR. SCB anseratt byggnadstypen specialbyggnadmed sina undergmpper ger en bätlre uppfattning om verksamheten på de skattefriafastigheterna än lidigare indelningar har gjorl. Delta har enligt SCB storbetydelse för energistalistiska undersökningar. /SRfinner förslagel alt tillskapa en särskild byggnadstyp, specialbyggnad, ochtill denna knyta skaltefrihet välbetänkt. TORär av den åsikten alt den begreppsändring, som blir följden av alt de"gamla" beteckningarna special- resp. industribyggnad kommer atlanvändas med i vissa avseenden ny innebörd, lorde fl godtas. Anledningen tilldella är alt det är fördelaktigt att skattefria byggnader kommer att innefattasi strikt avgränsad gmpp. Länsstyrelseni län finner att övervägande skäl talar för att användningssättetalltid skall vara avgörande vid bestämmande av byggnadstyp. Således börekonomibyggnad som används i vård och undervisning hänföras tillspecialbyggnad. Någraremissinstanser framför kritiska synpunkter på den föreslagna klassificeringeni specialbyggnader. Lantbruksuniversitetetgör gällande att man genom att låta begreppet specialbyggnad få etl annalinnehåll än det har haft i taxeringssammanhang och iföretagsekonomiskt språkbruk har skapat åtminstone en temporär förvirring. Liknandesynpunkter framför länsslyrelserna i och . Länsstyrelseni förordar att specialbyggnad inte skall utgöra en särskildbyggnadstyp. I stället bör varje undergmpp i förslagets specialbyggnad utgöraen särskild byggnadstyp. 3.2.1.6Industribyggnad (6.3.2.4) Förslagelatt återstående slag av byggnader skall hänföras till en restgrupp, betecknadindustribyggnad (f n. specialbyggnad) biträds eller lämnas utan erinran av idet närmaste alla remissinstanser. anser alt det är en bra lösning att industribyggnad utgör en restgrupp.Förslaget all alla byggnader som kan åsättas hyresvärde skall indelas somhyreshus kan dock komma att vålla problem vid gränsdragningen mellan bl. a.hyreshus och industribyggnad. 1979/80:40 255 remissinsianser förordar att den föreslagna restgruppen delas på tvåbyggnadstyper. Av dessa bör den ena omfatta de egentliga industribyggnadernaoch de övriga utgöra en restgrupp. Länsslyrelsent ifrågasätter om inte de renodlade industribyggnadernaborde bilda en egen byggnadstyp och all övriga byggnader, som har föreslagitsbli benämnda industribyggnad, hänförs till en särskild gmpp benämndspecialbyggnad. Liknandesynpunkler om uppdelning av gmppen industribyggnad framförs avlantbruksuniversitetet och länsslyrelserna I och län.Enligt dessa remissinsianser bör restgruppen kallas övriga byggnader.Länsstyrelsen I föreslår all hotell, restauranger och liknandeskall ingå i gmppen övriga byggnader. Länsstyrelsen1 finner del bäsl om gällande byggnadstyper med tillägg förekonomibyggnad, i princip kunde bibehållas oförändrade och att en nybyggnadstyp skapas för skattefria byggnader. Att hitta en lämplig benämning päen sådan ny byggnadstyp bör enligl inte vara omöjligt.Länsstyrelsen i anser all skattefria byggnader bör ges enannan adekvat benämning och att beleckningen specialbyggnad bör användas för enreslgmpp av byggnader. I anser alt specialbyggnadbör betecknas skattefri byggnad. Förslagelalt byggnad som kan indelas som specialbyggnad och annan byggnadstyp,skall hänföras till specialbyggnad såvida den allernaliva byggnadstypen inte ärekonomibyggnad lämnas i stort sett ulan erinran.Lon/ft/-w/cfl/'nassA:a//erfe/egfl//on ifrågasätter om en loge eller liknandebyggnad som hyrs ut för försvarsändamål verkligen skall hänföras tillekonomibyggnad. Länsstyrelseni avslyrker förslagel alt kod för permanent- eller fritidsboendeskall redovisas i längden. 