prop · G30390 · 1979-12-31 00:00:00 — Vid en jämförelse mellan statsbidraget och kommunernastolala skalleunderiag inkl. tillskottet på grund av brist på skattekraftmotsvarar statsbidraget en utdebitering på mellan 13 och15 öre per skattekrona (skr.). Därav ulgör statsbidraget lill förstauppsättningen stadigvarande undervisningsmaleiel till gymnasieskolan ca I öreper skr. Statsbidraget har i denna jämförelse omräknats från det slalligabudgetåret till kommunernas budgelår. Ett slopande av stalsbidragel tillskolbyggnader skulle alltså om kommunerna väljer att helt skaltefinansierainkomstbortfallet molsvara en höjning av medeluldebiteringen i landel med ca13 öre per skr. 7.2 Landstingskommunernas utgifter för skolbyggandet Landstingskommunernas kapitalutgifter åren 19751977 inomutbildningsområdet framgår av tabell 7.6. Tabell 7.6 Landstingskommunernas kapitalutgifter åren19751977 i resp. års priser (milj. Kommunernas finanser 1975, !976och 1977. Av tabellen framgår atl kapitalutgifterna förutbildningsområdet ulgör en mycket lilen del av landstingskommunernas totalakapitalutgifter. Omfattningen är också avsevärl mindre än för kommunerna. År1977 motsvarade landstingskommunernas skolinvesteringar ca en tiondel avkommunernas. Av landstingskommunernas totala exierna utgifter under år 1977utgjorde kapitalutgifterna inom ulbildningsområdel . Ser man till landstingskommunernas flerårsplanering, såsomden framgår av LKELP 78 (tabell 7.7), förväntas skolsektorns andel av de lolalakapitalutgifterna hålla sig relativt . Prop.1979/80:90 96 Tabell 7.7 Landstingskommunernas kapitalutgifter åren197919831 priser (milj. 1979 1980 1981 1982 1983 Totala kapitalutgifter 3 42! 3 564 3 188 2 744 2 433 Kapitalutgifter för utbildning 279 210 200 157 132 Utljildningens andel av Källa: , LKELP 78. Eftersom invesleringar i skolbyggnader utgör en liten delav landstingskommunernas totala kapitalutgifter har någon särskild sludie inleansetts behövlig för all belysa konsekvenserna för landstingens del av eltslopande av statsbidraget lill skolbyggnader. 7.3 En undersökning av skolbyggnadsprojekt i fem kommuner 7.3.1 Vul av kommuner Fem kommuner har valls ut i syfte atl närmare belysa dekommunalekonomiska konsekvenserna av ett slopande av statsbidraget lill skolbyggnader.De utvalda kommunerna är Ale, , , och . Samtligadessa kommuner har genomfört eller håller på att genomföra omfaltandeskolbyggnadsprojekt. och bygger båda nya gymnasieskolor. Håbokommun har byggt en ny högstadieskola och Ale kommun planerar alt under år 1980bygga en likadan. kommer atl bygga en låg- och mellanstadieskola. Samtliga fem kommuner har haft en befolkningsökning mellanåren 1971 och 1979. , som har varit en av landets mestexpansiva kommuner, har mer än fördubblat sin folkmängd mellan åren 1971 och1979, Ale kommun har haft en befolkningstillväxt motsvarandenäslan . Fram lill förvänlas fortsätta sin kraftiga expansion,medan övriga kommuners befolkningstillväxt beräknas blir relativt måulig (setabell 7.8). Tabell 7.8 Antal invånare, faktisk utveckling åren19711979 och prognos fram Antal invånare vid årets 6 150 12 580 Källa: SCB, för kommuner 197! 