prop · G3032 · 1979-12-31 00:00:00 — Om en ansökan om vapenfriijänst avslås arkiveras utredningsrapporten hos nämnden, i den mån inte utredningenlill följd av besvär överiämnas lill förevarsdepartemenlei. Det händeremellertid ganska ofta att nämnden i samband med avslag på en ansökan beslutaratt ett exemplar av utredningen skall överiämnas till vederbörande militäramyndighei. Skälet lill en sådan åtgärd är all utredningen kan innehållauppgifter, exempelvis om sjukdomar eller psykisk läggning, som kan vara avbetydelse för den värnpliktiges militära tjänslbarhel. Utredningsrapportenöveriämnas i sådanl fall lill vederböriigt värnpliktskonlor. Därmed upphörhandlingen atl tillhöra ell ärende om vapenfri Ijänsl. De skäl som föranlettsekretessbeläggningen i sådant ärende föreligger givetvis även hos den militäramyndigheten. Frågan huruvida handlingen på gmnd av annan bestämmelse i lagförslagetalltjämt kan bli belagd med sekreiess synes emellertid tveksam. Närmast skullekomma i fråga att anse handlingen vid den militära myndigheten tillhöra ettärende om inskrivning av värnpliktig. Enligt vad som inhämtats frånvärnpliktsverket synes den översända utredningsrapporten icke lämnas vidarefrån värnpliklskonlorel. Detla är organiserat i en inskrivningsseklion och enredovisningsseklion Ofr exempelvis 8,9 och 25 §§ värnpliktslagen 1941:967,1och 2 §§ kung. 1969:379 om inskrivning och redovisning av värnpliktiga och 10 §instruktionen 1968:341 för värnpliktsverket). Rapporten tilldelasredovisningssektionen och torde där föranleda bedömning huruvida denvärnpliktige, ev. efter ytteriigare utredning, skall frikailas från värnpliktenligt 3 § värnpliktslagen, uttagas för annan utbildning (6 § värnpliklslagen)eller erhålla annan tillhörighet (7 § värnpliktslagen). De åtgärder som kankomma i fråga vid värnpliktskontoret är sådana, som i 12 § värnpliklslagenanges såsom föremål för inskrivningsnämnds beslul vid inskrivningsförrättning.Huruvida molsvarande beslul, när del fattas efler del den värnpliktige blivitinskriven i sådan egenskap, kan Prop.1979/80:2 Del B Bilaga.2 353 ansesröra ärende om inskrivning, vågar nämnden inte uttala någon mening om. Det mådock anmärkas att beslut av sådanl innehåll torde kUnna fallas, förutom vidinskrivningsförrättning, av värnpliktsverkel eller myndighei som verketbestämmer (jfr 19 § vämpliktslagen samt 30 och 31 §§ kungörelsen 1969:380 omvärnpliktigas tjänstgöring m. m.). Nämnden anser angeläget alt sekretessen förnämndens utredningsrapporter inte går föriorad när handlingen på angivet sättöveriämnas till militär myndighei och hemställer atl för ändamålet ev.erforderiig jämkning av lagtexten vidlages. Del må tilläggas atl del beskrivnaförfarandet med övereändande av utredningsrapporten till den militäramyndigheten fär anses hänga naturiigt samman med vapenfriärendel. Civilförsvarsstyrelsenkonstaterar alt den föreslagna lagen ger möjlighet lill sekreiess inom deområden som styrelsen i egenskap av central förvaltningsmyndighet förcivilförsvaret har all bevaka utom vad gäller uppgifter om civil försvarsplikligas enskilda förhållanden. Sådana uppgifter av känslig naturförekommer på molsvarande sätt som för värnpliktiga i ärenden om inskrivning avcivilförsvarspliktiga och om befrielse från eller anstånd medcivilförsvarstiänslgöring. Samma möjlighel lill sekreiess bör finnas föruppgifter om civilförsvarsplikliga som enligt förslaget gäller för uppgifter omvärnpliktiga. De motiv för sekretess som anges belräffande uppgifter omvärnpliktiga gäller med samma styrka uppgifter om civilför-svareplikiiga. Iparagrafens försia slycke bör därför läggas till"civilförevars-pliklig" efter "värnpliktig" och"civilförevarstjänslgöring" efter "värnpliktstjänstgöring".Också enligt värnptiktsnämndens mening börden ifrågavarande sekretessen ivärnplikisärenden gälla också ärenden av molsvarande slag som avsercivilförsvarsplikliga. EnligtJO kan, såvitt framgår av ell klagoärende hos JO, enskilda företagare som sökeranstånd med fullgörande av vämplikstiänslgöring