prop · G303144 · 1979-12-31 00:00:00 — Svårigheler kan också uppslå för anslällda KF-revisorer atterhålla auklorisalion, eflersom de trots föreskriven teoretisk och prakliskkompelens t. ex. inle uppfyller kravel på minsl praktik hos aukloriseradrevisor. Även förhållandel alt KF;s revisionsenhet endasl arbelar inomföreningsområdet begränsar möjligheten lill auktorisation genom att erfarenhetsaknas från revision av andra företagsformer. Inom föreningsområdel finns etl par samorganisationersom förändrat sin revisionsorganisalion lill att nära ansluta sig lilllagförslaget. Sålunda arbetar sparbanksrörelsen och lantbrukskooperationen medanställda auktoriserade revisorer. Man bör emellertid uppmärksamma att dessaorganisationers revisionsbolag, till skillnad från konsumentkooperationensrevisionsorgan, i väsenllig grad arbetar med revisionsuppdrag utanför respektiverörelse. KF anser att det är av väsentlig vikt för denkonsumentkooperativa rörelsens utveckling atl bibehålla ett eget sammanhållanderevisionsorgan. genomförande av lagförslaget skulle i så fall medföra enonödig dubblering av kvalificerade revisionsinsatser med ökade kostnader somföljd. KF anser därför att regler måsle skapas som utan sådan dubblering gerrörelsen möjlighet att även fortsättningsvis handha den kvalificerade revisionsom avses i 46 8 2 och 4 mom. genom en egen sammanhållen revisionsfunktion. KF acceplerar självfallel en prövning av förbundetsrevisionsorganisation och föreslår därför atl lagförslaget omarbelas ienlighet med lagförslag. 7 kap. 2 § med ell lillägg som medger ensådan prövning av sammanslutningens revisionsorganisation. Den väsentliga invändningen från de till det tidigareförslaget kritiska remissinslanserna torde därmed ha undanröjts. 46 § 2 mom. kan efter omarbetningen förslagsvis lyda somföljer; Finns hossammanslutning med ändamål att handhava gemensamma uppgifter för föreningarsärskilt revisionsorgan inrättat, må sammanslutningen eller, omrevisionsorganet utgör juridisk person, denna utses till revisor. Tillrevisionens förräUande skall sålunda filisatt revisor utse för uppdragel lämpadperson, och gäller i fråga om honom i lillämpliga delar vad i denna lag stadgasom revisor. Har sammanslutning eller revisionsorgan utsetts till revisorenligt della siycke, kan regeringen eller myndighet som regeringen bestämmermedge att det vid tillämpningen av denna lag skall anses som om föreningen hadeaukloriserad revisor. Ersättningsskyldighet, som kan uppkomma för den somförrättat revisionen, skall åvila jämväl den som utsett honom. 13 1979/80. Prop.1979/80:144 I94 Lagförslaget innehåller f. ö. endast smärre förändringargällande bestämmelser om revision. Sålunda har i 8 50 intagits en regel omskyldighet all granska koncernredovisning. Bestämmelsen är en självklarkonsekvens av de i lagförslaget intagna reglerna om koncernredovisning. 1anslutning därtill har i § 51 föreskrivils att revisor i moderförening skallavge särskild revisionsberättelse beträffande koncernen. KF anser att del ur praklisksynpunki är lämpligare atl i moderbolagets revisionsberätlelse ta in erforderligauttalanden om koncernredovisningen. I 8 50 har införts en beslämmelse atl revisor påårsredovisningen respektive koncernredovisningen skall teckna hänvisning lillrevisionsberättelsen. Regeln lillämpas redan av KF;s revisorer. KF vill erinra om atl också berellKF möjlighet att ytlra sig över bolagskommilléns slutbetänkande (SOU 1979: 46)Koncernbegreppet m. m. I föreliggande promemoria framhålls, all de ändringar ikoncernbegreppet som föreslås i nämnda betänkande får beaklas även såvittgäller ekonomiska föreningar. KF utgår ifrån alt sä blir fallet. OK: 1 46 8 4 mom. har föreslagits atl "minst enrevisor skall vara aukloriserad revisor, om antalet anställda hos föreningenunder de två senasle räkenskapsåren i medeltal överstigit 200". , som är centralorganisation för landetsregionala - och lokala OK-föreningar, har sådant revisionsorgan som framgår av46 § 2 mom. Revisionsorganet är juridisk