prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — för inkomstbortfallgenom nedsatta ^slyckegodsfrakler i viss samtrafik ^jämväg-billinje. Delsammanlagda ^behovel av ^driftersältning för olönsammajärnvägslinjer uppgårsålunda till (857,5-1-2,8) 860,3milj. 1979/80:100 Bilaga9 107 ^budgetårel 1980/81. 1 denna driftersättning har ejinräknats kostnader för erforderliga ^invesleringar i det olönsamma ^bannätet. ^Ersällningsbehovetför sådana icke lönsamma järnvägsstationer, som regeringen bestämt skallbibehållas, har - med utgångspunkt i nu kända förhållanden under budgetåret1979/80 - ^beräknals ^lill 3,8 milj. kr. SJ har under en följdav år i övrigt begärt ^ersällningför belastningar som saknar motsvarighet hos konkurrerande företag. Genom 1979års trafikpolitiska ^beslul kan de flesta ersättningsfrågorna enligt SJ ansesha blivit principiellt lösta medundanlag av den ^belaslning som orsakas av ^SJ:s ^kosinader för plankorsningarmellan ^jämväg och väg. Kostnaderna bör enligt ^SJ:s mening behandlas med^utgångspunki i ^ell trafikpolitiskt betraktelsesätt och ses som för ^jämvägs-och vägtrafik gemensamma kostnader. ^Kostnadema bör enligt SJ delas likamellan vägtrafik och järnvägstrafik. ^Ersällningsbehovet för ^budgetårel1980/81 beräknas ^lill 22,8 milj. kr. och avser ^drifl och underhåll avplankorsningar och ^vägskyddsanlägg-^ningar. Det ^toiala ^anslagsbehovel^förbudgeiårei 1980/81 under ^drifler-^säilningsanslagel uppgår därmed till (860,3-1-3,8-1-22,8) 886,9 milj. kr. ^Ersällning för drift av ickelönsamma järnvägslinjer utgår sedan ^budgeiårei 1964/65 enligtriksdagsbeslut ^(prop. 1963:191, ^S3LU 1963; 1, ^rskr 1963:424).Riksdagen har (/79:18, ^rskr 1978/ 79:419) godkänt de av regeringen i^prop. 1978/79:99 om en ny trafikpolitik förordade ^principema för beräkning aversättningen. Ersättningens storlek skall grundas på en förnyad^bandelsundersökning. För den ^senasle undersökningen, som genomfördes ,lämnades en redogörelse i ^prop. 1978/79: 100 (bil. Det^ersättningsberältigade ^bannätet ^omfallar ca 6 750 ^bankm ^vilkel utgör 55%av det ^lotala ^SJ-nätel. På del ^ersätiningsberätligade ^bannätet uträttas^emellerlid endast av det totala trafikarbetet. För /81begär SJ ersättning för underskottet på ^detla ^bannät med 857,5 milj. kr.Beräkningen av ersättningens storlek bygger på ^SJ:s bedömning av hur bl. a.^löne- och sakkostnader kan ^vänlas utveckla sig intill budgetårets utgång. Påintäktssidan har räknats med taxeläget för godstrafik ochden för persontrafik. Jag har vid minbedömning av de olika faktorer, som påverkar behovet av ersättning, i förstahand beaktat effekten av att SJ går över ^lill ^etl vidgat investeringsbegreppfr. ^budgetårel 1980/81. Genom denna förändring minskar kostnaderna på^driflsidan och därmed ^behovel av ^driftersältning. Vidare har jag bl. a.beaktat den taxehöjning i godstrafik som genomförts och somockså reducerar behovet av ersättning. Jag räknar med ^elt behov av ersättningunder /81 för drift av ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 108 icke lönsamma jä^r^nvägslinjer med 783,4 milj. kr.,vilket innebären ökning med ca 70 milj. kr. jämfört med innevarande budgetår. SJ bör vidare liksomtidigare - få ersättning för de övergångsvisa ^taxenedsättningar som förekommeri samtrafik mellan ^jämvägsnätet och vissa platser vid nedlagda järnvägslinjer.SJ har begärt ^oförändrai 2,8 milj. kr. för ändamålet under ^budgetårel 1980/81.Jag biträder ^della