prop · G303144 · 1979-12-31 00:00:00 — 3. revisor ellerlikvidationsrevisor som i revisionsberättelse eller annan handling, somframlägges pä ombudsmöte eller på annal sätl hålles lillgänglig för medlemmareller röstberättigade, uppsålligen eller av grov vårdslöshet meddelar oriktigeller vilseledande uppgift om kassans angelägenheter eller uppsålligen ellerav grov vårdslöshet underlåter att göra anmärkning beträffande förvallningen,fastän anledning därtill föreligger, 4. revisor,likvidafionsrevisor eller revisors eller likvidationsrevisors medhjälpare som,oaktat han insett eller bort inse atl skada kunnal följa därav, yppar något somkommit till hans kännedom vid verkställd granskning ulan att del varilnödvändigt för att fullgöra hans uppdrag. 5.styrelseledamot, revisor, likvidalor eller annan som ej iakttager ellerfullgör vad som åligger honom enligt 52 § första stycket, 58 § såvittdärigenom hänvisas till 37 § lagen (1951; 308) om ekonomiska föreningar, 60 §såvitt därigenom hänvisas till 38 § andra stycket nämnda lag, 62 § såvittdärigenom hänvisas till 50 § tredje stycket och 51 § första slycket samma lag,63 § andra stycket, 64 § såvitt därigenom hänvisas till 55 § iredje slyckelsamma lag, 69 § första eller tredje stycket, 70 § andra stycket första punklen,77 § såvitt därigenom hänvisas till 79 § första eller andra stycket samma lag,78 § försia stycket såvitt därigenom hänvisas till 80 § iredje stycket, jämförtmed 50 § tredje stycket samma lag, 79 § försia stycket såvitt därigenomhänvisas till 81 § andra stycket första punkten samma lag, 80 § såvitt därigenomhänvisas till 89 § försia stycket och 90 § försia stycket samma lag, 93 § eller95 §, 5, styrelseledamot, revisor, likvidator eller annan somej iakttager eller fullgör vad som åligger honom enligt 52 § första stycket, 58§ såvitt därigenom hänvisas till 37 § lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar,60 § såviu därigenom hänvisas till 38 femte slycket nämnda lag, 62 § såviitdärigenom hänvisas till 50 § tredje stycket och 51 § första stycket samma lag,63 § andra stycket, 64 § såvitt därigenom hänvisas till 55 § iredje stycketsamma lag, 69 § första eller tredje stycket, 70 § andra stycket första punkten,77 § såvitt därigenom hänvisas till 79 § första eller andra slycket samma lag,78 § försia stycket såvitt därigenom hänvisas till 80 § tredje stycket, jämförtmed 50 § tredje stycket samma lag, 79 § första stycket såvitt därigenomhänvisas till 81 § andra stycket första punkten samma lag, 80 § såvitt därigenomhänvisas till 89 § försia slyckel och 90 § försia stycket samma lag, 93 § eller95 §, 1, Denna lag Iräder i kraft . De nya bestämmelserna i 46 8 1 mom. tredje ochfjärde styckena saml 49 § lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar tillämpas i fråga om arbetslöshetskassa från och med första ordinarie föreningsstämma som hålles efter utgången av . Intill dess tillämpas i stället motsvarande äldre bestämmelser. Prop.1979/80: 144 117 Lag omändring i lagen (1975:417) om sambruksföreningar Härigenom föreskrivs att 15 § lagen (1975:417) omsambruksföreningar skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Bestämmelserna i 38-51 §§ la- Bestämmelserna i 38-51 §§ la- gen (1951: 308) om ekonomiska för- gen (1951:308) omekonomiska för eningar gäller i tillämpliga delar i eningar gäller i lillämpliga delar i fråga om sambmksförening. Vad fråga om sambruksförening. Vad som i 43 § / mom. första stycket som i 43 § andra stycket sägs om sägs om insatsbelopp skall i stället insatsbelopp skall i slället avse lö- avse lösenbelopp för medlems an- senbelopp för medlems andel, a/tj- del. bruk.sförening är icke skyldig atl upprätta finansieringsanalys, koncernredovisning ellerdelårsrapport. 