prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Vissa delarvisas även för allmänheten. begagnas av konungen undervissa tider av året och visas för allmänheten, avses ^närmaslutnyttjas för vetenskapliga konferenser ^m.m. används som bostad förprominenta personer från utlandet, vilka är den gäster.Gripsholms slott utnyttjas som museum och för utställning av en del av svenskastatens ^porträitsamling. Användningen av utreds av^ståthållar-^ämbetei i samråd med ^livrustkammaren, ,i ^m,fl, ^Rosersbergs slott disponeras sedan år1966 till ^slörre delen av . De tvä övervåningarna islottet har dock fått behålla sin ursprungliga karaktär och visas förallmänheten. Tullgarns slott är upplåtet för visning vissa tider. Under detta anslagavlönas ^f^ ^n, ca 80 ^lönegradsplacerade anställda, varav 26 i park-, ochträdgårdsvård och elva för lokalvård. Härtill kommer ett tiotal ^arvodister meduppdrag av deltids- eller bisysslekaraktär. Från anslaget utbetalas vidarevissa övergångsvis utgående understöd till två ^förmånstagare ^saml andraomkostnader än för fastighetsunderhåll av de ^kungl. ^Riksmurkskulksämbetet har -i anslutning till en framställning från ^ståthållarämbeiei - hemställt att , anvisas för drift av de ^kungl. slotten under nästa budgetår. Trots att behoven avomvårdnad av slotten stiger och att antalet besökande med därmed följande kravpå visningsservice ökar har ^ståthållaräm^beiei, i ^enlighel med regeringensanvisningar ^lill de statliga myndigheterna, undersökt vilka reellabesparingsmöjligheter som finns till nästa budgetår. Detta har ^samiidigi sketti syfte alt anpassa verksamheten till nya behov och bedriva verksamheten sårationellt som möjligt. Mot denna bakgrund har^ståthållarämbelet inte funnit det möjligt att tillgodose i och för sigberättigade krav på förstärkningar som framförts av ^slotisförvaliningarna. Delhar inte heller visat sig möjligt att med rimliga krav på service gentemotallmänheten och god omvårdnad av anförtrodd egendom åstadkomma någon reellnedskärning av kostnaderna för verksamheten. 1979/80:100 Bilaga 4 4 Visningen för allmänheten avriksregalierna - den ^s. k. skattkammaren på - besöks ^åriigenav drygt 200000 personer. ^Dct^Ui be^tyder al! skattkammaren är ^eti av de mestattraktiva museerna i . finns ingen fast tjänst somföreståndare för denna visningsverksamhet. Ledningen av verksamheten vid skattkammaren innefattar personaladministrationav ca 15 anställda, serviceverksamhet omfattande visning för enskilda ochgrupper, beställning och redigering av trycksaker samt kontakter med andramuseer, bildnings- och turistorganisationer, press och skolor ^m. Ansvaretomfattar också arrangemang av tillfälliga utställningar och utformningen avkalaloger och övriga trycksaker, samt vidare ansvar för ekonomisk redovisning,bokslut, fakturering samt inventering av lager, ^Ståthållarämbetet bedömer detomöjligt alt fortsättningsvis bedriva denna verksamhet ulan en fast ^Ijänsi somföreståndare. Del finns emellertid inte någon möjlighet att inrätta en sådantjänst med utnyttjande av visningsmedel från skattkammaren. ^Ståthållarämbetetbegär därför medel över statsbudgeten för en tjänst som föreståndare förskattkammaren, placerad vid . För ^atl finansieradenna utökning av personalstaten föreslår ^ståthållarämbetet att en^parkarbetarbefatt-^ning dras in vid ^sloltsförvaltning. Dennabesparing kan enligt ämbetets mening bli möjlig genom ett rationellt användandeav befintlig maskinpark