prop · G30354 · 1979-12-31 00:00:00 — Vissaytterligare bestämmelser om skolstyrelsens uppgifier i fråga om skolplikten,och gymnasieskolan redovisas i avsnitt 4. 2.2Kommunal och statlig vuxenutbildning Iförordningen (1971:424) om och statlig vuxenutbildning (ändrad senast1979:604) meddelas bestämmelser om vuxenutbildning motsvarande utbildningenenligt läroplanerna för högstadium och gymnasieskolan samt i formav särskild yrkesinriktad utbildning. Enligt förordningen gäller bl. för vuxenutbildning som kommunen anordnar och för statligvuxenutbildning i kommunen. Kommunfullmäktige får dock föreskriva altförvaltning och verkställighet i fråga om byggnad och mark skall handhas avannan nämnd än skolstyrelsen. Vuxenutbildningenanordnas i form av kurser. ' Om fria aktiviteter se avsniti 4.2.13. Prop.1979/80:54 147 Beträffandekommunal vuxenutbildning gäller att en kommun fär anordna vuxenutbildning, omskolöverstyrelsen medger det'. Skolstyrelsen väljer ut de slag av kurser somskall anordnas. Kommunalvuxenutbildning förläggs under vissa förutsättningar till en eller flerasärskilda skolenheter för vuxenutbildning. Om särskild skolenhet intehar anordnats förläggs den kommunala vuxenutbildningen till skolenhet medgymnasieskola eller, i undantagsfall, till skolenhet med endast grundskola. Densom är bosalt i landet har rätt att enligt bestämmelserna i vuxenutbildningsförordningenoch i mån av tillgång på plats få undervisning inom den kommunalavuxenutbildningen. Elevområde för en kurs är den kommun som anordnar kursen. Iett elevområde får dock ingå en eller flera andra kommuner eller delar därav.Beslut om elevområde meddelas normall av länsskolnämnden. Till en kurs intasbland de sökande som fyller inträdesfordringarna i första hand de som tillhörelevområdet och de för vilka kursen annars av särskilda skäl är den lämpligastesamt i andra hand övriga behöriga sökande. Ärenden om intagning av elev tillkommunal vuxenutbildning avgörs normalt av en särskild intagningsnämnd varsledamöter utses av skolstyrelsen. Omen kommun för undervisning i vuxenutbildning har mottagit en elev sominte är kyrkobokförd i kommunen, har kommunen rätt alt av den kommun inomvilken eleven är kyrkobokförd fä ersättning för kostnaderna för undervisningen. Viden särskild skolenhet för vuxenutbildning finns en tjänst som rektoroch en eller flera tjänster som studierektor. Om vuxenutbildning harförlagts till skolenhet med gymnasieskola eller grundskola finns inte ensärskild rektor för vuxenutbildningen. Denna leds närmast under rektor avsärskild studierektor för vuxenutbildningen eller studierektor som är anställdenligt skolförordningen och tjänstgör vid skolenheten. Om studierektor saknassvarar rektor ensam för ledningen. Förvarje skolenhet med vuxenutbildning finns en samarbelsnämnd och vissaandra samverkansorgan. Förkommunal vuxenutbildning anställs lärare bl. a. enligt förordningen (1975:337)om tjänster som lärare vid skolväsendet i kommun (ändrad senasi 1979:449)-'.Sådana tjänster avser anställning vid skolväsendet i kommunen och inte vidnågon viss skolform. I dem kan ingå inte bara undervisning i kommunalvuxenutbildning utan också i viss utsträckning undervisning vid bl. a.grundskolan och gymnasieskolan. vuxenutbildning kan vidare ingå somfyllnadstjänstgöring i tjänst som lärare vid bl. 1 Kommunalvuxenutbildning fmns i nästan alla kommuner. 2 Kommunernalär i praktiken låta eleverna oberoende av elevområden själva välja var de vill studera. 3 Behovelavlärare för vuxenutbildning i ämnen, där tjänst som lärare vid skolväsendet i kommun fär inrättas, skall i första hand tillgodoses genomsådana tjänster. 