person. Den av revisionsorganet bedrivna verksamheten omfallar, förulomräkenskaps- och förvaltningsrevision, även rådgivande, samordnande ocheffektiviserande funktioner. Detta arbetssätt kan fullföljas genom kravpå revisorernas teoreliska kompetens, prakliska erfarenhei samt kännedom omrörelsen. Revisorernas anställningsförhållanden möjliggör även en orädd ochkraftfull revisionsinsats. Sammanfattningsvis föreslår därför , att deföreslagna reglerna ändras så, all OK-rörelsen även framledes kan bibehålla enegen sammanhållande revisionsfunktion, HSB:s riksjörbund: Förslagel till skärpta revisionsbestämmelserkan i princip lillslyrkas, HSB anser emellertid atl förslagel här går längre änvad som erfordras för att uppnå den skärpning som principielll eftersträvas.HSB anser sålunda att de revisionsorgan som finns hos exempelvis HSB och KooperativaFörbundet uppfyller de krav som förslaget principiellt vill uppställa på merkvalificerad revision i de större kooperativa förelagen. HSB instämmer sålundai de synpunkter på revisionsfunktionens ulformning som KF framfört i sittremissvar. Revisionsorganen hos exempelvis HSB och KF bör jämställas medauktoriserade revisorer i detta hänseende. FAR: 46 §. FAR har noterat att någon motsvarighet till , (10 kap. 2 8 I st) alt till revisor ej får utses den som är försatti konkurs, saknas i föreningslagen. Likformighet mellan de båda lagarna pådenna punkt är önskvärd. Liksom förslag kvarstår regeln i gällandelag att om särskilt revisionsorgan finns inrättat hos sammanslutning med ändamålalt handha gemensamma uppgifler för föreningar, kan sammanslutningen eller, omrevisionsorganet utgör juridisk person, denna utses till revisor, I silt remissutlalandeöver förslag uttalade FAR alt föreningen av principiella skäl är emotett sädanl system, vilket enligt FARs mening stär i strid med bl. a, de krav påsjälvsländighet som anges i auktorisationsförordningen (SFS 1976: 825, 6 §),Regeln förslag Prop.1979/80:144 195 att sådant organ skulle jämslällas med auktoriseradrevisor, vilken hårt kritiserades av ålskilliga remissinslanser. har däremoi nuslopats, vilkel FAR med tillfredsställelse noterar. Tredjestycket i denna paragraf, vilket motsvarar 10 kap, 8 8 aktiebolagslagen, gerrevisor i moderförening räu lill insyn i dolierförening och biträde av dessstyrelse. Som påpekades i FARs remissvar förslag är detta icketillfredsställande, eftersom dotterföretagen i koncerner under moderföreningari allmänhel är aktiebolag. En lösning av delta problem vid blandade koncerneringår visserligen i förslaget lill en "lag om årsredovisning, revision ochkoncerner", som framlagts av 1974 ärs bolagskommitlé i betänkandet SOU1978:67, nya bolagsregler m, m. Bestämmelserna i delta lagförslag är emellerlidej avsedda all gälla för ekonomiska föreningar. Bestämmelsenom "särskild revisionsberättelse beträffande koncernen" kvarstårfrån förslag. I promemorian (s. 95) redogöres i sammandrag för deinvändningar FAR framförde mol denna lagtekniska lösning - som även förefinnesi aktiebolagslagen - vid remissen av förslag, men del ändringsförslagFAR då framförde avvisas. FAR kan emellerlid inte finna det annal än synneriigenolämpligt atl bibehålla en formulering i lagtexterna som tyder på att tvåskilda handlingar skall upprättas - revisionsberätlelse ochkoncernrevisionsberättelse - när den prakliska lösning som framkommit och somgodtagits av regislreringsmyndigheten är alt endast en handling (med tvåavsnitt) utfärdas. FAR bifogar för kännedom sin rekommenderade formulering aven ren revisionsberättelse för ett moderbolag (se s. 154 i FAR;s ledamotsförleckning1979) och hänvisar i övrigt till sitt remissvar förslag. Svenska revisorsamjundel: SRS föreslår alt följande meningtillägges 45 8. "Föreningsstämman kan utse en eller flerarevisorssuppleanter". : Enligt 18 8 andra slyckel som iförslaget kvarstår oförändrad från nu gällande lag föreskrivs att annanutdelning än återbäring och efterlikvid får utgå med högsl av inbetaldainsatser. Ifrågavarande regel