och genom en något sänkt ambitionsnivå vad gällerparkvården. .Sammanfattningsvis innebär^ståthållarämbetets förslag omfördelningar inom given ram för att bättre mötaverksamhetens krav utan någon reell höjning av anslagsnivån. ^Medelsbehovei för drift av ^kungl. ^slolten undernästa budgetår framgår av följande sammanställning: Parkers och tr^ädgårdars underhåll 1979/80 1980/^81 -1- 21)00 -^i- 13 000 Verksamheten med visning för allmänhetenav riksregalierna och vissa dyrbara smycken, som används i ^slatsceremoniellaoch liknande samman- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 4 5 har pågått ^se^ilan sommaren 1970.^Utsiällningsverksamhelen, som administreras av ^ståthållarämbetet, finansierashelt genom entréavgifter och andra löpande inkomster. Det får anses altverksamheten numera är väl etablerad som ^etl betydelsefullt och uppskattat inslag bland sevärdheterna i Stockholm.^Mol denna bakgrund kan jag biträda ^riksmarskalksäm-^belets förslag om att enfast tjänst inom ^slåthällarämbetel för ledning av regalieutställningenfinansieras över förevarande anslag. Utrymmet för delta tillskapas i huvudsakgenom ^atl befintliga resurser omfördelas. Anslaget för nästa budgetår börberäknas med utgångspunkt i detta. Jag har inte heller iövrigt någon erinran mot ^riksmarkskalksämbetets förslag till medelsanvisningför nästa budgetår. Jag hemställer att regeringen föreslår att till De ^kungl. slotten:Driftkostnader för /81 anvisa ett förslagsanslag av . Bifall till mina förslag^lill medelsberäkning för nästa budgetår innebär att första huvudtitelnsslutsumma för /81 kommer att uppgå till . Dettabetyder en ökning i jämförelse med det för /80 anvisade ^beloppelmed . ^Prop.1979/80:100 Bilaga 4 ^Kungl. hov- och slottsstaterna 6 1 Hans ^Maj:t Konungens och del ^Kungl, Husets 1 Underhållning och vård av möbler ^saml andrastaten tillhöriga inventarier i de ^kungl, slotten 2 755000 3 De ^kungl. slotten; Driftkostnader 9779000 hov- och ^slollsstatema 20709000 Bilaga 5 till budgetpropositionen1980 ^Prop. Till^justitiedepartemenlel hör polis- och åklagarväsendet, de allmänna domstolarna,de allmänna förvaltningsdomstolarna, ^bosladsdomstolen, ^hyres- ocharrendenämnderna, ^rättshjäipsnämnderna, de allmänna advokatbyråerna ochdomstolsverket, kriminalvården och brottsförebyggande rådet. Inomdepartementets område faller också den verksamhet som utövas av^justiliekanslern, fideikommissnämnden, datainspektionen, centralnämnden förfastighetsdata, bokföringsnämnden och ^brottsskadenämn^den. Justitiedepartementetsvarar för beredning av lagstiftningsärenden på många områden av samhällslivet. Utgifterna inomjustitiedepartementets område beräknas under /81 komma allöka med 526,5 milj, kr. Därmed omsluter verksamheten 6 328,1 milj, kr. Antalet tjänster inomjustitiedepartementets område ökar med sammanlagt 78. Trots det ansträngda^statsrinansiella lägel tillgodoses en del särskilt angelägna behov förpolisens och åklagarnas del. Inom polisen finnsfortfarande ett stort antal vakarna tjänster. Vakansläget har emellertidförbättrats under /80. För alt komma ^lill rätta med vakansernaföreslås alt 720 ^aspiranter får tas in på . Intill dessvakanserna har besatts bör antalet nya tjänster begränsas. Nya tjänsterinrättas därför bara inom områden där det är oundgängligen nödvändigt. /81 föreslås att 100 polismanstjänster inrättas. Härav avses bl.a. 16 för kampen ^mol narkotikabro^ttslighet och 16 för ^insalser mot denorganiserade och den ekonomiska brottsligheten. För utlänningsärenden inrättas7 tjänster. Vidare förstärks kvarterspolisorganisationen med 10 tjänster.Ordningsavdelningarna tillförs 28 tjänster för ^atl förbättra ordningenutomhus. För trafikövervakning beräknas 6 tjänster. En ny ^äklagartjänst tillförs Helsingborgs^åklagardistrikt. som är särskilt ^arbetstyngt. 