prop · G303143 · 1979-12-31 00:00:00 — Föreningen : Förslagel synes -om det genomföres - kunna verka som ell stöd för seriösa och kompetenta revisorer.Om man genomför förslagen om registrering av revisor och att alla revisorer ibolag skall vara godkända eller auktoriserade synes dock firmabeteckningenvara av relativt underordnad belydelse. revision: Institutet kan intebiträda arbelsgruppens förslag att i lagstiftning införa en regel av innebördall andra ån auktoriserade och godkända revisorer och revisionsbolag ej får ifirma eller eljesi vid beleckning av sin näringsverksamhet använda ordetrevision. Som redan framhålls av arbetsgruppen finns inga förutsättningar attskydda titeln Prop.1979/80: 143 227 Sä länge sådana fömlsätlningar saknas kan enligtinstitutets mening någol effektivt skydd av ordel revision som beleckning aven näringsverksamhet inte åstadkommas. LRF: Man lorde kunna konstatera all del med nuvarande ochev. utökade utbildningsresurser inle borde föreligga nägon brisl i tillgångenpå kvalificerade revisorer. Arbetsgruppen slyrker alt del finns goda möjligheterlill komplellering för dem som inle har formell kompetens. Vi anser all föreskrifterna kan utformas på angivet sällsamt atl reglerna införes med hänsynslagande till erforderlig övergångstid. prakliska problem synes dock återstå att lösa (t. ex. uppgifler iyrkesregisier av olika slag). SACOISR f= ): är dettanågot som bör eftersträvas. Med hänsyn till all remissen ej visar i vilkenutsträckning kvalificerad revision finns alt tillgå förutsattes givelvis enövergångsperiod som beaklar tillgången på kvalificerade revisorer. KF: KF vill ifrågasätta om inle samma skäl som talar emotatl förbehålla de auktoriserade och godkända revisorerna lileln revisor ocksåslarki lalar emot att förbehålla dem ordet revision på del sätt härföreslagits. Revision är ett allmänt använt ord, som betecknar samtligalyper av revisorsverksamhet, alltså även uppdrag som utföres av revisorer,vilka inte är kvalificerade på särskilt sätt. Om arbetsgruppen acceplerar allordel revisor används i denna mycket vida belydelse. är det svårt atl förslåhur ordet revision skulle kunna ges en mera begränsad och kvalificeradinnebörd. Till skillnad från l.ex. advokatverksamhet, som endast kan bedrivasav medlem i , kommer revision i betydelsen "deuppgifter som åvilar en revisor" även i fortsättningen i många fall attkunna utföras av revisorer som inte har speciell kompetens. Arbelsgruppen har genom sitt förslag velal åsladkomma etlskydd för beteckningen på de auktoriserade eller godkända revisorernasverksamhet och en kvalitetsgaranti för den som vänder sig till enrevisionsfirma. Gruppen konslalerar all om revisor vid hänvändelse tillallmänheten angav sin kompetens, detta skulle tjäna som en vägledning föravnämarna, och arbetsgruppen ifrågasätter därför om inle förbuden irevisorskungörelsen II 8 försiaslyckel och 18 8 mol atl använda orden auktoriserad eller godkänd irevisionsföretags firma bör upphävas. Som torde ha framgått av ovanstående är KF myckel iveksamlangående lämplighelen i att förbjuda användandet av ordet revision i annanfirma än auktoriserad eller godkänd revisors firma. KF avslyrker därförförslaget i denna del och förordar att man nöjer sig med att upphäva nyssnämndaförbud i 88 11 och 18 revisorskungörelsen. Härigenom skulle berörda revisorerfå en möjlighel atl i bolagsfirman upplysa allmänheten om sin kompetens. Därest den föreslagna reformen likväl skulle komma attgenomföras, finner KF del synnerligen angelägel all lagstiftaren tydligt ochklart anger vad som innefattas i lagtextens ullryck "eller eljesi vidbeteckning av sin näringsverksamhet". Med tanke på den stora användningsom ordet revision i praktiken har är det nämligen annars risk att dennaformulering kommer alt medföra lillämpningssvårigheler. KF skall här lämna ell exempel på de tolkningsproblem, somkan uppkomma. I 46 8 2 mom. föreningslagen stadgas bl. a.: "Finnes hossammanslulning med ändamål att handhava gemensamma