1, Denna lagträder i kraft , 2, De nyabestämmelserna i 46 § 1 mom, tredje och fjärde styckena och 4 mom, första ochtredje styckena samt 49 § lagen (1951; 308) om ekonomiska föreningar tillämpasi fråga om sambruksförening frän och med första ordinarie föreningsstämma somhålles efter utgången av . Intill dess tillämpas i slället motsvarandeäldre bestämmelser. Beslul enligt 46 § 4 mom. andra slycket lagen omekonomiska föreningar får meddelas före , Årsredovisningskall efter utgången av upprättas enligt lagen om ekonomiska föreningari dess nya lydelse. För räkenskapsår som börjat får sådanredovisning dock upprättas enligt äldre bestämmelser. Bestämmelsernai punkt 4 i övergångsbestämmelserna till lagen (1979: 000) om ändring i lagen(1951; 308) om ekonomiska föreningar tillämpas även i fråga omsambruksförening. Lag om ändring i lagen (1976:351) omstyrelserepresentation för de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar Härigenom föreskrivs all 3 § lagen (1976: 351) omslyrelserepresentation för de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningarskall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 § Med förelag avses i denna lag aktiebolag ellerekonomisk förening, vara lagen är tillämplig. 1979/80: 144 118 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse förstås i denna lag förstås i denna lag svenska juridiska personer som en- svenskajuridiska personer som en ligt bestämmelserna i 1 kap, 2 § ak- ligtbestämmelserna i I kap, 2 § ak tiebolagslagen (1975:1385) eller, tiebolagslagen(1975:1385) eller såvitt avser ekonomiska förening- 1a § lagen (1951:308) om ekono- ar, vid en motsvarande tillämpning miska föreningar är moderförelag av dessa bestämmelser är moder- ochdotterförelag i förhållande lill förelag och dotterförelag i förhål- varandra, lande lill varandra. Denna lag träder i kraft , Inom har upprättats en promemoria(Ds Ju 1976: 11)Förslag till lag omekonomiska föreningar m. m. I promemorian läggs fram förslag till en ny lag omekonomiska föreningar som skall ersälla lagen (1951: 308) om ekonomiskaföreningar, Förslagel innefatlar närmasl en leknisk översyn avföreningslagstiftningen, framför alll föranledd av den nya aktiebolagslagen(1975; 1385). Den nya lagen innebär alltså inte några ändringar i degrundläggande reglerna pä föreningslagstiftningens omräde. Vissa betydelsefullanyheter föresläs dock. Inom har vidare upprättats enpromemoria (Ds Ju 1976: 17) Följdlagstiftning till en ny föreningslag.Promemorian innehåller förslag till den följdlagstiftning som behövs. Promemoriorna har remissbehandlais. Förslaget till ny lag om ekonomiska föreningar har fåttett positivt mottagande av det övervägande antalet remissinstanser. Fleraremissinstanser avstyrker emellertid atl förslaget, i vart fall f. n., läggstill grund för lagstiftning. Kooperativa förbundetoch anser att de ekonomiska föreningarnas förhållandenborde ha tagits till utgångspunkt för en särskild utredning och atl översynenav lagstiftningen inte borde ha bedrivits från enbart lagleknisk synpunki.Flera av remissinstanserna erinrar om den tillsattakooperationsulredningen (1 1977:01) och för fram uppfattningen alt resultatetav denna utrednings arbete bör avvaktas innan en ny förenings-lagstiftninggenomförs. Några av de remissinstanser som avstyrker förslaget anser dock attbestämmelserna om redovisning föreningslag måste ses överoch ersättas med nya bestämmelser. Med hänsyn till vad som anförts vid remissbehandlingen hargjorts den bedömningen att förslaget till ny lag om ekonomiska föreningar intebör genomföras f.n. Däremot bör bestämmelserna om redovisning m.m. ses över. 1denna promemoria läggs fram förslag till nya redovisningsregler för ekonomiskaföreningar m, m. Följande delar av promemorian (Ds Ju 1976: 11) fogas sombilaga till denna promemoria, Av förslaget lill lag om ekonomiska föreningar dels 7kap. Revision och särskild granskning dels 8 kap. Redovisning (s. 18-26), Bilaga 1 I fräga om gällande rätt dels avsnitt 4.8Årsredovisning dels avsnitt 4,9 Koncerner (s. 63-70), Bilaga 2 1979/80:144 119 3, 1fråga om överväganden dels avsnitt 5.3 Revision dels avsnitt 5.4 Årsredovisning dels avsnitt 5.5 Koncerner (s. 75-84). Specialmotiveringentill 7 och 8 kap. (s. 145-176). Vidarefogas som bilaga till denna promemoria