prop · G3032 · 1979-12-31 00:00:00 — Inuvarande andra stycket av 5 kap, 1 § RB öppnas också möjlighet lillförhandlingssekreless till skydd för yrkeshemlighet, I paragrafens nu gällandeIredje stycke meddelas vidare bestämmelser om möjlighet tillförhandlingssekretess i mål avseende utpressning och vissa andra brott saml ifråga om utredning i brottmål rörande den tilltalades personliga förhållanden.Dessa bestämmelser har berörts i specialmoliveringen till 7 kap, 22 §, 8 kap,17 § och 9 kap, 16 §, De angivna bestämmelserna i sekretesslagen i förening meddet nya andra stycket i 5 kap, 1 § RB gör alt de nu nämndaspecialbestämmelserna i inte för någon direkt motsvarighet i detföreliggande förslaget. Den valda lösningen innebär all förutsättningarna förförhandlingssekretess delvis har gjorts strängare än förut. De bakomliggandesekretessbestämmelserna fömtsätter nämligen skada eller men för atl blitillämpliga. Tredjestyckel i 5 kap, 1 § RB innehåller f n, också föreskriften att förhandling, somunder förundersökning i brottmål äger mm vid domslol, skall hållas inom slängdadörtar om den misstänkte begär del eller rätten finner att offentlighelenskulle vara till men för utredningen. Inte heller denna bestämmelse har föttnågon direkt motsvarighet i departementsförslagel. Del nya andra stycket iparagrafen innebär nämligen atl förhandling som här avses kan hållas inomstängda dörrar när sekretess gäller hos domstolen enligt 5 kap, I § eller 9kap, 17 § sekrelesslagen. Vid bedömningen av frågan humvida röjandet av uppgiftkan antas medföra skada eller men som avses i sistnämnda paragraf bör givetvishänsyn las bl, a, lill den misstänktes synpunkter. Dennes önskemål blir emellertidinte i och för sig utslagsgivande. Deändringar i 5 kap, 1 § RB som jag nu har föreslagit föranleder vissaföljdändringar i annan lagstiftning. Bl, a, bör lagen om inskränkning avoffentligheten vid domslol beträffande allmänna handlingar upphävas. Som jaghar anfört i den allmänna motiveringen (avsnitt 4,7) bör emellertid huvuddelenav följdlagsliftningen till den nya sekreiessregleringen behandlas i annalsammanhang, I det följande föreslår jag sålunda endast all 16 §förvaltningsprocesslagen ändras med anledning av den nya regleringen i 5 kap, I§ RB, 5kap, 4 § Idenna paragraf föreskrivs f n, alt rällen för förordna all vad som harförekommit vid förhandling inom slängda dörrar inte för uppenbaras.Ändringen,som har motsvarighet i promemorieförslaget,innebär all beslämmelsenanpassas till den nya sekretessregleringen, Atlen förhandling har hållits inom slängda dörrar innebär inte utan vidare atl desom har närvarit vid förhandlingen har tystnadsplikt rörande de uppgifter somhar förebringats vid denna. En fömtsättning för att sekretess och därmed alltsåtystnadsplikt skall gälla är först och främst atl uppgifterna Prop.1979/80:2 Del A 5 kap. 4 if RB 393 inteblir offentliga därför atl sekreiessen upphör lill föQd av 12 kap, 3 och 4 §§ sekretesslagen.Har domstolen förordnat om förhandling inom stängda dörrar med stöd av del nyaandra slyckel i 5 kap, 1 § RB och skall sekreiessen gälla också sedan domstolenhar skill målet eller ärendet från sig, är emellertid förutsättningarna uppfylldaför alt vissa av de närvarande skall ha tystnadsplikt rörande vad som harförekommit vid förhandlingen. De som är knutna till domstolen på sätt som angesi 1 kap, 7 § sekrelesslagen har då tystnadsplikt enligt den lagen. Detsammagäller personer som är knutna till annan myndighet och som viddomstolsförhandlingen har lämnat uppgifter som enligt sekrelesslagen ärsekretessbelagda hos den myndigheten. Tystnadsplikt kan också föreligga förpersoner som vid förhandlingen har lämnat uppgifter, beträffande vilka de hartystnadsplikt enligt någon annan författning än sekrelesslagen. Vidförhandlingen kan emellertid också ha medverkat eller närvarit personer sominte är bundna av tystnadsplikt med avseende på vad som har förekommit viddenna. Som har framhållits i promemorian föreligger del