prop · G30340 · 1979-12-31 00:00:00 — 2 § I denna paragraf föreskrivs alt en arbetsgruppskall finnas i varje fastighetstaxeringsdislrikt under förberedelsearbetet. 1979/80:40 211 skalldelta i förberedelsearbetet finns nu föreskrivet i 143 § 2 mom. andra stycketTL. Enligl förslaget har antalet deltagande i arbelsgruppen utökats. Någonlagreglering om arbetsordning för arbetsgruppen synes inte behövlig. RSV bör istället utfärda anvisningar i detta hänseende. Reglerna förfaslighetslaxeringsnämndens arbele bör kunna lillämpas analogivis. I3 § anges rikllinjer för hur förberedelsearbetet skall bedrivas, LMV ocharbetsgruppen ges bl. a, uppgiften atl undersöka vilka riklvärdelabeller försmåhus som bör användas samt atl upprälla förslag om delta. 1 gällande ordninghar faslighetslaxeringsombudet liknande uppgifter (143 § 2 mom. första styckelTL). 4 § Paragrafen föreskriver atl riklvärdekartor ochriklvärdelabeller skall hällas lillgängliga för allmänhelen imaj året före taxeringsåret. 5 § 1 paragrafen anges den tidpunkt när arbelsgruppensenast skall ha redovisat sina förslag till bl. a, riklvärdelabeller förskallechefen. Nuvarande bestämmelser innebär atl förslag lill markvärden ochbyggnadsvärdetabeller skall redovisas före det möte som enligl 144 §1 mom. TL skall hällas inför skallechefen årel företaxeringsåret. Delta möte slopas enligt förslaget. 1 slällel skallarbetsgruppen året före taxeringsåret lämna redovisning lillskattechefen av sina förslag. Delföreligger f n. skyldighel för skattechefen all före mötet den 30 juniverkställa undersökning om marknadsvärde pä fastigheter av skilda slag inomlänel. (143a § TL). Denna undersökning skall redovisas på mötet. (144 § 1 mom.andra styckel TL). Eftersom möte inte längre skall hållas bör denna skyldighetför skallechefen falla bort. 1 slällel bör skattechefen genom LMV få deninformation som behövs för atl han skall kunna främja likformigheten vidlaxeringen. Innehålleti 145 § TL om överiäggningar som skall hållas efler det att samtliga anvisningarhar fastställts och innan del egenlliga taxeringsarbetel börjar har inleöverförts till FTL. får anses obehövligt, eftersom alla nämndledamöterenligt förslaget skall delta i provvärderingen under förberedelsearbetet. 1 §Den konsulent som har granskat deklaration bör även sköta om föredragningen.Därför har i paragrafen tagits in en föreskrift om all konsulenten skall kallaslill sammanlräde, om det finns behov av konsulentens medverkan. F. n. skallkonsulenten underrättas om sammanträden som hälls av gemensamfastighetstaxeringsnämnd (148 § 1 mom. första styckel 1979/80:40 212 försiaoch andra meningarna TL), Eftersom LMV skall övertafaslighetstax-eringsombudels arbetsuppgifter, har en regel lagits in om alt LMVskall underrättas om tid och plats för sammanträdena. Även skattechefen skallunderrättas härom. Innehålleti 1 § har anpassats till det som gäller vid inkomsttaxeringen (61 § 1 mom.försia stycket). Det innebär alt i fortsättningen även suppleanterna skall underrättasom sammanträdena. Deskall dock i fortsättningen kallas lill nämndens försiasammanlräde, 4§ I första stycket anges att sammanträde med faslighetstaxeringsnämnd skallhällas inom stängda dörrar. Delta gäller ocksä nu enligt 148 § 2 mom. första meningenTL, I andra stycket anges de personer som får della i nämndens överiäggningarmen inle i dess beslut. Regeln har införts efter mönsler från 61 § 2 mom. TL. 1tredje