prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Enhetsövningarna behålls dock för de enheter i organisationensom skall kunna mobiliseras snabbast och även i övrigt ha den högstaberedskapen, dvs. för i runt tal en fjärdedel av organisationen. Övrig personalsom är ^krigsplacerad ges endast en kortare orientering om sina uppgifter. De^krigsplacerade beräknas kunna få en sådan orientering . 1979/80:100 Bilaga7 Försvarsdepartementet 273 begränsningar i ^främsl^övningsverksamhelen innebär att en lägre mobiliseringsberedskap ^l. v.tillåls för huvuddelen av ^undsäilningsorganisalionen. Med del underlag förberäkningarna som ^civilförsvarsslyrelsen har ^redovisal i fråga omgrundutbildning och övningar godtar jag att verksamheten t. v. inriktas mot ca200 000 utbildnings- och övningsdagar per budgetår med ihuvudsak del innehåll som ^slyrelsen har ^angett. Liksom min företrädare^(prop. 1978/79:100 bil. 323) anser jag del vara angeläget all allamöjligheter tas ^lill vara all rationalisera verksamheten, ^inle minst medhänsyn ^lill de ökade ^kosinaderna för främst grundutbildning ochövningsverksamhet. en samlad plan förrationaliseringsverksamheten. Rationaliseringarna avser bl. a. planering,ledning och uppföljning av programutveckling och ^produklion, informationssys^temför personalredovisning och ^malerielförsörjning, underhålls-verksamhet,informationssystem för verksamheten under ^beredskapstill-^stånd och krig ^saml^s.k. Inriktningen skall vara ^atl ge länsstyrelsernaoch den regionala u^tbildningsorganisationen stöd i deras verksamhet och ^atlgenom rationalisering och datorstöd göra verksamheten mer effektiv i fråga ombåde del ^fredstida ^arbelel och ledningen av civilförsvarsverksamheten underberedskapstillstånd och i krig. Vad jag har anfört under ^avsnittel 3.4 Del^mililära försvarets fortsatta utveckling ^(s. 70) om ansvar ^m. förplanering och genomförande av ^ralionaliseringsprojekl bör ha motsvarandetillämpning på civilförsvaret. Jag vill i detta sammanhangerinra om ^atl ^civilförsvarsslyrelsen i sin ^programplan har redovisat förslagtill en ^väsentligl ökad utbildning icivilförsvaret av vapenfria tjänstepliktiga. Den föreslagna utbildningenomfattar , när den är ^fulll utbyggd fr. o. ^m. ^budgeiårei 1988/89, ^s.k. ^koriiidsutbildning för 2 150 vapenfria ^tjänsteplikliga och^s. ^långlidsutbildning , varav större delen^praktiktjänslgöring, för 300 vapenfria tjänstepliktiga. Behovet avinvesteringar för alt genomföra förslaget anges ^lill ca 160 milj. kr. Deårliga driftkostnaderna beräknas till ca 40 milj. kr. Frågan om^civilförsvarsulbildning av vapenfria ^tjänsteplikliga är starkt kopplad tillcivilförsvarets personalförsörjning i sin ^helhel. Vapenfria tjänstepliktiga förplacering i civilförsvaret utbildas ^f. i begränsad utsträckning. Ca 700vapenfria ^tjänsteplikliga () kan ges^korttidsulbildning inom den ^koslnadsram för utbildning av civilförsvarspliktigasom nu gäller. har vidare fått i uppdrag att bedrivaförsök med ^långlidsutbildning under budgetåren 1979/80 och 1980/81. Avsiktenmed försöksverksamheten är bl. ^atl få erfarenheter som kan tillgodogöras iförsvarskommitténs arbete. Jag vill även erinra om all totalförsvaretschefsnämnd har uppdragit ål överbefälhavaren och ^atli samverkan med bl. ^värnpliktsverket och ^civilför^svarsslyrelsen se övertotalförsvarets personalbehov. Vissa ^rikllinjer för översynen har lämnats av1978 års ^försvarskommilté i ^beiänkandei ^(SOU 