7.3.2 Skolbyggnadsplaner åren 19791983 beräknar i KELP 7983 atl investera 126 milj. kr. i skolbyggnader (se tabell7.9). Huvuddelen eller 71 milj. kr. Även kommunbygger en ny gymnasieskola. Av ell totalt anslag för skolbyggen under periodenpå 22 milj. kr. avser 18 milj. kr. investeringar i gymnasieskolbyggnader.Stora delar av anslagen för gymnasieskolorna i och i harbudgeterats , trots atl utbetalningarna görs under år 1979ochdärefter. Ale och har i KELP 7983 beräknat anslagen lillskolbyggnader lill 28 resp. 17 milj. kr. kommun haruppskattat molsvarande anslag till 9 milj. kr. Tabell 7.9 Bruttoutgifter för byggnads- ochanläggningsarbeten inom huvudprogram 6 prisläge (milj. -38.0 17,0 21,0 Källa: SCB, KELP 7983. 7.3.3 Statsbidrag åren 19791983 Studien av det nuvarande statsbidragels betydelse för defem kommunerna har gjorls med utgångspunkl i kommunernas antaganden omstatsbidrag i KELP 7983. Förutom statsbidraget lill skolbyggnader har ävenbidragel lill första uppsättningen stadigvarande undervisningsmateriel lillgymnasieskolan ingått i jämförelsen på grund av alt det i vissa fall förelegalsvårigheter alt särredovisa bidragen. Om statsbidraget till skolbyggnader skulle slopas harkommunerna i huvudsak att välja mellan atl kompensera inkomstbortfallet genomskattefinansiering och/eller lånefinansiering. 1 del följande räkneexemplethar angivna statsbidrag i KELP 7983 slällls i relalion till del tolalaskatteunderlaget i syfte att beskriva vad statsbidraget under enskilda årmotsvarar i utdebitering per skr. Statsbidraget omfatlar byggnader och förVästerås och del även första uppsättningen stadigvarandeundervisningsmateriel lill gymnasieskolan. kommun harej medtagits i dennajämförelse eftersom slalsbidraget utgifter budgeterats redan i1978 års budget. Av labell 7.10 framgår att statsbidraget för Sigtunakommun under någol år molsvarar en utdebitering på upp mol per skr.Genomsnittligt för hela femårsperioden molsvarar statsbidraget en utdebiteringpå lägst (Ale kommun) och högst (kommun). Del böremellertid som tidigare nämnls noteras all kommunerna erfarenhetsmässigt islulel av KELP-perioderna redovisar en avtagande investeringsverksamhetberoende på svårigheter att bedöma behovet av investeringar långt fram i tiden.Investeringsvolymen i skolbyggnader kommer därför med stor sannolikhet atl blislörre än vad KELP 7983 uppvisar. Statsbidragels sloriekkan av den anledningen ha beräknats för lågl under de sisla åren av perioden. Tabell 7.10 Statsbidrag omräknat till utdebitering åren19791983 tillskoll på grund av brisl på skattekraft i 1979 års utdebitering per skr. 7.3.4 Studier av enskilda skolbyggnadsprojekt I syfte atl analysera de finansiella ochlikvidilelsmässiga konsekvenserna av ell slopande av statsbidragsgivningen tillskolbyggnader har etl skolbyggnadsprojekl i vardera av de fem kommunernaspecialsluderals. Finansieringssätlel varierar något mellan kommunerna.Väslerås och skallefinansierar investeringarna i sin helhet, medanAle, och lånefinansierar belydande delar av utgifterna. i är en fyraparallellighögstadieskola som är under projektering. Skolan finns med i skolöverstyrelsensplan över skolbyggnadsföretag inom 1980/planeringsram. Byggstart för projektetberäknas . Finansiering prisläge Areor (milj. Slatsbidrag 4,2 Bruttoarea 5 175 m; Lånefmansiering 9,7 Nettogolvarea 2 931 m" Mattilaskolan i är en enparallellig låg- ochmellanstadieskola som kommer atl integreras med en förskola. Skolan är tillsill yttre nästan idenlisk med en låg- och mellanstadieskola som år 1977färdigställdes i . Statsbidrag 1,9 Brultoarea 2 098 m- Skattefmansiering 2,9 Nettogolvarea 1 142 m- Kvarnbacksskolan i kommun färdigställdes i böljan avår 1979. Skolan är en fyra-femparallellig högstadieskola