prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Hur överföring av^inkomsiuppgifter ^lill kommunerna för deras handläggning av bostadsbidragskall regleras och vilka ^uppgifler som skall föras över ^lill kommunernaövervägs i i anslutning ^lill förslaget till skatteregisterlag.Regeringen har dock meddelat vissa föreskrifter beträffande taxeringsåret1979. Dessa innebär att, i den mån ^beslul av taxeringsnämnden ^inle ^Prop.1979/80:100 Bilaga 16 84 har ^regisirerals i ^seplember, dåuppgifterna ^enligi ^hitlills^lillämpad rutin skall lämnas,överföring får ske av motsvarande uppgifter i självdeklarationen. Utöver deuppgifter som ^hitlills har förtsöver får uppgift lämnas om underskott i förvärvsk^älla för ^s. I regeringens beslut har förutsatts all kommunerna idecember skall ^lillsiällas ^inkomsi^uppgiftersom för samtliga ^bidragstagare är grundade på beslut av taxeringsnämnderna.Kostnaderna för framställning av dessa ^slulligiiinkomst-förteckningar får ^belasla ^bosiadsbidragsanslaget. Den överföring avuppgifter som hade planerats ske den kom i flertalet län allske först . Dessutom hade vid ^detla ^lillfälle ^beslul avtax^eringsnämnd registrerats för betydligt färre personer än vad som hadeförutsatts när rutinen utformades. Dessa förhållanden medförde all kommunernainte kunde fatta beslut för samtliga ^bidrags^tagare grundade på den slutligt fastställda laxeringen i sådan lid^atl utbetalning kan ske . För att förhindra ^atl ett ^slort^anlal ^bidragsta^gare blir ulan bostadsbidrag har regeringenden utfärdat förordning (1979:881)om preliminär utbetalning av vissa bostadsbidrag för . Iförordningen föreskrivs att bostadsbidragen för får betalas utpreliminärt, om uppgift om den ^lill statliginkomstskatt taxerade inkomsten inteföreligger, när ^beslul måste fattas för alt bidragen skall kunna betalas ut ijanuari 1980. Beslut om preliminär utbetalning får grundas på preliminära^inkomsiuppgifter från skattemyndigheterna. I beslutet skall anges ^atlutbetalningen är preliminär i avvaktan på slutligtbeslut om ^bosladsbidrag för och all ^moltagaren är skyldig ^atlåterbetala vad denne eventuellt har fått för mycket i ^bosladsbi^drag förjanuari. ^Bosladssiyrelsen stryker isin anslagsframställning på nytt under kommunernas behov av alt för sinhandläggning av bostadsbidragsärenden fä ^lillgång ^lill uppgifter vidtaxeringen om förmögenhet, bruttoinkomst av ^Ijänst och underskott iförvärvskälla för sjömän. ^Slyrelsen föreslår därför all dessa ^uppgifler tasin på de magnetband ^oeh ^inkomsiförleckningar som tillställs kommunerna. ^Slyrelsen föreslår vidare alt kostnadernaför framställning av den slutliga^inkomslförteckningen även vid taxering skall betalas av staten. Vilkauppgifter som skall föras över ^lill kommunerna i samband med 1980 årstaxering och rutinen för överföring behandlas i ^anslulning till övervägandenaom en ^skatteregisierlag. Jag tar därför inte nu upp styrelsens förslag i dessafrågor. Styrelsen återkommerockså till ^siu förslag i förra ^årels ^anslagsfram^slällning om att sådanändring av ^inkonisl- och familjeförhållanden som inträffar ien manad skall påverka bidraget redan för den månaden. Jag framhöll i förra^budgelpropositionen alt jag ^inle kunde ^bilräda ^förslagel med hänsyn ^lillbehovet av samordning mellan ^reglema inom systemen med statliga och^staiskommunala bostadsbidrag och systemet med kommunala bostadstillägg till folkpension. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 16 85 de ulan erinran. ^Sei^km dess har emellertidriksdagen ^beslulal om en ändring av motsvarande regel i lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunaltbostadstillägg ^lill folkpension. Då numera överensstämmelse mellan ^syslemenpå denna punkt saknas förordar jag, med hanvisning ^lill den administrativaförenkling som ^bosladss^iyrelsen har ^anförl som ^moliv för sitt förslag, ^atldetta genomförs. I ^detla sammanhang ^villjag erinra om att ^budgeiminisiern ipropositionen 1978/79:95 om den kommunala ekonomin framhöll alt han avsåg attta initiativ ^lill en^interdepartemental ^arbet.sgrupp med uppgift att utreda de tekniskaförutsättningarna att inom en rimlig kostnadsram samordna bostadsbidragssystemen.Vid sin behandling av ^proposilionen i denna del u^ttalade alt delbör närmare övervägas om inte utredningsarbetet i fråga om samordning av^syslemen bör anförtros utredningen om översyn av bostadsbidragen tillbarnfamiljer ^m.fl. ^(FiU 1978/79:35, ^rskr 1978/79: 335). Kommittén skall,enligt de direktiv som redan har beslutats, klarlägga vilka konsekvenser somdess förslag får för systemet med kommunala ^bosladslillägg och för denönskvärda samordningen mellan bidragssystemen. Jag övergår nu till frågan omde ^hyresgränser inom vilka ^stalskommu^nalt bostadsbidrag medges. Styrelsenupprepar sitt förslag från föregående års anslagsframställning att^hyresgränserna bör ^differenlieras för varje barn upp till fem. ^Somjaganförde i förra budgetpropositionen med anledning av detta förslag anser jagalt en utgångspunkt för ^hyresgränserna alltjämt bör vara alt de anpassas ^lill ^uirymmesnormen. Denna är för hushållmed två personer eller fler minst ett rum per två personer, ^uiöver kök ochvardagsrum. Av ^anslagsframslällning framgår bl. a. atttrångboddheten enligt nuvarande norm ^inle längre framstår som ^någol ^slort^bosladspoliiiskt problem för hushåll med ^högsl fyra medlemmar. Bland ^slörrehushåll med svag betalningsförmåga ^lorde ^emellerlid trångboddhet ^allljämlvara ^relaiivi vanlig. ^Della förhållande framgår även av ^bosiadssiyrelsensredovisning angående bidragstagande hushåll . Bland barnfamiljernamed bostadsbidrag var av dem som hade minst fem medlemmar ^irångbodda. Ävenbland mindre hushåll var dock trångboddheten så hög som .. Enligt min meningbör målet i forsla hand därför vara ^atl, inom ramen för tillgängliga resurser,^effeklivare ^siödja de hushåll som alltjämt är trångbodda, innan ^stödel^förbällras förde hushall som redan har en bostadsstandard som uppfyller^uirymmesnor^men. Mina förslag i del följande syftar till delta. Jag förordaralltså ^atl ^bosiadssiyrelsens förslag att ^ytteriigare differentiera^hyresgränserna ^inle genomförs. Beträffande de övre^hyresgränserna vill jag erinra om allde gränser, som har fastställts att gälla för , innebär en höjning i förhållandetill gränser med i genomsnitt , för barnfamiljerna. Denna höjningtorde, enligt vad som kan bedömas, mer än väl ^molsvara utvecklingen 1979/80:100 Bilaga16 86 av ^bosladsulgiflerna under ^årel.^Bosiadssiyrelsens förslag för innebär, bortsett fråndifferen^tieringen, au ^hyresgrånserna höjs med ytterligare ca 10 ^%. Motbakgrund av vad jag anförde om ^behovel av ett ^effeklivare stöd till dehushåll som ^allljåmt år trångbodda kan jag ansluta mig till styrelsens förslagi denna del. För ^hiish^iill ulan barn föreslår jag medhänvisning ^iill den ^inrikining avreformerna ^somjag har förordat en procentuellt något mindre höjning. Jag förordar au de övre ^hyresgränserna sätts tillföljande belopp: Hushåll med 1-2 barn ^-. 