18Riksdagen 1979/80. Nr 100 ^BU. 1979/80:100 Bilaga7 Försvarsdepartementet 274 1979:42) Vår säkerhetspolitik. En samlad bild avfördelningen av personal-tillgångar och av civilförsvarels utbildningsbehovföreligger når dessa arbeten år avslutade. nu framlagdaförslag till ^långlidsutbildning ^m. av vapenfria ^tjänsteplikliga börenligt min menin^g^ prövas i ett sådant senare sammanhang. I den nämnda översynenav utbildnings- och övningsverksamheten har bl. a, ingått att klarlägga vilkenutbildningsorganisation som är ^mesl lämplig för den verksamhet som föreslåssamt all pröva behovet av ^invesleringar i skolanläggningar. Översynen harvisat all del från ekonomisk synpunkt år mest rationellt ^atl genomföra denplanerade verksamheten vid de tre fasta anläggningar somfinns i ^Rosersberg, ^Revingeby och ^saml vid ^ell ^nyll övningsfält sominrättas för verksamheten i västra delen av ^landel. Civilförsvarsstyrelsenräknar med alt ca 67 milj. kr. (prislägel ) behöver investerasunder ^programplaneperioden för kompletterande anordningar vid de fastaanläggningarna och för del nya övningsfältet. Jag har inte något allerinra ^mol all utbildningsorganisationen utvecklas med deninriktning som ^civilförsvarsslyrelen har föreslagi^t- ^Behovel alt på längresikt öka kapaciteten för utbildnings- och ^övnings^verksamhelen beror, somcivilförsvarsstyrelsen har framhållit, till stor del på hur civilförsvaretspersonalförsörjning kommer all ordnas . Vad de utredningar som pågårom ^della leder ^lill för civilförsvarels del kan ^inle överblickas . Inteheller är det möjligt att förutse vilka utbildningsanordningar som kan behövaseller att ange lämpliga platser för en eventuellt ändrad utbildnings- ^ocb^övningsverksamhel. Frågorna behandlas ^f. av ^civilförsvarsslyrelsen underden nämnda ^perspeklivplaneringen. ^Ell ^bälire unde^r^tag för all kunna ta ställning^lill civilförsvarelsutbildningsorganisation på kommer att finnas i de förslag som^försvarskommillén senare lägger fram. ^Mol denna bakgrundbör omfattningen av civilförsvarets utbildningsorganisation t. v. grundas pådet behov av grundutbildning och övning som kan överblickas för^programplaneperioden. Enligt min mening bör inriktningen i första hand varaatt få till stånd ett övningsfält som behövs i ^väsira delen av ^landel. Enligttidigare ^beslul skall fältet ligga i . Behov av ^aU behålla verksamhetenvid den provisoriska civilförsvarsskolan i finns inte. Dennaverksamhet bör därför avvecklas. Med hänsyn till de ekonomiskaförutsättningarna för civilförsvarets utveckling under de närmaste budgetårenbör avvecklingen inte uppskjutas. Den bör ske stegvis genom alt verksamhetenvid skolan minskas med början redan under /81. Avvecklingen börvara genomförd . Besparingar som erhålls genom åtgärden - av^civilförsvarsslyrelsen beräknade ^lill ^drygl 8 milj. kr. under entvåårsperiod - bör användas för angelägen grundutbildning ochövningsverksamhet och för ^materielanskaffning. 