3.2.2Agoslag (6.3.3) Förslagelom marks indelning i ägoslag har pä del hela laget godtagits eller lämnats ulaninvändning av remissinstanserna. SCB framhåller atl principen att all markföreslås bli indelad innebär en klar förbällring för projeklel ommarkanvändningsregistrering. De felaktigheter som har uppståu vid dennaregistrering kommer till viss del alt minska och en rättvisare beskrivning av utbredningenav de olika ägoslagen erhålls. Även LBS anser att det är en fördel alt all markindelas i ägoslag. Nägraremissinstanser framför allmänna synpunkler pä ulformningen avägoslagsdefinilionerna. SCB finner vidare att det är synnerligen angelägel attden av alla myndigheter och organisationer önskade samordningen av 1979/80:40 256 ägoslagsdefinilionernakommer lill stånd års fastighetstaxering. Därför bör intedefinitionerna läsas pä ell lidigl sladium, så alt berörda definitioner ifaslighetsdeklarationen kommer all avvika från definitioner i andra sammanhang.SCB föreslår mot denna bakgrund att endast huvudinnehållet i klassificeringenbeträffande åker, betesmark och skogsmark anges i FTL. Mera detaljeradedefinitioner och anvisningar föresläs senare fastställas efler det atl SCB:ssamordningsarbete med hänsyn till bl. a. den nya lagsliftningen har avslutats.Även LBS betonar vikten av all definitioner av vissa ägoslag förfastighetstaxeringens del samordnas med de anvisningar och utvidgadedefinitioner som används i lantbruksstatisiiken. Lantbruksnämndeni anser alt etl ökal anlal ägoslag kan leda till ökat antal feloch i vissa fall gränsdragningsproblem mellan olika ägoslag. 3.2.2.1Tomtmark (6.3.3.3) Förslageti denna del biträds eller lämnas utan erinran i del närmaste av allaremissinstanser. Samtliga anser liksom kommittén att mark i ett skifte, sominle överstiger 2 ha och som ligger intill småhus, hyreshus, specialbyggnadeller industribyggnad skall ulgöra tomtmark. LantbruksnämndenI tillstyrker förslagel om en tvåhek-tarsregel. i delta hänseende au som ligger i anslulning till tomtmark börklassificeras som tomtmark även om del finns elt mindre ulskifte somklassificeras som jordbruksmark. Fleraremissinstanser har liknande uppfattning. LBS och länsslyrelserna iÖstergötlands och förordar all mark pä fasligheler, sominte är slörre än 2 ha, skall indelas som tomtmark även om all mark inte liggeri ett ägoskifte. Lantbrukarnasskaiiedelegaiion har motsatt uppfattning och biträder såledeskommittéförslaget. Delegationen anser det viktigt all all tänkbar jordbruks-och skogsbruksmark behålls inom lantbruket. Finns det ulskifte som gränsar tilljord- eller skogsbruksmark skall del utskiftet enligl förslagel taxeras somjordbruksfastighet och omfattas av jordförvärvslagen. Marken kan dä komma tillanvändning för lantbrukets rationalisering. LMVpåpekar atl för en fastighet som beslår av både övrig mark och tomtmark kanIvåhektarsregeln ur värderingssynpunkt medföra mindre önskvärda konsekvenser.För att fl en realistisk värdering av dessa fastigheter bör som gräns vidregleringen av tomtmark anges "total areal - exkl. övrig mark - som inteöverstiger 2 ha". anser att eftersom mark, som har överiåtits ulan att fastighetsbildninghar skett, enligl förslaget skall utgöra en särskild laxerings-enhet, bör sådanmark också indelas som tomtmark, om det är uppenbart atl förvärvet har skettför byggnadsändamål. Tidpunkten för fastighetsbildning och byggnadslov lordehär vara av underordnad belydelse. 1979/80:40 257 Länsstyrelseni föreslår all mark som ekonomibyggnad slår pä skall ulgöratomtmark och taxeras enligt samma regler som gäller för induslribyggnadsloml. 