stycket regleras rälten för sakkunnig och tjänsteman vid LMV allförelräda inför lämna upplysningar. Enligt151 § sjätte stycket TL får sakkunnig anteckna särskild mening lillprotokollet. Genom RS-reformen har vid inkomsttaxeringen den sakkunnigesmedverkan i nämnden inskränkts lill att han har rätl att förelräda inför nämndenoch lämna upplysningar. En anpassning till dessa regler har gjorts i iredjestycket första meningen. Ny är föreskriften angående tjänsteman vid LMV. Enligltredje stycket har skattechefen eller tjänsteman, som denne har beordrat, rältatl närvara vid sammanträden med nämnden. Delta gäller även nu enligl 148 § 3mom. Eftermönster från 61 § 2 mom. Ijärde styckel TL har del dock i styckel tagils in enbeslämmelse om atl skallechefen eller den beordrade Uänste-mannen har rätt attnärvara under nämndens överläggningar endast om nämnden beslutar det. 6§ reglerar fastigheisiaxeringsnämndens beslutsförhet. Regeln överensstämmer isak med 151 § andra slyckel TL med undantag av elt tillägg som har gjorts efterförebild från 63 § första styckel TL. Tillägget har den innebörden att om det inämndens dislrikl ingår fler än en kommun minsta antalet ledamöter utomordföranden skall vara tre i stället för två som har föreskrivils för övrigafall. 17§ ges förskrift om vilka beslul som får fattas av ordföranden ensam. gällerenligt 151 § TL atl nämnden skall falla samtliga beslul om taxering. Vidinkomsttaxeringen har ordföranden numera lltl ökade möjligheter atl ensam fattabeslut på nämndens vägnar. Innehållet i 7 § har utformats med ledning av dessaregler, som återfinns i 63 § andra styckel TL. 1979/80:40 213 9§ första stycket innehåller en omröstningsregel som molsvarar 151 § förstaslycket jämförd med 64 § TL. Den senare paragrafen har fått nytt innehåll genomRS-reformen. Andra och tredje styckena reglerar hur det skall förfaras i falldä ledamot, föredragande tjänsteman eller konsulent har skiljaktig mening.Regler i detla hänseende lämnas nu i 151 § fjärde-sjunde slyckena TL. Förslageli andra slyckel har getts samma innehåll som 64 § andra styckel TL, medundantag av alt även konsulent medlas i förslaget, 11§ 1 denna paragraf föreskrivs när fastighetstaxeringsnämnden senast skall hafatlat sina beslul om taxering. finns regler i 152 § försia slyckel TL omnär preliminära beslul senast skall vara färdiga. I12 och 13 §§ regleras del som skall ingå i faslighetslaxeringsnämndens beslul.I TL lämnas f n. inte några reglerom detta. Däremot finns i 73 §TK enbeslämmelse om vilka uppgifler i beslutet som skall föras in ifastighelstax-eringslängden. Omfattningen av beslutsinnehället enligt 12 och 13§§ har gjorls med ledning av 73 § TK, 14§ 1 lagrummet ges föreskrifter om det innehåll som underrättelse lillfastighetsägare frän den lokala skaltemyndigheten om beslul om taxering m, m.skall ha och senaste datum för underrättelsen. Liknande bestämmelser ges nu i152 § andra slyckel TL. Förattundvika missförstånd vid inkomsttaxeringen bör beslutel sändas ut efter den 15febmari, då deklarationerna för inkomsttaxeringen senast skall inlämnas. Någonullrycklig bestämmelse om detla har inle införls i FTL. 18 §1 denna paragraf ges föreskrifter om senasle dalum för när den lokala skattemyndigheten skall sända underrättelse om beslul enligt 16 § och sända underrättelse till de sökande som har begärt fördelning av taxeringsvärdet enligl 15 §. Tidpunkten för utsändande av beslut i anledning av erinringar från fastighetsägaren har ändrals från lill . Härutöverfinns i lagmmmel bestämmelser om underrättelse till fastighetsägare som inte förevissl datum har fäll underrättelse enligl 14 § saml en rätl för ägaren allbegära underrättelse om innehållet i beslut om taxering. Innehållet i förslagetmolsvarar det som sladgas i 154 § 1 mom. försia och andra styckena TL omslutligt beslut. 