1979/80:54 14S ellergymnasieskolan i kommunen. personal har statligt reglerad anställning. Tjänsterna är föremål för enganska omfattande författningsreglering. När det gäller personal sqm inte harstatligt reglerad anställning saknas författningsbestämmelser nästan helt. Tillkommun som anordnar vuxenutbildning utgår statsbidrag enligtbestämmelser i bl. a. vuxenutbildningsförordningen. Förstatlig vuxenutbildning finns de särskilda skolenheter som regeringenbestämmer'. Kurser anordnas i den omfattning bestämmer. Densom är bosatt i landet har rätt att följa undervisning vid statligvuxenutbildning i mån av tillgång pä plats. Ärende om intagning av elev avgörsav en intagningsnämnd. Vidskolenhet med statlig vuxenutbildning finns särskilda (statliga) tjänster somrektor, studierektor, lärare, skolkurator m. m, 1förordningen (1977:537) om grundutbildning för vuxna (ändrad senast 1979:451)ges bestämmelser om grundutbildning för sådana vuxna som saknargrundläggandekunskaper i läsning, skrivning eller matematik. Enligt förordningen gäller bl.a, följande. Varjekommun skall sörja för au grundutbildning anordnas i kommunen för dem sombehöver den. Omen kommun för grundutbildning har mottagit en studerande som inte ärkyrkobokförd i kommunen, har kommunen i regel rätt att av den kommun inomvilken den studerande är kyrkobokförd få ersättning för kostnaderna förgmndulbildningen. Skolstyrelsenskall vara styrelse för en kommuns gmndulbildning för vuxna. Kommunen kan dockföreskriva att fråga om grundutbildning som ankommer pä skolstyrelsen skallhandläggas av annan nämnd. Skolstyrelsenskall ha inseende över alla angelägenheter som avser utbildningen och svara föratt utbildningsuppgifterna fullgörs, i den mån detta inte tillkommer annan enligtlag, enligt föreskrift som meddelas av regeringen eller myndighet somregeringen utser eller enligt beslut som avses i 3 kap, 14 § kommunallagen. Grundutbildningenär organisatoriskt anknuten till annan utbildning. n. en i och en i . 2 Grundutbildningför vuxna var anordnad i 146 kommuner. Antalet deltagare var då inemot 3 000. 3 Närdet i fortsättningen talas om uppgifter för skolstyrelsen i fråga omgrundutbild ning inbegrips även sådan annan nämnd som har utsetts att iskolstyrelsens ställe fullgöra sådana uppgifter. 1979/80:54 149 kan,beroende på omständigheterna, vara fråga om anknytning till särskild skolenhetför vuxenutbildning, till annan skolenhet dit vuxenutbildninghar föriagts eller till . Undervisningi grundutbildning som har förlagts till viss skolenhet leds av rektor ochstudierektor för skolenheten. Undervisningi grundutbildning ingär i tjänst som lärare vid kommunens grundskola eller itjänst som lärare enligt den i närmasl föregående avsnitt nämnda förordningen(1975:337) om tjänster som lärare vid skolväsendet i kommun. Även timlärare ikommunal vuxenutbildning eller vid grundskola får anställas. Förordningenom grundutbildning för vuxna innehåller ocksä bestämmelser om statsbidrag tillkommunerna för sådan utbildning, Enligthögskolelagen (1977:218, ändrad senast 1979:446) kan en kommun, eftermedgivande av regeringen eller myndighet som regeringen utser, vara huvudmanför grundläggande högskoleutbildning', 1högskolelagen föreskrivs att skolstyrelsen skall vara lokal styrelse för enkommuns gmndläggande högskoleutbildning. En kommun får dock besluta all annankommunal nämnd i skolstyrelsens ställe skall vara lokal styrelse. Enligthögskolelagen skall skolstyrelsen ha inseende över alla angelägenheter somavser utbildningen och svara för att utbildningsuppgifterna fullgörs, i den måndetta inte tillkommer annan enligt högskolelagen, enligt föreskrift sommeddelas av regeringen eller myndighet som regeringen utser eller enligt beslutsom avses i 3 kap, 14 § kommunallagen. Förden grundläggande högskoleutbildningen - såväl den statliga som den kommunala -skall det enligt högskolelagen finnas linjenämnder, om inte annat följer avföreskrifter som regeringen meddelar. En linjenämnd skall inom sittverksamhetsområde planera utbildningen och handlägga övriga frågor om vadutbildningen skall innehålla och om hur utbildningen skall organiseras.Linjenämnderna inom den kommunala högskoleutbildningen är inte kommunalanämnder i kommunallagens mening. 