som uppförts ianslulning till en befinllig treparallellig låg- och mellanstadieskola.Bostadslån enligt bosladsfinansieringsförordningen har utgått med 8,8 milj. kr.för s. k. integrerade skollokaler. Slatsbidrag 4.2 Bruttoarea 6 655 m" Länermansiering 14,1 Nettogolvarea 3 481 m" NärMärstagymnasiel las i bruk kommer kommun att fåen egen gymnasieskola. har kommunen anlitat gymnasieskolor inärliggande kommuner. Når skolan är helt ulbyggd beräknas elevantalet uppgålill ca 925, fördelat på teoretiska och yrkesinriktade linjer. Finansiering prisläge (milj. 17 870 m-8 358 m- Wenströmska skolan avsesalt byggas etappvis mellanåren1979 och 1983. Skolan kommer i de tre försia etapperna all ge plats för I 200gymnasieelever. Projektet ingår i SÖ:s investeringsram. Eventuellt kommer beslul alt fattas om ytteriigare enelapp för ca 250 elever. juli 1979juni 1980 juli 1980juni 1982 juli 1982dec. Yrkesinriktade linjer Teoretiska linjer Yrkesinriktade linjer Finansiering prisläge (milj. Statsbidrag 38,0 Skallefinansiering 99,0 Etapp 1 13 000 m-Elapp2 16 000 m- 8 187 m-8 500 m- 7.3.5 Konsekvenser för kommunernas likviditet vid ettslopande av statsbidraget slopande av statsbidraget till skolbyggnader fårnaturligtvis finansiella konsekvenser för kommunerna. Kommunens val avfinansiering av inkomstbortfallet avgör också i vilken grad likviditetenpåverkas kortsiktigt. I de kalkyler som redovisas i delta avsnitt har de femkommunernas finansieringsplaner för de fem skolbyggnadsprojektenlikviditetsmässigt jämförts med alternativa finansieringsplaner. De alternativa finansieringskalkyler som valls ärföljande. Alternativ 1 Kommunens plan för finansiering av projektetinkl. Allernaliv2 Kommunens plan för finansiering med undanlag av statsbidraget sombortfaller. Slalsbidragsbortfallet kompenseras i sin helhel medskattefinansiering. Alternativ3 Kommunens plan för finansiering med undantag av statsbidraget sombortfaller. Statsbidragsbortfallet kompenseras skattefinansiering och50 % lånefinansiering. Alternativ4 Kommunens plan för finansiering med undanlag av slalsbidraget sombortfaller. Slalsbidragsbortfallet kompenseras i sin helhel medlånefinansiering. Alternativ5 Hela skolbyggnadsprojektel finansieras med bostadslån och ulan slatsbidrag. Finansieringsplanernaredovisas prisnivå för samtliga kommuner med undanlag avKvarnbacksskolan i , som redovisas prisläge. Tatiell 7.11 Alternativa nnansieringsplaner (milj. Märstagymnasiel i 5i| Prop.1979/80:90 102 ln- och utbetalningarna varierar tidsmässigt mellan deolika finansieringsalternativen från upp lill . För att kunnajämföra allemativen har därför i bilaga I (s. 103107) in- och utbetalningarnavid olika tidpunkter omräknats lill en gemensam lidpunki. Den melod som därvidanvänts har varit nuvärdesmeloden. Diskonleringsränlan har vid beräkningarnafastställts till . Hänsyn har vid bedömning av diskonleringsränlan bl. a.lagils till långtidsutredningens (LU 78) antaganden om den framlidaprisutvecklingen. Räntan på bostadslån och övriga lån har beräknals till ,vilket ger en realränta' på på den lånefinansierade delen avinvesteringarna. Bostadslånen avser lill slatliga bostadslån och lill 70 %prioriterade boltenlän. Amorteringstiden för bostadslånen har beräknats till30 år. Rak amortering har tillämpats för slatliga bostadslån.Ka-pitalkostn-aderna för bottenlån h-ar beräknats efter annuitetsprincipen. Tabell 7.12 Summa nuvärde av utbetalningar inbetalningar enligt