en förteckning över remiss instanserna samt en sammanslällning av remissynpunkterna i fråga om revision, årsredovisning och koncerner samt i fråga om 7 och 8 kap. förslaget lill ny lag om ekonomiska föreningar. Dei Ds Ju 1976; 11 föreslagna ändringama i aktiebolagslagen (1975: 1385) och lagen(1919: 426) om flollning i allmän floltled har redan genomförts (se prop.1977/78:41, LU 1977/78:8, rskr 1977/78:112, SFS 1977:1092 och 1093). De i Ds Ju1977; 17 föreslagna ändringarna i 16 § bostadsrättslagen (1971:479) har ocksågenomförts (se prop. 1977/78; 175, CU 1977/78:32, rskr 1977/78:347, SFS1978:309). Kooperationsulredningenhar i skrivelse till regeringen hemställt om ändring i lagen om ekonomiska föreningar för all möj liggöra vissa fondavsättningar. Skrivelsen fogas som bilaga till promemo rian. Detår 1976 upprättade förslaget lill ny lag om ekonomiska föreningar innehållerbl. a. beslämmelser om revision och särskild granskning (7 kap.) samt omredovisning (8 kap.). I redovisningskapitlet finns särskilda bestämmelser omkoncemredovisning, som knyter an till en definition av begreppel koncern i defall moderförelagel utgörs av en ekonomisk förening (se 1 kap. 3 §). Ifräga om revisionen föreslås all föreningar med fler än 200 anslällda skall bliskyldiga atl anlila kvalificerad revisor, dvs. auktoriserad eller i vissa fallgodkänd revisor. Som revisor får även anlitas auktoriserat eller godkäntrevisionsbolag. Redovisningsbestämmelsernahar samordnats med bokföringslagen (1976: 125). I förslaget har upptagitsendast bestämmelser som uteslutande är lillämpliga på ekonomiska föreningar. innebär förslagel krav på en öppnare redovisning. Ennyhet av stor betydelse är att regler om koncernredovisning införs. Sådanredovisning skall alltid upprättas av förening som är moderförening.Koncernredovisningen blir offentlig. Deföreslagna bestämmelserna om revision, årsredovisning och koncerner har fållett positivt mottagande vid remissbehandlingen. Det är angeläget att nya regleri dessa ämnen genomförs, även om man inte nu ser över föreningslagen i övrigt.Föreningslagens bestämmelser om årsredovisning bör alltså ändras, samlidigtsom koncernregler bör föras in i lagen. Vidare bör reglema om revision skärpas. Deändringar som sålunda bör göras i föreningslagen föranleder vissaföljdändringar i anslutande lagstiftning. Bilagorna 4 och 5 har uleslulils här. Prop.1979/80: 144 120 Vid utformningen av de nya bestämmelserna bör man i storutsträckning kunna följa förslagen promemoria. Vissa ändringar bördock göras med hänsyn till de synpunkter som har kommit fram vid remissbehandlingenav promemorian. Det närmare innehållet i bestämmelserna kommer att behandlas ispecialmotiveringen. bolagskommitté har i delbetänkandet (SOU 1978:67)Nya bolagsregler m.m. bl.a. lagt fram förslag en lag om årsredovisning,revision och koncerner. Betänkandet har remissbehandlais och övervägs f. n.inom . Vid utarbetandet av denna promemoria har hänsyn iviss utsträckning tagils till bolagskommitténs förslag. har i sitt slutbetänkande (SOU 1979:46)Koncernbegreppet m. m. behandlat vissa koncernfrågor. Kooperationsulredningen har hemställt (se bilaga 6) omsådan ändring i föreningslagen att föreningar får dels rätl till en permanentbindning av anläggningstillgångars uppskrivna värde i reservfond, i permanentuppskrivningsfond eller i annan fond, dels rält till uppskrivningsfond förtillfällig bindning av anläggningstillgångars uppskrivna värde till det egnakapitalet. Syftet med framställningen är i första hand atl skapa jämbördigavillkor mellan aktiebolag och ekonomiska föreningar samt att i linje därmed förbättrade ekonomiska föreningarnas kreditupptagningsförmåga. Gmndläggande bestämmelser om uppskrivning av värdet påanläggningstillgångar finns för alla företagsformer i 15 § fjärde stycketbokföringslagen. Uppskrivning får ske, om det finns ett beslående väsentligtövervärde på viss anläggningstillgång i förhållande till det tidigare bokfördavärdet. Fast egendom får inle skrivas upp