även i fortsättningenetl påtagligt behov av atl domstolen skall kunna ålägga sådana personertystnadsplikt beträffande vad som har förekommit vid förhandling inom slängdadörrar. Förevarande paragraf öppnar en sådan möjlighel. Rörandetillämpningen av paragrafen vill jag nämna att det är uppenbart all elllystnadspliktsförordnande för meddelas endasl om en hos domstolen tillämpligsekretessregel i sekretesslagen kan åberopas. Att det vid förhandlingensbörjan föreligger tiUräckliga skäl för att förordna om att den skall hållasinom slängda dörrar är alltså inte tillräckligt för all de uppgifter som sedanlämnas vid förhandlingen skall kunna sekretessbeläggas. Bestämmelsen harutformats i överensslämmelse härmed, 1sammanhanget kan påpekas att ett förordnande av domstolen om tystnadsplikt harbetydelse för samtliga nämnda personkalegorier, nämligen med avseende påfriheten att lämna uppgifter för offentliggörande i tryckt eller därmedjämföriig skrift, Belräffande denna fråga hänvisar jag till 16 kap, 1 § 5sekretesslagen. Harförhandling hållils inom slängda dönar med stöd av nuvarande 5 kap, 1 § Qärdeeller femte slyckel RB, saknas enligt promemorian bärande skäl för attdomstolen skall ha möjlighet atl föreskriva tystnadsplikt med avseende på vadsom har förekommit vid förhandlingen. Anledningen härtill är att förhandlingeni dessa fall har hållits inom slängda dörrar inte för atl förhindra alt vissauppgifter blir tillgängliga för allmänheten utan för att underiätta syftet medförhandlingen e, d. Jag kan instämma i detta uttalande så länge del vidförhandlingen förebringas uppgifter som inte är sekretessbelagda hos domstolen.Skulle emellertid sådana uppgifter förebringas vid förhandlingen, bör det intemöta någol hinder mot all uppgifterna omfattas av sekretessförordnande enligt12 kap, 3§ sekrelesslagen och 5 kap, 4§ RB, Departementsförslagel innebärdärför att förordnande om tystnadsplikt under den angivna förutsättningen kanmeddelas också då förhandlingssekretessen beslutats med stöd av det nya tredjestyckel i 5 kap, 1 § RB eller med Prop.1979/80:2 De! A 8 kap. 4 och 7 §§ RB 394 stödav beslämmelse som åsyflas i det nya Qärde stycket av samma paragraf 5kap, 5 § Andrastycket i förevarande paragraf innehåller bestämmelser om offentligheten närdomslol avkunnar dom eller beslul. Enligt första meningen skall avkunnandet iprincip ske offentligt. Har förhandlingen hållits inom slängda dörrar, gäller fn, enligt andra meningen atl också domen eller beslutet för avkunnas inomslängda dörrar. Enligtpromemorian är del naturligt alt knyta samman regleringen av förutsättningarnaför all dom eller beslut skall fö avkunnas inom stängda dörrar medbestämmelserna i sekretesslagen om i vilken utsträckning sekretess skall gällahos domstolen för uppgifter i domstolens dom eller beslut. Jag delar dennauppfattning. Om sekreiess enligt sekrelesslagen gäller hos domstolen för en delav domstolens dom eller beslut eller, i sällsynta undantagsfall, för hela domeneller beslulel, är domen eller beslutet i motsvarande mån undandragenoffentlighet. Under sådana förhållanden måsle givelvis domen eller beslutet isekretessbelagda delar avkunnas inom stängda dörrar, 1 andra stycket andrameningen i förevarande paragraf föreskrivs sålunda atl dom eller beslul skallavkunnas inom slängda dörrar, i den utsträckning sekretessbelagda uppgifterförekommer däri, 8kap, 4 och 7 §§ Reglernai 1 kap, 1 § tredje stycket, 7 kap, 3 § första slyckel och 7 kap, 5 § TFinnebär all en beslämmelse om tystnadsplikt inte i och för sig ulgör någolhinder mol alt den som är underkastad tystnadsplikten lämnar meddelanden förpublicering i tryckt eller därmed jämställd skrift eller själv offentliggöruppgifter i en sådan skrift för vilken han är ansvarig, 17 kap, 3 § förstastycket 3 och 5 § 3 öppnas emellertid en möjlighet atl göra undanlag från dennaprincipiella meddelar- och publiceringsfrihel genom bestämmelser i en särskildlag, Molsvarande regler gäller också i fråga om meddelanden