bilaga I med en diskonteringsränta på (milj. Med ulgångspunkt i de förutsättningar som redovisais ovanblir summan av nuvärdet för samlliga skolor lägst i alternativ 1 (labell7.12). Alternativet med statsbidrag till skolbyggnader är alltså frånfinansieringssynpunkt på lång sikt förmånligast för kommunen. Om stalsbidragelupphör skulle bäsla allemativet för kommunen på längre sikl vara altskaltefinansiera hela inkomstbortfallet. Alternativen 35 ger ett högre nuvärdeän allernaliv 1 och 2 beroende på en större andel lånefinansiering. Allernaliv5, som har den siörsta andelen lånefinansiering, uppvisar det högsla nuvärdet. Påpekasbör att om realräntan varit lägre än i kalkylema hade alternativen 35varit förmånligare för kommunerna än vad tabell 7.12 visar. Om realräntanfastställts till ±0 % hade allemativen 25 på lång sikt varit likvärdiga. 1 bilaga 2 (s. 108 O redovisas i ell räkneexempel dekortsiktiga likvidilelsmässiga konsekvenserna av de alternativafinansieringsplanerna. Stora krav kommer att ställas på likviditeten underinvesteringsskedet om kommunema väljer alt kompensera statsbidragsbortfalletenligt altemativ 2 eller 3. Detta förhållande gäller främst för Sigtunakommuns del med hänsyn till Märslagymnasiets sloriek. Skulle kommunvälja atl kompensera hela inkomstbortfallet genom skattefinansiering(alternativ 2) ' Realränta är en nominell ränta som är korrigerad förpenningvärdesförändringen . ökar behovel av likvida medel under invesleringsskedel (år0) med 2: 25 per skr. Om däremol halva inkomstbortfallet lånefinansieras och andrahalvan skaltefinansieras (allernaliv 3) kan motsvarande behov av tillskoU pålikvida medel år O för del beräknas till 1:13 per skr. Genomsnittligtunder försia femårsperioden varierar behovel av tillskott på likvida medelenligl labell 7.13 med per skr. i alternativ 2, 1035 öreper skr. i alternativ 3 och per skr. i allernaliv 4. Tabell7.13 Genomsnittligt behov av tillskott på likvida medel per skr. underförsta femårsperioden enligt bilaga 2 Kyrkbyskolani Ale Mattilaskolan i i iSigtuna Wenströmska skolan i Om slalsbidragsbortfallet kompenseras genomskattefinansiering är behovel av tillskott på likvida medel således slörre ånom inkomstbortfallet finansieras genom upplåning. Skulle kommunerna fåmöjlighet alt bostads-lånefinansiera skolorna i sin helhel (allernaliv 5)minskar behovet av likvida medel med mellan 7 öreper skr. för Mattilaskolan i och per skr. för Wenströmskaskolan i beroende bl. a. på all det då saknas behov avskallefinansiering. 7.3.6 Kommunernas finansiella förutsättningar Allernaliven 24 kommer i jämförelse med alternativ I allinnebära en ökad finansiell belaslning på kommunerna. Om statsbidragsbortfalletskall kompenseras genom egna medel, måsle kommunerna ha en god likviditet omutdebileringshöjningar skall kunna förhindras. 1 labell 7.14 har de femkommunernas likviditet sinsemellan jämförts. Finansieringskapitalel, som ulgörskillnaden mellan omsättningstillgångar och kortfristiga skulder, har därvidanvänts som ett mått på likviditeten. Tatiell 7.14 Finansieringskapital åren 197619781 milj. kr. Motsvarar per skr. Molsvarar per skr. Motsvarar per skr. Ale -1- 9,4 + 10,8 - 6,9 - 8,1 Väslerås -1-118,0 -1-2:78 -1-5:60 -4:70 -1:75 -1-5:95 + 10,6 -1- 9,7 - 9,8 -1-115,1 -1-2:59 -1-4:20 -3:43 -1:79 -1- 27,2 -1- 8,0 - 21,5 -f 11,8 -1-178,4 -H5:76 4-3:01 -9:32 -H:88 4-6:35 Källa: SCB, Kommunernas finanser 1976 och 1977. 