19 §I paragrafen sägs alt underrättelse normalt skall skickas i vanligl brev, men att försändelsen i särskilda fall fär skickas i rekommenderat brev eller delges ägaren. Bestämmelser i denna fråga finns nu i 154 § 1 mom. tredje styckel TL. Förslagel skiljer sig från gällande rält sä lill vida altunderrällelse enligt förslagel normall skall skickas i vanligt brev medan underrättelse om slulligl beslut i gällande räll skall skickas i rekommenderat brev. Innehålletär i överensstämmelse med del som gäller enligl 69 § 4 mom. TL belräffande inkomsttaxeringen. 120 § ges längdföringsregler. Om längdföringen stadgas nu i 150 § 2 mom. TL. Detmaleriella innehållet i förslagel är i slorl sett likadant som innehållet i 150§ 2 mom. TL. Med hänsyn lill all ordningen med preliminära och slutliga beslulhar slopals genom förslagel har emellertid en del justeringar gjorls. Ennyhet i förslaget är alt byggnad, som används för försvarsändamål och som inteägs av staten, inte skall längdföras. 21§ I paragrafen anges när och var stomme till faslighelslängden skall hållaslillgänglig saml senaste dag för kungörelse om delta. Liknande regler om stommemed preliminära beslul finns nu i 152 § tredje slyckel TL. Motsvarigheteri 17-20 kap, fastighelslaxeringslagen (FTL) lill beslämmelserna itaxeringslagen (TL), taxeringskungörelsen (TK) och kommunalskallelagen (KL). 17 kap. \ § 3 § första och andra styckena TL 17 kap. 2 § första styckel 131 § försia slycket TL 17 kap. 2 § andra slyckel 4 § iredje slycket TL 17 kap. 2 § tredje stycket 17 kap. 3 § första och andra slycke- 131 § andra slycket TL 17 kap. 3 § tredje slyckel 4 § tredje slyckel TL 17 kap. 4 § 131 § tredje styckel TL 17 kap. 5 § 131 § femte slyckel och 5 § första 17 kap. 6 § 133 § 1 mom. försia slyckel TL 17 kap. 7 § försia och andra stycke- 133 § 1 mom. första och tredje styckena samt 6 § andra och Iredje 17 kap. 7 § tredje styckel 6 § fjärde slycket TL 17 kap. 8 § 133 § 1 mom. andra-fjärde slyckena och 7 § TL 17 kap. 9 § 133 § 2 mom. och 8 § försia stycket 133 § 2 mom. och 8 § andra-fjärde 17 kap. 10 § 17 kap. 11 § 8 § femte styckel TL 17 kap. 12 § 133 § 2 mom. och 9 § första, andra och fjärde styckena TL 17 kap. 13 i) 9 § Iredje och femle slyckena TL 17 kap. 14 § 133 § 3 mom. och 10 § TL 137 § TL styckel 17 § 17 kap. 18 § 17 kap. 19 § 17§ kap. 20 § 21 § 17 kap. 22 § 17 kap. 23 § 17 kap. 24 § 17 kap. 25 § 18 kap. 1 § försia slycket 18 kap. I § andra styckel 18 kap. 2 § 3 § försia slycket 3 § andra slyckel 6 § försia slycket 6 § andra slycket 6 § andra stycket andra 18 kap. 8 § 18 kap. 9 § första ochandra slyckena 18 kap. 9 § iredje slyckel 18 kap. 11 § försia ochandra styckena 11 § tredje stycket 18 kap. 12 § 18 kap. 13 § 18 kap. 14 § 18 kap. 15 § 135§ 2 mom. första stycket och 13 § 147§ tredje och fjärde styckena och 135§ 2 mom. andra slyckel TL 135a § och 12 § TL 147§ andra stycket och 14 § första 147§ andra stycket och 14 § andra 135 § 3 mom. TL 173 § 1 mom. TL 173 § 2 mom. TL 173 § 3mom. TL 173 § 5 mom. TL 136 § 1 mom. försia slyckel