bli tvungna all lämna relativtingående uppgifter rörande sitt förelags ekonomiska förhållanden. JO villdärför föreslå atl bestämmelser även införs lill skydd för enskilds ekonomiskaförhållanden. anser alt sekretesskyddets omfattning bör övervägasytteriigare. I de ärenden som avses lorde förekomma inte oväsentligt inslag avuppgifter om enskilds ekonomiska förhållanden. Exempelvis näringsidkare sombegär anstånd med vämpliklstiänslgöring måsle i allmänhet lämna uppgifter omekonomiska förhållanden vars röjande kan medföra skada för honom eller hansföretag. berör frågan om sekretess för ekonomiska förhållanden. I 22 §kungörelsen (1969:380) om värnpliktigas tjänstgöring m. m. (TjK) anges,framhåller verket, bland de skäl som kan läggas lill gmnd för beslut om anståndatt tjänstgöringen skulle vålla den värnpliktige olägenhel i hans arbete. Förensamföretagare eller företagare med ett fätal anställda kanvärnpliktstjänstgöringen medföra sådana ekonomiska konsekvenser, väsent- 55 1979/80. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 354 ligaölägenheter, all anstånd med Oänstgöringen bör medges. Av beslämmelserna i 25och 26 §§ TjK framgår att del åligger sökanden att anskaffa intyg, som styrkerbehovel av anstånd. När del gäller sådana företagare som har nämnis harvärnpliktsverkel efter samråd med vissa branschorganisationer utarbetat"Anståndsunderlag för egenföretagare", där den anståndssökande kanlämna de uppgifter som har bedömts erforderliga för att rätl kunna bedöma denvärnpliktiges behov av anstånd. De lämnade uppgifterna berör myckel ingåendesåväl den enskilde företagarens privata ekonomi som rörelsens ställning. EnligtSekrL är ifyllda anståndsunderiag skyddade mot utiämnande i den del de berörsökandens förhållanden till bank och postgiro. Enligt verkets bestämdauppfattning bör dessa uppgifter även omfattas av sekreiess. Medhänsyn till alt dessa ärenden haren förhållandevis begränsad omfattning och altden föreslagna mbriken till 8 kap, anger att kapitlet reglerar sekretess medhänsyn främst lill skyddet för enskilds personliga förhållanden börifrågavarande sekreiess kunna regleras i 8 kap, 12 §, Sekreiess iansländsärenden skulle härigenom komma atl regleras i ell och samma lagmm. Medhänvisning till vad värnpliktsverkel anfört om komplettering av paragrafensförsta stycke föreslår verket alt lagmmmet erhåller följande lydelse: Sekreiessgäller i ärende om inskrivning av vämpliklig, om antagning av aspiranler lillfasl anställning vid försvarsmakten, om frikallelse från värnpliktensfullgörande, om undantagande från tjänstgöringsskyldighet under erforderiiglid, om befrielse från eller anstånd med vämpliklstiänslgöring, om ändradullagning och tillhörighet, om vapenfri tiänst eller om antagning tillbistånds- och kataslrofutbildning för uppgift om enskilds personliga och iansländsärenden även ekonomiska förhållanden, om del kan antagas atl röjande avuppgiften skulle medföra men eller skada för den enskilde eller någon honomnärstående, Sekreiessen gäller dock ej beslul i ärendet, Värnpliklsnämndenförutsätter rent allmänt atl den sekreiess som avser enskilds personliga förhållandenockså avser uppgifter om vederbörandes ekonomiska personliga förhållanden. FörsvaretscivilförvaUning anför atl den handlägger ärenden rörande näringsbidrag ochfamiljebid ra g lill värnpliktiga enligt familjebidragslagen, I dessa ärendenkan förekomma uppgifter om näringsidkares affärs- eller driftförhållanden samlom personliga förhållanden, vilkas röjande kan medföra skada. Förelagets 8 kap,12 § lorde ge skydd för uppgifter om personliga förhållanden.Civilförvaltningen fömtsätter atl föreskrifter av regeringen enligt 9 kap, 4 §också kommer all tillgodose sekrelessbehovel när del gäller affärs- ellerdriftförhållanden. Biståndsutbildningsnämndenhar inget all invända mol de frågor i lagförslaget, vilka berör myndighetensverksamhetsområde, och tillstyrker förslagel. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 * ' 355 Medanledning av beslämmelserna i paragrafens andra stycke rörande försvarsmaktenspersonalvåid anför ÖB atl inom personalvården benämningenpersonalvårdsassisient numera används endast i vad avser befattningshavare ikrigsorganisationen samt på vissa tillfälligt anställda medhjälpare vidfredsförbanden. Anställd inom personalvården som har till uppgift all bistå medenskild rådgivning benämns numera konsulent. I enlighel härmed föreslås atlparagrafens andra slycke fär följande lydelse: "Sekretess gäller... föruppgift om enskilds personliga förhållanden hos personalvårdskonsulent ellerannan befattningshavare ... Med denna lydelse kommer allpersonal inom personalvärden som handlägger vämplikligas personligaförhållanden all omfattas av förslaget. uppnås överensslämmelse medvad som gäller för anställda enligi II §. Också värnpliktsverkel påpekar allanställd befattningshavare inom försvarets personalvård numera benämnskonsulent. Civilförsvarsslyrelsenföreslår alt lagrummet kompletteras så atl det läcker också civilförsvaretspersonalvård med avseende pä civilförsvarsplikliga och åberopar härför sammaskäl som för av styrelsen föreslagen komplettering av paragrafens försiaslycke. Paragrafenhar inte kommenterats särskilt av någon remissinstans. Enligtdatainspektionen är avvägningen mellan offentiighel och sekretess i ärendenrörande utlänningar besväriig, vilket belyses av den ganska häftiga remissdiskussionenöver OSK:s förelag i denna del. Den i promemorian valda lösningen - ellgenerelll skydd vid risk för övergrepp eller annat allvariigt men, kompletteratmed ell mera vidsträckt skydd för uppgifter om pereonliga förhållanden ikonlrollärenden - synes datainspektionen godtagbar. uttalar allmänt om förslagel all det i likhet med 37 § LAHfastslåren presumtion för offenllighet i utlänningsärenden. I yttrandet överLAH avstyrkte invandrarverket delta och ansåg all sekreiess borde blihuvudregel. Verket har, konstateras det, inte fäll gehör för delta. Möjligheternaatt sekretessbelägga uppgifter har dock vidgats i förhållande till 37 § LAHgenom den uiformning som 14 § har erhållit. Regeringsrättenföreslår att bestämmelsen i paragrafens försia slycke all sekreiess i vissaavseenden gäller i fråga om uppgifter beträffande utlänning, om r i s k f ö r eI i g g e r alt röjande kan medföra skada, ersätts med det s. k. omvändaskaderekvisilet. Invandrarverketanknyter till uttalandet i specialmoliveringen lill paragrafens försia slyckealt bestämmelsen fär sin största betydelse för invandrar- Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 356 verket,polismyndigheterna och utrikesförvaltningen. Hos invandrarverket lorde dock,uttalar verket, det övervägande antalet ärenden kunna sekretessbeläggas medstöd av andra stycket. Verket anser t. ex. alt en uppgift om någons personligaförhållanden normalt medför ett sådant men för honom som föranleds avförhällandet mellan honom och utländsk stal. I jämförelse med nuvarandeförhållanden innebär försia stycket en företärkning av utlänningarssekretesskydd framför allt i deras kontakter med andra myndigheter äninvandrarverket och polismyndigheterna. För invandrarverkets uppgift atl ulövakontroll över utlänningar torde försia stycket fä praktisk betydelsehuvudsakligen då del gäller beslul. Första styckel kan enligt verket ge ettbåde önskvärt och nödvändigt skydd för enskilda utlänningar. Det är angelägelatl detta införs i en ny sekretesslag. Bestämmelsen ställer emellertid storakrav på den offentliga förvaltningen både då del gäller alt ha beslämmelsen iåtanke och tillämpa den. Stadsjuristeni anser all det skydd som paragrafens första slycke avseralt ge är motiverat, men atl del borde vara möjligt att finna en regel som ärenklare att tillämpa. I lagrummet stadgas sekretess för uppgift som rörutlänning, om risk föreligger att röjande av uppgiften skulle medföra att någonutsätts för övergrepp. Övergreppet skall enligt bestämmelsen vara föranlett avutlänningens förhållande till utländsk stat eller myndighet eller tillorganisation av utlänningar. Denna sekretessbestämmelse, som