1979/80:100 Bilaga7 Försvarsdepartementet 275 möjligheterna all hålla verksamheten i igång ända fram ^lill nedläggningstidpunkten vill jag erinra om de särskiltavtalade förmåner som utgår ^lill anställda som har^omstalionerals men fortsätter att tjänstgöra på den ort från vilken de harflyttal. Jag förutsätter att de problem som kanuppslå för personalen begränsas så långt del är möjligt. De förutsattapersonalminskningarna bör genomföras i samband med naturlig avgång och iförening med en effektiv omplaceringsverksamhet. Arbetet härmed bör ske i närasamverkan mellan ^civilförsvars^slyrelsen, ^slatens arbetsmarknadsnämnd,försvarels personalnämnd och berörda personalorganisationer. Huvuddelen av denmateriel som ^f. anskaffas till civilförsvaret utgörs av ^skyddsmasker samtbrandslang och ^alari^uerings- och sambandsutrustning till krigsorganisationen.Endast ^elt obetydligt ekonomiskt utrymme finns ^f. för anskaffning avannan materiel ^lill organisationen.Civilförsvarsstyrelsen avser alt i början av ^programplaneperioden se över^materiellågel för alt få ökad klarhet om vilka anskaffningar som är mestangelägna. Översynen skall vidare närmare klarlägga behovet av underhåll ochden ^omfallning i vilken civilförsvarels ^malerielbehov kan tillgodoses genomresurser som redan finns i samhället. Jag har inte något alt erinra mot ^atl ensådan översyn görs. Del är också angelägel alt, som ^civilförsvarsslyrelsen har^föreslagil, anskaffningen av skyddsmasker planeras så ^atl barnens skydd inteblir eftersatt. Jag har ^inle heller någonerinran med anledning av den planering som redovisas i programplanen i fråga omanskaffning av anläggningar till civilförsvarets ^krigsorganisalion och för^fredorganisalionen. Jag räknar dock med ^atl byggnadsverksamheten vidcivilförsvarsskolan i ^Rosersberg av konjunkturskäl förläggs till en senare^lidpunkl än planerat. De medel som frigörs på grund av ^dellabör användas för annan angelägen ^verksamhel som är planerad, framför ^alll föranskaffning av materiel ^lill krigsorganisationen. Jag vill här erinra omall ^försvarskommilté i betänkandet ^(SOU 1979:42) Vårsäkerhetspolitik har framhållit all del år angeläget alt få till stånd ökade^förulsältningar för att samordna civilförsvaret med den ^verksamhel somkommunerna bedriver. Enligt ^försvarskommilléns uppfattning bör del varamöjligt ^atl förbättra samordningen om man lägger ^elt ^ökal ansvar påkommunerna för den lokala ledningen av civilförsvarets ^verksam^hel i krigslidoch om viss planläggning för ^detla fogas in i kommunernas ^fredstidaförberedelser. avseratt fortsätta ^utredning.sar-^betel idessa frågor. Enligt de anvisningar som regeringen har meddelat börcivilförsvarsstyrelsen i sin planering beakta vad ^försvarskommillén har anförti denna fråga. ^Självskyddsulbildningenav allmänheten bör i huvudsak ha en oförändrad inriktning . Medelbör planeras för en ^verksamhel av ungefär samma omfattning som den nuvarande.I fråga om informationsverksamhet i ^övrigl kan de pågående försöken påregional nivå fortsätta. 1979/80:100 Bilaga7 Försvarsdepartementet 276 ^emellerlid ^inle all denna verksamhetbör ges en ökad omfattning innan man har fåll erfarenheter av försöken och delytterligare har prövats vilka informationsvägar som år lämpligast för att nå uttill allmänheten med upplysning om civilförsvaret och totalförsvaret i ^övrigl. ^Civilförsvarsslyrelsenframhåller i sin ^programplan vikten av ^atl befolkningen i krigslid kan gesskydd i skyddsrum i så ^slor utsträckning som möjligt. 