1 en linjenämnd skall ingå företrädare förverksamheten och normalt också företrädare för yrkeslivet. Dessutom harföreträdare för de anställda och för de studerande rätt att ingå. Skolstyrelsenfär härutöver utse en ledamot. Enligthögskolelagen skall till högskoleutbildning antas sökande utanavseende på kyrkobokföringsort. Om en kommun har tagit emot en studerande sominte är kyrkobokförd i kommunen, har kommunen rält alt av 'F, n, är endast några få primärkommuner huvudmän för högskoleutbildning. 2När del i fortsättningen talas om skolstyrelse såsom lokal styrelse förkommunal högskoleutbildning inbegrips även sådan annan nämnd som kanha utsetts atl i skolstyrelsens ställe fullgöra nämnda funktion. 1979/80:54 150 denkommun där den studerande är kyrkobokförd få ersättning för utbildningen. Närmarebestämmelser om högskoleutbildning finns i 22-24 kap.högskoleförordningen (1977:263, ändrad senast 1979:472). Till de uppgifter somenligt högskoleförordningen särskilt åligger skolstyrelsen hör att ärligentill - som är central förvaltningsmyndighet i fråga omkommunal högskoleutbildning - lämna underlag för planering i fräga omutbildningen och antalet studerande under det redovisningsär som börjar underpåföljande är, åriigen till lämna slutlig plan över antaletstuderande och lärartimmar i utbildningen under läsåret, åriigen fastställa enplan för fördelning och användning av utbildningens samlade resurser samtförvalta till utbildningens förfogande ställda statsmedel och övriga medelvilka har anvisats för verksamhet avsedd att bedrivas inom utbildningen,meddela de föreskrifter eller anvisningar i fräga om utbildningen som behövsutöver vad som har föreskrivits av regeringen, universitets- ochhögskoleämbetet, eller samt sörja för enändamålsenlig samordning mellan högskoleutbildningen och skolväsendet i kommunen. Enligthögskoleförordningen är det skolstyrelsen som inrättar linjenämnd. Allutbildning som en kommun anordnar på samma utbildningslinje skall föras till enoch samma linjenämnds verksamhetsområde. Till de uppgifter som enligthögskoleförordningen särskilt åligger en linjenämnd hör att besluta omutbildningens innehåll och organisalion inom ramen för de riktlinjer som kan hameddelats av central förvaltningsmyndighet, ellerskolstyrelsen samt att biträda skolstyrelsen med att utarbeta planer för hurhögskoleutbildningen bör organiseras samt planer för vilket antal studerandesom bör kunna anlas. Närdet gäller organisationen i övrigt skiljer högskoleförordningen mellan kommunalhögskoleutbildning med statligt reglerade lärartjänster och kommunalhögskoleutbildning som utgör sjuksköterskeutbildning. Kommunalhögskoleutbildning med slatiigt reglerade lärartjänster anordnas vid en ellerfiera skolenheter med gymnasieskola i kommunen, om inte regeringen för visstfall bestämmer annal. Skolchefen skall biträda skolstyrelsen när denna fullgörsina uppgifter i fråga om högskoleutbildningen och skall närmast underskolstyrelsen leda den högskoleutbildning som anordnas av kommunen. Kommunalhögskoleutbildning som är förlagd till skolenhet med gymnasieskola leds avrektor för skolenheten. Undervisningen fullgörs av lärare vid kommunensgymnasieskola. I kommunalhögskoleutbildning som utgör sjuksköterskeutbildning finns inte statligtreglerade lärartjänster. Sjuksköterskeulbildning som anordnas av en kommunskall förläggas till särskild skolenhet. får dock under vissförutsättning medge att sjuksköterskeutbildningen föriäggs till skolenhet medgymnasieskola. För sjuksköterskeutbildningen inom en kommun skall finnas enreKtor. Är sjuksköterskeutbildningen med stöd av medgivande föriagd tillskolenhet med gymnasieskola, skall rektor för 1979/80:54 151 enhetentillika vara rektor för sjuksköterskeutbildningen. Vad gäller självautbildningen finns bestämmelser i 2-7 kap. högskoleförordningen. Dessa kapitel- som gäller såväl den statliga som den - innehåller intebara materiella bestämmelser utan också föreskrifter om alt skolstyrelsen (förden kommunala högskolans del) och linjenämnd skall besluta i vissa frågor. Enkommun kan för sin kommunala högskoleutbildning få statsbidrag