infördes först föreningslag. översiegvid denna tidpunkt i regel de allmänt gällande räntenivåerna. Sålunda uigjorderiksbankens diskonto /1951 . har diskontotlegal mellan 5 1/2 och . Även den långa låneräntan har stigit kraftigt underdenna period och ligger nu för statslånen vid 10 1/. Del är från såväl kooperaiiv som samhällelig synpunkiangelägel all kapitalbildningen också inom den kooperativa sektorn stärks. Enav vägarna för detla är ökningen av insatskapitalet. Det kan knappast råda någolivivel om atl möjligheterna all anskaffa kapital genom höjning av insatsernaökas betydligt om föreningarna kan betala en ränla som ligger i nivå med delåneräntor som i övrigl gäller i samhället. Någol principiellt hinder mot enhöjning av den högsia lillåtna insalsränlan finns inle. Höjningen slridersåledes inle mol vare sig den svenska eller inlernationella kooperalionensgrundsatser och innebär självfallet inle atl kooperationens person-associativakaraktär förändras. Det kan givelvis ifrågasättas om del finns anledning förstatsmakterna atl över huvud laget faslställa en högsta insatsränla förkooperativa före- Prop.1979/80:144 196 Överskottets fördelning är. inom de ramar samhället iövrigl sätter, i alll väsenlligl en fråga för organisalionerna själva. Kooperalionsuiredningenhar dock funnit det värdefullt atl den kooperativa särarten markeras bl a närdet gäller överskotlsfördelningen. Därför bör föreningslagen även ifortsättningen innehålla regler om högsta insatsränla. Kooperationsulredningen hemsläller därför allföreningslagens regler om begränsningen av insalsränlan lill högsl ändras. Ulredningenfinner dock att - i överensstämmelse med internationell kooperativ praxis -äveni forlsätiningen begränsande regler bör finnas i föreningslagen. Enligt deöverväganden som sketl inom ulredningen bör begränsningen knylas tillränteutvecklingen på kapitalmarknaden. Utredningen hemsläller därför attbegränsningen av insatsräntans maximala höjd knyts till gällande emissionsräntaför långa statslån vid utgången av det räkenskapsår årsredovisningen avser. För närmare belysning av frågan om insalsränlan hänvisas promemoria. Den kooperaliva insatsräntan, som utarbetats inom ulredningenssekretariat (se bilaga 2:1). OK: Även föreliggande förslag har bibehållit den gamlaregeln om atl vinstutdelning i annan form än återbäring får fastställas tillhögst på inbetalda insatser. Vi vill i detta sammanhang hänvisa till desynpunkter som framfördes i vårt remissyttrande förslag, liksomockså till kooperalionsutredningens synpunkter. Finansieringsfrågorna är idagen av de verkligt slora frågorna för den kooperaliva seklorn av näringslivetoch har varit föremål för stort intresse inom kooperationsutredningen. Dettorde framstå som alldeles uppenbart att den nuvarande begränsningen avinsatsräntan till är starkt begränsande för ekonomiska föreningarsmöjligheter att finansiera sig med insatskapital. Ett fasthållande vid dennagräns kan därför allvariigl äventyra de ekonomiska föreningarnas möjligheteralt försörja sig med riskvilligt insatskapital. Räntesatsenförefaller också godtyckligt vald, även om den, då den infördes, stod i enproportion lill den allmänna räntenivån i samhället som inte var orimlig ochäven korresponderade med räntesatser i annan civilrältslig lagstiftning. Idagsläget saknas varje sådan anknytning. I försia hand synes det vara möjligt att helt avstå frånbegränsningar med avseende på insalsränlan. Om etl sådant sleg inte skullekunna tas, finner vi del rimligl all begränsa insalsränlan genom en anknylningpå en hell annan nivå, förslagsvis till diskonto med någon marginaleller till den långa stalslåneräntan. : HSB avslyrker förslaget att bibehålla uldelningsbe-gränsningarnai 18 8 FL. För en tillfredsställande kapitalbildning på lordedet vara nödvändigt att den nuvarande begränsningen ändras. HSB anser inte attbegränsningen bör slopas helt, men gällande begränsningar till somtillkommit under helt andra förutsättningar i fräga om allmänt ränteläge måsteanpassas till