till högre värde än taxeringsvärdet.Uppskrivningsbeloppet får användas bara för erforderlig nedskrivning av värdetpå annan anläggningstillgång, men det mäste föreligga särskilda skäl för att ensädan utjämningsrätt skall tillåtas. Enligt 11 kap. 4 § aktiebolagslagentillåts för aktiebolagen utöver nämnda användning att uppskrivningsbelopp kanutnyttjas till fondemission eller avsättas till en uppskrivningsfond. Sådanfond får användas bara för fondemission eller nedskrivning. En uppskrivning av värdet på en anläggningslillgånginnebär alt man lar fram en orealiserad värdestegring på tillgängen i fråga ochalltså inte nägon vinst på förelagets verksamhet. Av denna anledning bör det varai princip förbjudet att göra uppskrivningar. För alt möjliggöra en rällvisandebalansräkning genom att en anläggningstillgång tas upp till ett merrealistiskt värde än anskaffningsvärdet har emellerlid uppskrivning medgetts avbillighetsskäl. Från denna synpunkt föreligger likformiga villkor för olikaföretagsformer. En annan sak är vad uppskrivningsbeloppet får användastill. Med hänsyn lill att det här inte är fräga om någon vinsl som får delas utmåsle uppskrivningsbeloppet på något sätt bindas i företagel, 1 akliebolagengår det bra, eflersom beloppet via fondemission kan tillföras aktiekapitalet,vilket i sig kringgärdas av bestämmelser som förhindrar atl detta kapitalminskas hur som helst. Finns inget bundet kapital av sådan beskaffenhet, såsom ärfallel i ekonomiska föreningar, handelsbolag och enskilda firmor, kanuppskrivningsbeloppet som nämnts användas bara till nedskrivning av värdel päannan anläggningslillgång. För alt man skall få underlåta att koslnadsföranedskrivningen i resultaträkningen måste dock utjämningen motuppskrivningsbeloppet vara påkallad av särskilda skäl. I aktiebolagen finnsdessutom som nämnts möjligheten till fondemission och avsätining 1979/80:144 121 En sädan fond, som kan ges en mer eller mindre beslåendekaraklär, lorde vara motiverad främst av atl man genom den har möjlighet altavvakla elt lämpligl Ullfälle - kanske i samband med nyemission - för attöverföra medlen till aktiekapitalet. 1den tidigare promemorian föreslogs att också de ekonomiska föreningama skullefå möjlighel lill uppskrivningsfond, vilken emellertid fick användas bara förnedskrivning. Med hänsyn till karaktären av det bundna egna kapitalet iföreningarna (jfr kooperationsutredningens framställning) fanns ej anledningatt diskutera fondemissionsanvändningen. 1 och för sig kan det ocksåifrågasättas om det över huvud laget är nödvändigt med enuppskrivningsfondsmöjlighel i ekonomiska föreningar, eftersom en förening likagärna kan vänta med uppskrivningen tills ett nedskrivningsbehov föreligger. Somframhållits tidigare upprätthålls likformigheten mellan olika företagsformermed avseende på möjligheten att visa verkliga värden på anläggningstillgångargenom atl uppskrivning tillåts. Eftersom det traditionellt sett varit ettnedskrivningsbehov som aktualiserat uppskrivning, kan det bristandefondemissionsalternativel för föreningarnas del knappasl sägas mbbalikformigheten. Förulom likformighetsaspekten har kooperationsutredningen somskäl för sin framställning åberopat att det för föreningarnas del är viktigtatt från kreditbedömningssynpunkt kunna uppvisa så stort bundet kapital sommöjligt. En kreditbedömare torde emellertid knappast bedöma ett förelag medhänsyn till vad detta kan uppvisa säsom bundel kapital eller ej. Det väsenlligavid en kreditbedömning lorde i stället vara alt se till förelagel i desshelhet, där förekomsten av dolda reserver likaväl som förväntningar påföretaget spelar stor roll. En utländsk kreditbedömare torde å andra sidankänna sig mer bunden i sin kreditbedömning av hur förelagets kreditvärdighetter sig mot bakgmnd av relationema mellan eget och främmande kapital såsom detvisas i balansräkningen. Resonemangetleder till att särskilda åtgärder inte bör vidtas för att i föreningamamöjliggöra en permanent bindning av uppskrivningsbelopp till det bundna egnakapitalel. 