uppgifier för föreningarsärskilt revisionsorgan inrättat, må sammanslutningen eller, där revisionsorganetutgör juridisk person, denna kunna utses lill revisor." Prop.1979/80: 143 228 som är centralorganisation för cirka 160konsumentföreningar saml etl tjugotal produktions- och begravningsföreningarrunt om i landet, finns ett dylikl revisionsorgan, benämnl Föreningsrevisionen.Till revisorer i de olika konsumentföreningarna skall enligt föreningarnassladgar utses dels KF (dvs. i praktiken Föreningsrevisionen), dels ett anlallokala revisorer (dvs. i prakliken lekmän i föreningarna). InomFöreningsrevisionen ulföres kvalificerat revisionsarbete av icke-aukioriseradeyrkesrevisorer med ofta lika god teoretisk bakgrund som auktoriserade revisoreroch dessutom med stor yrkeserfarenhet. År det, om arbelsgruppens förslaggenomföres, i fortsättningen tillätet för KF all använda en benämning, i vilkenordel revision ingär, på här beskrivet organ? Med andra ord: Är här fråga om"beteckning av näringsverksamhet"? KF anser emellerlid atl berört stadgande, om reformen genomföres, även ur en annan synpunkt bör ges en något annorlunda utformning än arbelsgruppen föreslagil. KF delar arbetsgruppens uppfallning atl rätten atl i firma etc. använda ordet revision bör vara förbehållen revisorer som bedriver kvalificerad revision. Sädana, ovan beskrivna, klarl kompetenta revisionsorgan som inrättats vid centralorganisation för ekonomiska för eningar och även kan vara organiserade som självsländiga juridiska personer - bör därior i stadgandet jämställas med auktoriserade och godkända revisorer och revisionsbolag i fråga om rälien atl i firma etc. använda ordet revision. Av samtliga dessa revisionsorgan utföres nämligen kvalificerad revision. - Jämför vad som anföres i samband med kravet på kvalificerad revision i samtliga aktiebolag. Sammanfattningsvis får KF således avstyrka förslaget atlendast auktoriserade eller godkända revisorer eller revisionsbolag i firmaeller eljest vid beteckning på sin näringsverksamhet skall få använda ordetrevision, men däremoi förorda all förbuden i revisorskungörelsen mol attanvända orden auktoriserad eller godkänd i revisionsföretags firma upphäves. : Riksförbundeltvivlar på att den föreslagna lagbestämmelsen kan slå igenom även om eltstraffsladgande knyts till förbudet. Revision är som gruppen påpekar etlallmänl ord och har ingen entydig innebörd. Riksförbundel vill i ställetföreslå atl ett särskilt begrepp införs som avser revision utförd avauktoriserad eller godkänd revisor (t. ex. auktoriserad revision, etc). och : Såvitt förbunden kan bedöma kommer åtskilligtrevisionsarbete även fortsättningsvis alt ulföras avicke kvalificerade revisorer. Man har därvid all beakta all förslag ävenframlagts all ekonomisk verksamhet av viss betydenhet som inte bedrivs iaktiebolagsform skall vara föremål för revision. Med hänsyn härtill synes delför närvarande inte lämpligt alt förbjuda de icke kvalificerade revisorema atlanvända ordet revision i sin firma. : Lika litet som del är praktisktmöjligt eller ens önskvärt all förbehålla lileln revisor åt de kvalificeraderevisorerna -vilket diskuterats av arbetsgruppen - lika litel kan ordelrevision som beteckning på näringsverksamhet reserveras för auktoriserade ellergodkända revisorer och revisionsbolag. Arbelsgruppens förslag skulle bl.a.innebära, alt , som har ca 250anslällda, varav etl liolal auktoriserade revisorer, och som bilräderprimärkommuner, landsting, kyrkliga kommuner samt aktiebolag och stiftelserinom den kommunala seklorn med yrkesrevision, inte längre skulle kunna bedrivasin verksamhel med bibehållande av den vedertagna be- Prop.1979/80:143 229 Förbudet skulle också komma all gälla derevisionskonlor som organiserats inom några landsling och slörre primärkommuneroch som i viss utsträckning bedriver extern verksamhet i t. ex. bolag inom delkommunala områdel. Dessa exempel torde räcka för atl visa all arbelsgruppeninte tillräckligt sluderal följderna av