enligt bl. a.förordningen (1966:115)om statsbidrag till driftkostnader för viss kommunalutbildning (omtryckt 1977:490, ändrad senast 1979:327) och förordningen(1977:397) om statsbidrag till sjuksköterskeutbildning (ändrad senast1979:275). Utredningom huvudmannaskapet för den kommunala högskoleutbildningen pågår.' Skolstyrelsenär s"tyrelse även för statlig sjöbefälsskola inom kommunen enligtförordningen (1959:425)omsjöbefälsskolor(omtryckt 1972:403, ändrad senast1979:39), Denna uppgift för skolstyrelsen kommer emellertid att upphöra i ochmed att sjöbefälsskolorna fr. o, m, inordnas i den statligahögskoleutbildningen. Enligtlagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda (ändradsenast 1979:248) meddelas undervisning av psykiskt utvecklingsstörda normalt isärskola. Detta är i princip en landstingskommunal angelägenhet. En kommun sominte tillhören landstingskommun kan dock vara huvudman för särskola. Ledningenav en landstingskommuns eller kommuns verksamhet enligt nämnda lag utövas av enomsorgsstyrelse (landstingskommunen eller kommunen får tillsätta särskildomsorgsstyrelse eller uppdra åt annan nämnd atl vara omsorgsstyrelse; om säinte har skett är sjukvårdsstyrelsen omsorgsslyrelse). I lagen finns ocksä enbestämmelse om all en landstingskommun får överlåta ledningen av en särskola påskolstyrelsen i den kommun där särskolan är belägen. Enligtförordningen (1961:210) om elevhem inom det obligatoriska skolväsendet (ändradsenasi 1977:885) gäller bl. a. följande. Enkommun fär i anslutning till anordna elevhem för skolpliktigaelever. Skolstyrelsen är styrelse för ett sädant elevhem. Behövligaföreskrifterom elevhem skall tas in i sådan ordningsstadga som skolstyrelsenenligt skolförordningen får utfärda beträftande skolenheterna. 1ett elevhem mottas elever vid och i mån av plats annan skola ikommunen. En förutsättning är att de bor avlägset från skola. 'Utredningen bedrivs av huvudmannaskapskommittén (U 1978:16) 1979/80:54 152 tillgängligfär däriämte på begäran av målsman eller barnavårdsnämnden mottas elev som avmedicinska eller sociala skäl inte bör vistas i silt hem. Beslut om att mottaelev i elevhem meddelas av skolstyrelsen. Bestämmelsernai skolförordningen om åtgärder för grundskoleelevers tillrättaförande gäller ilillämpliga delar. 1 sista hand får skolstyrelsen skilja eleven fränelevhemmet. Vidett elevhem skall finnas en föreståndare för den närmaste ledningen ochskötseln av hemmet. I vissa fall finns även biträdande föreståndare. nämndatjänster är statligt reglerade. Härbör också nämnas lagen (1965:136) om elevhem förvissa rörelsehindrade barn m.fl. Enligt den lagen skall landstingskommun och kommun som inte hör tilllandstingskommun sörja för att fysiskt handikappade barn, som är i behov avinackordering för atl kunna delta i undervisning i grundskola, fårinackordering i särskilt elevhem. Regeringen fastställer plan över de elevhemsom skall finnas. Ett sådant elevhem inrättas och drivs av den landstingskommuneller kommun för vilken hemmet är avsett. Någon föreskrift om vilken nämnd somskall handha förvaltningen innehåller lagen inte. Enkommun kan driva även andra elevhem än sädana som avses i nu nämndaförfaltningar. Det förekommer t. ex. att skolstyrelsen driver elevhem ianslutning till gymnasieskolan. Del kan ocksä nämnas att det i vissa kommuner finnsskoldaghem och skolveckohem för grundskoleelever med sociala svårigheter. Någonmotsvarighet till förordning finns inie för verksamhet av dessa slag. Detkan nämnas att rektor vid gymnasieskolan enligt skolförordningen har atlansvara för ledningen av elevhem i den mån uppgiften inte ankommer på annan.Enligt skolförordningen åligger det också lärare att biträda rektor med attövervaka ordningen vid elevhem i den omfattning som skolstyrelsen bestämmer. Enkommun har enligt förordningen (1979:452) om statsbidrag till vissa elevhemrätt att få statsbidrag till sina kostnader för elevhem avsedda för elever igrundskolan och gymnasieskolan saml för studerande i kommunalhögskoleutbildning. 