nuvarande förhållanden, Kooperationsulredningen har i sitt remissvar över förslagelanfört att begränsningen bör knytas till ränteutvecklingen på kapitalmarknaden.HSB ansluter sig till vad kooperationsulredningen anförl i della hänseende. HSBär dock Iveksam till om begreppet "emissionsräntan för långastatslån" kan anses tillräckligt definierat och föreslår att alternativytterligare övervägs och därvid exempelvis om inte en bindning i förhållande lillriksbankens diskonio kan vara lämpligl som begränsningsdefiniiion. KF: De förändringar som föresläs i 8 18 gällerhuvudsakligen en anpass- Prop.1979/80:144 197 ning lill koncernbegreppet vid faslslällande av vinsten samlbeslår i övrigl av språklig omarbetning i överensstämmelse medaktiebolagslagen. Jämfört med nuvarande lag föreslås bestämmelsen, sommaximerar insalsränlan till , kvarslå oförändrad. KF vill här hänvisa lillde synpunkter, som kooperationsulredningen framfört om behovet av enuppmjukning av denna regel, som lillkommil under en lid med hell andra ränlesalserän som gäller . Förbudet atl betala ränla gör det nu mycket svårtför ekonomiska föreningar atl finansiera sig med insatskapital. Sårskilt gällerdetla om man i större grad skulle behöva begära kontanta inbetalningar avmedlemmarna och inte som hitlills enbari låta insatskapitalet tillväxa genom kvarhållenåterbäring/eflerlikvid jämte ränta. 1 prakliken är emellerlid nuvarandeskallelag, som innebär dubbelbeskattning pä utdelningar, etl lika avgörandehinder och därför har KF lill kooperationsulredningen hemställt alt denna larupp frågan om en översyn av såväl föreningslag som skattelagar i ellsammanhang för atl ge föreningarna en tillfredsställande möjlighel altfinansiera sig med eget kapital. I avvakian härpå har KF inte någrainvändningar mol alt nuvarande begränsningsregel t v kvarstår. LRF: 118 8 andra st föreslås oförändrai kvarståföreskriften att utdelning på inbetalda insatser får fastställas till högst 5%per år. Någon ränta pä insatskapitalet utgår f n ej inomlantbrukskooperationen. 1 det antagna lantbrukskooperativahandlingsprogrammet, fjärde grundsatsen, anges: "Föreningens nytta avinsatskapitalet tillgodogöres medlemmarna i form av högre produktpris och lägreförnödenhetspriser. Om ränta skall utgå på insatskapitalet bör sloriekenbegränsas." Denna grundsyn innebär att del för medlemmama ärfördelaktigare att få ett högre löpande avräkningspris i kombination med efterlikvidän att få ränta pä insatskapitalet. Det primära hindret för räntebetalning ärdock befintlig skattelagstiftning. Sker en ändring av nuvarandedubbelbeskattning uppkommer anledning för lantbrukskooperationen att ompröva sitlställningstagande i fråga om eriäggande av ränta på insatskapital. Frågan om ränta på inbetalda insatser måsle ses i sambandmed stärkandet av de kooperaliva förelagens egna kapital, där en av vägarna ären ökning av insatskapitalet. arbetar f n med hithörandefrågor. Ett skäl för all i lagen ange ränlemaximering har varitall markera den ekonomiska föreningens karaklär av personassociation ijämförelse med aktiebolag, som är en kapilalassociaiion med syfte alt ge högstaavkastning på akliekapitalet. Det lanlbmkskooperaliva handlingsprogrammets formuleringatt ränta på insatskapital bör vara begränsad innebär i överensstämmelse med inlernationellkooperativ praxis att viss maximinivå bör anges. Vid nuvarande inflationsnivåinnebär räntenivån en negativ realränta före skalt. Enligt LRFs uppfattningbör räntan ligga på en nivå som står i paritet med vad som är normalt påkapitalmarknaden. Då gällande ränlemaximering 1951 fastställdes till varriksbankens diskonto av storleksordningen . En maximering av insalsränlanbör kvarstå men slarka skäl talar för atl bindningen ej bör göras absolut ulan knylastill utvecklingen på kapitalmarknaden, främsl i form av den s k långa stalslåneräntan.Den genomsnittliga medlemsliden i lanlbmkskooperaliva föreningar översiiger 20år. Del kan därför hävdas att de successivt inbetalda amorteringarna av en