1978års bokslut för resp. kommun. Prop.1979/80:90 104 Finansieringskapitalel har ökat i storiek mellan åren 1976och 1978 i Ale, och Väslerås, medan finansieringskapilalminskal något. Den största minskningen har dock -ägt rum i , som i 1978 årsbokslut redovisar ell negaiivt finansieringskapilal molsvarande 9: 32 per skr.Västerås och Ale uppvisar bokslut del siörsta finansieringskapitalel,6: 35 per skr. resp. 5: 76 skr. Med ulgångspunkt i finansieringskapilaletsstoriek skulle alltså Väslerås och Ale ha de största förutsättningarna altklara en skattefinansiering utan utdebileringshöjningar, medan motsattförhållande skulle gälla för . Om slalsbidragsbortfallet kompenseras genom lånefinansiering,skulle kommuns höga långfristiga låneskuld per invånareytteriigare öka (se tabell 7.15). En ökad upplåning skulle inte vara likakännbar för Ale kommun med hänsyn till kommunens låga låneskuld per invånare.Även har en låg långfristig låneskuld per invånare, om det beaktas attden största delen av låneskulden avser lomtråttsverksamhet och affarsdrivandeverk (elverk, fjärrvärmeverk och hamnverksamhel), som ej ingår i den kommunalaverksamheten i de övriga kommunerna. och kommuners låneskuld äri verkligheten betydligt slörre än vad tabell 7.15 visar, om hänsyn tas tillden budgeterade ej verkställda upplåningen, som bokslut uppgick till13 resp. 15 milj. kr. låneskuld per den 31 december1978 Skuld milj. kr. Skuld per invånare kr. Ale 60,7 2 653 7.3.7 Alternativ till finansiering genom slatsbidrag De alternativa finansieringsplanerna förutsätter attskattefinansiering och/ eller lånefinansiering är möjliga alternativ förkommunerna all läcka slalsbidragsbortfallet med. resonemang byggeremellertid på leoreliska antaganden. Huru vida skattefinansiering ellerlånefinansiering är realistiska alternativ för den enskilda kommunen beror delspå kommunens egna ekonomiska förutsättningar, dels på om utrymme finns påkreditmarknaden för ökad upplåning. En skattefinansiering förutsätter att någon eller någraav följande handlingsvågar är möjliga för kommunen: Omprövning avbefintliga verksamheler. Senareläggningav planerade investeringar och/eller verksamheter. Minskning avfinansieringskapitalet genom t. ex. disposition ur fonder. Enfinansiering av slalsbidragsbortfallet genom ökad upplåning förutsätter bl. a.att utrymme finns på den allmänna kreditmarknaden eller på den prioriteradelånemarknaden. Dessutom erfordras atl kreditinstituten beviljar kommunerna lånvid investeringstillfället. Statsbidrag är från kommunens synpunkt en säkrarefinansieringskälla än skatte- eller lånefinansiering under förutsättning attstatsbidrag beviljas. 1979/80:90 106 Summa ärliga utbetalningar inbetalningar i 1 OOO-tal kr.enligt nuvärdesmetoden Nuvärdefaktorn (1 + i) " där i = räntesats n = anlal årDiskonteringsränta 0,06 () Är AltJ AU. 3 Alt. 4 AU.5 O 9 650 13 850 11750 9 650 918 858 801 748 698 652 608 568 530 494 461 430 401 374 349 6 7 8 9 10 12 13 14 15 16 17 18 19 20 22 23 24 25 26 27 28 29 30 Summa 21568 25 768 26 261 26 674 33617 Är Alt. 1 Alt. 2 AU. 3 Alt.4 Alt. 5 O 2 930 4 830 3 880 2 930 189 176 165 154 143 134 125 117 109 101 95 88 82 77 68 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 22 23 24 25 26 27 28 29 30 Summa 2 930 4 830 5 052 5 274 6 912 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 17 18 19 20 22 23 24 25 26 27 28 29 30 Är Alt.l Alt.2 AU.3 Alt.4 Alt.5 20 500 36 400 28 450 20 500 2 3 4 5 6 7 8 9 10 II 12 13 14 15 16 17 18 