3^^^ ^ ^ ^ ^ ^ ^(+ 50) ^(+ ^.^M)) ( + 125) De övre^hyresgränserna för kommer därmed att för barnfamiljerna ligga ca10%^.^ nivå. Strävan alt anpassa ^hyresgränsernatill utvecklingen av bostadskostnaderna ^moiiverar enligt min mening ^atl ävenden nedre ^hyresgränsen höjs. Jag förordar all den höjs från . ^lill .500 kr. ^Förden som fårbostadskostnader som ligger . övre ^hyresgränser blirbidragsbeloppet ^oförändrai. För de barnfamiljer som får ännu högrebostadskostnader medför ^hyresgränsjustering-^arna sammantagna att bidragetökar. För dem som ^allljäml har bostadskostnader års övre^hyresgränser minskar bidraget med ^högsl . på grund avhöjningen av den nedre gränsen. Flerbarnsfamiljerna kompenseras för deltagenom den höjning av det statliga bostadsbidraget ^somjag kommer ^atl föreslåi det följande. Jag övergår nu ^lill reglernaför ^inkomsireduceringen. Enligt de regler som ^fr.o.m. gäller för^bosladsbidrag ^lill barnfamiljer minskas bidraget av denbidragsgrundande ^inkomsien mellan . För hushåll utan barn minskas bostadsbidraget med 15%av den bidragsgrundande inkomsten mellan . och med 24%däröver. ^Bosladssiyrelsenredovisar i sin ^anslagsframslällning all ^anlalel barnfamiljer bland^bidragstagarna minskade med 36000. Minskningen beror enligtstyrelsen på alt ^alll fler har ^inkomsler som ^översiiger den ^inkomslgräns,, där reduktionsfaktorn ökar ^lill . Denna gräns har ^variloförändrad sedan är 1975. höjs den till . i ^syfle ^atlmotverka alt makar med barn ^gär miste om sill ^bosladsbidrag på grund av^inflalionen. Genom denna höjning minskar också ^anlalel ^bidrags-^lagare somdrabbas av den sammanlagda ^effeklen av hög marginalskat^t^ och skärpt^bidragsredukiion. 1979/80:100 Bilaga16 87 Styrelsen ^redi>visar en^forlsall minskning av antalet barnfamiljer bland^bidragsliigarna. Som ^slyrelsen framhåller varierar ^emel^lerlid ^anlalelhushåll varför del kan komma alt öka under ^slulel av året.Minskningen är dock av en sådan storlek att även ^årssiffran för ^anlalbarnfamiljer kan ber^äknas bli lägre än . Trots att den övre^inkomstgrånsen ar oförändrad även kan, på grund av de ändrade ^reglemai ^övrigl, bidrag ^ulga i betydligt högre inkomstlägen än . Att^anlalel ^bidragstagare fortsätter ^atl minska kan därför ^inle ^enbariförklaras med inkomstprövningsreglernas ^ulformning. En viktig förklaring^lorde vara de förbättrade kontrollmöjligheter som ^flnns och år1980 genom att kommunerna via datamedium får tillgång till vissa uppgifter om^sjukpenninggrundande inkomst. Som jag framhöll i budgetpropositionen i fjolleder även det förhållandet alt allt fler kvinnor med barn förvärvsarbetar tillatt fler hushåll har sådana inkomster alt de klarar bostadsutgifterna utanhjälp av ^bosladsbidrag. ^Slyrelsen föreslår ^atl^inkomslgränserna anpassas i huvudsak till den nominella ^inkomstulvecklingenmellan . ^Bäde den ^bosiadspoliiiskasträvan all ^effeklivare stödja de hushåll som alltjämt är trångbodda ochfördelningspolitiska strävanden motiverar all reformerna inom^bosiadsbidragssystemel inriktas på alt öka konsumtionsförmågan för de hushållsom har en stor försörjningsbörda. Del är ^nämli-^len först sedan hushållen haruppnått en viss ekonomisk ^slandard som ^stödel ger någon påtaglig stimulans ^atl höja bostadsstandarden. En höjning ^ävden nedre inkomstgränsen, som ^bosladssiyrelsen föreslår, skulle med^f^öra^atl ^bidragel höjdes med , . Höjningen blir lika för alla som ^larinkomster över nuvarande gräns oberoende av försörjningsbördan. För ^lushållsom har ^inkomsler under nuvarande gräns medför höjningen inget ^jkat stöd. Motdenna bakgrund bör ^ell ^allernaliv med en ^ytteriigare ^höj-^ling av detstatliga bostadsbidraget, utöver den som sker , föredras Vaniför enhöjning av den nedre inkomstgränsen. Jag återkommer strax till ^itorleken avdet statliga b^ostadsbidraget. ^Beiräffande denuvarande ^inkomslgränserna vill jag ^ocksä framhålla alt le alltjämt liggeröver för existensminimum för vuxna inom ^skaile-^ysiemet. tas^emellerlid ingen hänsyn till att ett hushåll med två ^'uxna har störrekonsumtionsbehov än ett hushåll med en vuxen. Enligt ^^xislensminimireglernainom ^skatlesyslemei beräknas en ^vuxens behov ^exklusive ^bosladskoslnaden^lill 95%^.^ av basbeloppet enligt lagen 1962: 381) om allmän försäkring. en årsinkomst efter kall pä . För två vuxna medgemensamt hushåll beräknas ^beho-^'ei exklusive ^bosladskoslnad ^iill av^basbeloppei, ^vilkel ^f.n. ^motsva-^ar en årsinkomst efter skatt på 20 790 kr.Ensamstående med barn erhåller ^lessutom i regel underhållsbidrag eller bidragsförskott för barnen. Denna^nkomsi ^beaklas över huvud taget intevid inkomstprövningen av ^bosiads-^>idrag. 1979/80:100 Bilaga16 88 ^begårde år 1976^(CU 1975/76:25. ^rskr 1975/76:308) all en sådan ^åndring av^inkomsiprövningsreglerna skulle ske all underhållsbidrag påverkade denbidragsgrundande ^inkomsien. I ^budgelproposilionen 1976/77: 100 bil. 16föreslog jag all ändringen då ^inle skullegenomföras på grund av de administrativa komplikationer och kostnadersom den skulle medföra. Delta godkändes av ^(CU 1976/77: 18, ^rskr1976/77: 187). Den föreslagna ändringen syftade till att bostadsbidragen bättreskulle avspegla behovet av ^slöd i förhållande ^lill ^inkomsi och försörjningsbörda.Jag har ^funnil all detta syfte kan främjas på ^ell ^adminislra^livi enkeltsätt genom ^atl inkomstgränsen för barnfamiljerna sätts olika, beroende på omdel finns en eller två vuxna i familjen. ^Inkomslgränsen för ensamstående medbarn bör mot bakgrund av vad jag har redovisat sänkas. Jag förordar attden sänks från . ^lill , ^vilkel innebär att bostadsbidragetminskar med 100kr. Jag förordar vidare att de nedre ^inkomslgränsernaunder behålls oförändrade för hushåll ulan barn och för makar med barn,dvs. Mot bakgrund av den^inrikining för reformer inom ^bostadsbidragssysle-^met ^somjag har ^angett ärjag inte heller beredd ^atl nu förorda en höjning av den övre inkomstgränsen. Jag vill nu också ta uppfrågan om ändring av reglerna för ^underskottsav-^drug^. Enligt ^6S förordningen(1976: 263) om ^slalliga bostadsbidrag ^lill barnfamiljer och ^8S förordningen(1977:392) om ^slatskommunala bostadsbidrag till vissa folkpensionärer ^m. fl.gäller att, om det sammanlagda^avdragel för underskott i förvärvskälla vid laxeringen överstiger ,del överskjutande beloppet skall läggas till den taxerade ^inkomsien. Det inkomstbegrepp, somligger ^lill grund förinkomstprövningen -den taxerade inkomsten - har i olika sammanhang kritiseratsför all det ^inle ger ^etl aktuellt och rättvisande uttryck för hushällensbehov av stöd. har därför föreslagits att andrainkomstbegrepp bör användas. En av anledningarna till detta har varit en^sirävan alt undvika att ^underskoltsavdrag vid taxeringen påverkar rätlen^lill bostadsbidrag. 