förslag. SJ har begärtersättning med 3,8 milj. kr. för vissa icke lönsammajärnvägsstationer.Ersättningen avser stationer på ^affärsbanenä^lel som regeringen under tidigareår ålagt SJ ^atl bibehålla sedan resp. kommun gjort framställning härom. Sedanvåren 1978 har SJ i endast ^etl fåtal fall aktualiserat frågor om indragning avtrafikslag vid icke lönsamma stationer. Jag har inget ^atl erinra ^mol ^atl SJfår den begärda ^ersällningen med 3,8 milj. kr. under /81. SJ har i övrigt för /81 begärtersättning med 22,8 milj. kr. för kostnader för plankorsningar mellan ^jämvägoch väg. SJ har även tidigare begärt ersättning för ändamålet. Jag vill erinraom vad föredraganden anförde i frågan i trafikpolitiska ^proposilionen ^(prop.1978/79:99 ^s. Föredraganden var enligt propositionen inte beredd attförorda någon särskild ersättning utöver den avlastning av kostnadsansvaret med150 milj. kr. Jag anser för min del ^atl den av SJ begärdaersättningen för ^kostnadema för ^plankorsningama väl ryms inom dennaavlastning och kan därför inte förorda någon särskild ersättning för ändamålet. Medelsbehovet för ersättning tillSJ för ^drifl av icke lönsamma järnvägslinjer ^m.m. för ^budgetårel 1980/81uppgår därmed ^lill ^(783,4-i-2,8-(-3,8) 790 milj. kr. Jag ^hemsläller att regeringen föreslår all till Ersättningtill för ^drifl av icke lönsamma järnvägslinjer ^m.m. /81 anvisa ^elt anslag av . 1979/80:100 Bilaga9 ^Konununikationsdepartementet 109 är enligtinstruktionen ^(1%9:320, ^omlryckl 1975:1070) ^cenlral förvaltningsmyndighetför ärenden som rör sjöfarten i den mån handläggningen ^inle ankommer på annan^myndighel. Verksamheten skall bedrivas med inriktning huvudsakligen påhandelssjöfarten. Verket arbetar medfrågor som rör fartygs säkra förflyttning inom svenska och angränsandefarvatten. a. har ^verkel hand om den statliga ^lotsningen ochsäkerhetsanordningarna, sjökartläggningen och isbrytningen ^saml samordnararbetet för sjöräddning. ^Verkel svarar för säkerheten ombord på svenskahandels- och fiskefartyg och på utländska fartyg i svenska farvatten. ^Verkelprövar vidare ekonomiska frågor som har betydelse för sjöfartsnäringen. Verkels ^arbele bedrivspå tre organisationsnivåer, lokalt, regionalt och centralt. Del lokala ^arbelelbedrivs vid 30 ^lolsplatser och ^elt tiotal ^loispassnings-^ställen, 10^fyrplalser och 9 ^radionavigeringsslalioner. Dessutom finns verksläder ochförråd. För den regionala verksamheten finns fem^lotsdistrikt, sju ^sjöfartsin-^spektionsdistrikl och ^ellsjöfartsinspektionskontor i . den ingår ävenSödertälje kanal i regionala organisation. som är lokaliserad till finnsfem avdelningar, driftavdelningen, ^sjökarteavdelningen, sjöfartsinspektionen,ekonomiavdelningen och administrativa avdelningen ^saml en ^revisionsseklion,direkt underställd generaldirektören. leds av en ^slyrelse. fanns vidsjöfartsverket 1491 ^anslällda. Av dessa var ca I 100 placerade lokall ochregionall och ^drygl 300 centralt. får anslag anvisade iprogramtermer. Verksamheten är indelad i programmen ^Farledsverksamhel,Fartygsverksamhet och Övrig ^verksamhel. ProgrammetFarledsverksamhet finansieras över två anslag: ^Farleds^verksamhel, ^exkl.isbrytning resp. Isbrytning. De två övriga programmen motsvaras av anslag medsamma namn som programmen. Medel för investeringar anvisasunder anslaget ^Sjöfartsmateriel. Den statliga isbrytningen samtkostnaderna under programmet Övrig verksamhet finansieras direkt över budgeten.I övrigt täcks ^kostnadema för ^verksamhel i huvudsak genomolika ^avgifier och bidrag. ^Slörre delen av verksamheten under programmetFarledsverksamhet -utom isbrytningen - finansieras sålunda med fyr-,^farledsvam- och lotsavgifter. 