1förordningen (1970:340) om skolskjutsning (ändrad senast 1975:880) meddelasbestämmelser om skolskjutsning av bl. a. elever i grundskola och gymnasieskola. Enligtförordningen bestämmer skolstyrelsen efter samråd med trafiknämnd,polismyndighet och väghållare för varje skolskjuts färdväg och de platser därpå-eller avstigning bör ske. Skolstyrelsen skall verka för att särskiltanordnade hållplatser för skolskjutsning utformas så att olyckor i möjligastemån undviks. Skolstyrelsen svarar också för att eleverna undervisas om vad deskall iaktta för att undvika olyckor i samband med skolskjutsning. 1979/80:54 153 Istudiestödslagen (1973:349, omtryckt 1975:359, ändrad senast 1979:443) meddelasbestämmelser om statligt studiestöd i olika former. Till dessa hör bl. a.föriängt barnbidrag (för studerande vid eller motsvarande vilka harfyllt 16 är), studiehjälp (för bl.a. yngre studerande i gymnasial utbildning),studiemedel (för bl. a. studerande inom högskoleutbildning och studerande över20 är) och särskilt vuxenstudiestöd (för i första hand lågulbildade vuxna medyrkeserfarenhet vilka genomgår grundskole- eller gymnasieutbildning). Enligtstudiestödslagen hör skolstyrelsen till de organ som skall handha studiestödet.En kommun kan dock föreskriva att fräga om studiestöd som ankommer päskolstyrelsen i stället skall handläggas av annan nämnd. Vilkafrågor om studiestöd som ankommer pä skolstyrelsen framgår avSludieslödsförordningen (1973:418, omtryckt 1975:390, ändrad senast 1979:444).Där föreskrivs bl. a. följande. Fråga om föriängt barnbidrag till studerandevid grundskola prövas av skolstyrelsen. Vad angår handläggning av ärende omstudiehjälp prövas frågor om studiebidrag, inackorderingstillägg, resetillägg,inkomstprövat tillägg, behovsprövat tillägg eller resekostnadsersättning avskolstyrelsen när del gäller studerande vid läroanstalt under skolstyrelsensförvaltning (vissa undantag finns). Fråga om studiemedel i form avresekostnadsersättning prövas enligt huvudregeln av skolstyrelsen. Detsammagäller fråga om särskilt vuxenstudiestöd i form av resekostnadsersättning, 1fall där skolstyrelsen prövar fråga om studiestöd är det normalt ocksäskolstyrelsen som handhar utbetalningen. 2.9 Timersättningvid grundutbildning för vuxna Tillstuderande som deltar i grundutbildning för vuxna kan timersättning utgå enligtföreskrifterna i förordningen (1976:327) om timersättning vid grundutbildningför vuxna (ändrad senast 1979:438). Frågaom timersättning prövas enligt förordningen av skolstyrelsen i den kommun därutbildningen anordnas. En kommun kan dock föreskriva att sädan fräga i ställetskall handläggas av annan nämnd. Timersättningbetalas ut av skolstyrelsen, 2.10 Uppföljandestudie- och yrkesorientering Enligt2 kap, 4 § skolförordningen är skolstyrelsen skyldig atl bedriva uppföljandestudie- och yrkesorientering för att stödja ungdomar som inte har fyllt 18 åroch som efter avslutad grundskola inte genomgår utbildning eller har arbete.Studie- och yrkesorientering skall bedrivas i syfte att ge dessa ungdomarmöjlighet till arbete, praktik eller utbildning. 1979/80:54 154 därförfortlöpande hålla sig underrättad om dessa ungdomars situation, utröna derasintresse och möjligheter för forisaii utbildning eller arbete saml lämna demvägledning i sådana frågor. Studie- och yrkesorienteringen skall bedrivas inära samverkan med berörda lokala statliga och kommunala organ, främst denoffentliga arbetsförmedlingen och sociala centralnämnden eller motsvarandekommunala nämnd. Närbestämmelserna om uppföljande studie- och yrkesorientering tillkom, förutsattesatt belydande insatser för verksamheten skulle göras av del planeringsråd' somenligt skollagen skall biträda skolstyrelsen i frågor rörande utbildningensanknytning till arbetslivet. 