1979/80:100 Bilaga5 2 Arbetsläget vid de allmännadomstolarna är tillfredsställande. Antalet tjänster vid tingsrätternanedbringas under innevarande ^budgelår med 60. Åtgärder har satts in för altnedbringa den alltför stora ^arbelsbalansen i högsta domstolen. hovrätttillförs under ^budgetårel 1980/81 en ^ytterii^gare avdelning. Arbetssituationen ärtillfredsställande också i regeringsrätten och kammarrätterna.^Balanssiluationen i de ^lidigare ^länsdomslolarna försämrades ^ytteriigareunder ^budgeiårei 1978/79. Länsrätterna tilldelades i samband med^länsrättsreformen medel för omkring 70 tjänster för^balansavarbetning under innevarande budgetår. För ^budgeiårei 1980/81 beräknasför detta ändamål medel ^molsvarande ytterligare omkring 30 tjänster. , som haft i uppdrag bl. a. att göra en allmän utvärderingav verksamheten vid de allmänna advokatbyråerna och lämna förslag till åtgärderför att förbättra byråernas lönsamhet, har avlämnatbetänkandet Allmänna advokatbyråerna. I linje med vad kommittén harförordat föreslås en viss utvidgning av området för statliga ^driflbidrag. Den uppåtgåendetendensen i beläggningen på ^kriminalvårdsanstaliema har fortsatt under år1979. harkriminalvårdsanstalten lagts ned. Riksan-stallen har fr. o.^m. förändrats tillöppen lokalanstalt med 40 platser i kriminalvärdens Nyköpingsregion. I och harnya lokalanstalter öppnats . Den del av riksanstalten , sombyggts om ^lill ^lokalanstallen ^Hageby, kommer alt tas i bruk i böljan av år1980. En ^principplan förförändringar inom ^lokalanslaltsorganisalionen har ^utarbetiits av enarbetsgrupp inom . Planen föreläggs förgodkännande. ^Kriminalvärdsreformen harmedfört all frivården under åren 1974- 1978 har tillförts ca 370 tjäns^ter.Detta innebär ^atl personalen har fördubblats. ochJönköpings ^skyddskonsulentdistrikt har delats . Under budgetåret1980/81 kommer även ^Falu ^skyddskonsulentdi^strikt att delas. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 5 3 Förändringarna inom^justiliedepärtemenlels område i förhållande till statsbudgeten för budgetåret1979/80 framgår av följande sammanställning. ^Ai.slii^gens fördelning pä olikaavsnitt har för /80 justerats föran ^molsvara^statsbudgetförslaget /81^.^ Beloppen anges i milj. kr. ^+^ ^ ^ ^ 3,0 ^+^ ^ ^ 13,1 ^Prop.1979/80:100 Bilaga 5 Anmälan till statsbudgeten för /8] såvitt avser justitiedepartementetsverksamhet^sområde Justitiedepartementetsvarar för beredningen av lagstiftningsärenden på många områden avsamhällslivet. Vikliga rättsområden utgörs av ^grundlagsstiftningen, familjerätten,^köprätten och annan ^förmögen-^helsrättslig lagstiftning, upphovsrätten,processrätten och straffrätten. Jag berör här några av de viktigastelagstiftningsärendena som är aktuella. När det gäller ^straffrättsområdelkommer jag att behandla aktuella lagar och lagförslag i det följande avsnittetom åtgärder mot brott. Reformarbetet pågrundlagsområdet fortsätter. har slutligt antagitregler om förstärkt skydd för de medborgerliga ^fri-^och rättigheterna,lagprövningsrättens roll i ^rällighetsskyddel, lagrådets uppgifter och ställning samt