3.2.2.2Exploaleringsmark (6.3.3.4) Förslagetom att etl nytt ägoslag, exploaleringsmark, införs liksom den föreslagnadefinitionen av exploaleringsmark tillstyrks eller lämnas i princip utan erinringarav remissinstansema. Bland dem är kammarrätterna. iGöteborgs och län, lantbruksnämnderna 1 Kristianslads, ochVäslerboltens län, i län, lokala skattemyndigheten iSödertälje m, fi. fögderier och Lantbrukarnas skattedelegatlon. LantbruksnämndenI KrisUanstads län anför: Exploaleringsmarkkan enligt gällande regler ingå med övervärde i en jordbruksfastighet. Enligtförslaget skulle sådan mark under vissa förhållanden brytas ut från jordbmksfastighetenoch bilda särskild taxeringsenhet -exploaleringsfaslighel - medtaxeringsnaturen annan fastighet. Förutsättningar är dock att marken ifrägaingår i fastslälld stads- eller byggnadsplan. Under denna förutsätlning harnämnden ingen erinran mot förslaget som i sig är enkell och klariäggande. Kammarrätternaanför alt mark för exploaleringsändamäl föreslås under vissa närmare angivnaförulsältningar indelas i ägoslaget exploaleringsmark och skall vid laxeringenbryias ut till särskilda taxeringsenheter med beskattningsnaturen annanfastighet. Vad som har föreslagits i dessa delar är välmotiverat. Endast sådanmark som används för jordbmksdrift i egentlig mening bör ingå i lantbmksenhetoch erhålla beskattningsnaturen jordbmksfasUghet. LBStillstyrker att ägoslaget exploaleringsmark införs. En redovisning avdokumenterad användning av arealer för detta ändamål kan då bli möjligt ochblir enligt styrelsens mening etl lillskott lill markanvändningsstatisliken. Kommitténföreslär förenklade regler för definition av exploateringsmark. Endast mark somingär i fastslälld detaljplan skall säledes hänföras till exploaleringsmark.Denna inskränkning medför alt marknadsvärdet frångås som grund förtaxeringsvärdet eftersom det förvänlningsvärde som föreligger innan planarbetetavslutas, inte slår igenom i taxeringsvärdet. Detla avsteg frän principen ommarknadsvärde synes dock befogal eftersom värderingssituationen är problemaUskoch förvänlningsvärden alllid är svära alt uppskatta. Förslagetär ägnat atl bringa ordning och likformighet pä ett besväriigt område. Marksom enligl fastställd stads- eller byggnadsplan skall exploateras förbyggnadsändamäl, kommer enligt kommitténs förslag indelas som exploa- 17Riksdagen 1979/80. 1979/80:40 258 leringsmarkäven om den fortfarande används för t. ex. växtodling. På molsvarande sätlskall mark, som omfattas av täkttijiständ, men på vilken brytning ej påbörjats,indelas som täktmark. Eflersomexploaleringsmark och täktmark har beskattningsnaturen annan fastighet omfattasmarken ej av skyddslagarna för jordbrakets rationalisering. För alt mark skallklassas som exploateringsmark bör enligl kommittén en aktuell stads- ellerbyggnadsplan föreligga. På mänga håll finns äldre mer eller mindreinaktuella byggnadsplaner som ej bör fl las till intäkt för ändring av markensklassificering. Nämnden ansluler sig till kommitténs uppfattning. Lantbrukarnasskaiiedelegaiion anser atl del är bra atl man, såsom har gjorts i förslagel,starkt markerar att exploateringen skall vara en realitet. 3.2.2.3Täktmark (6.3.3.5) Förslagetom att bilda etl särskill ägoslag av mark med fyndigheter har fått etl posilivtmotlagande eller lämnats utan erinran av praktiskt taget alla remissinstanser.Kammarrällerna och LBS motiverar sitl ställningstagande på samma sätl som ifräga om förslaget om ägoslagel exploateringsmark. LantbruksnämndenI län tillstyrker förslaget men påpekar att vissa svårigheter kanfinnas atl enlydigl avgränsa täktmarken från jordbraks-faslighelen i övrigt. Deföreslagna reglema för klassificering som täktmark är enligt iÅlvsborgs län för restriktiva. Beträffandestörre grasläkler upprättas regelmässigt plan över hela omrädel och ulredningföreligger angående hela taktens innehåll. För taktens utvinning delas omrädelupp i etapper och efter prövning av täktplanen i dess helhetmedges ofta läkttillsländ endasi för t. ex. elapp 1. Med slor sannolikhetkommer täkttillstånd att medges även för återstående etapper och brytning ske iden takt avsättningsmöjligheter och övrigt tillåter. Även nu avsedd mark medfyndighet bör upptas som täktmark. Sammabör även gälla för område som omfattas av tidigare täkttillstånd, men förvilkel tillständstiden gått ut innan brytningen hunnit slutföras t. ex. pågrund av nödtvunget uppehåll