TL 22 § 2 mom. TL 136§ 1 mom. andra slyckel TL 136§ 1 mom. tredje stycket TL 31§ 1 mom. TL 136§ 2 mom. första stycket TL 31§ 2 mom. försia stycket TL andra stycket och 31 § 2 mom. andra slyckel TL 31 § 2 mom. tredje stycketTL med 35 § andra 69a § första stycket TK 142 § andra stycket TLjfr. med 34 § 4 mom. 1979/80:40 216 16 § 172 § TL samt 172 § TL jft. 50 § 1 mom. första-fjärdestyckena 18 kap. 17 § 172 § TL jft. med 50 § 1 mom. femte slyckel 18 kap. 18 § 172 §TLjfr.med50 §1 mom.sjätte ochsjunde styckena 18 kap. 19 § 172 § TL jfr. med 50 § 1 mom. åttondeoch tionde styckena 18 kap. 20 § 172 § TLjfr. med 50 § 2 mom. 21 § 172 § TLjfr. med 50 § 3 mom. 22 § 142 § första styckel och 51 § första stycketTL 18 kap. 23 § 142 § andra slycket TL jft. 52§ 18 kap. 24 § 142 § tredje slycket och 53 § TL 25 § 142 § andra slycket TL jft. 26 § 142 § andra stycket TL jfr. 27 § 172 § TLjfr. 28 § 172 § TLjfr. 29 § 170 § TLjfr med 117 § försia och 18 kap. 30 § 171 § TL 19 kap. 1 § 143 § 1 mom. TL 2 § 143 § 2 mom. andra stycket TL 3 § 143 § 2 mom. försia slycket TL 6 § 144 § 2 mom. första slyckel TL 19 kap.7 § 144 § 2 mom. andra och tredje 20 kap,I § 148 § 1 mom. försia stycket saml 61§ 1 mom, första stycket TL 20 kap, 2 § 148 § 1 mom. försia slycket och 61 § försia styckel TL 20 kap. 3 § 148 § 1 mom. andra stycket och 61 § andra stycket TL 20 kap. 4 § 148 § 2 och 3 mom. samt 61 § 2 mom.TL 20 kap. 5 § 148 § 2 mom. och 61 § 4 mom. TL 20 kap. 6 § 151 § andra styckel och 63 § första 20 kap. 8 § 20kap, 9 § första slycket 20kap, 9 § andra slyckel 20kap, 9 § tredje styckel 20 kap, 10 § 20 kap, 11 § 20kap, 12 § 20 kap. 13 § 20 kap. 14 § 20 kap. 15 § 17 § 20 kap. 18 § 20 § försia styckel 20 § andra stycket 20 § tredje slycket 20 § fjärde styckel 20 kap. 22 § 150 § 3 mom., 151 § tredje stycket och 63 § andrastycket TL 151 § första stycket TL jfr, med 62 § 151§ första slycket TL jfr, med 64 § 151§ fjärde-sjätte styckena och 64 § andra styckel TL 151 §sjunde slycket TL 150 § I mom, och 152 § första slyckel TL -(jft. 73 § TK) -Uft. 152 §andra slyckel TL 8 § 3 mom. andra slycketKL 153 §försia slyckel och 69 §8 mom. TL 158§ andra slyckel TL 154 § 1 mom. första och andra styckena TL 154§ 1 mom. iredje slycket och 69 § 4 mom. TL 150 § 2 mom. första stycket TL 150§ 2 mom. andra stycket TL 150§ 2 mom. tredje styckel TL 152 § tredje stycket TL 154 § 2 mom. TL 156 § TL Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen aU antaga inom budgetdepartementel upprätlade förslag lill 1. fastighelslaxeringslag, 2. lag om ändring i taxeringslagen (1956:623), 3. lag om ändring i kommunalskallelagen (1928:370), 4. lag om insamling av uppgifter för ochstatlig planering. 1979/80:40 218 Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar atl genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. Prop.1979/80:40 219 Kommitténssammanfattning av sitt förslag Fastighetstaxeringensregler har under senare är reformerats fortlöpande. De kan nu sägas ge en istort sett rättvis och likformig fastighetstaxering. Likväl kan ätskilligaförbällringar göras. Det gäller bäde i förfatlningslekniskt hänseende ochbelräffande reglernas materiella innehåll. Fastighetslaxeringskommiliénhar i uppdrag alt se över vissa återstående frågor påfastighetstaxeringsomrädet. En huvuduppgift är alt göra en lagleknisk översynav gällande regler i syfle att samla föreskrifierna i en särskild lag. Enanpassning bör härvid ske till bestämmelserna i om delegering lill myndighelalt utfärda föreskrifier. Även skatlepliklsreglerna börenligi direktiven sesöver särskill. Vidare bör kommittén ta upp frågan om lämplig värderingsmetodför vattenfallsfastigheter. Härvid bör övervägas en metod som är mera grundadpå avkastningen än på anläggningskostnaden. Ävenfrägan om en förenkling av reglema bör las upp. Kommittén bör också övervägahur fastighetstaxeringen bör anpassas till den nya organisationen förinkomsttaxeringen i försia instans. Defrågor som kommittén lar upp i detta betänkande har en omedelbar belydelseföratt allmänna fastighetstaxering skall kunna genomföras med resultatav tillfredsställande kvalitet. frågor kommer kommittén all behandla i senare belänkanden. Det gäller bl.a. vissa formella regler saml följdändringar i andra förfallningar medanledning av de nu föreslagna nyheterna. Betänkandetär disponerat på följande sätt. I kap. 2 ges en korl historik och enöversiktlig redogörelse för gällande regler om fastighetstaxering saml för dessinnehåll. Uppgiflerfrän fastighetstaxeringen används inom mänga olika samhällsområden, säledesinte bara pä beskattningens omräde. I kapitlet lämnas en översikl överförfattningar som knyter an till uppgifter frän fastighetstaxeringen. Kap.3 innehåller överväganden om den förfallningstekniska utformningen av nyaregler för fastighetstaxering. Här föresläs atl fierlalel regler om fastighetstaxeringbryts ut ur de förfaltningar där de nu finns och att grundläggande föreskriftertas in i en ny lag, fastighelslaxeringslagen, FTL. Vidare bör lagenkompletteras med föreskrifter och anvisningar, allt anpassat efter RF:sreglering av normgivningsmakten. Den nya lagen föreslås bli utformad påföljande sätt. Förstaavdelningen innehåller inledande bestämmelser och begreppsdefinitioner samlför fastighetstaxeringen grundläggande föreskrifier, dvs. 1979/80:40 220 föreskrifterom skatteplikt, taxeringsenhet och beskattningsnatur. Andraavdelningen innehåller föreskrifter om värderingen, dels allmänna, gemensammavärderingsföreskrifter, dels särskilda föreskrifter om värdering av olika typerav egendom. Tredjeavdelningen innehåller formella och administrativa föreskrifter förfastighetstaxeringen, såsom regler om taxeringsorganisationen, förberedelsearbetetinför fastighetstaxeringen, fastighetstaxeringsnämndernas verksamhel m. m. 4 behandlas innehållet i RSV:s Handledning års allmännafastighetstaxering. På grund av innehållet i nya RF kan anvisningarna i dessnuvarande bemärkelse inle behållas. 5 (1 kap. FTL) anges i vilken mån de regler som finns i de inledandeavsnitten av KL och TL ocksä behövs i etl inledande kapitel i FTL. vilka ytterligare regler som är lämpade all las in i ell inledandekapitel i lagen. Fleraav de inledande bestämmelserna i och TL har sädan anknytning lillfastighetstaxering alt liknande regler bör ingå ocksä i FTL. gäller t.ex. regler om vad som menas med taxeringsår. En del föreskrifter i KL, somenbart rör fastighetstaxeringen, kan däremot överföras lill FTL och helt ulgäur KL. Detta är fallel med exempelvis regler om den s. k. beskaffenhetstid-punkienoch om tid då allmän fastighetstaxering skall äga rum. 1kapitlet ges ocksä en bestämmelse om vilka de grundläggande besluten skall varavid fastighetstaxeringen och om vilka rättssubjekt som i FTL skall jämställasmed ägare. Indelningav byggnader och mark 6 (2 kap. FTL) behandlas frägor om klassificering av byggnader och mark. Denklassificering av byggnadstyper och ägoslag som görs vid fastighetstaxeringenIjänar till atl få fram ett rättvisande underiag för de olika besluten undertaxeringsförfarandet. Det sätt på vilkel egendomen klassificeras i olikabyggnadstyper och typer av mark, s. k. ägoslag, har avgörande belydelse för deolika momenten vid taxeringen, t. ex. vid indelningen i taxeringsenheter.Vidare används olika värderingsmetoder för skilda slag av egendom. Eltriklmärke för klassificeringssystemet är all det skall kunna samordnas medannan lagstiftning och stalistikframslällning, där likartade begreppsbestämningarkommer lill användning. Vid utarbetandet av förslaget till klassificering harså långl del är möjligt mol bakgrund av fastighetstaxeringens behov hänsyntagils till samordningsaspekter. Gällanderegler om indelning av byggnader och mark finns inte i lag utan i Prop.1979/80:40 221 Handledningen.Nu föreslås att definitionerna av olika byggnadstyper och ägoslag skall intas iFTL. Deolika byggnadstyper som bör förekomma är småhus, hyreshus, ekonomibyggnad,specialbyggnad och industribyggnad. Den sistnämnda byggnadstypen skall utgöraen restgrupp, så alt byggnader som inle kan hänföras lill någon annanbyggnadstyp skall klassificeras som industribyggnad. Förspecialbyggnader föreslås det huvudsakliga användningssättet varaindelningsgrund, medan byggnadens huvudsakliga beskaffenhel bör utgöraindelningsgrund för övriga byggnadstyper. Definitionenav de byggnader som enligt förslagel skall hänföras lill specialbyggnad har iprincip utformats så, alt del sätt på vilket byggnaden används motiverar attden skall undanlas från skatteplikt. Används byggnad på sådant sätt att den kanindelas som specialbyggnad skall användningen enligt huvudregeln vara avgörandevid klassificeringen och inle det ändamål som byggnaden är inrättad för. Förslagetom indelning i byggnadstyper överensslämmer i stort med gällande regler. Dockkallas den byggnadstyp, som är en restgrupp för specialbyggnad. Någonsärskild byggnadstyp för skattefria byggnader finns inle . De olika typerna avägoslag som marken bör indelas i är tomtmark, exploateringsmark, täktmark,, betesmark, skogsmark, skogsimpediment och övrig mark. Indelningen avmark överensstämmer pä det hela taget med gällande ordning. 1 fräga omskogsmark föreslär kommittén i samordningssyfte att skogsvärdslagens definitionpå produktiv skogsmark används. 1 förslaget har nägra nya ägoslag införts,nämligen exploaleringsmark, täktmark och skogsimpediment. ,som är avsedd att exploateras för byggnadsändamål, kan i gällande ordning ingåi jordbruksfastighet som något av ägoslagen på fastigheten. Sådan mark föresläsnu i vissa fall bli klassificerad som exploateringsmark och skall då inte ingåi jordbruksfastighet. 1gällande ordning utgör ägoslagel icke produktiv mark en restgrupp. All mark,som inte kan klassificeras som nägot annal ägoslag, hänförs lill icke produktivmark. Kommittén anser atl även i fortsättningen atl etl ägoslag som är enrestpost skall finnas. Ägoslaget bör benämnas övrig mark. Denna mark skallenligt förstaget inte åsättas någol värde. Inom ägoslaget icke produktiv markfinns mark som har ganska betydande värden. Sådan mark bör även ifortsättningen värderas. Därför föreslås all mark såsom myr, berg och mark medfjällskog skall hänföras lill ett nytt ägoslag som kallas skogsimpediment ochatt återstoden av det nuvarande ägoslagel inte produktiv mark hänförs tillövrig mark. 1979/80:40 222 Kap,7 (3 kap. FTL) innehåller förslag till regler om skatteplikt för fastighet. Nugällande reglerom skatteplikt är föråldrade och svåröverskådliga. Detta harmedfört tillämpningssvärigheter. Kommittén har ansett det angeläget atl etlenklare regelsyslem skapas. Motivetför alt fastighet skall undantas frän skatteplikt har huvudsakligenvarit den samhällsnytta den bedrivna verksamheten pä fastighelen medför, Enliglkommiuén bör samma skäl även i fortsättningen vara avgörande för om fastighetskall vara skattefri. Det maleriella innehållet i förslaget överensstämmer pådet hela taget med gällande regler om undantag frän skatteplikt. För attåstadkomma en anpassning lill modernare samhällsförhållanden föresläsemellertid några förändringar. a. ulvidgas den skallefrihet som f n,gäller för järnvägstrafikens byggnader ocksä till busstrafikens byggnader.Vidare görs radios och dess dotterbolags byggnader skattefria. Ävenvallenverken görs fria från skatt, Iförenklingssyfte föresläs att byggnader, som används pä etl sädani sätl altskattefrihet är motiverad för dem, skall samlas lill byggnadstyp kalladspecialbyggnad. Inom gruppen specialbyggnad finns flera undergrupper avbyggnader, Alla specialbyggnader föresläs bli undantagna från skatteplikt. Igällande ordning är användningssäll i de flesla fall avgörande förvilka byggnader som skall vara undanlagna frän skatteplikt. 1 flertalet fallkrävs också att slalen, kommun eller annan menighet skall äga fastigheten.Kommittén anser atl det i princip inle finns skäl alt bibehålla della ägarkravbelräffande specialbyggnader. Sometl ytteriigare led i etl förenklat regelsystem föresläs alt en huvudsaklighetsprinciplillämpas konsekvent. Säledes skall enligl förslagel inte säsom nu en byggnadkunna uppdelas i en skattefri och en skattepliktig del. Tomtmark,övrig mark och markanläggningar som kan höra lill skattefria byggnader börocksä undantas från skatteplikt. En nyheti förslaget är att vissa jordbruksfastigheter skall undanlas från skatteplikt.Här avses sådan egendom som huvudsakligen används i vård, undervisning ochforskning. Något ägarkrav uppställs inle heller beträffande dessa jordbruk. 8(4 kap. FTL)behandlas frågorom bildande av taxeringsenheter. Engrundtanke bakom de nuvarande reglerna om bildande av taxeringsenheter är atltaxeringsenhet skall vara en ekonomisk enhel och lämpa sig för värdering.Kommittén konstaterar atl dessa regler i storl sell har fungerat hell 1979/80:40 223 tillfredsställande.Några egentliga ändringar i sak föresläs därför inte. Regislerfaslighelbör liksom nu vara utgångspunkt vid bildande av taxeringsenheter. Som regelkommer regislerfaslighel ocksä all vara taxeringsenhet, 1 vissa fall kanregislerfaslighel uppdelas i två eller fiera taxeringsenheter. Följandeolika typer av taxeringsenheter föresläs förekomma, nämligen småhusenhet,hyreshusenhei, indusirienhet, exploaleringsenhei, specialenhel ochlantbruksenhet. 9 (4 kap. FTL) diskuteras frågor om fastighets beskattningsnatur. Enligtgällande rätl skall faslighet taxeras som jordbruksfastighet, om den användsför jordbruk eller skogsbruk och som annan fastighet, om den används för annaländamål. Huvudregeln är alt om fastigheten har en areal om minsl 5 ha produktivmark skall fastigheten taxeras som jordbruksfastighet. Kommitténkonstaterar att nuvarande regler getl ett i huvudsak tillfredsställanderesultat.