folkomröstning igrundlagsfrågor. Beslut har också fattals om kvinnligtronföljd. Tiden har ansettsvara inne för att revidera vissa inslag i 1968- grundlagsreform ifråga om kammar- och valsystem. I ^enlighel med önskemål kommer enkommitté ^atl tillkallas med uppgiftatt överväga om vi bör gå över till en ordning med skilda tidpunkter för riksdags- och kommunalval och omvalperioderna bör förlängas. Kommittén skall behandla också vissa andra frågorsom rör demokratins arbetsformer. Frågan om förstärktskydd för yttrandefriheten utreds av ^ytirande-^frihetsutredningen (Ju1977:10). I ^debalibetänkandet ^(SOU 1979:49) ^Grundlagsskyddad yttrandefrihethar utredningen diskuterat de principiella huvudfrågorna angåendeyttrandefrihetens rättsliga villkor. Betänkandet ^remissbehandlas ^f. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 5 5 Nära samband medyttrandefriheten har det förslag till en ny sekretesslag som ^f.n. Förslaget innefattar en ^siimlad reglering av sekretess förallmänna handlingar och tystnadsplikt för offentliga tjänstemän. Del bygger påalt största möjliga öppenhet skall gälla i förhållandet mellan myndigheter ochenskilda. ^Etl av de viktigaste målen förlagstiftningsarbetet är att få till stånd en större rättstrygghet för denenskilde. ^Grundlagsreformema utgör delvis led i dessa strävanden. Också iandra lagstiftningsärenden är rättssäkerhetssynpunkterna vägledande. Pågrundval av ett betänkande av ^data-^lagsliftningskommittén (Ju 1976:05) harriksdagen beslutat ändringar i datalagen (1973:289) som är ägnade att stärkaskyddet för den enskildes integritet. En särskild kommitté (Ju 1978:06)överväger frågor om telefonavlyssning och liknande tvångsmedel. är ^atl åstadkomma en avvägning av den enskildes behov av skyddför sin personliga integritet och samhällets intresse av att i vissasituationer kunna ingripa med olika tvångsåtgärder. Från både enskilda och allmänna^synpunkier är det självfallet av stor vikt att alla former avmyndighetsutövning sker på ett riktigt sätt. De statliga och kommunalatjänstemännens ansvar har ^f^ått sin nuvarande utformning genom 1975 års^ämbetsansvarsreform. Tiden har ansetts vara mogen att göra en utvärderingav denna reform. Jag har därför med ^slöd av regeringens bemyndigandetillkallat en kommitté (Ju 1979:13) som skall se över det nuvarande^ansvarssystemel för offentliga funktionärer. I kommitténs uppdrag ingår ocksåatt överväga behovet av de begränsningar som gäller i fråga om rätten förmålsägande att väcka åtal och skadeståndstalan på grund av brott som harbegåtts i utövningen av offentlig tjänst. Till utredningar med särskild uppgift^atl stärka den enskildes rättssäkerhet hör också förvaltningsrättsutredningen(Ju 1978:09). I enlighet med önskemål sker inom en särskild kommitté(Ju 1978:03) en utvärdering av tillämpningen av lagen (1973:558) om tillfälligtomhändertagande ^(LTO) och lagen (1976:511) om omhändertagande av berusadepersoner ^m.m. ^(LOB). Rättegångsförfarandet vid de allmännadomstolarna ses över av ^rälte-^gångsutredningen (Ju 1977:06). Målsättningen är^aU handläggningen i både brottmål och tvistemål skall bli så enkel och smidigsom möjligt utan alt rättssäkerheten sätts åt sidan. På brottmålssidan är detangeläget att vidta olika åtgärder för att tiden mellan den brottsligagärningen och ^lagföringen skall bli så kort som möjligt. På den punkten övervägerutredningen bl.a. om ^s.k. ^jourdomslolar bör inrättas. Frågor om häktning och