till elleroffentliggörande i de radio- eller TV-program som avses i radioansvarighelslageneller lagen (1978:480) om ansvarighet i försöksverksamhet med närradio.Undantagen från meddelar- och publiceringsfrihelerna kan avse både offentligafunktionärer och personer i enskild Qänst, Dellorde råda allmän enighet om att del skall vara möjligt alt ingripa mot enadvokat som bryter mot sin tystnadsplikt genom all lämna uppgifter förpublicering i massmedierna eller genom atl publicera uppgifter i tryckt skrifteller i radio- eller televisionsprogram (se bl, a, prop, 1975/76:204 s, 121), Delnu framlagda förslagel till sekretesslag innehåller i 9 kap, 9 § en regel omsekreiess vid allmän advokatbyrå. Denna regel motsvaras i gällande rätt av 26§SekrLoch 13 § instruktionen (1973:249, ändrad senast 1976:903) för de Prop.1979/80:2 Del A 8 kap. 4 och 7 §§ RB 395 En offenlligansiälld advokat kan således både enligt förslageloch gällande ordning med stöd av 20 kap, 3 § BrB straffas för sekrelessbrottpå vanligt sätt. Den önskvärda möjligheten all ingripa mol meddelande avuppgifter för publicering och mol offentliggörande av uppgifter kan i dettafall enkelt åstadkommas genom all den relevanta sekretessregeln tas med i densärskilda lagstiftning om undantag från meddelarfriheten .som avses i 7 kap, 3§ försia slyckel 3 TF, Enligt departementsförslagel skall delta också ske Qfr16 kap, 1 § 3 sekrelesslagen). Uppgiftenatl göra undantag från meddelarfriheten såvitt gäller övriga advokaterkompliceras däremol av att den tystnadsplikt som gäller för dessa f n, inte ärstraffsanktionerad. Den enda beslämmelse som finns i ämnet är inlagen i 34 §andra styckel i stadgarna för och innebär att ledamotav samfundet är skyldig atl, där god advokalsed så fordrar, förtiga vad han harerfarit i sin yrkesutövning. Brott mol denna tystnadsplikt kan beivras endaslenligt de i 8 kap, 7 § RB intagna reglerna om åtgärder mot advokat somåsidosätter de plikter som åvilar honom som advokat. De påföljder som kan kommai fråga är varning, erinran eller, om omständigheterna är synnerligenförsvårande, uteslutning ur samfundet. Fråga om sådan påföljd prövas enligträttegångsbalken av samfundets styrelse eller, om så har beslämts i stadgarna,av annat samfundels organ. Av 14 § i stadgarna framgår att detta organ ärsamfundels disciplinnämnd. Enadvokat som bryter mot sin lystnadsplikt genom atl lämna uppgifter förpublicering i massmedierna eller genom all publicera uppgifter i tryckt skriftkan inte drabbas av disciplinär påföQd, TF tillåter nämligen inte någon annanform av ingripanden mol den som genom meddelande för offentliggörande i trycktskrift har brutit mol en tystnadsplikt av kvalificerad art än lagföring itryckfrihetsmål. På motsvarande sätt gäller att ett brott mot en kvalificeradtystnadsplikt vilket sker genom att någon offentliggör uppgifter i en skriftför vilken han själv är publiceringsansvarig kan beivras endast somtryckfrihets-brott i tryckfrihetsmål. Föralt det skall bli möjligt atl ingripa i disciplinär ordning mot advokater sombryter sin tystnadsplikt genom att lämna meddelande för offentliggörande itryckt skrift eller genom all själva offentliggöra uppgifter i sådan skriftkrävs således ändringar i TF, Föratt redan nu öppna en möjlighel att beivra överträdelser avicke-offentliganställd advokats tystnadsplikt som sker genom yttranden i trycktskrift eller radio- eller TV-program eller genom meddelanden till massmediernaföreslås i promemorian atl man i RB lar in en bestämmelse om tystnadspliktockså för sådan advokat. Den föreslagna bestämmelsen har utformats medmolsvarande beslämmelse i stadgar som förebild. Brott motbestämmelsen kan till följd av reglerna i 20 kap, 3 § BrB beivras i vanligstraffrältslig ordning. Detta innebär i sin tur alt det blir möjligt allingripa i den form som anges i TF, Den föreslagna beslämmelsen avser baraadvokater i privat verksamhet. Prop.1979/80:2 De! A S kap. 4 och 7 §ii RB 396 Enligtpromemorieförslaget skall