1 avvaktan på resultatet av forisatta utredningarbeträffande inkomstbegreppet infördes övergångsvis från denovannämnda begränsningsregeln ^(prop. 1973:29, ^SoU 1973:5, ^rskr 1973: 102). Syftet med regeln ärall förhindra all stora ^underskoltsavdrag vid laxeringen leder till särskildaförmåner när del gäller möjligheterna ^atl få bostadsbidrag. Dessa^underskoltsavdrag kan hänföras till ränteavdrag för ^villafasiighet ellersommarsluga, ^ränlor på olika slag av ^konsumlionskre^diter och andralåneskulder samt vissa typer av ^rörelseunderskoll. ^Trols dennabegränsningsregel får den som har ^underskoltsavdrag ^etl högre bostadsbidragvid samma ^bosladskoslnad och ^inkomsi än den som ^inle har några sådana avdrag.Om ränteavdragen hänför sig till ^konsum- 1979/80:100 Bilaga16 89 ^tionskrediter blir effekten den att bostadsbidragen delvis stöder annan konsumtion än^bostadskonsumlion och att inkomstbegreppet inte helt tillgodoser önskemåletalt bostadsbidragen skall verka utjämnande med avseende på disponibel inkomst. Vissa av motionerna^lill 1978/^riksmöie rörde inkomstbegreppet. I ^civilulskottets av riksdagengodkända betänkande (1978/79:26) anfördes att motionerna borde behandlas av^bosladsbidragskommillén. Motionerna har också överlämnats ^lill ^kommiitén. Med hänvisning ^lillde ^uigångspunkter för reformer inom ^bosiadsbi^dragssystemel ^somjag har ^angellbör den nu berörda regeln ändras utan att utredningsarbetet ^avvakias. Jagförordar alt ^fr.o.m. ^un^derskoltsavdrag i dess ^helhelläggs till den taxerade ^inkomsien vidinkomstprövningen av bostadsbidrag. Effekten av delta förslag isolerat bliralt ^bidragsmotlagare med underskottsavdrag får högst . mindre ,dvs. , i bidrag. Hur ^slor minskningen faktiskt blir beror påom deras bidragsgrundande ^inkomsi ligger över eller under den övre^inkomslgränsen och på ^underskottsavdragels ^slorlek . Jag anser, ^somjag redan harnämnt, att en större del av ^stödel bör läggas på del statliga bostadsbidragetår 1981 på samma sätt som har skett för ^oeh . Jag föreslår ^atl^bidragel höjs med . per barn och år. Genom de ändringar ^somjaghar förordat kommer de maximala bostadsbidragen all öka för samtliga familjermed barn. För hushåll som inte har barn blir maximibeloppen oförändrade. Jagredovisar de olika maximibeloppen i det följande. Maximalt utgående ^bosladsbidrag kr. enligt de regler som enligt gäller fr. o. ^m. Ensamstående utan barn 2 400 2 400 Makar ulan barn 3 360 3 360 Hushåll med I barn 7980 9060 Hushåll med 2 barn 9 480 10920 Hushåll med 3 barn 13380 15 180 Hushåll med 4 barn 14880 17040 Hushåll med 5 barn 18 780 21 780 För varje ^yueriigare barn 1 500 I 860 De ändringar ireglerna för ^bosladsbidrag ^somjag har ^förordal bör ^iräda i ^krafl den Ijanuari 1981. Enligt ^lidigareriksdagsbeslut ^(FiU 1978/79:35, ^rskr1978/79:335) skall ^slalsbidragsandelen till statskommunala bostadsbidrag år1981 sänkas från 72 till 43 ^%, ^vilkel beräknas innebära en minskning av^slalens kostnader delta år med 550 milj. kr. Anslagsbehovet under ^budgetårel 1980/81 ^beräknarjag^lill I 620 milj. kr. Jag ^hemsläller att regeringen föreslår alt 1979/80:100 Bilaga16 90 ^godkånna den höjning av det ^slatliga ^bosladsbidragel^somjag har förordat, 2. godkänna de ändringar i fråga om ^hyresgränser för^stalskom^munalt ^bosladsbidrag till barnfamiljer och hushåll utan barn ochtill vissa folkpensionärer ^m. fl.