11977 årsförsvarsbeslut, liksom ^beslul. finns ilandet ca 5,3 milj. platser i skyddsrum. De skyddsrumsplaner som kommunerna nuhar upprättat visar på ett sammanlagt behov av ca 8,5 milj. platser. särskilt i de större städernas inre områden, som under en följdav år har varit undantagna från skyldighet att anordna skyddsrum, och ismåhusområden vilka också har varitundantagna enligt de förutvarande reglerna. Planeringen avser skyddsrumsbyggandebåde på grund av den fortlöpande byggnadsproduktionen och ^lill följd avbrister i redan bebyggda områden. Fr. o. ^m. den I juli 1979gäller nya regler för ^skyddsrumsbyggandel. Reglerna innebär sammanfattningsvisatt alla inom skyddsrumsorter som avser alt bygga nya hus eller bygga ^lill sådana först ^måsle vånda sig ^lillkommunen för ^atl få besked om skyddsrum skall finnas i byggnaden eller ^inle.Kommunerna ^beslular i vilka byggnader som skyddsrum skall finnas och hur^slora de skall vara. Den som åläggs alt inråtta skyddsrum får ersättning avstatsmedel för de merkostnader som skyddsrummet orsakar. En viktig princip vidplanering och byggnation är alt skyddsrum om möjligt skall inråttas i sådanalokaler som ändå skall finnas i byggnaden för fredslida ändamål.Skyddsrumsplaner finns ^f. i 203 kommuner. Planerna har upprättats enligtskyddsrumsförordningen (1979:90). Civilförsvarsstyrelsengrundar sin beräkning av ^bemyndigandebehovet på den granskning avskyddsrumsplanerna som länsstyrelserna har gjort. Kommunernas sammanlagda behovav ^bemyndiganden för all kunna lämna besked om skyddsrum till dem som skallbygga uppgår enligt länsstyrelsernas sammanställningar redan för budgetåret1979/80 till 368 milj. kr. Av ^della framgår alt skyddsrumsbyggandet har enfast anknytning ^lill kommunernas planering av bebyggelsen och ^lill prövningenav ^byggnadsårenden. 1 stor utsträckning styrs därigenom ^skyddsrumsbyggandelav den löpande ^bygg-^nadsproduklionen. Kommunernas beslut om skyddsrum beror^dessulom på om medel finns tillgängliga för att ersätta dem som bygger. Delhar förutsatts att kostnadsramen för ^skyddsrumsbyggandel skall prövas årligenav . Jag vill erinra om attkostnaderna för alt förse nya byggnader med skyddsrum enligt planerna och ^atli samband därmed avhjälpa brislen på skyddsrum i ^omkringliggande bebyggelse inte har kunnat anges medsäkerhet. Osäkerheten gäller framför alltden ^genomsnitlliga kostnaden för en ^skyddsrumsplals, skyddsrumsplanernasinnehåll och bedömningen av 1979/80:100 Bilaga7 Försvarsdepartementet 277 byggnadsverksamheten i orterna. Det beräkningsunderlagsom nu har lagt fram i sin ^programplan är i fleraavseenden bättre än tidigare, även om viss osäkerhet alltid finns i bedömningen ^;iv byggnadsverksamheten. Detåterstår emellertid att ytterligare granska skyddsrumsplanernas innehåll ochatt med ledning av detta utvärdera behovet av nya skyddsrum. Jag kommer i annatsammanhang att föreslå regeringen att1975 års ^skyddsrumsuiredning får i uppdrag all - inom olika skyddsrumsramaroch med utgångspunkt i nuvarande normer och planeringsunderlag - lämna förslagom vilka ^lälorter och platser som i fortsättningen ^främsl bör komma i frågaför skyddsrumsbyggande med hänsyn till bedömda risker för stridshandlingar.Jag räknar med alt ett sådant underlag för beräkning av skyddsrumsbyggandetsomfattning kan föreläggas ^försvarskommilté för all beaktas av ^kommiitén vid övervägandena om civilförsvarets inriktning för liden efter ^budgeiårei1982/83. Jag anser emellertidalt det år angeläget att skyddsrum i möjligaste mån kan anordnas i anslutning^lill all nya byggnader uppförs i skyddsrumsorterna och att de skyddsrumsplanersom kommunerna har gjort upp på så sått kan förverkligas. Jag föreslår därförall bemyndigandet för skyddsrumsbyggande under /81 ökas ^lill250 milj. kr. i prisläget februari1979. Jag kan ^inle nu ta ställning ^lill ^bemyndigandenas ^slorlek under dedärpå