1979/80:100 Bilaga9 110 Till sin anslagsframställningför ^budgeiårei 1980/81 har ^fogai verksamhetsplanen förperioden /80- 1984/85. 1.Verksamhetsplan och anslag för /81 ^Målel för programmet^Farledsverksamhel är att ge sådan service i farlederna inom inre vattenvägaroch angränsande havsområden ^atl sjöfarten kan bedrivas under effektivaoch säkra former. Verksamheten är huvudsakligen inriktad på handelssjöfarten,men som ansvarig myndighet för sjösäkerheten har också ansvarför fiske- och fritidsbåts-trafiken. 1 ansvaret för sjösäkerheten följer ocksåalt har ett ansvar för miljöskyddet. De medel som används för altnå angivna mål inriktas dels på farlederna och deras ^ulmärkning, dels påtrafiken i form av information, vägledning och assistans. ^farledsulmärkning i olika former, ^positionsbestämningssysiem,^sjömälning, ^sjökortsframslällning, utarbetande av nautiska publikationersamt ^lotsning, trafikinformation och isbrytning. Som ett yttersta medelåterstår sjöräddning, för vilken verket utöver egna resurser har ^eltsamordningsansvar. För den ^akluellaplaneringsperioden vill samordna ^lols-^ningsverksamheten inom^slörre ^lolsningsomräden. Del är vidare angelägel med en utbyggdtrafikinformation, förbättrad ^lotsutbildning och ^förbäll^ringar av farlederoch ^farledsutmärkningen. Rationaliseringar, såsom den pågående^automatiseringen av fyrdriften, ges hög prioritet. För att motverkaeffekterna av ^fyravbemanning och med hänsyn ^lill den växandefrilids-bålstrafiken vill verket öka ^sjöräddningsresursema. I enstaka fall börfyrarna bemannas även i fortsättningen, då så kräver eller medhänsyn till andra myndigheters behov. Framställningen av sjökort prioriteras. Under ^delprogrammelUtvecklingsverksamhet redovisar verket sina forsknings- och utvecklingsprojekt.Under kommande femårsperiod räknar verket bl. a. med all utveckla ^elt nyttsystem för energiförsörjning ^lill ^småfyrar och bojar, alt utveckla^underhållsfria prickar och fyröverbyggnader ^saml all utveckla au^tomatiska^sjömälningssyslem. Utvecklingsprojekten finansieras dels över delprogrammetUtvecklingsverksamhet, dels inom ramen för anvisade investeringsmedel. ^Förbudgeiårei 1980/8 1 lar^verkel upp . för utvecklingsverksamheten, ^vilkel innebär en ökningmed . ^Prop.1979/80:100 Bil^aga 9 111 ^Radionavigeringsslalioner,fyrar och andra ^säkerhetsanstalier ^Målel fördelprogrammet är bl. a-, all ge förutsättningar för säker vägledning avsjötransporter i omgivande farvatten samt säkerställa framkomlighe^t^vid svåra passager och ^underiälla intagningsförhållandena vid nedsatt ^sikl. Sjöfarten är en i ^högsiagrad ^internalionell näring. Förändringarna i strukturen hos sjöfarten skerrelativt långsamt både vad gäller hamnarna för ^anlöpen och fartygens storlek,utrustning etc. Ca 80^%^ av antalet fartyg i utrikes fart på ärutländskt tonnage. ^Inlernalionella konventioner anger dock en vissminimistandard. Fartygens varierande ^utruslningsslan-^dard medför enligt^verkel all traditionella och nya ^säkerhelssyslem får leva sida vid sida. Detdecentraliserade och specialiserade hamnväsendet medför vidare ^ell riktförgrenat ^farledssyslem. I ^farledsutmärkningen förhandelssjöfarten ingår dels fasta anläggningar såsom radarkummel och fyrar,dels flytande sjömärken som bojar och prickar. Särskilda ^småfyrar och prickartjänar fritidssjöfarten och fisket. ^Utmärkningen sker i tillfarts- ochinfartslederna ^lill hamnarna, i genomfartsleder utmed kusten samt i omgivandeöppen sjö och i ^irafiksepare-^ringszoner. I delprogrammet ingåräven ^radionavigeringsstationema. ^Efler konvertering av norrlandskedjorna ochnorra ^östersjökedjan som avslutades är samtliga svenska^sändarslalioner konverterade till modern ^mullipulssändning.Driftövervakningen sker från en central övervaknings-station i . Den ^ulmärkning som nufinns i öppen sjö i form av fyrar har ^hillills betraktats som relativttillfredsställande. Den i huvudsak genomförda utbyggnaden av ^boltenfastafyrar ger en god vägledning för trafiken. Ett ^väsenlligl ökat djupgående hosfartygen kommer dock ^atl medföra krav på ^förbällringar. Även beträffande^infarlslederna ^lill hamnarna kan ^farledsut^märkningen anses acceptabel.^Förbällringar är dock aktuella i vissa leder med hänsyn ^lill bl. a. fartygensökade djupgående. ^Radamavigering^utnylljas i allt ^slörre omfattning vid kusten och under navigering i^inomskärsleder ^saml vid ^angöring. Verket anser det därför önskvärt attuppföra radarkummel och radarreflektorer på befintliga sjömärken och även alt^förbällra ^möjlighelema ^lill identifiering av vissa radarmål genom allinstallera ^racon. Syftet härvid är alt göra ^inseglingsför-^hållandena mindreväder- och ljusberoende. För ^atl förbättra ^informalio^nen om ström-, vind-och ^vattenslåndsförhållandena inom vissa trånga farleder, avser ^verkelinstallera särskilda ^mälanordningar. Den återstående delenav ^fyrautomaliseringen, som beräknas ^hell genomförd /81,^omfallar fyrarna , ^Hanö, Grundkallen, ^Sydostbrotien,^Örskär och ^Holmögadd. De tre förstnämnda fyrarna automatiseras den 1 januari1980. En ^forlsall bemanning sker vid ^Hanö och ^S. Udde.^Invesieringskoslnaden för ^aulomatisering av 1979/80:100 Bilaga9 112 de tre återstående ^fyrama beräknas uppgåtill ca 2,2 milj. kr. Den årliga ^resullalförbältringen beräknas till ca 0,6milj. 1 samband med ^automati^seringen kommer vid ^fyrama övertaligpersonal ^atl placeras om för andra arbetsuppgifter inom verket bl. a. isjöräddningen. I fråga om ny- och^återanskaffning av fyr- och ^telemateriel krävs enligt verket en kraftighöjning av investeringsmedlen. Vidare kräver en ändrad organisationsstruktur på^lotsningssidan en ökad teknisk utrustning. a. behövs en ^effekliv^VHF-utrustning för fortsall god täckning. På flera platser medför detta att^fjärrmanövrerade basradiostationer måste installeras. Driftomläggningen av mindregasfyrar ^lill elektriska fyrar samt i kvarvarande gasfyrar ^slörre gasmagasinger ^pålagliga rationaliseringsvinster. Programmet har ^pågåll på syd- ochvästkusten och beräknas vara avslutat för hela ^landel omkring år1985. ^Återanskaffning av ^gasningsfartyg kan därigenom undvikas efterprogrammets genomförande. ^Ell I O-årsprogram förupprustning av fyrar har utarbetats. Ålagda förbättringar ur^arbelarskyddssynpunkl kräver olika ^ålgärder. En icke obetydlig framlidaunderhållsrationalisering genom modernare byggnadsmetoder med^korrosionsbeständigare utförande planeras. Särskilda krav på underhålletställs från antikvariskt håll för de fyrar som förklarats sombyggnadsminnesmärken. håller ^f.n.ca 150 ^bojstalioner, 50 ^lysprickar och 4000 prickar i svenska farvatten. Hela^della syslem läggs om ^lill ^intemationelll ^ensartad ^ulformning under åren1980-1982. I samband härmed övervägs olika ^insalser för all underlättadrifthållningen och tillförlitligheten i den flytande ^utmärkningen. ^Fartygsbesiåndet räknarsjöfartsverket med att i framliden skall bestå av 8 enheter. 1 beståndet böringå 4 fartyg med kapacitet för ^bojhanlering, 3 för byggnadsändamål och ett^gasningsfartyg. ^Förbudgeiårei 1980/81 tarverket upp . under delprogrammet ^Radionavigeringsslalioner, fyraroch andra ^säkerhetsanstalier. Medelsanspråken för ^budgetårel 1980/81 innebären ökning jämfört med innevarande budgetår på , varav . ^ulgörs av ^aulo^maliska kostnadsökningar.Rationaliseringsvinsten ^lill följd av ^fyrauto^maliseringen uppgår ^neltotill . Rationaliseringsvinsten vill ^ver^kel utnyttja föröverföring till sjöräddning (. ), ^kosinader för viss bemanning avÖlands ^S. Udde och ^Hanö (100000kr. ), byggnads-, fyr- och teleteknisktunderhåll ^m.m. (300000kr.) samt ^arbetarskyddsförbättringar (. ).^Härulöver begär verket . för antikvariskt underhåll av fyrar somförklarats som byggnadsminnesmärken samt . för räntekostnader tillföljd av planerad beställning av ^lotsdistriktsfartyg. ^Målelför ^lolsningsverksamheten är att den skall läcka hela kusten ^jämle 1979/80:100 Bilaga 9 113 ^Della mål ^konkreliserasnärmare genom lots- och ^fyrförfattning-^ar, tillämpningsföreskrifter,reglementen ^m. I ^slort gäller alt lots skall kunna erhållas efter ^minslfem timmars ^förutbesiällning. Vid användande av ^s. ^långlols gäller längre^förutbeslällningslid. Loisen skall biståfartyg med kvalificerad nautisk kompelens för all främja en god framkomlighetunder säkra och i miljöhänseende godtagbara former. I råder i princip^lotsfrihel. ^Lotsplikt föreligger dock för tankfartyg över viss storlek medlast av mineralolja samt alla ^bulkfartyg med farlig last vid gång i^svarna^vigabla farvatten. De ^lolspliktiga fartygen svarar för ca en^Ijärdedel av alla ^lolsningar. ^Lolsningsvolymen har under de senasteverksamhetsåren minskat ^kraftigl bl. a. beroende på ^ulveckling^en mottransporter i tät regelbunden trafik. ^Trols alt loiskåren ^reducerals har^anlalel ^lotsningsuppdrag per loistjänst och månad gått ner från 1975till 1978 i genomsnitt för samtliga ^lolsplatser. Den övervägande delen av^iranspoiierna av allmänfarlig ^lasl sker ^lill hamnat^,^ som har ston antal^lolsningar och där ett upprätthållande av god ^lotsservice är naturlig.Strukturförändringarna inom hamn- och sjötransporterna medverkar till en^forlsall ^koncenlration av hamnar. Under den ^akluella planeringsperiodenkvarstår dock ^ell ^slörre ^anlal hamnar med ^relaiivi få. Det synes enligt verket motiverat att prioritera hamnarmed miljöfarliga transporter och relativt stort antal ^lolsningar. 1 sädanaområden får loisen regelbunden träning till skillnad från hamnar med relativtfä ^lolsningar. Vid ^ikraftlrädandet av ^in^lemalionella bestämmelser^(MARPOL-protokollet och ^Ösiersjökonven-^lionen) som reglerar förorening av denmarina miljön genom kemikalier ^lorde det enligt verket bli nödvändigt altbegränsa antalet hamnar som får hantera farligt gods. Under senare är har avsjöfartsverket inom vissa områden införts ^alll mer systematiserade former förtrafikinformation och trafikövervakning. Som exempel kan nämnas den informationom trafikförhållanden ^m.m. som sker frän ^Vinga avseende ^inseglingen ^lillGöteborg, ^t^'rän avseende ^Mälarirafiken och från för^slockholmsområdel. pågår också ^försöksverksamhel med ^eusärskilt ^trafikin-^formationssyslem för ^områdel , ivilket ^Hävringe ^lotspassning fungerar som ^irafikinformationscenlral. Deltasystem innebär att fartyg anmäler avgång, ingång eller passage vid vissabestämda ^punkler ^lill ^irafikinformationscentralen. Systemet avses utvecklasoch införas främst inom ^tällrafikerade eller miljökänsliga områden eller därdel av ^annal skäl är särskilt motiverat. Härvid kommer, ^vilkel är väsentligt,även information att erhållas angående fartygsrörelser som sker utan biträde avlots. Systemet bygger således på anmälan av fartyg samt alt information ierforderlig omfattning delges berörda trafikanter. Nuvarande system avsesutvecklas för alt medge en mer rationell mo^ttagning, bearbe^tning och ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 114 distribution av aktuell information som vissa^analysmöjligheier avseende sjöfallen och sjösäkerheten byggs in i systemet. Verket har övervägt deallmänna principer som bör vara vägledande för sådana system i svenska^farvalten samt ^utarbetal konkreta förslag till uppläggning av ^etl^irafikinformalionssystem för . ^Ar^belel skall ^närmaslfortsätta med ^atl utreda ^möjlighelema att bygga ut del nuvarande ^sysiemelför andra aktuella områden. erinrari ^sa^m.manhanget om ^farledsbegreppel. Enligt verkels mening bör det nya^begreppel allmän farled betyda en farled som skall hållas öppen för allsjöfart som ulan säkerhetsrisk kan trafikera leden. För varje sådan farled börvid behov utfärdas trafikföreskrifter rörande fartbegränsningar, djupgående,^fartygsslorlek ^m.m. samt trafikregleringar, I farlederna bör lots tillhandahållasoch ^lotsplikt föreskrivas för vissa typer av fartyg. Inom övriga farvatten börfartyg med viss last eller över viss ^slorlek inte få ^fiamföras om allmänfarled kan utnyttjas. Del skisserade ^framlidsperspeklivet kräver ytterligareutredningar och omfattande förberedelser. ^Arbele har redan ^påbörjals bl. a.med en översyn av normerna för farledsstandard. Till grund för denna översynligger analyser över ^farieds-^förutsäiiningarna. De ^mesl ^Irafikstarka ochmiljökänsliga farvattnen längs kusterna prioriteras i delta ^arbele. ^Eör all uppnå ^ell ^rimligl^ulnytljande av personalen måste lotsarnas kompetensområde utvidgas så all deså småningom kan användas inom ^slörre områden. I verkets förslag till ny ^organisalion föreslås bl. a. enökad administrativ samordning på lokal nivå. Samordningen inriktas även påandra stödfunktioner t. ex. i fråga om beställning av lots och trafikinformation.Ett viktigt led i utvecklingen är därför ^atl lotsamas och bålmännensutbildning breddas. Ökade s^torlekar på fartygen och nya^navigeringshjälp-^medel kräver vidare en ständig fortbildning av personalen.Nuvarande ^ålderssammansäiining inom ^lotskåren medför ^atl pensionsavgångenblir hög . Särskilda insatser för utbildning och rekrytering erfordras. ^Bätbeståndetssammansättning är av ^slor ^belydelse för ^verksamhelen vid ^lotsplalserna.^Lotsbåtarna används ^inle ^enbari i^lolsningsljänsl ulan även till transporter, ^utprickning, ^farledsiillsyn ochsjöräddning. För ^återan^skaffning av loisbålar finns inom ^verkel en^delaljerad plan. Genom ^lidigareläggningar av ^indusiribeslällningar haranskaffningsplanen i ^siori kunnat följas. ^Båtbeståndel, ^f. 123 bålar,håller dock fortfarande en hög ^genomsniltsålder. För /81 räknar ^verkel med ^elt medelsbehov av ^129 ^562000ki.,^vilkel innebär en ^ökningjämförl med innevarande ^budgelår med 7 893 000kr.Pris- och löneomräkningen och andra automatiska kostnadsökningar uppgår till . Inom programmet sker en omfattande omfördelning, loiskåren minskaroch i ^slällei ans^tälls flera båtmän. Nettobesparingen uppgår härvid ^lill . 1979/80:100 Bilaga 9 115 tillgodogöra sig på följande sätt. För^lolsuibildningen avsätts 300 000kr.. för farledsförbättringar,trafikföreskrifter och trafikinformation mm. och för underhåll avtrafikinformationssystem och ^lotsbålar 150000kr. till delprogrammet Sjöräddning. Andel av räntekostnader för planeradbeställning av distriktsfartyg uppgår till . Sjöfartsverketsuppgifter inom är dels att samordna insatserna från de olikaorgan som ingår i sjöräddningsväsendet, dels all delta med egen personal ochmateriel i sjöräddningsuppdrag. Målet för ^verksam^helen är all^räddningsorganisalionerna skall läcka hela kusten samt farvattnen därutanförinom svenskt sjöräddningsområde ^saml och . Vad avser ^handelssjöfarlenoch den beredskap som fordras för denna bedöms ^totall sett varaväl avvägd. Viss modernisering erfordras dock av bl. a. den utrustning sommöjliggör snabba och effektiva ingripanden med helikoptrar. Trafiken med fritidsbåtar harökat kraftigt under en lång följd av år. Med hänsyn till det ökade ^anlalelfritidsbåtar bör sjöräddningsresurserna förstärkas nu ulan alt avvaktapågående utredningar. En del av de medel som frigörs vid ^ralionaliseringarinom fyr- och ^lotsväsendet bör därför ^tillföras ^sjöräddningsverksamheten ochanvändas för alt skapa en ^basorganisalion i syfte all förslärkasjöräddningsberedskapen. Härvid kompenseras effekterna av ^avbemanningar avfyr- och ^lolsplatser frän ^sjöövervakningssyn-^punki. ^Haverifrekvenssludier och^friiidsbålarnas ^koncenlralionsområden visar på behov av placering av ^lälta^sjöi"äddningsresurser till stockholmsre^gionen, ostkustens skärgårdar.Öresund, , , och . ^Staiioneringsort bör väljasmed avseende på befintliga ^beman-^ningsmöjligheler eller som ^oplimalllokaliserade speciella ^sjöräddningssla-^lioner. ^Ulbyggnaden bör ske etappvisför all vinna ^erfarenheler för framliden. harkonstruera^t^ en speciell sjöräddningsbåt anpassad ^lill ^fritidssjöfariensbehov. Genom samordning och ^samarbele med andra myndigheter, tull, polis ochbrandkår kan den nuvarande sjöövervakningen från fyr- och ^lolsplatserersättas av snabba ^specialenheler. börenligt verket ^omfalla en fast kader av ^inslruklöier och förmän försäsongsmässigt anställd personal. Friställd personal vid ^fyrautomaliseringaroch andra ^rationaliseringsålgärder bör i första hand kommu i fråga. Härutöverkan vapenfria värnpliktiga sällas in. ^Alll fler fritidsbålar^ulmslas med ^PR-radio. Utbyggnaden av ^basiadio-^stalioner och ^hjälpradioskåpbör därför fullföljas. Slutmålet är ett kusttäckande system av basstationermed passning dygnet runt av kanal 11A samt ^hjälpradioskåp vid livligt trafikerade leder. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 116 ^Förbudgeiårei 1980/81begär verket . för delprogrammet Sjöräddning, vilket innebär enökning jämfört med innevarande ^bud^gelår med . ^Aulomaliskakostnadsökningar uppgår ^lill . Volymökningen om 350000 kr.finansieras genom omdisponering från två tidigare redovisade delprogram.Volymökningen avser bl. a. drift och underhåll av ^basradiostaii^t)ner och^hjälpradioskåp ^(lOOOOOkr.) och personal för ^sjöräddningsslationer (250000kr.