kommer atl gällabl. a. för verksamhet vid de kommunala invandrarbyråerna, har fält enuiformning som gör atl den blir ytteriigt svår all tillämpa. Utlänningslagkommiilénkonstaterar atl i paragrafens försia stycke används, till skillnad från vad somnu är fallet, det raka skaderekvisilet. För hemlighållande förutsätts all delföreligger risk för att röjande av uppgiften skulle medföra att någon utsättsför övergrepp eller annat allvarligt men som föranleds av förhållandet mellanutiänningen och utländsk stat eller myndighet eller organisation avutlänningar, I denna del har kommittén intet att invända, Beslämmelseni paragrafens andra stycke om sekretess i verksamhet för kontroll överutlänningar kritiseras av invandrarverket, utlännings-lagkommUtén och TCO. Invandrarverketfinner del olämpligt och skadligt att i andra stycket tillämpa det rakaskaderekvisilet, I stället bör det omvända skaderekvisilet lillämpas. Dettaskulle innebära all sekretess skall vara regel i verksamhet för kontroll överutlänningar när del gäller uppgift om enskilds personliga förhållanden. Kan detantas att röjandet av uppgifter inte medför men för utlänningen eller någonhonom närstående, skall uppgifterna lämnas ut. Skälenför denna ståndpunkt utvecklar invandrarverket på följande sätt, Ispecialmoliveringen till andra stycket sägs - med hänvisning lill OSK:s förslag- alt det föreligger ett betydande offenlligheisinlresse i utlännings- Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 ' 357 ärenden,utvecklade inte närmare sina gmnder för detta påstående. Inte heller i detnya förelaget utvecklas närmare vad som egentligen rhénas med ett betydandeoffenlligheisinlresse i utlänningsärenden. En omfattande insyn iinvandrarverkels verksamhet är utan Ivekan nödvändig och önskvärd. Man kandock inte se bort från utlänningsärendenas ömtåliga natur och deödesdigra konsekvenser som full insyn i varje enskilt ärende kan medföra.Enligt del föreslagna andra slyckel blir offentiighel en huvudregel om del kanantagas att röjande av uppgifter inte medför men för utlänningen eller honomnärstående. Det framhålls i specialmotiveringen atl redan anlagandel om enganska lindrig skada leder till sekretess. Vidare görs del gällande atl skaderekvisiletpå gmnd av uppgiftemas ofta ömtåliga natur torde bli uppfyllt i ett stort antalfall. Verket beskrev i sill yttrande över OSK:s belänkande närmare vilkauppgifter som sammanställs över utlänningar och svårigheterna all pröva omuppgifter angående en utlännings enskilda förhällande skall hemlighållas.Verket har ingen lokal organisation. Utredningari utlänningsärenden utförs oftast av polisen och kompletterande uppgifterbegärs med stöd av bestämmelser i utlänningslagstiftningen även från andramyndigheter, t, ex, sociala myndigheter, allmänna försäkringskassor,exekutionsväsendet m, fi. Arbetskraftsinvandringen frän länder utanför Nordenhar praktiskt tagel upphört. När OSK:s betänkande behandlades var majoritetenav ärenden från sekrelessynpunkl relativt okomplicerade. Invandringen avicke-nordiska medborgare består numera och kommer förmodligen under överskådligframtid all beslå av utlänningar som anför politiska skäl eller som åberoparpersonlig anknytning lill , Även om polismyndigheten eller verket kansekretessbelägga de flesta uppgifter en utlänning lämnar, kvarstår enligtförelaget all offenllighet är del primära. Del kan alltså inte lill enutlänning sägas atl de uppgifter han lämnar i princip kommer allsekretessbeläggas. En presumtion för offentlighet innebär tvärtom all hansuppgifter skall utlämnas närhelsl någon begär del, förutsatt att den myndigheisom prövar frågan kan konstatera atl ett utlämnande inte medför något men förhonom. Del är sannolikt svårare att göra en sådan bedömning i utlänningsärendenän i många andra typer av ärenden. Än viktigare är atl ell felaktigt utlämnandei utlänningsärenden kan medföra allvariig skada som inte kan repareras. Det ärvanligt alt politiskt fiyktingskap kan konstateras först sedan olika uppgiftersammanställts. På