uppgiften all fö till stånd etl beivrande istraffrättsliga former vila på ell organ inom , Målsägandenskall inte på egen hand kunna inleda ell rättsligt förfarande. Åtal för väckasendast efler angivelse av samfundels styrelse eller, om så bestämls istadgarna, av annat samfundels organ, I promemorian framhålls alt ingripandeni disciplinär ordning även i fortsättningen skall vara del normala sättet attbeivra advokats brott mot tystnadsplikt, I praktiken bör möjligheten all väckaåtal för en sådan gärning så gott som uteslutande utnylQas i de fall där enadvokat har brutit mol sin tystnadsplikt genom all meddela uppgifter förpublicering eller genom att offentliggöra uppgifter i något massmedium. Tillsist föreslås i promemorian atl JK skall tilläggas en exklusiv kompetens somåklagare i mål av här avsett slag, Promemorieförslagethar vid remissbehandlingen tillstyrkts av JK och lämnais ulan erinran av detstora flertalet övriga instanser, hör till dem somframför vissa invändningar. Samfundet ansluter sig lill den i promemorianuttalade meningen all ingripanden i disciplinär ordning skall vara det normalasättet atl beivra brott mot tystnadsplikt och atl fråga om väckande av åtalskall initieras av samfundet som regel endasl i de fall vari brott moltystnadsplikt skell genom meddelande för publicering eller genomofTenlliggörande i massmedium. Samfundet erinrar dock om att förslaget medföratl del i vissa fall kan ankomma på t, ex, en iryckfrihetsjury all görauttalanden om innebörden av begreppet god advokalsed i fråga om advokatstystnadsplikt. Samfundet kan inte ansluta sig lill den i förslagel i dettasammanhang uttalade förmodan atl några skiljaktigheier i bedömningen avbetydelse troligen inte skulle förekomma mellan ell sådant organ och samfundet.Enligt hovrätten för synes förslagel atl advokat i privatverksamhet skall kunna åtalas för brott mot tystnadsplikt endasl eflerangivelse av organ för oanlagbarl. Hovrätten föreslåratt åtal skall kunna väckas om och endasl om målsäganden angiver saken tillåtal. Huruvida därutöver skall krävas prövning, om åtal är påkallat från allmänsynpunkl, är av mindre betydelse. Somframgår av vad jag har anfört kommer del enligt den nya sekrelesslagen blimöjligt atl ingripa mot oftenlliganslälld advokat som bryter mot sintystnadsplikt genom att meddela uppgifter för publicering eller själv offentliggörauppgifter i tryckt skrift. Samma möjlighet bör enligt min mening införas ocksåi fråga om motsvarande brott mol tystnadsplikt av advokat i enskild verksamhet.Som har föreslagits i promemorian bör detta ske genom atl det i lag införs enbestämmelse om tystnadsplikt också för sådan advokat. Brott mot en bestämmelseav detta slag kan till följd av reglerna i 20 kap. 3 § BrB beivras i vanligstraffrältslig ordning. Genom atl beslämmelsen också tas upp i 16 kap.sekretesslagen möjliggörs ingripande enligt TF. Ienlighel med promemorieförslaget bör beslämmelsen tas upp i 8 kap. 4 § RB ochutformas med molsvarande beslämmelse i advokatsamfundels Prop.1979/80:2 Del A 23 kap. 14 ii, 36 kap. 5 § . . . RB 397 I fråga om offenlligansiällda advokater bör i ställetbestämmelsen i 9 kap. 9 § sekretesslagen gälla. Såvitt gäller sekretessensomfattning lorde detta knappast innebära någon skillnad mellan de bådaadvokatkalegorierna. Vadgäller regleringen i övrigi anserjag visserligen all den bör utformas så attden sä nära som möjligt ansluter sig till de principer som f. n. gäller i frågaom tillsyn över advokaternas verksamhet. Jag vill emellertid inte förorda atlåtal för brott mot den föreslagna tystnadsplikten skall fö väckas endasl eflerangivelse av styrelse eller disciplinnämnd. Tillräckliga skälför en sådan ordning föreligger enligt min mening inte. Iövrigt vill jag däremot i huvudsak godta promemorieförslaget. En utgångspunktvid regleringen bör sålunda vara alt ingripanden i disciplinär ordning också ifortsättningen skall vara det normala sättet all beivra advokats brott mottystnadsplikl. I praktiken