det föreslagna förbudet. Den sanering av revisorskåren som förslagel ominskränkning i rätten atl använda ordet revision syftar lill bör enligtstyrelsens mening i stället kunna uppnås genom alt kravel på kvalificeraderevisorer utsträcks lill alla företag i den takt som tillgången på revisorertillåter. (= kammarkontoret): Revision ulövasl.ex. hos myndigheler som riksrevisionsverkei eller revisionskoniorel i Siockholm,hos organisationer som Svenska Kommunförbundei genom dess revisionsavdelning,av elt storl antal yrkesmässiga eller förtroendevalda revisorer och - internt av flertalet slora verksamhelsdrivande organisaiioner. Arbelsgruppen föreslåratt begreppet "revision" reserveras för den verksamhel som bedrivesav det relativt ringa anlalel auktoriserade eller godkända revisorer. Någotstöd för en sådan ålgärd synes varken finnas i gällande lag eller i delallmänna medvetandet. Däremoi finnes ej skäl motsätta sig att möjlighel gesauktoriserade eller godkända revisorer alt i firma för handelsbolag elleraktiebolag, vari deras verksamhet bedrivs, använda beteckningarna auktoriseradrespektive godkänd. Förslaget kan underlätta för näringsidkarna atl finnaeftersökt kompetensnivå hos sin revisorskonlakl. : Förslagel om förbud för andra änauktoriserade eller godkända revisorer och revisionsbolag att få använda ordetrevision m. m. vid beteckning av sin näringsverksamhet synes få för vittgåendeföljder avseende den kommunala revisionen; i den delen finner förbundel attförslagen i promemorian bör analyseras grundligare innan författningsändringaraktualiseras. Svenska revisorsamfundel: Förslagel tillstyrkes. Elldylikl förbud skulle enligt samfundets mening ge vägledning och garanti för densom söker kontakt med revisor. Samfundet anser vidare, alt det nuvarandeförbudet i 18 6 revisorskungörelsen för auktoriserat eller godkänlrevisionsbolag alt i sin firma använda ordet "auktoriserad" respeklive"godkänd" bör utgå. : Förslaget kan i förstonesynas långtgående. Med hänsyn till behovet av atl ett skydd och enkvalitetsgaranti tillskapas för den som behöver anlila en revisors ijänslerävensom till atl de seriösa och kompetenta revisorerna kan behöva stödjas i sinverksamhel, tillstyrker föreningen förslagel. Sverigesbokförings- och revisionsbyråers Jörbund: Inga andra förelagsformer änakliebolag har behandlats. Brottsligheten är icke isolerad lill aktiebolag,utan förekommer oberoende av företagsform. Ordet revisor är allmängiltigt, och förekommer oberoendeav företagsform. För myndigheler, banker, företag och allmänhet har ordelrevisor en så viktig funktion, att del inte kan lagstiftas borl. Brottslighetenkan inle förhindras genom alt förbjuda ell ord samt av gränsa frågeställningen till enbari akliebolag. En yrkeskår av revisorer kommer att finnas i alla former av företag alldeles oberoende av vad de kommer att kalla sig, eller fä kalla sig. I branschsammanslutningar utanför FAR och SRS finnes mängamedlemmar vars utbildning och kompetens överstiger genomsnittet av såvälauktoriserade som godkända revisorer och som arbetat seriöst som revisorer imånga år ulan någon som helst anmärkning. Att dessa inte kunnal Prop.1979/80:143 230 bli auktoriserade eller godkända revisorer beroruteslutande på all de saknar föreskriven praktik hos auktoriserade ellergodkända revisorer. Detla krav borde därför slopas, då del inte på någol sätlutgör etl måll på kompeiensen som revisor. Beteckningen"kvalificerad" revisor är därför missvisande, då många revisorer sominle är auktoriserade eller godkända är minsl lika kvalificerade som dessa. Att fråntaga denna grupp rätlen atl kalla sig revisorer ärdärför klarl diskriminerande. Förbundet föreslår att ordel revisor fär användas av denperson som: 1. självständigt,varaktigt och mot ersättning i ej allt för ringa omfattning (rörelsekriteriernai taxeringshandledningen) utför revisioner, upprättar årsredovisningar åtförelag, upprättar självdeklarationer etc, 2. har lägsl enutbildning som gymnasie- eller företagsekonom