grund av ovana vid svenska förhållanden, okunnighet om svenskinvandringspolitik, rädsla för myndigheter m, m, lämnar många utlänningarfelaktiga eller ovidkommande uppgifter eller förtiger väsentliga uppgifter,även sådana som skulle stärka hans sak. Först efter fömyad utredning framkommerde rätta förhållandena. Därför kan det vara svårt atl i inledningsskedet rätlbedöma om vissa uppgifter omfattas av sekretess eller ej. Under handläggningenkan det också komma fram omständigheter som gör hela ärendet grannlaga ursekrelessynpunkl. Det är viktigt all en utlänning som kommer lill Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 358 ochsom på gmnd av sina erfarenheter känner misstro till myndigheter, kan upplysasom all lagen skyddar hans utsagor om personliga förhållanden mot insyn. Medstöd av nuvarande regler är förhörsledarna hos polisen instruerade all tala omför den som skall höras all det han säger inte kommer till någon obehörigskännedom. Det nya lagförelaget gör ell sådanl förfarande omöjligt. Även när eninresande har andra skäl än politisk förföljelse atl åberopa är sekreiessennödvändig, exempel: en ung kvinna med ett litet barn kom från ett arabisktland till , Hon sade sig vara gift och ha sin make kvar i hemlandet.Först i sista stund när ett avlägsnande från var nära blev honövertygad om all hon riskfritt kunde berätta sin sanna historia. Del visade sigatl hon blivit utstött för alt hon fött ett barn ulan att vara gift. Del varmöjligt all berätta endasl p, g, a, att hon kunde garanteras sekreiess. anförytterligare att den eflereträvansvärda insynen i verkets verksamhet är fulltmöjlig även med omvänt skaderekvisii, I själva verket fungerar det så redan nu.Den som anser sig felaktigt behandlad av verket kan i all den utsträckning hanönskar påkalla offentlig uppmärksamhet kring sitt fall. Så sker nästan dagligeni och med atl nyhetsmedia kontaktas av vederbörande utlänning, som på dettasätt söker påverka behandlingen av sitt ärende. Utlänningslagkommitténframhåller sammanfattningsvis all starka skäl talar för att nuvarandesekretesskydd behålls i utlänningskontrollärenden. En övergång till den ordningsom föreslås i departementspromemorian skulle vara djupt olyckligt både medhänsyn lill utlänningen och lill möjligheterna för utlänningsmyndigheterna atlnå fram till riktiga avgöranden i flykling-skaps- och andra utlänningsärenden,Presumtionen i paragrafens andra stycke bör utformas så, att utlämnande avhandling eller röjande i övrigi av uppgift tillåts endast om del måsle antasall men för utiänningen eller honom närslående inte uppkommer. Kommitténmotiverar sin inställning på följande sätt. Enligt andra slyckel fömlsaltes föratt utlämning av handling skall kunna vägras eller uppgift i övrigi skall varahemlig, all del kan antas atl röjande av uppgiften skulle medföra men förutlänningen eller någon honom närstående. Uppgift om utlännings adress ellercivilstånd anges normall vara så harmlös all den bör lämnas ul, I särskildafall sägs utiämnandet dock vara fariigt och uppgiften bör då inte röjas. Det ärden enskilde tjänstemannen som i varje särskill fall skall föreöka att bedömavilka uppgifter i uUänningsaklen som kan antas medföra skada vid utlämnandet,Atl han kan komma alt ställas inför besväriiga avvägningar medges också ipromemorian. Vad som, särskilt i fråga om uppgifter inom utlänningskontrollen,är avgörande i detta sammanhang är emellertid den ökade rättsosäkerhet förutiänningama som blir en följd, om nuvarande presumtionsregel vänds. Deutlänningar som söker sig till värt land, som flyktingar eller som invandrare iallmänhet, måste för atl fä stanna här lämna ingående uppgifter om sig självaoch sina anhöriga. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 359 Imånga fall är del fråga om människor som är i desperat behov av all inte sändasiväg. Denna skyldighet all lärhnä uppgifter om personliga förhållanden saknarmotsvarighet i fråga om dem som lods här. Redan jämlikhetsskäl talar därförtill förmån för ell starkt sekretesskydd för uppgifter som hör lillutlänningskontrollen. Det finns i delta sammahang anledning att peka på all denarbetskraftsinvandring som tidigare dominerade numera praktiskt taget harupphört. De gmpper av utlänningar som söker sig hit ulgöre i stor utsträckningav politiska flyktingar och s, k, B-flyklingar (2 § iredje styckelutlänningslagen). Hos en flykting väcker redan risken för att uppgifter urakten kan komma lill hemlandsmyndighelernas kännedom stark och berättigad oro.Detta gäller även beträffande de uppgifter som enligt departementspromemoriannormall skall betraktas som harmlösa. Frågan gäller f ö, inte bara dehumanitära aspekterna, vilka kommittén emellertid anser väga tungt.Erfarenheten visar att en riklig bedömning av flykling-skapsfrågan i allmänhetinte i praktiken är möjlig, om inte utlänningen kan förvissas om allsekretessen är betryggande. Detta senare är inte möjligt, om bedömningen avsekretessfrågan skall ske i den ordning som föreslås i promemorian,Utlänningslagkommiilén kan som framgått inte godta den schematiska uppdelning iharmlösa och icke harmlösa uppgifter inom utlänningskontrollen som görs idepartementspromemorian och som motiverat del raka skaderekvisilet. är atl karaktären av de uppgifter som finns i uUänningsaklengenomgående är sådana att en betryggande sekretess är nödvändig. En sådan ärmöjlig endast genom all bevisbördan läggs pä den som vill fä ul handling ellerannan uppgift ur akten. Den omständigheten att del i akten kan finnas ett lälaluppgifter, som det i vissa lägen kan, men för den skull inte behöver, varaofariigt att offenUiggöra, kan inte rimligtvis fä tas till intäkt för att brytasönder en nödvändig och väl fungerande ordning. Den ordning med ell raktskaderekvisii som föreslås i promemorian kommer ulan varje tvivel alt medföraoffentliggörande i många fall då starka skäl talar för all offentlighet bordeha undvikits. Kommittén vill även hänvisa till att ett omvänt skaderekvisiiförekommer på flera håll i promemorieförslaget, faslän riskerna vidoffentliggörande av uppgifter om t, ex, civilstånd eller bostadsadress inte idessa fall kan anses mera belydande än när del gäller motsvarande uppgifter iullänningsakten. Del skall inte bestridas alt det finns vägande skäl föroffentiighel i ullänningskonlrollären-dena, Offenllighetsintresset tillgodosesemellertid även med den omvända presumtionen såväl genom alt utlänningendisponerar över uppgifterna som genom all utlämnande i alll fall får ske närdel kan eller måsle antas atl skada eller men inte uppstår. En sådan avvägningmellan offentlighels- och sekrelessiniressel har som nämnis gjorts bl, a, inomsjuk- och socialvårdsområdel och bör göras även här. Också enligt TCO börpresumtionen i paragrafens andra slycke utformas så, atl utlämnande av handlingeller röjande i övrigi av uppgift tillåts endast Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 360 omdet måste antagas att men för utlänningen eller honom närstående inteuppkommer. Karaktären av de uppgiftersom finns i ullänningsakten är enligt TCOgenomgående sådan alt en betryggande sekretess är nödvändig. En sådan är möjligendast genom alt bevisbördan läggs på den som vill fä ut handling eller annanuppgift ur akten. Den omständigheten atl del i akten kan finnas ett fåtal uppgifter,som del i vissa lägen kan men inte behöver vara ofariigt att offentliggöra, kaninte rimligtvis fä tas till intäkt för att bryta sönder en nödvändig och välfungerande ordning. Den ordning med ell rakt skaderekvisii som föreslås ipromemorian kommer i detta fall alt medföra offentliggörande i mänga ärenden,dä starka skäl talar för alt offentiighel borde ha undvikits. Starka skäl talarför att nuvarande sekretesskydd behälls i utlänningskontrollärenden. anser TCO att en övergång till den ordning som föreslåsi departementspromemorian skulle vara djupt olycklig både med hänsyn tillutlänningen och till möjligheterna för utlänningsmyndigheterna all nå fram tillriktiga avgöranden i flykting-skåps- och andra utiänningsärenden.