följande ^budgelåren. Som framgår avavsnittet 4.4 Ramberäkningar för /81 ^m. ^(s. 279) kommerjag med hänsyn till del ^slalsfinansiella lägel ^atl förorda all utgiftsramenför civilförsvar utom skyddsrum tillfälligt minskas med 7 milj. kr. för budgetåret1980/81, Jag beräknar planeringsramenför civilförsvar utom skyddsrum med utgångspunkt i basbeloppet för ^budgetårel1980/81. Vad jag har anfört om civilförsvarets utveckling under perioden1980/81 - 1984/85 innebär en planeringsram om ^lolall 1 234,5 milj. kr. iprislägel för ^verksamhel utom skyddsrum. Basbeloppet för^budgetårel 1980/81 blir 241,3 milj. kr. i samma prisläge. Ramen bör som ^prisregleras på grundval av^netloprisindex. För all främja stabiliteten i planeringen bör liksom ^f. ^n.medel i begränsad omfattning kunna föras över mellan ^budgelåren. Med hänsyn till de nyareglerna för skyddsrummens finansiering och ^lidigare åtaganden på grund av deäldre reglerna räknar jag för /81 med en utgiftsram om 105,5milj. Ramen bör som hittills^prisregleras på grundval av ^netloprisindex. Med hänvisning ^lillvad jag nu har anfört hemställer jag ^atl regeringen föreslår all godkänna de riktlinjer förcivilförsvarets fortsatta utveckling som jag har ^angett i del föregående. 1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 278 4.4Ramberäkningar för /81 ^m. beräknar utgiftsramarna för civilförsvaret till . Civilförsvarsram enligt budget direktiven (prisläge ) 235 700 000 Prisomräkning ^februari 1979 -I- 14 991 000 Medelsbehov utanför civilförsvars- ramen -^t- 1 489 000' Utgiftsram (prisläge 1979) 252 180 000^^ ^'^ . i kostnader för genomförande av^omlokalisering ^oeh . utökad utbildning av vapenfria tjänstepliktiga. investeringar för bistånds- och^kataslrofu^lbildning. Basbelopp(prisläge ) 107 100 000 Utgiftsram(prisläge ) 107 100 000 Utgiftsramarna förcivilförsvar utom skyddsrum och skyddsrum för /81 beräknar jagmed utgångspunkt i basbeloppen för nuvarande planeringsramar ^(prop.1978/79:100 bil. 331^,^ ^FöU 1978/79:23, ^rskr 1978/79:327) till . resp 105,5 milj. kr. Till detta kommerberäknad kompensation för pris- och löneökningar med 37,5 milj. kr. förcivilförsvar utom skyddsrum och 17,5 milj. kr. Beräkningarnaframgår av följande sammanställningar. Basbelopp(prisläge ) 233 605 000 Kapitalkostnaderför anläggningar - 7 126 000 Basbelopp(prisläge ) 241 336 000 1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet Återtagning av medel som hölls inne ^Invesleringar för bistånds- och A ^vgår: Ramreducering Utgiftsram (prisläge ) Beräknad priskompensation^fcbr^n^nri 1979-medelprisläget1980/81 Beräknatutfall +2 225 000 ^+^ 29 000 ^+^ ^ ^ 270 000 ^+^ 2 524 000 - 7 000 000 236 860 000 +37 500 000 274 360 000 Basbelopp (prisläge ) 52 327 000 Prisomräkning - februari1979 ^+^ ^ ^ ^ 3 328 000 Basbelopp (prisläge februari1979) 55 655000 Betalningsmedelsanpassning ^+^ ^ 49 845 000 Utgiftsram (prisläge februari1979) 105 500 000 Beräknad priskompensation februari 1979-medelprislägel 1980/81 ^+^ ^ 17 500 000 Beräknat utfall 123 000 000 Liksom basbeloppet fördet militära försvaret ^(s. 83) bör basbeloppet för civilförsvar utom skyddsrumsänkas med ett belopp som ^moisvarar kapitalkostnaderna för civilförsvaretsanläggningar. I likhet medutgiftsramen för det ^mililära ^försvarei bör utgiftsramen för civilförsvarutom skyddsrum tillfälligt höjas med en tredjedel av del belopp som hölls inneunder ^budgeiårei 1977/78 beräknad i prislägel . ^Uigiftsramen