eller annan utbildning somtillsammans med god praktik anses motsvara detta, 3. har minsl femårs allsidig praktik från revisionsbyrå, redovisningsbyrå, slörre företags redovisnings-eller ekonomiavdelning i ansvarsställning som chef eller chefsassistenl, ellerliknande, 4. har på särskildfastställd blankett anmäll sig lill för registrering somrevisor. Anmälningen skall även göras av auktoriserade och godkända revisorer. Efler inregistrering skall utfärda särskiltregistreringsbevis. skattechef kan dra in beviset med stöd avdokumenterat brottsligt förfarande i yrkesutövningen. Ordet revisor föreslås sålunda få användas enbart av den,som erhållil sårskill registreringsbevis. Som beteckning på sinnäringsverksamhet skall de få använda ordel "revision". Registrerad revisor skall ha samma rält lill utbildningoch information i gransknings- och skattefrågor som revisionsenheternas personal.Praktiskt setl kan detla lösas genom tillhandahållande av litteratur ochinformation samt informationsdagar. Rådel har pekat på missbruk av ordel revisor. P. g. a.dess allmängiltighet måste det vara kvar. Saneringen kan ske på ett betydligtenklare sätt i det här föreslagna. : Förbundel finnerarbetsgruppens förslag i och för sig harmlöst men också utan större praktisktvärde. Gruppen slår fast alt man inle kan reservera titeln revisor förauktoriserade eller godkända revisorer. Det oaktat menar gruppen att det skulleinnebära elt skydd och en kvalitetsgaranti för revisorernas kunder om ordelrevisionsbyrå och andra sammansättningar med ordet revision reserverades förden verksamhet som utövas av de kvalificerade revisorerna. Del verkar intetroligt. Ledningen för ett mindre förelag har heller inte svårt allvälja mellan revisorer av olika kvalitetsgrad. Redan telefonkatalogensyrkesregister talar om vem som är auktoriserad revisor, vem som är godkändrevisor och vem som är "annan revisor". SHIO-FamilJeJÖretagen och : Vidareföreslås att enbart auktoriserade eller godkända revisorer och deras revisionsbolagtilläts atl i firma eller på annat sätt vid beteckning av verksamhelen användaordel revision. Företagen kan därmed vara säkra pä att en auktoriserad ellergodkänd revisor (revisionsbyrå) är formelll kvalificerad. redovisningskonsulters förbund: Vi tillstyrkerförslaget. Emellertid är del då högsl väsentligt, all revisionverkligen betyder 1979/80: 143 231 revision och inte är en falsk beteckning för redovisning.Behovet av det skydd och den kvalitetsgaranti, som omnämnes å sid. 44 ipromemorian är minsl lika viklig beträffande redovisning som revision. Vi tror därför, att en nominering av redovisningskonsulterskulle kunna innebära bland annat följande fördelar. Säkerställande av skydd för belydande ekonomiska värden. De ekonomiska värdena i ell förelag är betydande för allaföretagets intressenter. Staten har inlresse av alt skatter och avgifierredovisas och inlevereras i laga ordning. De anslällda och företagaren självhar intresse av företagels fortbestånd för sin bärgning. Leverantörerna harintresse av alt få betalt för sina leveranser lill förelagel. Alll delta kräveren väl organiserad ekonomifunktion, som för de små företagen skall finnas alttillgå i form av redovisningskonsulier. Information lill uppdragsgivarna. Den information, som ligger i nomineringen, är av värdefrån uppdragsgivarens synpunki inte minsl därigenom, all den kan ge hjälp vidvalet av en lämplig redovisningskonsuli alt anlita aniingen överhuvudtageteller på den aktuella orten eller i den akluella siluationen. Säkerställande av lillgång på tillförlitligaredovisningskonsulter. Till nomineringen skall vara knutet enansvarighetsförsäkring mot förmögenhetsföriust av obligatorisk karaktär.Dessutom skall lill nomineringen fogas krav på, alt redovisningskonsulteniakttager uppställda normer i sin verksamhet. Säkerställande av yrkesskicklighet och främjande avvidareutbildning. Förekomsten av ett nomineringssystem och en kader avgodkända redovisningskonsulier verkar med all sannolikhet