anhållande ^m.m.har behandlats av en särskild utredning i betänkandet ^SOU 1977:50. En annanutredning har ^föreslagil nya regler om ^åtalsunderlåtelse i syfte ^atl minskaantalet brottmål vid domstolarna ^(SOU 1976:47). Jag ämnar föreslå regeringenatt lägga 1979/80:100 Bilaga5 6 fram en proposition med förslag i vissa av de frågorsom behandlats av dessa kommittéer. Avsikten är också all ettförslag ^lill en ny ^Ulsökningsbalkskall föreläggas . Genom den nya ^balken ^f^tyltas de hittillsvarande ^överexekutorsuppgiflernaöver från länsstyrelserna ^lill kronofogdemyndigheterna, som^utmälningsförfarandet görs smidigare. Detta arbete kan delvis ses som ett led i kampen mot denekonomiska brottsligheten. gäller nya regler omkonkursförvaltning och tillsyn i konkurs, I de små konkurserna blir del påsamma sätt som i de ^slora möjligt att återvinna egendom ^lill konkursboet.Vidare skall förvaltaren i alla konkurser utreda om del finns anledningmisstänka att ^konkursgäldenären har ^gjort sig skyldig till brott mot sinaborgenärer. Härigenom förbättras möjligheterna att komma till rätta med denomfattande ekonomiska brottslighet som ^f.n. förekommer i samband medkonkurser. För att ytterligare förhindraillojala beteenden i samband med ^närings-^vcrksamhei avser regeringen att ibörjan av lägga fram en ^proposiiion med förslag om konkurskarantän.^Förslagel innebär att en näringsidkare som har gått i konkurs under vissaförutsättningar skall kunna förbjudas att bedriva näringsverksamhet ^eflerkonkursen. Även den ^familjerätisliga ^lagslifiningenär föremål för ett omfattande reformarbete. De hittillsvarande etapperna ireformarbetet har bl.a. gällt giftermål och skilsmässa, faderskap och vårdnadom barn samt underhåll ^lill barn och frånskilda. väntas^familjelagssakkunniga (Ju 1970:52) lägga fram förslag om äktenskapetsekonomiska rättsverkningar, om samboende utan äktenskap och om olikaarvsfrågor. Tanken är att huvuddelen av de nya ^reglernii skall ingå i en nyäktenskapsbalk. Utredningen ^iJu 1977:08) ombarnens ^rält har ^lill uppgift att arbeta u^t^ förslag som kan stärka barnensrättsliga ställning. Som ^etl första led i detta reformarbete har under år 1979införts ^ell uttryckligt förbud i ^föräldra-^balken mot aga. harutredningen om barnens rätt lagt fram ett betänkande ^(SOU 1979:63), som bl.a.rör frågor om vårdnad och umgängesrätt. Ett ^i»v utredningens förslag innebäratt ^ivångshämlningar av barn i princip inte får förekomma. ^Namnlagsutrednin^gen harföreslagit nya regler om namn ^(SOU 1979; 25). Syftet med ^förslagel är bl.a.att ^namnlagstiflningen bättre än ^f.n. skall ge uttryck för jämställdhetenmellan kvinnor och män. Avsikten är ^all en proposition i ämnet skall utarbetasunder . ^Jtistitiedepartementet hargemensamt med ^handelsdepartemenlet huvudansvaret för konsumentpolitiken. Dennapolitik syftar ^lill att pä olika sätt. bl.a. ^gen^t)m lagstiftning, stärkakonsumenternas ställning. På försäkringsområdethar konsumenterna fått ett förstärkt skydd genom den ^konsumenlförsäkringslagsom har antagits av riks- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 5 7 Den nya lagen innehåller bl.a.regler om information om försäkringsvillkor, ^belalning av försäkringspremier,förnyelse av försäkring och nedsättning av ^försäkringsersällning. ^Elt annat^lagförsliig, som kommer ^atl föreläggas , innebäratt preskriptionstiden förkortas i förhållandel mellan näringsidkare ochkonsumenter. ^Konsumentljänstutredningenhar