prop · G3031 · 1979-12-31 00:00:00 — Den korla tiden för prövningav patientens talan gör det också nödvändigt all nämnden, så snart ärendet harkommil in, föranstaltar om förordnande av offenlligl biträde för den klagande(jfr förslaget till ändringar i rättshjälpslagen). I tredje slycket ges föreskrift om skyldighet förordföranden att anmäla sådanl avgörande som har fattals i förminskadsammansättning för hela nämnden vid dennas nästa sammanlräde. Anmälan börinnehålla en redogörelse för hela ärendet, således grunden för intagning,besvären, beslutel och skälen för della. Föreskriften om anmälan medför intenågon möjlighet för nämnden atl ompröva beslutel. Lagmmmel behandlar förutsättningarna för biträde avpolis. I förslagel används termen "biträde" i stället för"handräckning", eftersom begreppel handräckning har visal sig kunnaleda till missförstånd (se SOU 1979:6, s. 159). Enligt lagrummet i dess nu gällande lydelse kanläkare, som skall undersöka patienten för ett eventuellt vårdintyg, begärapolishandräckning om patienten inte ställer sig till förfogande förundersökningen. måste emellertid som regel ansökan ha upprättatsenligt bestämmelserna i 4 8. När ansökningsförfarandet nu faller bort, har detansetts påkallat att begränsa den krets av läkare som skall kunna begärabiträde av polisen till läkare i allmän tjänst. Som har framgått av vad som harsagts tidigare bör det åligga distriktsläkare och vissa poliklinikläkare atlutföra undersökning för eventuellt vårdintyg. För atl kunna fullgöra sinaåligganden bör sädan läkare kunna begära biträde av polisen. Enligl 35 S i dess nuvarande lydelse skallpolismyndighet lämna handräckning på begäran av överläkaren om den som skalltas in enligt lagen inte inställer sig på sjukhusel. Del är således den påsjukhuset intagande läkaren som får begära polishandräckning.Vårdintygsskrivande läkare har inte denna rätt. Bestämmelsen har föranlettåtskillig kritik. Det har inte ansetts rimligt att behovet av handräckningskall bedömas av en läkare som inte själv har undersökt patienten. Den läkaresom bäst kan bedöma behovet av biträde av polisen i dessa fall är den läkaresom har utfärdat vårdintyget. Sådan läkare bör därför också kunna begärabiträde. Kretsen av läkare bör emellertid - utom för det undantagsfaU attläkaren behöver skydd för sin personliga säkerhet - begränsas till att avseläkare i allmän tjänst. 1979/80:1 Spec.motiv LPV 628 De praktiska möjligheterna förintagning kan bäsl bedömas av inlag-ningsläkaren. Innan annan läkare begärpolisens hjälp, bör intagningsläkaren alllid kontaktas. Lämnar denne inte sillgodkännande, bör bilräde inle begäras. I många fall kommer inlagning attske först sedan inlagningsläkaren har fåll vårdintyget sig tillsänt. På grundav t.ex. platsbrist kan han behöva avvakta med intagning . Ompatienten därvid inte vill inställa sig på sjukhuset, kan i enlighet med nugällande bestämmelser intagningsläkaren begära polishandräckning. Dennebehöver inte besluta om intagning, innan han begär handräckning. Detta har iden nya lagtexten kommit till uttryck genom att del har angetts somförutsättning för biträde av polisen alt patienten avses bli intagen vidsjukhusel. Enligl 35 8 sisla stycket i den nugällande lydelsen får överläkaren belräffande viss palienl överlåta på annanläkare vid sjukhuset att begära handräckning. Överläkare kan emellertidöverlåta på annan läkare vid sjukhusel all beslula om inlagning. 