1 sammanhanget bör beaktas att en bindning lill reservfond knappastär möjlig. Denna fond används för att täcka föriust i verksamheten. Skulle elluppskrivningsbelopp föras lill reservfond innebär det att förbudet att användabeloppel för vinstutdelning skulle överträdas. Genom att en förlust läcks viauppskrivningsbelopp som lillförs reservfonden öppnas möjlighet tillvinstutdelning av belopp som annars hade måst åtgå för förlusttäckningen. Enpermanent bindning av uppskrivningsbelopp i uppskrivningsfond eller i någonannan, nyskapad fond torde medföra lagtekniska komplikationer som inte uppvägsav det praktiska behovet. Uppskrivningsmedlen kan nämligen inte lagras i sådanpermanent fond utan att på något sätl komma lill användning, då behov av fondeninle längre föreligger. Någon form av nedsättningsföreskrifier måste sålundaskapas. Delanförda leder lill att utredningens framställning inte bör föranleda annan ändringi föreningslagen än att möjlighet införs till bindning av uppskrivningsbelopp iuppskrivningsfond enligt vad som föreslogs i den tidigare promemorian. Det böri detta sammanhang understrykas alt en uppskrivningsfond kan komma att stå kvarunder lång lid. Enbestämmelse om att uppskrivningsbelopp får användas också för avsättning tilluppskrivningsfond bör tas in i 39 § föreningslagen. Prop.1979/80: 144 122 1 enlighel med det anförda har inom justitiedepartementetupprättats förslag till 1. lag om ändring i lagen (1951: 308) om ekonomiskaföreningar, 2. lag om ändringi lagen (1956: 216) om jordbmkskasserörelsen, 3. lag om ändringi bostadsrättslagen (1971:479), 4. lag om ändringi lagen (1972: 262) om understödsföreningar, 5. lag om ändringi lagen (1973: 370) om arbetslöshetsförsäkring, 6. lag om ändringi lagen (1975: 417) om sambmksföreningar, 7. lag om ändringi lagen (1976:351) om styrelserepresenlalion för de anställda i aktiebolag ochekonomiska föreningar. Samråd har skelt med ekonomidepartementet i fråga omförslagen under 2 och 4, med i fråga om förslagenunder 5 och 7 samt med jordbmksdepartementet i fråga om förslaget under 6. 5,1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1951:308) omekonomiska föreningar Vid de olika paragraferna anges motsvarighet i detlidigare förslaget till ny lag om ekonomiska föreningar (se bilaga 1). I vissafall redovisas även det tidigare förslagets innebörd (se bilaga 3 och 4) samtremissynpunkter (se bilaga 5), Paragrafen, som saknar motsvarighet i gällande lag,innehåller en definition av begreppet koncern i de fall moderföretaget ulgörsav en ekonomisk förening. Bestämmelserna överensstämmer med 1 kap. 3 § itidigare förslag. Definitionen har kommenterats i de allmänna övervägandena iavsnitt 5.5 i den tidigare promemorian (se bilaga 3). Anledning finns inte att nu närmare gå in på den kritiksom från en del remissinstansers håll framförts mot koncerndefinitionen (sebilaga 5). bolagskommitlé (Ju 1974:21) har haft i uppdrag att göra enallmän översyn av koncernbegreppet i I kap. 2 § aktiebolagslagen, bl.a. medhänsyn till uttalanden som har gjorts om s.k. 50/50-bolag. Kommitténsbetänkande angående dessa frågor (SOU 1979:46) Koncernbegreppet m. m.remissbehandlas f- n. De eventuella ändringar av koncernbegreppet somkommitténs arbete kan föranleda för aktiebolagens del får beaktas även såvittgäller ekonomiska föreningar. Därvid får hänsyn också tas till påpekanden somgjorts av bl. a. LRF om speciellt föreningsrätlsliga förhållanden, innebärandebl. a. atl en överorganisalion aldrig skall kunna anses som dotterföretag.Detsamma gäller frågan om tillämpning inom en koncern av det s. k,låneförbudet i 12 kap, 7 8 akliebolagslagen. Paragrafen, som i huvudsak motsvarar 9 kap. I och 2 §§ itidigare förslag, innehåller bestämmelser om vinstutdelning m. m. Första stycket har kompletterats med bestämmelser förutdelning m. m. i moderförening. En förutsättning för att utdelning skall kunnaske i en Prop.1979/80: 144 123 moderförening är all det inle bara föreligger enutdelningsbar vinst