positivt på denallmänna kompetensnivån inom branschen också när del inom denna finns elt stortantal icke nominerade yrkesutövare. Till ett ambitiöst utformat nomineringssyslem hör ocksäell väl utvecklat utbildnings- och fortbildningsprogram. Dessautbildningsinsatser har stor belydelse för yrkesskicklighetens upprätthållandeoch vidareutveckling inom redovisningsbranschen. Ty med den lakl, som undersenare år, nya lagar på berörda områden tillskapats, är del inle tillräckligtatl klara sina förpliktelser med kunskaper, som har sin grund ens endasl eltfåtal år tillbaka. Den obligatoriska vidareutbildningen för godkändredovisningskonsult bör ligga inom områdena skatterätt, arbetsrätt,associationsrätt och annan ekonomisk lagsliftning. Därutöver är en kontinueriiguppdatering av anvisningar av stort värde. Utveckling av begreppel God redovisningsbyråsed. Vid sidan om Bokföringslagens begrepp God redovisningssedoch Aktiebolagslagens begrepp God revisionssed bör även begreppet God redovisningsbyråsedutvecklas. Sistnämnda begrepp bör vara normgivande för arbetet på redovisningsbyråer,dit de mindre företagen är hänvisade atl få sin redovisning utförd. Vi har inom värt förbund påbörjai arbelel med utvecklingav vad som bör ingå i begreppel God redovisningsbyråsed. Vi fortsäller detlaarbele i den takt, som vär kapacitet medgiver, och vi släller oss gärna tillförfogande för vidare information härom. Prop.1979/80: 143 232 Revisors tystnadsplikt och upplysningsskyldighet Justitiekanslern: förslag all införa enbeslämmelse som ålägger revisor ovillkorlig upplysningsskyldighet gentemoi bl.a. ny revisor och konkursförvaltare anser jag angelägel. Det ålderdomliga uttrycket "i olrängi mål" börundvikas. Ordel "obehörigen" är all föredra. Överensstämmelse medbanklagens begrepp "i oträngt mål" och med den innebörd delta utiryckfått genom praxis på bankområdet och genom Nials framställning lorde kunnaerhållas genom ett uttalande i förarbetena atl sådan överensslämmelse avses. Riksåklagaren: En avgörande förutsättning för atl revisorskall betros med upplysningar och förtroenden från förelagsledningens sidalorde vara att företagsledningen kan ulgå ifrån atl revisorn avhäller sig fränatl opå-kallal lämna upplysningar om bolagets angelägenheter lill aktieägareeller utomstående. En bestämmelse om tystnadsplikt för revisor är därför ofrånkomlig.Självfallel uppstår svårigheter när det gäller all utforma en bestämmelse somtillgodoser såväl del nämnda sekretessbehovet som intresset för utomstående,l.ex. rättsvårdande myndigheler, alt utnyttja revisorns vetskap om bolagetsförhållanden. Säsom arbelsgruppen anfört är det från brottsbekämpningssynpunklangeläget att bestämmelsen i della hänseende ändras sä att denintresseavvägning varom här är fråga kommer atl lillämpas på ett meranyanserat och flexibelt sätt. Arbetsgruppens förslag att bestämmelsen omarbetasefler mönster av banksekretessen synes godtagbart. Innebörden av begreppet"i oträngt mål" måste dock närmare belysas och konkretiseras.Beträffande upplysningsplikten delar jag arbelsgruppens uppfattning att det ilagtexten bör fastslås, atl revisorn har en ovillkorlig skyldighet att lämnaupplysningar lill medrevisor, särskild granskningsman, ny revisor och, ombolaget försatts i konkurs, konkursförvaltare. Överåklagaren i : Inte sällannär det gäller uiredningar om gäldenärs- eller skattebrott, om vilka brottmisstankar oftast uppkommer i samband med etl bolags försättande i konkurs,inlager revisorn en huvudställning. Det är denne, som fortlöpande haft insikl ibolagets skötsel och därför bör kunna ställa ovärderligt material till debroltsutredande myndigheternas förfogande. 