1 konsekvenshärmed bör molsvarande delegationsmöjligheler föreligga i fråga om biträde avpolisen. Lagmmmet har ändrals i enlighet härmed. polisutredning har ibetänkandet (SOU 1979; 6) Polisen (s. 159) påpekat vikten av att polishjälpbegärs bara när uppgiften inte kan lösas på annat sätt. Jag delar i princippolisutredningens mening. Till skillnad från utredningen anser jag dock allnågon uttrycklig bestämmelse om delta inte behövs. ] förslu stycket har vidtagits enändring i syfte att klarare ange atl det är överiäkaren som har ansvaret föratl bestämmelserna i 2 8 lagen (1958:205) om förverkande av alkoholhaltigadrycker m.m. iakttas beträffande den omhändertagna egendomen. Vidare har i första styckethänvisningen till lag begränsats att avse 2 8 1 första stycket. Dennaändring liksom ändringama i undra och Iredje styckena har gjorts efterpåpekanden av lagrådets ledamöler. Nuvarande 37 och 38 §8 harbetecknats 38 och 3988. Bestämmelserna i den nya 37 8 föranleds av atl det harvisal sig att patienterna ofta inte känner till sina möjligheteratt fåintagningen prövad av nämnden eller att i övrigt klaga mot de beslut som harmeddelats med stöd av lagen. Den skyldighet som föreskrivs i FL att underrättapatienten om hur han kan föra talan mol beslut har således inte aUtidiakttagits. Patienten har också ofta saknat kännedom om sin rätl tilloffentligt biträde enligt rättshjälpslagen. Det får anses särskilt viktigt altpatienter som vårdas oberoende av sitt samtycke ges ordenllig information omsina rälligheler. En beslämmelse har därför tagits in som gör sådaninformation obligalorisk åt alla patienter. Det skall ankomma på överläkarenatt sörja för att patienten får 1979/80:1 Spec.motiv 629 Patientens tillstånd kan emellertid i vissafall vara sådanl alt det är meningslöst att underrätta patienten om hansrättigheter. Del har därför angetts att upplysning skall lämnas så snartpatientens tillstånd medger det. Att överläkaren har getts ansvarelför atl patienten blir informerad innebär givetvis inte atl han alltid självbehöver informera patienten. Han kan t. ex. sörja för atl informationen lämnaspatienten genom annan läkare vid sjukhusel, psykolog, kuralor eller annanlämplig person. 1 sisla stycket har föreskrivitsall lagen skall finnas anslagen inom sjukhuset väl synlig för patienterna. Ävendenna föreskrift har tillkommit för att stärka patienlernas rättssäkerhet. Lagändringarna föreslås träda ikrafl den . DeUa har bedömts vara lämpligl främsl med hänsyn tillatt viktiga delar av förslagen hänger samman med hela socialtjänstreformen. Genom den ändring som föreslås i 248 begränsas besvärsrätten för patient som inte längre vårdas med stöd av lagentiU av för utskrivningen. För patient som harskrivits ul före ikraftträdandet bör gälla en övergångstid innan denna regelblir tillämplig. Tiden har bestämts från ikraftträdandet. Bestämmelser om ulskrivningsnämndoch psykiatriska nämnden finns även i annan lagstiftning än LSPV. Med hänsynhärtill har lagits in en bestämmelse om att föreskrift i lag eller annanförfattning om utskrivningsnämnd i stället skall gälla psykiatrisk nämnd.Vidare skall äldre föreskrift om psykiairiska nämnden i stället gälla centralapsykiatriska nämnden. 