insatsskyldighelgenerelll sell är långfristigt bundna. Prop.1979/80: 144 198 6.1 Lagen (1956:216) om jordbrukskasserörelsen Bankinspektionen: I den föreslagna lagtexten har gjortshänvisningar till lagen om ekonomiska föreningar och till bokföringslagen.Inspektionen anser det angeläget atl utformningen av de nyaredovisningsreglerna i JKL samordnas med redovisningsreglerna för övrigabankgrupper. Som påpekats i bankinspektionens yttrande till regeringen1977-02-25 över betänkanden, upprättade inom , (Ds Ju1976:11) Förslag lill lag om ekonomiska föreningar m m och (Ds Ju 1976:17) Följdlagstiftningtill en ny föreningslag är det önskvärt atl på molsvarande sätl som gällerbeträffande de övriga banklagarna sä långl som möjligt i JKL införa de nyabestämmelserna och inte hänvisa till bestämmelser i bokföringslagen. 1 den sittande banklagsutredningen är redovisningsreglernaf n föremål för ulredning. Inspektionen vill därför inte gå in närmare på deföreslagna ändringarna i JKL. Det kan emellerlid påpekas alt banklagarnas värderingsregleri vissa avseenden avviker från bokföringslagens. 1 fråga om t ex värdering av omsältningstillgängarkrävs enligt banklagarna ej värdering enligt lägsta värdets princip. Vidare har inspeklionen den principiella uppfattningen allifråga om uppskrivning av anläggningslillgångar och aktivering av good-will ochvissa andra immateriella tillgångar det även bör galla andra ochrestriktivare regler för banker än för andra företag. föreningsbankers förbund: Förbundet vill erinraom den pågående ulredningen om banklagstiftningen. Enligt vad förbundet erfariiär avsiklen att skapa en fullsländig lag för föreningsbanksrörelsen och altdenna i nu berört hänseende kommer alt anpassas lill övriga banklagar. Iavvaktan på denna lagstiftning har vi ingen erinran mol de föreslagnaändringarna i föreningslagen och lagen om jordbrukskasserörelsen, underförutsättning atl de av LRF anförda synpunkterna beaklas. 6.2 Bostadsrättslagen (1971:479) i : vill i anslulninglill vad tidigare anföris om revisionsreglerna framhålla att kvalificeradrevision med stöd av § 46 mom 4 st 1 förslaget till föreningslag överhuvudtagetej torde komma att fä betydelse för bostadsrättsföreningar. Det är länsstyrelsensuppfattning att i vissa bostadsrättsföreningar föreligger ett icke tillgodosettbehov av kvalificerad revision. Av praktiska skäl torde detta behov förnärvarande ej alltid kunna lillgodoses genom utseende av revisor enligt § 48föreningslagen. Punkten 4 i övergångsbestämmelserna bör ej återges som enhänvisning till övergångsbestämmelserna i lagen om ändring i lagen omekonomiska föreningar utan sakinnehållet bör upptas här. : Bestämmelserna i 38 8 sjätte stycketoch 43 8 andra slyckel föreningslagen förefaller för bostadsrättsföreningarnasdel onödigl betungande och avstyrks för dessas del. HSB föreslär därför attbegränsning härvidlag sker genom atl en undantagsbestämmelse införs i bosladsrätlslagen. Prop.1979/80:144 199 6.3 Lagen (1972:262) om understödsföreningar : Inspektionen, som begränsar sittyttrande till frågor som rör UFL, tillslyrker i princip de ändringar somföreslås i denna lag. Inspektionen vill dock framföra några synpunkter i vissafrågor. Årsredovisningen (29 och 30 §8 UFL och 38 8 EFL) Beslämmelser om styrelsens årsredovisning finns inlagna i38-44 88 i EFL. Ändringar föresläs av samtliga dessa paragrafer. skall genom hänvisning i 29 8 U FL endast gälla debestämmelser som föreslås i 38 § första och tredje-sjunde slyckena. För understödsförenings årsredovisning gäller i övrigtbokföringslagen (BL) och de från BL avvikande föreskrifter som ulfärdas avförsäkringsinspektionen med stöd av 30 8 UFL. 1 38 8 Iredje stycket EFL, som föreslås gälla förunderstödsförening, har intagits vissa föreskrifier beträffande de poster somskall las upp i resultaträkningen och balansräkningen. Del kan ifrågasättas ominte hänvisningen i 29 8 UFL till nämnda stycke kan ulgå. Föreskrifier i förevarandeavseende kan i stället lämpligen ingå i de närmare föreskrifter