bör möjligheten alt väcka åtal för en sådan gärningi regel bara uinytOas i de fall där en advokat har bmlit mot sin tystnadspliklgenom all meddela uppgifter för publicering eller genom all offentliggöra uppgifteri någol massmedium. Föratt betona del straffrättsliga förfarandets undantagskaraklär bör JK, som redanhar vissa tillsynsbefogenheter i fråga om advokaternas verksamhet och somdessutom är ensam åklagare i tryckfrihetsmål, tilläggas en exklusiv kompelenssom åklagare i mål av här avsett slag. Målsäganden bör inte själv fö väckaåtal. Somförutsättning för åtal bör gälla att åtal är påkallat från allmän synpunkl.Angivelse av målsäganden bör inte krävas Ofr 20 kap, 5 § Qärde stycket BrB),Skälen för åtal bör emellertid vara mycket starka om åtal skall väckas motmålsägandens vilja. Ävenom angivelse av inte bör utgöra en förutsättning för åtal ärdet uppenbart atl samfundets uppfattning i åtalsfrågan i regel bör inhämtasföre åtalsbeslutet. Någon författningsregel härom synes dock inte varapåkallad, 23kap, 14 §, 36 kap, 5 §, 38 kap, 8 och 9 §§ och 39 kap, 5 § Delligger i sakens natur att konflikt ibland kan uppkomma mellan å ena sidanintresset av att en viss uppgift hålls hemlig och å andra sidan intresset avatl domstolarna för del av alla uppgifter av betydelse i en rättegång.Regleringen av sådana konflikter finns f n, i RB och i gällande sekretesslag.De föreslagna nya reglerna om sekretess i offentlig verksamhet ger anledning altundersöka om ändringar behövs i reglerna i RB, 136kap, 5 § RB finns reglerom förbud all i vittnesmål lämna uppgifter som träffasav tystnadspliktsregler, I paragrafens försia stycke finns etl allmänt, menlill sin räckvidd begränsat förbud mot vittnesmål och i de följande fyrastyckena särskilda förbud som är riktade till vissa personkalegorier, advokater,läkare m, fi, I sjätte stycket hänvisas till bl, a, om Prop.1979/80:2 Del A 23 kap. 14 §, 36 kap. 5 f , , , RB 398 tystnadsplikt.Regleringen, som kan anses förhållandevis svårtillgänglig, innebärsammanfattningsvis all de tystnadsplikter som avses i de särskildaförbudsreglerna tar över viitnesplikten men alt del stora fiertalel övrigatystnadsplikter för vika för reglerna om viiinespliki. Reglernai 36 kap, 5 § har molsvarande tillämpning i fråga om parisförhör undersanningsförsäkran, skriftligt bevis och syn. Möjligheten all genomallmänna handlingar förebringa bevisning om hemliga förhållanden behandlas i 38§ andra slyckel SekrL, Om en allmän handling, som inte för lämnas ul lillenvar, kan antas vara av betydelse som bevis i rällegång, för domstolenförordna att handlingen skall tillhandahållas. Undantag gäller för handlingar,som avses i 1-4,31 och 33 §§, dvs, handlingar som är hemliga avutrikespolitiska skäl eller av hänsyn lill försvaret och vissa andrahandlingar. Dessa handlingar kan tillhandahållas domstolen endasl efler beslulav myndighei som i annat sammanhang prövar frågor om utlämnande. Vidare gällerden inskränkningen att handlingen inte för företes i rättegång, om handlingensinnehåll är sådanl alt den som ulfördal den enligt 36 kap, 5 § andra, tredjeeller Qärde styckel RB inie för höras som vittne därom. Om yrkeshemlighetskulle uppenbaras, krävs alt synneriig anledning förekommer för atl handlingenskall fö företes. Ävenunder förundersökning är beslämmelserna i 38 § andra styckel SekrL tillämpliga.Förordnandet meddelas av domstolen. Särskilda bestämmelser om huruvida den somhörs under förundersökning är skyldig all iaktta tystnadsplikl finns däremolinte. Emellertid lorde den som är skyldig all röja uppgift vid vittnesförhörslraffrilt kunna lämna uppgiften även under förundersökningen, I 23 kap, 13 §RB finns regler om möjlighet att redan under förundersökningen som vittne viddomstol höra den som kan komma alt bli vittne sedan åtal har väckts, Sådanlförhör för inte äga rum, innan fömndersökningen fortskridit så långt all någonskäligen kan misstänkas för brottet. Enligtpromemorian bör liksom i RB anges i vilka fall tystnadsplikt medförförbud mol vittnesförhör. Del allmänna förbud mot vittnesförhör som finns i 36kap, 5 § försia styckel RB föreslås utgå, I stället föreslås ett absolutförhörsförbud av hänsyn lill allmänna intressen när sekreiess gäller med hänsyntill rikets säkerhet eller dess förhållande lill annan stal eller mellanfolkligorganisalion saml rikets centrala finanspolitik m, m. Därvid fordras enligtpromemorian atl uppgiften är av synneriig betydelse för intresse som föranlettsekretessen. Vittnesförhör skall dock kunna komma i fråga om regeringen medgerdel. Förhörsförbudenenligt 36 kap, 5 § andra, iredje och Qärde styckena RB lämnas i promemorian isak oförändrade, I andra stycket görs dock vissa kompletteringar, Ipromemorian föreslås också i en ny 36 kap, 6 a § en regel som innebär förbudatl i andra fall där sekretess föreligger enligt sekrelesslagen höra vittne ochvidare en befogenhet för domstolarna atl dispensera från delta förbud när Prop.1979/80:2 Del A 23 kap. 14 §.,36 kap. 5 § . . . RB 399 Domstolarna skall därvid göra en skönsmässig prövning avsekretesskravets vikt och möjligheten att på annal sätt kompletterabevisningen. Sammamöjlighet lill skönsmässig prövning föreslås i fråga om skriftlig bevisning. Bestämmelsersom svarar mot regleringen i 38 § andra stycket SekrL föreslås införda i RB. Ennyhet i de föreslagna bestämmelsema är att rätten skall kunna förordna omtillhandahållande av även en icke allmän handling som tillhör myndighet t. ex.minnesanteckning. Ifråga om sekretessen vid förundersökning föreslås i promemorian också enreglering fördel fall att en offentlig funktionär är bunden av tystnadspliktsom följer av sekrelesslagen eller bestämmelse som avses där. Regleringen somhar tagits in i en ny 23 kap. 12 a § RB innebär att den offenllige funktionäreni princip är bunden av sekretesslagens föreskrifter om tystnadsplikt. Han kanemellertid enligt förslaget lösas från viss tystnadsplikt efler framställninglill domstolen av undersökningsledaren. Rätten har all vid sin prövningtillämpa de föreslagna reglerna i fråga om viiinespliki. Vidremissbehandlingen har promemorieförslaget i förevarande delar i allmänhet intekommenterats närmare. Förslagel i promemorian all domstolarna efler enskönsmässig prövning skall kunna förbjuda vittnesförhör varigenomsekretessbelagda uppgifter blir röjda avstyrks emellertid av hovrätten förVästra . Hovrätten avstyrker också molsvarande förslag vad gällerskriftliga bevis, som innehåller sekretessbelagda uppgifter. Regeringsrättenanser att något bärande skäl inte har anförts för atl tillerkänna domstolmöjlighel all förordna all myndighei skall tillhandahålla en handling som inteär allmän. Enligtmin mening är den avvägning mellan intresset av sekretess och det motståendeintresset av att domstolarna för tillgång till bevisning som har gjorts i RB ihuvudsak tillfredsställande till sin sakliga innebörd. Skäl saknas därför atl idetta sammanhang göra annal än de jämkningar som är nödvändiga med anledning avde nya reglerna om sekreiess i offentlig verksamhet. Dengmndläggande regeln om förhållandet mellan tystnadsplikt och viiinespliki, 36kap. 5 § första stycket RB, framstår emellertid som oklar till sin innebörd.Del föreskrivs där som huvudregel att ingen för höras angående något som hanenligt lag eller annan författning är pliktig att hemlighålla. Avfattningen kanuppenbariigen ge intryck av alt varje regel om tystnadsplikt hindrar vittnesmålangående uppgift som omfattas av tystnadsplikten. Som jag redan har antytt ärinnebörden en helt annan. 1 de fall där förbud gäller att"obehörigen" yppa uppgift anses förbudel sålunda inte hindravittnesmål. De flesta tystnadsplikter är avfattade på detta eller liknandesätt. Redan nu föreligger alltså ett visst behov av klariäggande. Detta behovblir mer accentuerat med den nya sekrelesslagen. Av 14 kap. 1 § i denna lagframgår nämligen klart all lagens sekretessregler viker för regler i lagangående Prop.1979/80:2 Del A 23 kap. 14 A RB 400