4.5 Förslaget till lag om ändring i rättshjälpslagen(1972: 429) (5) Bestämmelsernasvarar i huvudsak mot vad som gäller . Del bör dock uppmärksammas atl enligl17 § fjärde stycket och 20 a S LPV ges psykiatrisk nämnd en generell rätt attbesluta om utskrivning enligt 16 eller 19 8 LPV. I ärenden om utskrivning sompå så sätl kommer under nämndens prövning kan offentligt biträde förordnas. Genom de ändringar som föreslås iLPV kommer prövning om intagning enligl 9 § i vissa fall atl göras avpsykialrisk nämnd i stället för av överläkaren. Så är bl. a. fallet när läkarehar beslutat om intagning enligt 8 S trots att han har varit jävig. 1979/80:1 Spec.motiv 630 Det har inte ansetts alt del finnsanledning all i dessa fall öppna möjlighet till offenlligl bilräde redan iärendet hos psykiairiska nämnden. RäU till offentligt bilräde bör, i likhel medvad som gäller när överläkaren enligl 9 S LPV har beslutat om inlagning,inlräda först när beslutel överklagas. Bestämmelserna har utformats i enlighethärmed. Offentligt biträdeskall kunna förordnas i mål eller ärenden angående beredande av vård med slödav LVU, omedelbarl omhändertagande enligl samma lag och upphörande av sådanvård enligl lagen. Beslämmelserna svarar mol vad som enligl 418 4rällshjälpslagen gäller ärenden enligl BvL. Tredje punklen omfallar dessutomyllerligare ärendegrupper. beslul om var vården skall inledasfår överklagas. Även nämndens beslul alt fiylla denunge från det hem där han vislas får överklagas. Enligl förevarande punkl kanoffenlligl bilräde förordnas hos förvallningsdomslol vid överklagande av beslulsom har sagts . Av de framlagdaförslagen följer att punklerna 3 och 5 skall upphöra all gälla. Detlaföranleder en ändrad numrering av punklerna. Lagrummel svarar i övrigl mol dennu gällande lydelsen. Den presumlionsregel som gällerför ullänningsärenden har gjorts lillämplig på samtliga ärenden enligl 41 S.Regeln innebär aU rällshjälp genom offenlligl bilräde skall beviljas om delinle av omsländighelerna framgår atl behov av biträde saknas. Som har anförts ide aUmänna övervägandena kan en sådan omsiändighel vara atl beslut i ärendetinle kommer all gå den enskilde emol. Del bör här uppmärksammas auförhållandena undantagsvis kan vara sådana atl myndighelen inte kan vänta medärendels handläggning i avvaklan på alt biträde utses. Etl beslul omomedelbarl omhändertagande enligt LVU får således inle fördröjas av denanledningen atl offenlligl bilräde ännu inle har utsetts. I sådanl fall kanoffentligt bilräde i regel förordnas innan beslul om omhändertagande prövas ilänsrätten. Enligl första styckel skallrättshjälp genom offentligt biträde kunna beviljas även vårdnadshavaré om delföreligger molstridiga inlressen mellan vårdnadshavaren och barnet.Motstridiga intressen får regelmässigt anlas föreligga när beslul omomhändertagande eller ansökan om vård gmndas på all föräldrarna har brustit isina omsorger om barnet. Som närmare framgår av 44 S kan i annal fall gemensamtbilräde förordnas för den unge och vårdnadshavaren i mål eller ärende som avseshär. Rättshjälp genom offentligt bilrädeskall beviljas enligt 42 8, om det inle måste antas att behov av biträdesaknas. Vederbörande myndighel måsle därför alllid pröva frågan om rällshjälpex officio. 