3Allmänt om möjligheterna att flytta författningsreglerade uppgifter frånskolstyrelsen till lokala organ Såsomframgår av översikten i avsniti 2 har skolstyrelsen en myckel omfattandespecialreglerad förvaltning, I den verksamheten finns åtskilliga uppgifter sombör kunna läggas på lokala organ. Vissa begränsningar i möjligheten att låtalokala organ träda i skolstyrelsens ställe bör dock uppmärksammas. Tillatl börja med finns det frågor som - oberoende av författningarnas innehåll -på grund av sakens natur rör hela kommunen och därför inte hör hemma hos lokalaorgan med deras begränsade verksamhetsområden. Härtillkommer att hinder kan finnas i själva författningarna. Dessa innehåller såvälföreskrifterom att skolstyrelsen skall handha vissa uppgifier som föreskrifterom hur verksamheten skall vara utformad. Det går inte att utan vidarebelräffande föreskrifter av del förstnämnda slaget länka sig alt lokala organalltid skall vara ett alternativ lill skolstyrelsen. De uppgifter som det handlarom kan nämligen vara föremål för reglering genom föreskrifter av det sistnämndaslaget och dessa föreskrifter kan innebära att uppgifterna görs till frågor förhela kommunen. Sådana föreskrifter kan inte utan vidare ändras bara för attlokala organ skall kunna få ett större uppgiftsområde. I varie fall medger intetiden nämnvärda ändringar inför en försöksverksamhet avsedd att kunna inledasredan vid kommande årsskifte. Frånöversikten i avsnitt 2 kan såsom exempel pä föreskrifter som kan begränsa möjligheternaatt lägga uppgifter på lokala organ nämnas skollagens bestämmelser omelevområden för och gymnasieskolan (elevområde finns för varjekommuns grundskola eller gymnasieskola; en kommundel har ingen egen sådan skolamed eget elevområde) samt skolförordningens beslämmelserom bl. a. lärartjänstervid och gymnasieskolan (i princip gäller att en lärare anställs vidgrundskolan i kommunen eller vid gymnasieskolan i kommunen). De nämndabestämmelserna gör att t. ex. vissa frågor om elevs inträde i grundskolaneller 'Se avsnitt 4.1. 1979/80:54 155 gymnasieskolanoch om tillsättning av lärartjänster inte hör hemma hos etl lokalt organ. Författningsregleringenpä utbildningsområdet är omfattande och tämligen detaljerad. Kritik harriktats mot delta förhållande och del är möjligt atl regleringen under1980-lalet kan minska i omfattning och detaljeringsgrad. Men som läget är förnärvarande kan det tänkas att materiella författningsbestämmelser oftare päutbildningsområdet än på vissa andra specialreglerade sektorer begränsarmöjligheterna att lägga uppgifter på lokala organ. Dentid som står till förfogande för denna promemoria medger varken fullständiggenomgång av förfaltningsmaterialet eller närmare penetrering av möjligheternaatt låta lokala organ la över berörda uppgifter från skolstyrelsen. 1promemorian ges störst utrymme - dock ingalunda fullständig behandling - ätgrundskolan och gymnasieskolan. Dessa får sägas utgöra kärnan i skolstyrelsensförfattningsreglerade verksamhet. a. därför kan särskilt - meddess i regel flera skolenheter - anses ligga närmare till hands än övrigaverksamhetsgrenar för en försöksverksamhet med lokala organ. Avöversikten i avsnitt 2 framgår att det kan förekomma ett resurssamband mellanolika skolformer. Detta mäste uppmärksammas när ell lokalt organsuppgiftsområde bestäms. Anlag t. ex. au gymnasieskola och kommunalvuxenutbildning bedrivs vid samma skolanläggning. Om då ett lokalt organ skallhandha skötseln av lokalerna och inventarierna, går del inte all begränsaorganets uppgiftsområde till det som enbart rör gymnasieskolan. Enfräga som har samband med ett lokalt organs uppgiftsområde är hur dessverksamhetsområde bestäms. Verksamhet.sområdelkan bestämmas till en eller flera anläggningar eller till viss geografisktbestämd del av kommunen. I det förra fallel kan en skolenhet eller ett elevhemutgöra verksamhetsområde. I det senare fallet lär den geografiska bestämningeninnebära au det lokala organet, inom ramen för sin sakliga kompetens, fåruppgifier beträffande verksamheten vid de skolenheter som finns inomdistriktet'. Detförekommer inte sällan att det i en kommun för viss skolform, t. ex.gymnasieskolan, finns bara en skolenhet.