19 20 22 23 24 25 26 27 28 29 30 2 762 2 580 2 409 2 249 2 100 1 961 1 830 1 714 1 594 1 487 1 387 1 294 1 207 1 126 1 049 Prop.1979/80:90 110 o CT o CT r-~ 00 r r r t ö ö ö ö o c> !jN av w-i o r-l m r m o o o o 14-4-4-4- ., i£ « = -S « = c "O c 3 M « 5 :g " > > .E U < 1 C a nj C X) r- o oo o\ o' ' ' o I + + + + ov iriw-i w - O r4 o o o ö ' I -t- + + + I o Ov ovOv 00 r-' o o ö o I + + + + O ~'n h O o r- r-- o rj n r, r-i r.i r 1 o o o o 1 4- 4- 4- 4- 1 O O o o J S > > .S )fc c9 a c r- »Äw-i fN o' O o' o' rl' 4-4-4-4- 4- r.1 m r.jr O o' o' o' o' 4-4-4-4- 4- r- vO VI in f o' o o' o' r' 4-4-4-4- 4- JO n > <-, U r- c 13 c 3 oo n - a c Si m rn m fN f-J rl' o' o' o' O f 4-4-4-4-4- 4- O fN V-| o' o' o' o' r 5 S. u «> I .E!= U :« I .C r4 s » 3-e sje c T3 c 3 00 M < -> C M M C X) C;, a « Su ,_ £c-g n 3 -£ .E ao < Z ä i2 Te r r* TT C/5 .Q o; -T * . O 00 \o m C rC -' _' -: - ' fN m - C/3 fN o o o ö I 4- 4-4- + -m Ov m fN TI -7; fN o r in ö ö ö ö 4- I 4- I I I i r| rj r4 CN >/ «-i rsl r 0' rl rg r rl 1 + + + + TT yr' r tt rl r* m rt + 1 + 1 1 in m c» in rn m fi fN 0 ö ö ö n ro t» f-.» ri r-J in pn TJ. »' I »' o' 4- I 4- I I O o Ö Ö 4-4-4-4-4- O pn o CTn pn00 ' o' n' »n 00 rn - r- m pn fnr- pn -»J- -.T -7 -» O pn fN r) Ö ö ö ö Ö ö =3 1,. 1r| f*-» 1, ;: - ppC rvT o r-' ';: 4- 4- 4- 4- 4- »_ Ov_ _ 0 g ln ln r- 00 in in '' *' -.t Tf VO sD Ov c n------------ n 0 fN m . fN fn 1» 8.1 Alternativa specialdestinerade statsbidrag Vi har i del föregående konstaterat all det finns starkakrav på förenklingar och minskad detaljreglering när det gäller statens styrningav kommunerna. Delta är också innebörden av direktiven till SAK. Nuvarandekonstruktion av investeringsbidraget till skolbyggnader och den handläggningsordningsom är förenad härmed förutsätter en omfattande administration saml enrelativt långtgående detaljstyrning. Atl ylterligare komplicerabidragssystemet, som föreslås i två av de motioner som behandlats i kapitel 1,anser vi vara uleslulel. Mot denna bakgrund har vi i första hand prövatmöjligheterna att förenkla nuvarande investeringsbidrag för alt ökakommunernas handlingsfrihel och ansvar för skolbyggnadsverksamheten. Därvid harsärskilt en ökad schablonisering övervägts. Schablonen skulle exempelvis kunna grundas på vissaminiminormer för skolbyggen. Förutsättningen är då all SÖ även i fortsättningenutfärdar normer för skollokaler. Lokalbehovsprövningen - även för gymnasieskolan- skulle göras av kommunerna på grundval av SÖ:s normer och anvisningar. Vidslatsbidragsansökan skulle kommunerna inle behöva redovisa de beräknadeproduktionskostnaderna ulan endasi den vid lokalbehovsprövningen fastställdanettogolvarean. Någon kontroll av överareor och koslnader skulle ej ske.Kvolkoslnaden. den koslnad som avräknas från investeringsramen, skulleliksom bidragsunderiagel beräknas schablonmässigt med ulgångspunkt från densamlade nettogolvarean. Slalsbidraget skulle ulgöra en fasl andel avbidragsunderiagel. Vid om- och lillbyggnadsprojekl, där en schablonisering kanvara svår all genomföra, skulle liksom slalsbidraget och kvolkoslnadenkunna grundas på de beräknade kostnaderna från fall lill fall. Även ett schabloniserat investeringsbidrag skulle krävaadministrativa insatser från SO:s sida för granskning och prövning av deenskilda sialsbidragsansökningarna. Schabloniseringen skulle dock kunna ledatill väsentliga förenklingar i bidragsadministralionen jämförl med nuläget.Fortfarande skulle dock den