hos moderföreningen ulan ocksä hos koncernen i dess helhel.Uppgift om koncernens vinsl och vad som i övrigt finns utdelningsbart inomkoncernen skall framgå av koncernbalansräkningen. Vid beräkning av utdelningsbartbelopp i moderförening måste alltså avdrag göras för föriusl som dennabalansräkning utvisar. Dessulom skall avdrag göras för belopp som av det friaegna kapitalet i koncernen enligt årsredovisningarna för företag inom dennaskall överföras till bundet eget kapital. Upplysning i sistnämnda hänseendeskall enligt 43 a § sjätte stycket sista meningen lämnas i moderföreningensförvaltningsberättelse. 1 ell nytt tredje stycke upptas en generell regel omförsikiighei i fråga om vinstutdelning m.m. Bestämmelsen motsvarar 9 kap. 2 §fjärde slycket i tidigare förslag samt 12 kap. 2 § andra slyckelakliebolagslagen. Genom bestämmelsen klargörs alt föreningenskonsolideringsbehov måste beaktas vid bedömningen av vilken vinstutdelning somskall ske. Normalt torde en ganska betydande reservering av vinstmedel varapåkallad, om föreningen skall kunna möla försämringar i föreningens lönsamhet,som kan bli en följd av konjunkturnedgång, konkurrens eller andra förhållanden.En annan viktig faktor som mäste beaktas i detta sammanhang är föreningenslikviditet. Till omständigheter som också bör beaktas - och som täcks genom deli lagtexten använda uttrycket "ställning i övrigt" -hör förändringari föreningens ställning vilka inträffat efter räkenskapsårets slut (se prop.1975: 103 s. 478). Lagtexten har med ändring av det tidigare förslagelformulerats så att del klart framgår alt utbetalning av gollgörelse i form avefterlikvider, återbäringar eller liknande kan ske aniingen i form avvinstutdelning eller på annat sätt. Om nämnda gollgörelse inte inräknas ivinsten och alltså inte visas såsom vinst i balansräkningen, skall den enligt40 § tredje stycket i föreslagen lydelse föras via resultaträkningen som kostnadoch alltså i balansräkningen tas upp som skuld till medlemmarna. Enligt 110 § 5 är överträdelse av bestämmelserna i 18 §straffbara. En styrelseledamot eller likvidator kan alltså straffas meddagsböter, om han uppsålligen eller av vårdslöshet låter verkställa utdelningeller utbetalning till medlem eller annan i strid mot bestämmelserna i 18 §.Genom tillägget av den diskulerade utdelningsbegränsningen vidgas delstraffbara området, om ändring inte föreslås i 110 8. 1 förhållandetill lidigare promemorieförslag föreligger här en skillnad. Del lidigareförslagel innebar, i likhet med den nya aktiebolagslagen, en myckel omfallandeavkriminalisering av olika förfaranden. Som närmare diskuleras vid 110 8 börnågon molsvarande begränsning av del straffbara områdel inle göras i deltasammanhang. Någon ändring av 110 § 5 föreslås alllsä inle. Paragrafen, som saknar motsvarighet i gällande lag,innehåller beslämmelser om underrättelseskyldighet i koncernförhållanden.Bestämmelserna överensstämmer med 5 kap. 7 8 i tidigare förslag. Bestämmelserna innebär att, om en förening blivitmoderförening, styrelsen skall meddela detta till dotterförelagets ledning.Skyldigheten gäller oberoende av om dotterföretaget är ekonomisk förening ellerej. Dolierfö-retagets ledning är å sin sida skyldig atl lämna moderföreningensslyrelse de uppgifter som behövs för alt koncernredovisningen skall kunnafullgöras. Genom atl det finns en molsvarande bestämmelse i akliebolagslagen,8 kap. 7 §, uppnås det resultatet att upplysningsskyldighel kommer alt före- Prop.1979/80: 144 124 ligga mellan företagen i s, k, blandade koncerner, oavsettom moderföretaget är ett aktiebolag eller en ekonomisk förening. En motsvarande bestämmelse för koncerner med andra moderföretagän aktiebolag och ekonomiska föreningar har föreslagits av bolagskommitté(SOU 1978; 67 s. 204). 3844 a §§. De nya redovisningsreglerna innebär åtskilliga nyheter iförhållande till gällande rätt. De allmänna överväganden som ligger till gmndför förslagel har redovisats i avsnitt 5.4 och 5.5 i den tidigare promemorian(se bilaga 3).