1 alll för stor utsträckningförekommer del emellertid att revisorer med hänvisning till sekretessen ansersig böra vägra att lämna begärda upplysningar om bolaget. Förslaget om en absolut upplysningsplikt om bolaget avrevisor, som av en eller annan anledning lämnal sitl uppdrag, lill ny revisoroch av denne, om så skett, till konkursförvaltaren, om bolaget försatts ikonkurs, innebär att konkursförvallaren på grund av upplysningskedjan i sinberättelse i större utsträckning bör kunna presentera uppgifter om bolagel, somkommer att vara av största vikt för de broltsutredande myndigheterna. Överåklagaren i : Ett förslag medsärskilt inlresse för åklagare rör regleringen av revisors lystnadsplikt ochupplysningsskyldighet. Det är uppenbart att den nuvarande regleringen bärs uppav skyddsvärda intressen. Viktigt är atl tystnadsplikten har en sådanutformning, att revisorn betros med all information från företagsledningen somerfordras för att en meningsfull revision skall kunna genomföras. Lagstiftarenbör därför iaktta försiktighet vid en förändring av tystnadspliktensutformning. Den väg som arbetsgruppen anvisar - en omarbetning efter mönsterav banksekretessen - förefaller användbar. Uttrycket "i oträngt mål"är visserligen föga klargörande men arbelsgruppen hänvi- Prop.1979/80:143 233 sar lill den tolkningshjälp som kan fäs från praxis inombankväsendet och Nials framställning i ämnel. Förslagel bör därför kunnagodtas. I avsnittet om revisors upplysningsskyldighel slårarbetsgruppen fast, atl revisor redan enligt gällande lag harupplysningsskyldighet gentemot bl.a. medrevisor, ny revisor ochkonkursförvaltare. Eftersom oklarhet tydligen råder härom i revisorskretsar, ärett klargörande genom lagstiftning motiverat. Överåklagareni åklagardistrikt: 1 fråga om revisors tystnadsplikt ochupplysningsskyldighet är följande atl framhålla. Den nya akliebolagslagenliksom den gamla förpliktar revisorn att verka för bolagets bästa menstipulerar ingen upplysningsskyldighel lill det allmänna utöver vad som framgårav revisionsberättelsen. föreslär arbelsgruppen atl i lagen införes enbestämmelse varav uttryckligen framgår alt revisor har en ovillkoriigupplysningsskyldighet gentemot medrevisorer, särskild granskare, ny revisoroch, om bolaget försattes i konkurs, konkursförvaltare. Tillika rekommenderasatt revisorsorganisationerna kompletterar sina etiska regler med att "revisorhar, på gmnd av den ställning som ifråga om revision getts honom ilagstiftningen, plikteräven mol allmänheten och det allmänna". Om nurevisor vid granskning av aktiebolags böcker finner all VD, styrelseledamoteller annan förelrädare för bolaget kan misstänkas för brott bör han i förstahand tillse atl företagsledningen blir informerad. Om ej åtgärder vidtas föratt uireda saken kan den frågan ställas om revisorn kan åläggas annanskyldighet än anmärkning i revisionsberättelsen. Tillspetsat kan revisornexempelvis ha funnit att bolagel använder sig avvilseledande bokföring. Ansvarig härför är styrelsen, som tillika äger helaaktiestocken. Det torde vara helt klart att styrelsen inte kommer att tillåtaanmärkning i revisionsberättelsen utan i stället kommer att tillse atluppdraget för revisorn återkallas. Denne skall då enligt förslagel åläggas enupplysningsskyldighet gentemoi den nya revisorn. Men om denne är"handplockad" av styrelsen? Vilken skyldighet åligger då den avgåenderevisorn gentemot det allmänna? Skall han anses ha en rätt atl anmäla saken förätal ulan risk för skadestånd? En plikt att anmäla saken kan väl aldrig åläggashonom. 1 arbetsgruppens rekommendationer angående utvidgning av de etiskareglerna sägs atl "det medför ej heller skyldighet för denne att särskilttillvarata myndigheternas intressen". Då del ärav synnerlig vikt både för bolaget och dess borgenärer som för det allmänna attrevisionsberättelsen uppfyller bestämmelserna i 10 kap, 10 8 aktiebolagslagenföreslås att upplysningsskyldigheten genomföres så all avgående revisor åläggesupprätta skriftlig dokumentation av vad han funnit samt att pågående revisorpåtecknar att han lagit del av anmärkningarna varefter var och en behåller etlexemplar av dokumentalionen. Härigenom skapas en garanii för att eventuellaoegenlligheler kommer atl anmärkas i revisionsberättelsen. RevisornskulleHillika erhålla en självständigare ställning.