i samband med byte av ägare till fastighet ellerav exploatör. Del kan även tänkas att ägaren av vissa skäl vill"spara" på täktmassan. Motsattuppfattning redovisar FIO m. fl. som anser att förslaget är för vittgående. Förslagelkan tyckas riktigt, men i praktiken kan en sädan indelning vara olämplig. a. med hänsyn till att täkttillstånd ofta ej är tillräckligt för attläkt skall kunna ske. Utöver täkttillstånd kan erfordras ytteriigare åtskilligatillstånd m. m. t. ex. planläggning enligt byggnadslagen och prövning enligtmiljöskyddslagen samt prövning av trafiken till takten m. m. På grund avmotsättningar och kompetenskonflikter mellan olika myndigheter t. ex. kommunoch länsstyrelse är det ej ovanligt alt t. ex. beviljartäkltillstånd, medan kommunen med andra medel ändå faktiskt omöjliggör takt.Indelning och värdering såsom täktmark bör ej fl ske förrän samtliga för läktnödvändiga förutsäitningar klart visats föreligga. 1979/80:40 259 3.2.2.4 (6.3.3.6) Förslagelhar fltt ett posilivt mottagande eller lämnats utan anmärkning av de flestaremissinsianser. Bland dem är LBS som anför att den föreslagna definitionen avåker är oförändrad och överensstämmer i sakligt avseende med denlanlbruksverket använder sig av och som ansluler sig lill den definition somlillämpas i lantbruksstatisiiken. LBS ansluler sig till definitionen menfömtsätter att detaljutformningen sker i samräd med i första hand SCB. SCBanser alt definitionen av som har föreslagits är språkligt alltförsvär för att kunna förstås och tillämpas av berörda fastighetsägare. Detframgår endast indirekt hur åker som ligger hell eller i huvudsak outnyttjadskall redovisas. SCB föreslär alt i FTL endasi anges huvudinnehållet iklassificeringen och all definitionen i lagen för åker bör vara: som plöjsoch används för växtodling. Länsstyrelseni befarar att svåra gränsdragningsproblem uppkommer för såvälfastighetsägarna som fastighelstaxeringsnämnderna vid avgränsningen avåkermark. Siluationen i har för mänga områden radikalt förändratsoch slora arealer som lidigare inle har bedömls som "ägnade atlplöjas" har "lagts under plog". En felaktig indelning avjordbruksmarken i ägoslag kommer all ge kraftigt utslag i summan taxeringsvärdeför taxeringsenheten. Länsslyrelsen underslryker därför vikten av att utföriigabeskrivningar av de skilda ägoslagen i upplysnings- och anvisningstext görs. 3.2.2.5 Betesmark(6.3.3.7) Ävenden föreslagna definitionen av ägoslaget betesmark har allmänt mottagitspositivt. SCB och LBS anför motsvarande synpunkter pä denna definition som pådefinitionen av . SCB förordar atl följande definition av betesmarkgörs i FTL: som används för bete utan atl bli plöjd. LBSkonstaterar att den nuvarande beteckningen ängs- och betesmark försvårar jämförelsermellan fastighetstaxeringen och andra källor. Förslaget att byta utbeleckningen mol betesmark fillstyrks därför. Definitionen enligl förslagelöverensslämmer i sak med den definilion som avses komma atl användas ilantbmksstatistiken. LBS fömtsätter att detaljutformningen sker i samråd medSCB. LantbruksnämndenI anser att gränsdragningen mellan plöjningsvärd och inteplöjningsvärd mark i praktiken kan vara svår att göra -särskill inorriandslänen där arealen naturliga beten är liten. Dessutom föreligger enligtnämnden risk för all passiva markägare kommer alt sträva efter alt få sin markklassad som ej plöjningsvärd. En samordning måste ske lill den nya lagen omskötsel av jordbmksmark. Nämnden anser emellertid atl detta inte går atl görainom tidsramen för den nu förestående fastighetstaxeringen. Därför börgällande ordning bestå tills vidare. 