^somjag har förordat. 3. godkänna de ändringar i fråga om ^inkomslgränserna ochi reglerna för underskottsavdrag ^somjag har förordat, 4. godkänna vad jag har förordat om när ändringar i^inkomsi- och familjeförhållanden skall påverka bidraget. 5. till Bostadsbidrag ^m.m. för /81 anvisaett förslagsanslag av . B 8.Viss bostadsförbättringsverksamhet ^m. 1978/79 ^Ulgift 135 326 478 1979/80 Anslag 120000000 1980/81 Förslag 130000000 Från anslaget bekostas^utgifler för ^förbältringslån i den mån de är ^ränte-^och ^amorteringsfria,^bostadsanpassningsbidrag ^saml - övergångsvis -vinterbidrag som har beviljatsföre den och bidrag till ombyggnad av bostadslägenheter, det ^s.k.^inilialslödel. Bestämmelserna omförbättringslån finns i kungörelsen (1962:538) om förbättringslån (omtryckt1976:789, ändrad senast 1979:225). Lån beviljas för förbättring och i vissafall uppförande av bostad för åldringar, handikappade ^m.fl. samt under vissa^förutsäUningar för förbättring av annan ^boslad. Lånet får vara ^räntefritloch stående intill ^etl belopp av . per lägenhet, när det avserpersoner som har uppnått , handikappade ^m.fl. i en- eller ^tvåfamiljshus,och intill ^ell belopp av . i övriga fall. ^Bostadsanpassningsbidrag^ulgår ^enligi bestämmelserna i kungörelsen (1973:327)om ^bosladsanpassningsbidrag (ändrad ^senasl 1979:255). ^Bo^stadsanpassningsbidragbeviljas för åtgärder inom och i anslutning ^lill bostadslägenhet som behövsför att handikappade skall kunnautnyttja lägenheten på ändamålsenligt ^sätl. Bidrag ^ulgår med högst 20 000 kr.men kan beviljas med högre belopp om det föreligger särskilda skäl.Bidrag utgårockså för ^reparalion av vissa hjälpmedel som har ^lillhandahålliis med stöd av^bostadsanpassningsbidrag. Vinterbidrag beviljas enligtbestämmelserna i ^bosladsfinansieringsför-^ordningen (1974:946, omtryckt1976:788, ändrad ^senasl 1979: 1019) och utgår i samband med bostadslån, i defall beslut om lån har meddelats före den ^Ijuli 1977. ^förden särskilda^koslnad som beräknas ha uppstått genom ^atl byggnadsföretaget utfördesvintertid. Initialstöd ^ulgår isamband med bostadslån enl^igt bestämmelserna i kungörelsen (1973: 538) ombidrag i vissa fall till ombyggnad av ^bosladslä- 1979/80:100 Bilaga16 91 genhet (ändrad ^senasl 1975:484) för ombyggnad av husmed mer ån två ^lågenheier som har ^pabiirjals under liden den ^Ijuli 1973 - 1^975. dock under^förulsiitlning att ansökan har kommit in till förmedlings-organet ^seniistilen . Bidragsbeloppet utgör av den godkända^onibyggnadskosl^oiiden. för varje ^lägenhel. För beslut om^räntefria förbättringslån fastställer en ram för det löpandekalenderåret och en preliminär ram för det närmast följande. harmedgivit att ^sådiina lån får beviljas med högst 50 ^milj.kr. under vartdera av ^(prop.1978/79:100 bil. ^CU 1978/79: 26, ^rskr 1978/79: 250). Härutöver har regeringen^föreskrivii att beslut om särskilda förbättringslån för ^energibesparandeåtgärder enligt 2 a^?) ^förbättringslånekungörelsen, vilka lån är ^räntefriaoch stående får under ^budgetårel 1979/80 jämte andra lån och bidrag för^energibesparande åtgärder meddelas inom en särskild rum uppgående till I 175 ^milj.kr. Under /79 inkom 2 364 ansökningar om^förbä^ltringslån mot 3 547 under budgetåret . Under samma periodmeddelades 2 087 beslut om lån avseende 2 303 ^lågenheier. ^Molsvarande ^anlalvar under ^budgetårel 1977/78 3 075 resp. 3 316. Av besluten under budgetåret1978/79 avsåg 