beiräffandeårsredovisningen som utfärdas av försäkringsinspektionen med slöd av 30 § UFL. I 38 8 sjunde slycket EFL, som även föresläs gälla förunderstödsförening, har intagits föreskrift bl a om att styrelseledamot påavskrift av den årsredovisning, som skall hällas tillgänglig för envar hosföreningen, skall teckna bevis innehållande uppgift om föreningsstämmans beslutbeträffande föreningens vinsl eller förlust. För fondbildningen inom understödsförening gällerbestämmelserna i 23 8 UFL. Där föreskrivs att vid bokslut för varjeverksamhetsgren till en försäkringsfond fördenna skall avsättas vad som avintäkterna ej åtgått för kostnader under räkenskapsåret. Avsättning av medelfrån försäkringsfonden till s k fria fonder (återbäringsfonder) regleras avbestämmelser i föreningens stadgar. Till skillnad från vad som gäller för ekonomiskaföreningar gäller alltså för understödsföreningarna alt föreningsstämman intefattar beslut om föreningens vinst eller förlust enligt årsredovisningen.Föreningsstämman inom understödsföreningarna fattar däremot regelmässigt beslutom dis-poneringen av de belopp som enligt bestämmelserna i stadgarna avsallstill fria fonder. Sådana beslut, som avser återbäring till medlemmarna, fattasi regel inle utan endast i samband med försäkringsteknisk utredning,som förening enligt UFL skall låta verkställa minst , I 38 8 sjunde stycket EFL har även intagits en bestämmelseom att styrelseledamot på avskrift av årsredovisningen skall teckna bevis omatt resultaträkning och balansräkning fastställts med uppgift om fastställelsedagen.Något behov av en sådan bestämmelse för understödsförening torde inte föreliggamol bakgmnd av att alla understödsföreningar är skyldiga att tillförsäkringsinspektionen insända avskrift av såväl årsredovisningen som avprotokollet från den föreningsstämma där årsredovisningen blivit framlagd. Detill inspektionen insända handlingarna utgör "offentliga handlingar"hos inspektionen. Med hänvisning lill vad ovan anförts föreslår inspektionenall hänvisningen i 29 § UFL till 38 § sjunde stycket EFL utgår. Revisionsberättelsen (31 § UFL och 51 8 EFL) Enligthänvisning i 31 § UFL skall 51 8 EFL, som innehåller bestämmel- Prop.1979/80: 144 200 ser om revisionsberällelsen, gälla i lillämpliga delar förunderstödsförening. Andra och tredje slyckena av 51 8 EFL innehållerföreskrifter om uttalanden som skall göras i revisionsberättelsen. 1 bådadessa stycken förekommer uttrycket "denna lag". Revisionsberättelsenskall bl a innehålla ullalande, huruvida årsredovisningen uppgjorts enligt"denna lag". Del kan i klarhetens intresse ifrågasättas om inte ellförtydligande bör göras i UFL. Förslagsvis kan della ske genom etl tillägg till31 8 UFL om alt vid lillämpningen av 51 8 EFL skall iakttagas alt när där talasom "denna lag" även avses UFL. I punkt 2 i förslagel lill övergångsbestämmelser lill UFLhänvisas lill 46 8 I mom iredje och fjärde styckena EFL. Hänvisningen tillfjärde stycket kan utgå, eftersom begreppet "dolierförening" eller"dotterföretag" inte definieras i UFL, Något behov av att införaen sådan definition för understödsföreningarna föreligger inle. lillslyrker utredningens förslagtill ändringar i UFL med följande undantag. Hänvisningen i29 § UFL till 38 8 tredje och sjunde styckena EFL ulgår. 1318 UFL görs etltillägg som klarlägger atl med uttrycket "denna lag" 1518 EFL avsessåväl UFL som EFL. Hänvisningen iövergångsbestämmelserna till UFL till 46 § mom. 1 fjärde stycket EFL utgår. Svenska liyförsäkring.sföreningars riksjörbund ochPensionskassan SHB: Av promemorian framgår, atl ny lag om ekonomiskaföreningar inte skall genomföras f. n. Däremot läggs fram förslag till nyaredovisningsregler i lagen om ekonomiska föreningar (EFL). Härav föranlettförslag lill följdändringar i UFL har upprättats med bibehållande avhänvisningar till EFL, Åberopande vårt yllrande rörande 1976 årsförslag till ny EFL och till följdändringar i UFL får vi åter framföra vårtstarka önskemål om att hänvisningar i till annan lagstiftning undviks.