1979/80:40 260 3.2.2.6Skogsmark (6.3.3.8) Motförslaget att definitionen av skogsmark anpassas till skogsvårdslagens definilionfinns inga invändningar LBS framhåller atl den föreslagna definitionenöverensstämmer med den som används i lantbruksstatistiken. Nägraremissinstanser, bl. a. , anser att det är lämpligt att den iskogsvårdslagen angivna produklionsgränsen om 1 m' per ha också anges iFTL. SCBanser all endast huvudinnehållet i klassificeringen skall anges i lagen ochföreslär följande definition: som är lämplig för virkesproduktion och sominte i väsenllig utsträckning används för annat ändamål. 3.2.2.7Skogsimpediment och övrig mark (6.3.3.9 och 6.3.3.10) Övervägandeantalet remissinsianser har inle gjort nägra invändningar mot förslagen. a. skogsvårdsstyrelserna 1 , och länsamt lantbruksnämnden I Kristianslads län. Ändringenav definitionen på skogsmark i den nya skogsvärdslagen kommer att medföra attstörre arealer än kommer att betraktas som skogsimpediment, varav endel kommer att ha ett visst virkesförråd och vara latenta produktivaskogsmarker. Det bör därför vara lämpligt atl dessa redovisas som särskiltägoslag och skiljs från övrig mark säsom utredningen föreslagit. Fleraremissinstanser anser emellertid all skogsimpediment inle bör utgöra ettsärskilt ägoslag utan liksom fömt ingå i övrig mark. Detta gäller bl. a.kammarrällerna, hypoteksbanken, LBS, 1 län, lokalaskattemyndigheten i m. fi. fögderier samt Lantbrukarnas skattedelegation. Kammarrällernafinner inte nägra bärande skäl för att införa ägoslaget skogsimpediment. Sådanmark bör enligt kammarrätternas bedömning, beroende på markens kvalitet ingå inägot av ägoslagen skogsmark och övrig mark. Lantbrukarnasskauedelegaiion anför alt införandel av elt nytt ägoslag med särskilt delvärderent administrativt innebär en belastning. Alldeles särskilt gäller detskogsimpedimenten, eflersom det är ytterst sällsynt att sädana är särskiltredovisade i skogsbruksplaner, fastighetslängder och andra arealupp-giftsunderiag.Enligt skatledelegationen skulle svårigheier och ytteriigaregränsdragningsproblem bli en följd bäde hos fastighetsägarna och taxeringsmyndigheterna.Della står inte i rimlig proportion till det relaUvt sell ringa -eller hellobefintliga - värde sådana impediment har i realiteten. Skogsstyrelsenifrågasätter lämpligheten av att skogsimpediment särredovisas. 1979/80:40 261 Skogsstyrelsenifrågasätter dock lämpligheten av att skogsimpedimenten särtedovisas. Delta medlanke på atl nu lillgängliga arealuppgifler i regel är fördelade enligt nugällande indelning i ägoslag. Av den anledningen och om inte övrig mark äsätlsvärde kan gränsdragningsproblem, framför allt mellan skogsimpediment och övrigmark, i många fall befaras. Ävenskogsvårdsstyrelsen i släller sig Iveksam till förslagel ominförande av ägoslaget skogsimpediment. Förslagetall övrig mark skall utgöra en restpost diskuteras av åtskilligaremissinsianser liksom den föreslagna gränsdragningen mellan skogsimpedimentoch övrig mark. mening skall ägoslaget, övrig mark, användas som restpost lillvilken all mark skall föras som inle kan hänföras lill nägol annal ägoslag.Skogsstyrelsen anser alt en sädan indelning inte är lämplig med hänsyn vadsom sagts ovan och med hänsyn till att indelningen bl a syflar till att samlaegendomen i gmpper för vilka enhetliga värderingsregler kan användas. Etlgenomförande av förslaget pä denna punkt skulle innebära atl marker med starktskiftande karaklär och värde skulle sammanföras lill ell ägoslag. Bl a skullevissa marker, som enligt nu gällande regler ingår i annan fastighet och ulanatl vara egenllig tomtmark ändock anses säsom tomtmark, komma atl ingå i övrigmark. RSVframhåller att en konsekvens av förslagel är att del kan bli svårl alt avgöravad restposten övrig mark kommer alt innehålla, vilket kan vara av belydelseeflersom delta ägoslag inle skall åsättas värde. Yllerligare rikllinjer måste idenna del lämnas i samband med den slulliga utformningen av lagreglema. Kammarrätternaanför alt det på jordbruksfastighet finns mark som kan användas för apnaländamål än jordbmksdrift. Som exempel nämns campingplatser, parkeringsplatserm.