14 ^flerbosladshus med ^sammanlagi 138 ^lägenheler. Den under /79beviljade lånesumman uppgick till 61,6 milj. kr., varav 26,8 milj. kr. utgjorde^räntefria lån eller lånedelar. ^Molsva^rande belopp under /78var 74.9 milj. kr. resp. 37,4 milj. kr. Del ^genomsnitlligalånebeloppet per ^lägenhel uppgick under ^budgetårel 1978/79 till ,varav . ^uigjorde ^räntefritl belopp. Motsvarande belopp /78 var . ^Beslul om särskildaförbättringslån till^energibesparande åtgärder meddelades under ^budgeiårei 1978/79 ^lill ^etl belopp av 5,3 ^milj.kr. ^mol 8,3 milj. kr. under närmastföregående ^budgelår. Dessa belopp räknas av mot ramen för ^energibesparandeåtgärder i ^bosladshus. ^Bosladssiyrelsen larupp vissa förslag av ^bosladsverkelsförenklingsutredning ^(BEU). Utredningen har föreslagit ^atl möjligheten altbevilja ^förbältringslån till den som skall bo i lägenheten skall upphöra vid^ulgång^en av . Motivet är all långivningen har minskal under senare åroch kan beräknas ^forisälla au minska. Förslaget gäller under förutsättning altvissa ändringar görs i ^bostadsflnansieringsförordningen och i reglerna ombostadsbidrag så att den nuvarande kategorin ^förbättringslåntagare kan klara^kosinaderna för ^etl bostadslän i ^slället för ^ell förbättringslån för^ålgärder som är ^förbällringslåneberälligade. ^BEU har också ^föreslagilall kommuners och ^allmännylliga bolags ^möj^lighel all få ^förbällringslånslopas för hus med en eller ^ivå ^lägenheler som skall bebos av^förbällringslåneberälligade. 1979/80:100 Bilaga16 92 Många kommuner och^länsbosladsnämnder har i sina ^remissviir på ^BFU^is ^sluirapport strukitunder ^förbättringslånels ^belydelse för finansiering av upprustning av deäldres bostäder. 1 många remissvar harman ^pekal på att nedgången i ^iintalet ^förbåiirings-^låneärenden^närmasl beror på all ^inkomslgränserna för ^förbällringslån är sä lågaatt ^ytlerst få kan komma i ^ålnjulande av lånen. ^Bosladssiyrelsen anser, bl.a. ^mol bakgrund av vad som har ^kommii fram i remissvaren, ^atl^förbällringslånemöjligheien ^lill äldre och med dem jämställda skall finnaskvar. Likaså bör möjligheten behållas för kommuner och allmännyttiga bolag attfå ^förbällringslån för hus som skall bebos av ^förbältringsläneberälligade. tar vidar^e^upp frågan om ^inkoinstgränserna. Inkomstgränserna har varitanpassade till folkpensionens storlek. ^Ulgångspunkten har ^varil ^atlinkomstgränserna skall översliga folkpensionen, inkl. ^pensionstillskotiel,med ^etl visst begränsat belopp som är lika ^storl för en ogift pensionär somför makar.^Slyrelsen anser att inkomstgränserna bör höjas på motsvarande ^säuden . ^siryker^under det angelägna i all den pågående översynen av ^förbättringslåneformensnarast slutförs och all man särskilt beaktar inkomstgränsens nivå och denskarpa gränsen i kapitalkostnadsavseende mellan ^förbältringslån och^bosladslån. ^Bosladssiyrelsen erinrar i^della sammanhang om ^silt förslag i föregående års anslagsframställning om atträntebidrag skall kunna utgå även i de fall då ^låneunderiaget för bostadslån ^lill ombyggnad är mindre än 25 000 kr.Under ^arbelel med ^årels ^anslagsframslällning har ^slyrelsen övervägt ^ellalternativ som likaledes skulle innebära en mildare övergång i kapitalkostnadshänseendemellan ^förbällringslån och bostadslån. Enligt ^della skulle personer medinkomster som ^översiiger ^inkomslgränsen kunna beviljas ^räntefritl slående^förbällringslån med reducerat belopp.