1979/80:1 Spec.motiv 631 närmasl syftel all underrälia myndighelen om hur densökande själv ser på rällshjälpsbehovel och atl över huvud tagel tillföramyndigheten material till belysning av rältshjälpsärendel. I förevarande lagrumsägs nu all rällshjälp genom offenlligl biträde beviljas efler ansökan ellerdå annars anledning föreligger. Ansökan får göras av den som kan beviljasrättshjälp i mål eller ärende som avses i 41 S. Enligt 18 och 24 88 LPV får bl. a.nära anhörig lill paiienlen ansöka om uiskrivning av patienten saml överklagaöverläkares eller psykiairiska nämndens beslul. Det har au den som påså vis får föra lalan bör kunna ansöka om offenlligl bilräde för paiienlen.Eftersom den som har laleräll i mål eller ärende enligl LPV får anses inlaparis slällning, får han även föra lalan mol beslul i fråga om offenlliglbilräde i sådanl mål eller ärende. All enskild part får föra lalan framgår av49 S rällshjälpslagen. I förevarande lagrum har, somnämnls tidigare, tagits in en bestämmelse om au gemensamt biträde skallförordnas för föräldrar och barn i fall som avses 1418 3, om del inte finnsmolstridiga inlressen mellan dem. Lydelsen av lagrummel har i övrigt anpassatslill beslämmelserna i 41-43 SS. Första stycket har utformats iöverensslämmelse med bestämmelserna i 41-4488. Orden "den som åigärdenavser" har således bytts ut mol "den som beviljas rättshjälpen".I enlighet med lagrådels förslag har andra meningen förts till ett särskiltstycke. Enligl övergångsbestämmelserna lillLVU skall BvL:s bestämmelser gälla under en övergångstid av sex månader.Rällshjälpslagen bör ges en motsvarande tillämpning i de mål eller ärenden förvilka BvL:s bestämmelser på så säll skall gälla. Det innebär atl den vidarerätt till rällshjälp genom offentligt biträde som införs skall gälla ävensådanl mäl eller ärende. 4.6 Förslaget till lag om ändring i (7) 17 kap. 12 8, 28 kap. 1 S, 31 kap. I S och 38 kap. 2 8. I fråga om ändringama i 28 kap.18,31 kap. I S och 38 kap. 2 8 hänvisas lill specialmoliveringen ilagrådsremissen (bild. 4 s. 128-132). Ändringen i 17 kap. 12 8 (främjandeav fiykt) föranleds av alt vård enligt BvL och NvL inte längre kommer atlfinnas. Som jag har framhållit i lagrådsremissen (s. 51) harjag inte hellerfunnit skäl att i LVU la upp någon regel som motsvarar den som finns i 89 SBvL och som närmast molsvarar bestämmelse om främjande av flykt. 1979/80:1 Spec.motiv 632 Denna lag iräder i kraft den 1januari 1981. Vad i denna lag sladgas skall, med undanlag som kan följaav 3. äga tillämpning även på gärning som har begåtts före den 1 januari 1981.3. Har före den I januari 1981beslutats om förebyggande ålgärder eller omhändertagande för samhällsvårdenligt barnavårdslagen (1960:97) får, om ålgärderna eller vården beslår vidliden för domen, 31 kap. 1 8 i dess äldre lydelse tiUämpas lill utgången avjuni 1981. Enligt övergångsbestämmelserna tillLVU skall förebyggande ålgärder eller omhändertagande för samhällsvård, som harbeslutats med slöd av BvL före den , kunna bestå längst lill denI . Bestämmelsen vid punkt 3 har föranlelts av önskemålet atl samordnadomstolarnas och socialnämndernas handlande under övergången till LVU. 31 kap.I 8 i dess äldre lydelse skall således kunna tillämpas under första halvåret1981, när del finns etl beslul om förebyggande åtgärder eller omomhändertagande för samhällsvård. 4.7 Förslaget till lag om upphävande av lagen (1964:450)om åtgärder vid samhällsfarlig asocialitet (8) Förslaget har berörts i de allmänna övervägandena (avsnitt2.25.3). 4.8 Förslaget till lag om ändring i körkortslagen(1977:477) (9) Förslagel behandlas utföriigt i deallmänna övervägandena (avsnitt 2.19.3). 4.9 Förslaget till lag om fmansiering av statsbidrag tiUförskole- och fritids hemsverksamhet (10) I lagen har ulan ändring i saktagits in bestämmelser som svarar mot 14-18 88 lagen (1976:381) om barnomsorg.Avgiftens storiek har vid 1978/fastställts fill 1,avavgiftsunderiaget (prop. 1978/79: 100 bU.8, SoU 28, rskr 262). 4.10 Förslaget till lag om upphävande av lagen (1926:72)angående medde lande av forbud for barn att idka viss försäljning (11) Som socialutredningen har anförttorde denna lag numera ha spelat ut sin roll, och den bör därför upphävas. mån ett barn på etl olämpligt säu skulle användas för aU bjuda ut ellerdela ut trycksaker eller varor, bör det åligga socialnämnden att på annat sättkomma till rätta med saken. 1979/80:1 Spec.motiv 633 4.11 Förslaget till lag om upphävande av lagen(1936:56) om socialregister Förslagel har kommenterats i deallmänna övervägandena till SoL (avsnitt 2.20.2). 4.12 Förslaget till lag om ändring i sjukvårdslagen(1962:242) (13) Enligt 24 8 socialhjälpslagen och71 8 barnavårdslagen kan regeringen faslslälla taxa för ersättning som skallulgå för vård på anstalt eller annan inrättning. Någon motsvarande beslämmelseföreslås inte i SoL, varför hänvisningen härom i 27 S sjukvårdslagen har lagilsbort. Dessulom har vissa ändringar gjorls på grund av all begreppel sluien vårdföreslås ulgå ur LPV. 4.13 Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381)om allmän försäkring Socialulredningen har framhållitatt vissa bestämmelser i bl. a. lagen om altmän försäkring innehåller rätt förförsäkringskassa alt på framslällning av socialnämnd betala ut förmån tillannan än den försäkrade elc. om betalningsmottagaren inte är skickad att brukabeloppet. Socialulredningen anser att denna möjlighet står i strid mot deprinciper om frivillighet och självbestämmanderätt som skall ligga till grundför den framtida socialljänslen. Beslämmelserna berör förutom socialtjänstenäven andra vårdområden. De bör därför enligt ulredningen bli föremål förövervägande i annal sammanhang, 1 avvaklan på en sådan prövning hardock beslämmelserna i AFL ansetts behöva anpassas fill den nyasocialtjänstlagstiftningen. 3 kap. 15 § I första stycket föreskrivs attsjukpenning inte utgår bl.a. för tid då försäkrad är intagen i annat barnhem änmödrahem eller i ungdomsvårdsskola. Beslämmelsen har begränsats till attavse intagning med stöd av LVU vid de institutioner som kommer att ersättaungdomsvårdsskolorna, nämligen sådana hem som avses i 12 8 LVU. I andra stycket föreskrivs nu attdå försäkrad är intagen i skall sjukpenningminskas på samma sätl som vid inlagning på sjukhus. Vård av vuxna missbrukareutan deras samtycke skall i enlighet med vad som har föreslagits lidigareendasi kunna ske på sjukhus eller annan vårdinstitution med stöd av 2 8 LPV.Bestämmelserna i 3 kap. 4 S andra stycket om minskning av sjukpenning dåförsäkrad vårdas på sjukhus blir då direkt tillämpliga. Övrig vård avmissbrukare förutsätts ske i frivilliga former. De ekonomiska angelägenheternamellan social- Prop.1979/80:1 Spec.motiv 634 Ijänslen och den iniagne bör då kunna lösas genomöverenskommelser i varje särskill fall. Andra slycket i paragrafen har därförfåll utgå. Någon vårdform som molsvarar vårdutom skola av ungdomsvårdsskoleelev föreslås inle i den nya lagstiftningen.Paragrafens iredje slycke har med hänsyn härtill ändrats till att avse endastden som vårdas utom kriminalvårdsanstall. 18§, 4 kup. 20§ första tnh Jjärde slyckena och 16kup. 12 § första slyckel Enligl 3 kap. 18 8 får allmänförsäkringskassa på framställning av socialnämnd besluta atl sjukpenning somtillkommer försäkrad, som är hemfallen ål alkoholmissbruk och på vilkendessulom indikalionerna i 15 8 nyk-lerhelsvårdslagen är tillämplig, helt ellerdelvis skall betalas ut till myndighel eller den försäkrades makeeller annan person atl användas lill den försäkrades och hans familjs nylta. Motsvarande bestämmelser finns i 4kap. 20 S första stycket om föräldrapenning och i 16 kap. 12 8 första stycketom pension. Med hänsyn till den allmänna synenpå förhållandel mellan klienl och socialtjänst som har berörts harlagbestämmelserna om att missbrukares försäkringsförmåner skall utan hansmedverkan kunna belalas ul till annan än honom själv tagits bort. Dessa frågorbör kunna lösas genom överenskommelser mellan den enskilde och ivarje särskill fall. I 4 kap. 20 8 fjärde stycket harhänvisningen till 3 kap. 18 8 ersatts med det sakliga innehållet i denna, nuupphävda, bestämmelse. Detta innebär ingen ändring i sak. 4 kap. 20§ själle stycket 1 4 kap. 20 8 sjätte slyckelföreskrivs atl försäkringskassa beträffande moder som vid barnets födelse ärintagen bl. a. i barnhem, ungdomsvårdsskola eller vårdanstalt föralkoholmissbrukare får efter framställning av föreståndare för inrättningenbesluta om utbetalning av föräldrapenning till föreståndaren för att användastill kvinnans och barnels nytta. Bestämmelsen har begränsats lill att avse,föruiom intagen på kriminalvårdsanstalt, intagna pä de hem som kommer atlersälla ungdomsvårdsskolorna. 1 de allmänna övervägandena(avsnill 2.10.5) har föreslagits atl inskränkningarna i rätten förålderdomshemmens pensionärer all själva uppbära sin folkpension skallupphävas. Förslaget innebär ändring i förevarande paragraf. 18 kap. 5 § Ändringen i andra slycket föranledsav all lagen om socialregister föreslås upphöra. 1979/80:1 Spec.motiv 635 I iredje slycket har lagits in enerinran om den rätl socialnämnd enligl 57 8 SoL har atl av allmänförsäkringskassa erhålla uppgifler om ekonomisk hjälp som har lämnats lillenskild. 4.14 Förslaget till lag om ändring i lagen (1947:529)om allmänna barnbi drag (15) Förslaget till lag om ändring i lagen (1964:143) ombidragsförskott (16) Möjlighelerna all betala utallmänna barnbidrag och bidragsförskoll lill annan än vårdnadshavaren eller densom löslrar barnel har begränsais lill atl avse fall när synnerliga skälföreligger. Ändringen har vidtagils för all markera alt del bara är i renaundanlagsfall och efter noggrann prövning som en vårdnadshavaré eller någonannan som är berälligad all uppbära barnels bidrag skall kunna frånias sin rällall själv sörja för barnel. synnerligl skäl kan vara I. ex. all det är klarlagt att barnelsbidrag används för alt finansiera missbruk av alkohol eller narkolika,äventyrligt spel e.d. 4.15 Förslaget till lag om ändring i lagen (1976:380)om arbetsskadeförsäk- ring (18) I 8 kap. 5 8 hänvisas belräffandeulbelalning av ersättning för arbetsskada bl.a. lill bestämmelserna i 3 kap.18 8 lagen (1962:381) om allmän försäkring. Nämnda bestämmelse föreslås upphöra(se 4.13). Hänvisningen lill den paragrafen kan därför utgå. 4.16 Förslaget till lag om ändring i lagen (1964:47) omkrigshjälp (20) Förslaget till lag om ändring i familjebidragslagen (1978:520) (40) På skäl som har anförts i deallmänna övervägandena (avsnitt 2.16.5) har beslämmelserna i dessa lagar ombegränsad prolokollsskyldighel ersätls av oreserverade hänvisningar tillkommunallagen. 4.17 Förslaget till lag om ändring i lagen (1944:133)om kastrering (32) Vissa bestämmelser i 4 8 som gällerbl. a. inlagna på ungdomsvårdsskola har inle ersalls av någon motsvarighetenligt LVU, eftersom åldersgränsen aldrig kan bli aktuell i dessa fall.Lagrummet har vidare ändrats med hänsyn lill atl lagen om åtgärder vidsamhällsfarlig asocialitet föreslås upphävd. Prop.1979/80:1 Spec.motiv 636 4.18 Förslaget till lag om ändring i lagen (1963:197)om allmänt kriminalre gister (33) Med hänsyn lill föreslagnaändringar i har bestämmelsema i 2 8 punkl 2 om allkriminalregisler bl. a. skall innehålla uppgifler om dem som överiämnas lillvård enligl lagen om nyklerhetsvård tagits borl. 4.19 Förslaget till lag om ändring i lagen (1%4:168) omförvandling av böter Bestämmelsen i 11 S om all beslutom förvandling av böler förfaller när någon på grund av meddelat beslut las inpå vårdanslali för alkoholmissbrukare, arbelsanslalt eller ungdomsvårdsskolaskall i fortsättningen avse dem som med stöd av LVU tas in i hem som anges i 128 denna lag. Dessa hem motsvarar närmasl de nuvarande ungdomsvårdsskolorna. Vårdenav alkoholmissbrukare förulsälls i forlsältningen ske i frivilliga former bortsettfrån kortvariga omhändertaganden för avgiftning och annan psykiatrisk vård medslöd av LPV. Del har ansetts atl del inte finns någon anledning alt då ha kvarsärbestämmelsen i detta avseende för denna missbrukargrupp. Någon arbetsanslaltkommer inte att finnas efter upphävande av lagen om åtgärder vidsamhällsfarlig asocialitet. Befogenheten i 11 8 för slyrelseför anstalt eller skola atl i vissa fall påkalla förvandling av böter har förtsöver till att gälla den som förestår vården vid hemmel. 4.20 Förslaget till lag om ändring i införsellagen(1968:621) (35) Beslämmelserna i I och 6 88 haranpassats till de föreslagna reglerna i 33 och 34 88 socialtjänstlagen om enskildsersättningsskyldighet för ekonomisk hjälp eller vård. 1 74 8 andra stycket BvL föreskrivsatl bidragsskyldighet enligl 72 8 BvL (bl.a. förälders skyldighel att ersättakommunens kostnad för etl barn som har omhänderlagils församhällsvård) får fastställas genom skriftlig, av två personer bevittnadförbindelse. Om den ersällningsskyldige vägrar att ulfärda sådan förbindelse,besläms bidragsskyldigheten av på talan av kommunen. Den nuvarande lydelsen av 6 8införsellagen bygger på regleringen i bl. a. BvL. 1 SoL har däremol inle någonbestämmelse motsvarande 74 S andra stycket BvL tagits upp. Som har framgått avde allmänna övervägandena (avsnill 2.15.2) och av specialmoliveringen lill 36 8SoL förutsätts att kommunen och föräldrarna kommer överens om hur slorlmånalligt belopp, som föräldrarna skall eriägga och att någon särskildreglering i lag av formerna för eU sådanl avtal inle har funnits behövlig.Skulle en förälder vägra att betala får betalningsskyldigheten fastställas avlänsrätten såvitt avser förfallet belopp. 1979/80:1 Spec.motiv 637 Förslaget till ändring i 6 8 förstastyckel införsellagen innebär alltså alt införsel kan äga rum för kommunsfordran på bidrag från föräldrarna enligl föreskriften i 34 8 andra stycketSoL, men enbart i det fall föräldrarna har skrivit på en förbindelse, bevittnadav två personer. Förslaget här innebär däremot inte någon föreskrift om vilkenform avtalet mellan kommunen och föräldrarna bör ha enligt SoL. En dom avlänsrätten, som alltså bara kan avse ersättning för redan förfallnabidragsbelopp, kan enligt vad som framgår av 6 8 inte heller bli föremål förinförsel. Jämför här även 54 a 8 utsökningslagen.