lagt fram förslag till en ^konsumenttjänsllag, som innehållerbetydelsefulla regler om bl.a, reparations-och servicearbeten ^(SOU 1979:36), ^Förslagel har ^remissbehandlais ochövervägs nu i departementet. Andra utredningar, som har lagt ^ftam^försliig på konsumentområdet, är ^hemförsäljningskommillén och^pioduktansvarskommittén ^(SOU 1979:76 och 79), ^Konsumenlköpsutredningen(Ju 1977; 13) har till uppgift att se ^konsumenlköplag och byggaut de regler som skyddar konsumenterna i samband med köp. ^Uliedningen harockså fåll i uppdrag att överväga de mindre företagens ställning, särskiltdetaljisternas förhållande till sina leverantörer. När det gäller^fastighelsområdel vill jag nämna ^s.måhusköp-^kommittén (Ju 1975:02), som isitt nästa betänkande kommer ^atl lägga fram förslag om fastighetsmäklarnas^verksamhel. En särskild kommitté(Ju 1978:10) har tillkallats med uppdrag att se över kommissionslagen^(1914:45). Syftet är ^atl skyddet för bl.a. handelsagenter ochhandelsrepresentanter skall förbättras. Andra utredningar sysslar med frågor omarbetstagares uppfinningar och skydd för företagshemligheter (Ju 1977:15 och1979:09). På bostads- och^fastighelslagstiftningens område har ^arrendelagskom-^miltén (Ju 1975:04) och^hyresrältsutredningen (Ju 1975:06) viktiga utredningsuppgifter.^Delbetänkanden från de båda utredningarna har föranlett ^liigstiftning underår 1979. väntas förslag från tomträtts-kommittén (Ju 1977:12) ombestämmande av ^tomträttsavgäld ^m.m. förslag ^(SOU1977:27) till ny vattenlag övervägs i departementet. har en kommitté(Ju 1979:11) tillsatts med uppgift attse över ^fastighelsbildningslagen (1970:988), Syfte^t^ är bl.a. att förfarandeti ^fastig-^helsbildningsärenden skall förenklas och att ^fastighelsregistrenskall saneras genom att onyttiga rättigheter ^o.d. En annan utredning,pantbrevsutredningen (Ju 1979:02), som också har tillsatts , hartill uppgift att se över lagstiftningen om panträtt i fast egendom, fartyg ochluftfartyg. Andra utredningar prövar frågor om företagsinteckning,^panlsättning av byggnader på annans mark och skadestånd vid miljöskador (Ju1972:12, 1977:05 och 1978:08). Reformarbetetfortsätter också inom associationsrätten. ^Etl första steg togs genomtillkomsten av den nya aktiebolagslagen (1975:1385) och bokföringslagen^(1976; 125), Frågor som gäller handelsbolag och koncerner har ^uticlls av bolagskommitté (Ju 1974:21), medan spörsmål ^beträf- 1979/80:100 Bilaga5 8 ^fande stiftelser behandlas av stiftelseutredningen (Ju1975:01^). På grundval av ^elt betänkande från bolagskommittén avser regeringen^lill våren att lägga fram förslag till bl.a. en ny handelsbolagslag. Avsiktenär att samma proposition även skall innehålla förslag på grundval avpromemorior från brottsförebyggande rådet (BRÅ) om revisorers verksamhet och omett bättre skydd för det bundna kapitalet i aktiebolag. Förslag kommer ocksåatt läggas fram om nya redovisningsregler för ekonomiska föreningar. När det slutligengäller ^immaterialrättsområdet pågår utredningsarbete i varumärkesutredningen(Ju 1974:10) och ^upphovsrätlsutredningen (Ju 1976:02). En utredning har också tillsatts med uppgift att se över patentprocessen(Ju ^1979;03^). P^å^ grundval av förslag från upphovsrättsutredningen kommerregeringen att lägga fram en proposition med reglerom fotokopieringinom undervisningsväsendet. I ^underbilag^u^ 1lämnas vissa statistiska uppgifter jämte kommentarer om ^brotisuivecklingen, omverksamheten