förcivilförsvar ^ulom skyddsrum bör tillfälligthöjas med ^etl belopp som motsvarar kostnaderna under /81 för^civilför^svarsslyrelsens ^omlokalisering ^lill ^Karislad. Liksom under^budgetårel 1979/80 bör utgiftsramen för civilförsvar ^ulom skyddsrumtillfälligt höjas med ^etl belopp som svarar mot planerade investeringar för^bislånds- och ^kataslrofulbildningen i . Medel för investeringarnaanvisas av praktiska skäl under civilförsvarels ^inveslerings^anslag men skallenligt ^beslul ^(prop. 44, ^FöU 1973:16, ^rskr1973:95) ^inle belasta civilförsvarels utgiftsram. Utgiftsramen för /81 bör tillfälligt minskas med 7 milj. kr. 1979/80:100 Bilaga7 Försvarsdepartementet 280 av statsfinansiella skäl. Utgiftsramen förskyddsrum bör ökas så ^atl ^r^timen anpassas till det beräknade^belalningsmcdelsbehovel /81. Jag vill erinra om att ^r^timenändå kommer att ligga ^avsev^iirt under den planeringsram som gäller ^(prop.1976/77:74 bil. 1, ^FöU 1976/77:13. ^rskr 1976/77:311). Liksom för del militära ^försvarei bör som jag ^lidigarehar anfört medel för ^sysselsättningsstimulerande åtgärder under tolfte^huvudliteln ställas ^lill förfogande för ^atl betala byggnadsarbeten, materiel^m.m. Efter samråd med chefen förarbetsmarknadsdepartementet ^förutsältor jag ^atl sådana medel får disponeras^uiöver utgiftsramarna ^lill ^etl belopp av 5 milj. kr. För /vid 1978/^(prop. 1978/79:100 bil. 333, ^FöU1978/79:23, ^rskr 1978/79:327) bemyndigat regeringen att justera utgiftsramarnaför civilförsvaret med hänsyn ^lill prisutvecklingen enligt ^netloprisindex.Jag förordar all regeringen inhämtar ^ell ^molsvarande bemyndigande för^budgetårel 1980/81. Genom nyssnämnda ^beslul harriksdagen vidare bemyndigat regeringen alt justera utgiftsramarna förcivilförsvaret för ^budgetårel 1979/80 på grund av över- eller underutnyttjandeav utgiftsramarna för ^budgeiårei 1978/79. Jag förordar alt regeringen inhämtarbemyndigande för båda utgiftsramarna för ^budgetårel 1980/81 enligt sammaprinciper. För innevarande ^budgelår harriksdagen genom nämnda beslut vid 1978/även bemyndigatregeringen alt av konjunkturskäl medge överskridande av utgiftsramarna förcivilförsvaret. ^Ell sådant överskridande regleras genom ^molsvarande justeringav utgiftsramarna för ^etl eller flera efterföljande ^budgelår. ^Ellmotsvarande bemyndigande för regeringen behövs för båda utgiftsramarna för^budgeiårei 1980/81 och bör därför inhämtas. I samband medramberäkningarna för det militära försvaret ^(s. 85) anförde jag att riksdagenför /80 vid 1978/^(prop. 1978/79:100 bil. 7,^FöU 1978/79:23, ^rskr 1978/79:327) bemyndigat regeringen att överskridautgiftsramen för del militära försvaret om beredskapsbudgeten förtotalförsvaret sätts i kraft, dvs. vid krigsfara eller krig. Ett bemyndigandeav samma innebörd gavs också för civilförsvaret. ^Ell motsvarande bemyndigandebehövs för /81. Jag förordar därför att regeringen inhämtarriksdagens bemyndigande all överskrida utgiftsramarna för civilförsvar, om detbehövs av beredskapsskäl. Liksom för det militäraförsvaret ^(s. 85) förordar jag slutligen att regeringen inhämtar riksdagensbemyndigande all överskrida lämnade ^beslällningsbemyndiganden om del behövs avkonjunktur- eller beredskapsskäl. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 281 Med hänvisning ^lill vad jag nu har anfört hemställerjag ^titt regeringen föreslår att 1. för budgetåret 198^0/81 fastställautgiftsramen för civilförsvar ^ulom skyddsrum ^lill . ochutgiftsramen lör skyddsrum till , båda i prisläget februari1979. 