nackdelen kvarslå alt statsbidragssystemet lockadekommunerna all välja alternativet nybyggnation i stället för förhyrning. schabloniserat investeringsbidrag torde liksomnuvarande bidrag kräva statliga investeringsramar. Den begränsning som ramarnaulgör innebär alt samplanering av skollokaler och övrigt samhällsbyggande försvåras.Därmed minskar kommunernas möjligheler atl lolalplanera och la etl eget ansvarför sin investeringsverksamhet. utgör etl tungt argument motinvesteringsbidrag med begränsade investeringsramar över huvud laget. Prop.1979/80:90 114 Vi återkommer i ett senare avsnitt lill en annan aspekt påinvesteringsramarna, nämligen ramarnas funktion som statligt medel att påverkade kommunala investeringarnas omfallning utifrån bedömningen av del samhällsekonomiskalägel. 1 deballen har förts fram förslag om övergång fråninvesteringsbidrag lill hyresbidrag, utformat som ett driftbidrag per elev ochår. Vi har lidigare i kapitel 3 redogjort för elt sådanl förslag och dekonsekvenser som det skulle föra med sig. Vi vill här särskilt peka på deproblem som skulle uppkomma om man inför reduklionsregler för alt hindra atlkommunerna får statsbidrag för redan uppförda skolbyggnader två gånger. Ellsådanl system skulle bli komplicerat och svårhanleriigl, vilkel även harpåtalats i elt flertal remissyttranden. En annan nackdel med ell driftbidragper elev och år är den inverkan som elevutvecklingen i befintliga skolor skullefå på bidragets sloriek. minskal elevunderiag skulle innebära minskade bidragäven om lokalbehovet är oförändral. Även andra nackdelar har redovisats ikapitel 3. En övergång lill ell allmänt hyresbidrag innebär iprincip all man periodicerar nuvarande investeringsbidrag och fördelarutbetalningarna över en serie av år. Delta påverkar inte statens behov av allbegränsa den tolala bidragsvolymen i samma ulslräckning som sker genominvesteringsramarna. Däremot skulle inte staten längre ha någon möjlighet attgenom bidragsramen slyra investeringsvolymen. Eflersom någon direkl kopplinginle längre skulle finnas mellan investeringarnas faktiska omfallning ochbidragels storlek, skulle hyresbidraget snabbt övergå lill alt bli ell allmäntdriftbidrag till skolväsendel. Om hyresbidraget dessulom relateras lill antaletelever, förslärks karakiären av allmänt driftbidrag eflersom elevantalet utgöretl myckel grovt mått på en kommuns aktuella investeringsbehov. Såvill vi har kunnal finna skulle därför en övergång fråninvesteringsbidrag till hyresbidrag per elev och år innebära all bidragetsnuvarande behovsrelalering i slor ulslräckning går förlorad ulan atl någraväsenlliga vinsier uppnås. Samma invändningar kan resas mol all bygga ul nuvarandedriftbidrag lill och gymnasieskolan med bidrag även tillkommunernas kapitaltjänstkostnader för skolbyggnader. Driftbidragen är tillhelt övervägande del avsedda att täcka kommunernas lärarlönekostnader.Kopplingen mellan dessa kostnader och investeringsbehovet är svag. Specielltgäller detta för gymnasieskolan, där nettogolvarean per elev varierar mycketstarkt mellan olika studievägar och där de mest utrymmeskrävande utbildningarnahar de i genomsnill lägsla lärarlönerna. En avlösning av investeringsbidraget lill skolbyggandetmed någon form av allmänl driftbidrag lill skolsektorn skulle alltså innebäraatt bidraget i slor utsträckning mister sin nuvarande slarka behovsrelalering,vilket i sin tur innebär en ändrad kostnadsfördelning mellan kommunerna.