inom polisen, åklagarmyndigheterna, de allmänna domstolarna ochkriminalvården och om rättsväsendets resurser för åtgärder mot brott. De uppgifter ombrottsutvecklingen som redovisas i underbilagan är ^inle entydiga. Även omantalet anmälda brott av vissa slag nu visar på en minskning, har man anledningatt räkna med en ökning i fråga om huvuddelen av ^brotlsbalksbrotten.Att kurvan över anmälda brott i några fall åtminstone tillfälligtvis har vänts neråt får vidare inte undanskymma alldel genomgående rör sig om myckel höga faktiska tal. Till detta kommer alt delverkliga antalet brott sannolikt väsentligt överstiger antalet anmälda brott.Skillnaden, det ^s.k, mörkertalet,varierar ganska mycket efter brottets art och ^svårhetsgrad. mörkertalet högt i fråga om sådan brottslighet som räknas till denekonomiska kriminaliteten. Det är uppenbart att detbakom brottsstatistikens siffror finns en verklighet som innebär att mångamänniskor drabbas av personligt lidande och ekonomiska skador och attnäringsliv och samhälle belastas med stora kostnader. Det är därför ett^utomordentligl viktigt samhällsintresse att kriminaliteten begränsas. Kampen ^molbrottsligheten fordrar insatser på många olika områden. Del är nödvändigt attsätta kriminaliteten i samband med andra sociala förhållanden. Brister iboendemiljön och i skolan kan leda ^lill sociala störningar.Ungdomsarbetslösheten utgör ett allvarligt problem, som också från brott^sförebygg^andesynpunkt ^m^åsle följas noga. Även annan ^utslagning från mänsklig gemenskapkan få svåra följder för den drabbade. Ofta går vägen till kriminalitet övermissbruk av olika slag. Det är alldeles uppenbart när det gällernarkotikamissbruket. 1979/80:100 Bilaga 5 9 bruket är en ^siarkt bidragande orsak ^lill mycken brottslighet, ^l.ex, våldsbrottslighet,är belagt genom forskning och utredningar. För att komma till rättamed nu nämnda och andra förhållanden som drar in människor i kriminalitet krävsett arbete som ^lill stor del ligger utanför justitiedepartementelsansvarsområde men som faller under begreppet brottsförebyggande verksamhet ibegreppets vidsträckta bemärkelse. En satsning på socialt förebyggande åtgärderinnebär på intet sätt ^atl man förnekar den enskildes personliga ansvar försina handlingar. De instrument som står tillförfogande för kriminalpolitiken i mera snäv mening är lagstiftning och ökningeller omfördel^ning av personella och andra resurser. I fortsättningen kommerjag att lägga tonvikten vid resursfrågorna, men jag skall också beröra vissaaktuella lagstiftningsfrågor. Del myckel ansträngdastatsfinansiella lägel gör det tyvärr nödvändigt att avstå från åtskilliga ioch för sig önskvärda anslagsökningar inom rättsväsendels område. Det harlikväl visat sig möjligt att, enligt vad som ^fi^irutskickades iregeringsförklaringen, tillgodose en del särskilt angelägna behov av störreresurser för brottsbekämpningen, ^Etl inslag ibrottsstatistiken som enligt min mening är särskilt oroande är att det samladeantalet våldsbrott inte visar någon tendens ^atl minska. särskild^uppmärksamhel är de siffror som anger att fallen av misshandel utomhus frånen okänd persons sida blir allt fler, både i absoluta och relativa ^lal ^setl.Ökningstakten är större i de tre storstäderna än i övriga landet. Även omrisken för den enskilde att bli utsatt för våldsbrott är liten,måste man ha förståelse för att allmänheten inte sällan hyser oro för sinsäkerhet på allmänna platser.