2. bemyndiga regeringen attjustera utgiftsramarna för civilförsvaret för /81 med hansyntill prisutvecklingen enligt nettoprisindex, 3. bemyndiga regeringen att justerautgiftsramarna för civilförsvaret för ^budgeiårei 1980/81 på grund av över- ^p.llerunderutnyttjande av utgiftsramarna för /80, 4. bemyndiga regeringen all under^budgeiårei 1980/81 medge överskridande av utgiftsramarna för civilförsvaret^saml av lämnade ^beslällningsbemyndiganden om det behövs av konjunktur- ellerberedskapsskäl. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 282 4.5Anslagsfrågor för /81 De anslag som jag idet följande föreslår regeringen att förelägga ^h;ir ^beräkn;its i ^prisl^ii^get och1979 års ^lönel^iige inkl. 39 ^%^ ^lönekosinadspålägg. Summan av de föreslagnaanslagen inom utgiftsramarna för civilförsvaret uppgår ^lill 342 360 000 kr.Härtill kommer ett prisregleringsanslag om 55 milj. kr. Sammanlagt begärsalltså (342 360 000 -I- 55 000 000) . ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 283 ^Civilförsvarsslyrelsenär programmyndighet och central förvaltningsmyndighet för civilförsvaret. ^Civilförsvarsslyrelsenleds av en styrelse. Chef för är en generaldirektör.Till verksledningen är knutna en informationsenhet, en ^mililärassistenl samtriksnämndens för beredskap sekretariat. Under verksledningen är^verkel ^indelal i en planeringsenhet, en produktionsavdelning ^saml enadministrativ byrå. Inom produktionsavdelningen finns tre byråer, nämligenorganisations- och ^materielbyrån, ^ulbildningsby-^rån ^saml skyddsrums- ochanläggningsbyrån. Vidare ^f^inns fyra regionala ^skol- och förrådsanläggningar^saml en provisorisk ^förrådsorganisalion för ^väsira . Vidanläggningarna ^grundutbildas och övas personal för civilförsvarelskrigsorganisation. Därifrån sköts också förrådshållningen av^civilforsvarsmaterielen. ^Civilförsvarsslyrelsenscentrala del ligger i ^ämbetsbyggnaden i . Lokaliseringen avcivilförsvarets ^skol- och förrådsanläggningar framgår av följande karta(intagen på ^s. Verksamheten underhuvudprogrammet Civilförsvar budgeteras på ett ^anlal primäruppdrag inomdelproduktionsområdena Förvaltning, Utbildning av civilförsvarspersonal ^m.^m., ^Civilförsvarsulbildning av allmänheten. Underhåll och ^förrådsverksamhei.^Materielanskaffning ^m. ^m.. Anskaffning av förråds- och utbildningsanläggningar.Anskaffning av anläggningar för civilförsvarels krigsorganisation ^m. ^m..Skyddsrum för befolkningen samt Forskning, försök och utveckling. Verksamheten finansieras från följande anslag. Civilförsvar; Anskaffning av anläggningar ^Bemyndigandeskulden föranskaffning av ^civilförsvarsmateriel var . ^Eör^budgeiårei 1979/80 har lämnat ^ell ^besiällningsbemyndigande om 36milj. Den på ^della såltberäknade ^bemyndigandeskulden blir (68 833 000 ^-^h^ 36 000000 - 41 828 000) . ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 284 ^,^KRAMFORS ^CUFA ^,^ ^'^^'^^^"^^^STAO. ^,^ ^^ ^CUFA^REVINGEBY åtagandenbeträffande statsbidrag till anskaffning av anläggningar för civilförsvaretskrigsorganisation ^m. motsvarade en ^bemyndigan-^deskuld den 30 juni 1979av . För ^budgeiårei 1979/80 har lämnat ^ell ^besiällningsbemyndigandeom 35,5 milj, kr. För samma ^budgelår har 30,3 milj. kr. Med ^utnvujande av angivna belopp blir ^bemyndigandeskuldenden (51 050 000 ^^+ 35 500 000 - 30 300 000) . 1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet