prop · G30397 · 1979-12-31 00:00:00 — De nalurliga strålkällor sommänniskan är utsatt för är av tre slag, nämligen strålning från rymden, frånradioakliva ämnen i kroppen och från radioaktiva ämnen i omgivningen. Den totala årliga stråldosen från de naturligtförekommande källorna är omkring en tusendels som är lika med enmillisievert (förkortal 1 mSv/år). Prop.1979/80:97 30 Människans teknik har skapat ett antal nya icke naturligastrålkällor såsom röntgenapparater och radioaktiva ämnen. Grovt räknat fårmänniskan ett lika stort genomsnittligt stråltillskolt genom dessa som från denaturligt förekommande strålkällorna, dvs. ca I mSv/år. De naluriigl förekommande radioaktiva ämnena ulsäller osshuvudsakligen dels för gammaslrålning, dels för radonels radioaklivasönderfallspro-dukter som vi andas in. Förekomslen av radon i luften i våra bostäder är av slörrebelydelse än gammastrålningen. Radon är en radioaktiv ädelgas som bildas närdet radium som finns i mark och byggnadsmaterial sönderfaller. Radium i sin turingår i de sönderfallskedjor som börjar med uran och torium. Eftersom radonelär en gas har det förmågan att tränga ul från material som innehåller radium. Radongasen blandar sig med luften. Då radonel sönderfallerbildas s. k. radondöttrar. 1 molsals till radonel är radondöttrarna i fast formoch svävar som partiklar vilka ofta fastnar på dammet i luften. Radondöttrarnaavger alfasträlning, som inle förmår tränga genom huden. När man andas in luftsom innehåller radondöttrar fastnar en del av dem i lungorna. Lungvävnaden fårdärvid en stråldos och skador på cellerna kan uppstå som kan medföra en ökadrisk för lungcancer. De stråldoser som erhålles från strålningen i byggnader ärså liten atl någon akut skada inte kan uppstå, men innebär en risk för cancer.Den cancer som kan förorsakas av strålning uppträder inte ulan förstefter en , kanske . Risken anses öka med ökad stråldos. Stråldosen till boende i svenska hus är i genomsnitt 0.5mSv/år från gammaslrålning och har beräknats vara 3 mSv/år från alfasträlningavgiven från radondöttrar (radondotlerhalten ca /m), när dengenomsnittliga uppehållstiden i bostaden är . All bestrålning anges i effektiv dosekvivalent även densom kommer från inandning av radondöttrar. Den effektiva dosekvivalenten innebäratl stråldosen i varje organ viktas i proportion till risken så att t. ex.dödsfallsrisken på grund av alfabestrålning av lungorna kan jämföras meddödsfallsrisken på grund av gammabesträlning när hela kroppen bestrålas likformigt. 2.3 Effekter av radioaktivitet och strålning Genom åtskilliga studier av gruvarbetare som utsatts förhöga radondolterhaller i gruvluflen är det känt atl radon kan bidra lilluppkomslen av lungcancer. Gruvarbetare utsätts även för en del andrapåfrestningar av luftvägarna och det är därför inle självklart atlriskbedömningen för dem är direkt tillämpbar på befolkningen i övrigl. En annanskillnad är alt gruvarbetare utgör en ganska homogen grupp av vuxna män, underdet alt det i en Prop.1979/80:97 31 bostad kan finnas människor av alla åldrar och med olikahälsotillstånd. kan medföra en slörre eller mindre risk för befolkningen.Ändå måsle riskbedömningar grundas på erfarenheterna från riskerna för lungcancervid höga radonhalter vid gruvarbete och från en del sludier avdos-effektsambanden för lungcancer efter röntgenbeslrålning. Erfarenheternatalar således för att radonhalten bidrar till ökad risk för lungcancer. Effeklernaav kombinationen av rökning och radon är inle tillräckligl undersökta, men detfinns goda skäl anta att cancerrisken ökar avsevärt för den som röker ijämförelse med den som aldrig rökt. Del bör dock understrykas att det är svårlalt bedöma hur stor lungcancerrisken är vid olika radonhalter. Sambandet mellanradon och lungcancer bör därtör undersökas ytteriigare. 2.4 Förekomst av radioaktiva ämnen Den hell övervägande delen av den nalurliga strålningenfrån radioaktiva ämnen kommer från berggrundens och jordarternas innehåll av deradioakliva grundämnena uran, torium och kalium. 1 bilagorna 2: I och 2: 2 (ejmedtagna här) redovisas förekomslen av dessa ämnen i byggnadsmaterialrespektive i naturen. Hallen av radioaktiva ämnen i berggrunden och jordläckelär relalivi hög i jämfört med den i en del andra länder.Radioaktiviteten kan även ge upphov lill radon i grundvatten, som när detanvänds som hushållsvatten kan avge radon lill inomhusluften. Enbarl beroendepå markens radiumhalt inom olika områden i kan skillnaden i dosekvivalentvara högre i en viss bostad än i en annan i övrigt likadan bostadmed hänsyn till radonavgången från marken. På alunskiffermark kan radonavgångenvara avsevärt slörre. Alla stenbaserade byggnads- och fyllningsmaterialinnehåller större eller mindre halter av radioaktiva ämnen. Trä- ochiräbaserade produkler, plast och andra polymerer innehåller försumbara mängderav sådana ämnen. Radioaktiviteten hos olika material visas i figur 3: I och 3:2. Den är relativt hög för svenska byggmaterial och hög för alunskifferbaseradgasbetong och fyllning av bränd alunskiffer. Det byggnadsmaterial som främsl orsakat de aktuellastrålningsproblemen i enskilda bosläder är alunskifferbaserad gasbetong. Dennahar använts i i slor skala , eftersom den harmånga goda egenskaper. Den är lätt och har god hållfasthet och värmeisoleringsförmåga.1 mitten av 1950-lalet påvisades att materialel avger mer gammastrålning ochradon än annat material. Man fann atl gammastrålningen kunde ge stråldoser upptill 3 mSv/år, vilkel ansågs kunna accepleras med hänsyn lill då gällandeslrälskyddspraxis och luftväxling i bosläder. Kunskapsunderlaget rörande sambandet mellan radondotterhall och lung- Prop.1979/80: 97 32 cancer var då brislfälligl. Sambandet säkerställdes förstunder 1970-lalel bl. a. genom undersökningar av gruvarbetare. Detta bidrog lillatt produktionen av alunskifferbaserad gasbetong lades ned. 2.5 Inverkan av luftväxling på radondotterhalten Radondotlerhalten beror på hallen radongas iinomhusluften. Radonhalten i sin tur ökar vid ökad radontillförsel från mark,hushållsvatten eller byggnadsmaterial, men minskar däremol vid ökadluftomsättning. Radonhalten minskar ungefär i direkt proportion tillökningen avluftom-sättningen. Exempelvis minskar radonhalten lill cirka hälftennär luftomsättningen fördubblas. Del har visat sig atl hus med höga radondotlerhalter oflahar en läg luftomsättning. Om denna ökas lill den allmänt rekommenderade nivånpå en halv luftomsättning (0,5 oms/h) blir radondotlerhalten acceptabeltlåg för den enskilde individen i de flesta svenska hus. 3 Vilken strålning kan tolereras Utredningen har inte tillräckligt underlagför atl föreslå ålgärder som begränsar den kollektiva stråldosen lillbefolkningen som helhel. För della arbele krävs en ingående beysning av huråtgärder ifråga om byggnadsmaterial och ventilation påverkar den kollektivastråldosen. Föreliggande promemoria med förslag lill åtgärder syflarlill att begränsa riskerna för individen i särskill utsatta hus. De generellaåtgärder som föreslås får också den effekten att den kollektiva dosen minskar idelar av bostadsbeståndet. Del är emellertid inte utredningens mening attproblemel med den kollekliva dosen därmed är behandlat, ulan utredningen avseralt senare komma med förslag i denna myckel viktiga fråga. Utredningen anser all strålskyddsinstilutet har belagt atlhälsoriskerna är oacceptabelt höga i en del svenska bosläder på grund avstrålning, främst genom höga radondotlerhalter. De åtgärder som bör vidlas är att tillse att ny bebyggelse utformas så att hälsoriskernaminskas till rimliga nivåer med hänsyn till de svenska förutsättningarna härtorvad gäller radioaktiviteten i marken och vanliga byggnadsmaterial och att minska radondotlerhalten i de befintliga bostäder, ivilka hälsorisken är oacceptabelt hög. Detla kan åstadkommas genom att man sälter gränsvärden föracceptabel strålning och radondotlerhalt i nybebyggelse och befintligabosläder. Med hänsyn lill de svenska förulsältningarna beträffandeberggrund och byggmaterial är det inte rimligl all ICRP: srekommenderade gränsvärde för andra strålkällor lillämpas för svenskabyggnader. Prop.1979/80:97 33 har ell beräknat landsmedelvärde på omkring 3 mSv/år. somberäknas ge dödsfallsrisken vid boende. Det är dock angeläget attåtgärder vidtas i de svenska hus. som hårde högsta radondolierhalterna. Dessahar i extremfall effektiva dosekvivalenter över 100 mSv/år, som beräknas gedödsfallsrisker vid boende. Detta bör jämföras med dödsfallsrisken på grund avtrafikolyckor och olyckor i arbelsmiljön som är omkring I % respektive omkring0.4 %. Kunskapsunderlaget är otillräckligt för attbedöma hur långt man bör gå för all begränsa stråldoserna i rimlig grad förindividerna i bostäder med hög radondotlerhalt. Utredningen anser dock atl kunskaperna redan nu ärtillräckliga för atl myndighelerna skall kunna föreskriva sådana provisoriskagränsvärden som innebär alt man med relativt enkla åtgärder kan reducerahälsoriskerna i väsenllig grad. Ulredningen anser även atl det är synnerligen angelägetall man undersöker förutsättningarna och möjligheterna för atl ge lägregränsvärden i framliden än de provisoriska. Härvid bör även andra samhälleligakonsekvenser än hälsoriskerna klarläggas närmare. Ulredningen räknar med att väsenlliga delar av sådanaundersökningar kan genomföras och föreslår atl provisoriskagränsvärden lillämpas . De ytterligare utredningar som behöver göras är bl. a.utförligare sludier av hälsoriskerna i bostäder på grund av strålning, analyserav konsekvenserna vid olika nivåer på valda gränsvärden, ulföriigarekarlläggning av förekommande strålnivåer, framtagande av enkla mätmetoder ochutarbetande av exempel på skyddsåtgärder. Vid utarbetande av föreskrifter för användning avradioaktiva ämnen inom industrin eller sjukvården följer slrålskyddsnstilulet iSverige liksom myndigheterna i de flesla andra länder den () rekommendationer. - strålkällanskall vara försvarbar - gränsvärdenskall förhindra att någon individ utsätts för oacceplabell höga strålnivåer. ICRP rekommenderar att ingen individ ur allmänheten skallutsättas för mer än 5 mSv/år utöver den naturliga strålningsbakgrunden ochstråldosen från medicinsk undersökning eller behandling. Om den förhöjdastråldosen gäller skall värden under I mSv/år eftersträvas. Det behövs särskilda normer för strålning i bostäder.Beträffande radon i bosläder är det nämligen svårt att uppfylla ICRP: s krav.Sedan 1974 har del pågått försök all arbela fram sådana normer i en arbelsgruppsom tillsalls inom och utveckling Prop.1979/80:97 34 () i dess organ för kärnenergi (). och materialet lämnades över lill ICRP. Det har varil svårl alt nå enighetom normerna. Nationella gränsvärden finns i för allabyggnadsmaterial saml i bl. a. , och , för speciellasituationer som fordrat ingripande bl. a. byggande på avfallsmaterial frånuranbrylning. En närmare specificering av de nationella gränsvärdenaåterfinns i bilaga 3 (ej mediagen här). 3.1.2 Slråldoser utomhus och inomhus Människan har alllid varil utsatt för strålning fränmarken, från rymden och från radioakliva ämnen i den egna kroppen - tillsammansungefär I mSv/år effektiv dosekvivalent. Av denna stråldos kommer ca 0,3 mSv/årfrån rymden, ca 0,5 mSv/år i genomsnitt från marken och ca 0,2 mSv/år från deradioakliva ämnena i kroppen. 1 extremfall har stråldoser från marken uppmättstill ca 10 mSv/år. Vid medicinska undersökningar och behandlingar fårmänniskan en relativt slor stråldos. Den uppgår i genomsnitt för befolkningenlill I mSv/år och person. Man strävar dock efter en sänkning genommetodutveckling och information. Här sker en avvägning mellan risk och nyllaför den enskilde individen. Bostadsbeståndet kan öka den normala nalurliga stråldosenpå två säll. - Gammastrålningenökar i de flesta fall, dvs. när byggnadsmaterialet innehåller normala ellerförhöjda mängder radioakliva ämnen. Ökningen av stråldosen är i allmänhelomkring 0,5 mSv/år men kan i extrema fall uppgå till 4 mSv/år. - Radonhaltenblir inomhus mycket högre än utomhus därför att luftomsättningen är lägreinomhus. Radon kan föruiom från byggnadsmaterial komma frän marken eller frånvatlenledningsvattnel. Denna radonavgång leder som nämnts till en effektivdosekvivalent av omkring 3 mSv/år som genomsnitt i svenska bostäder. 1 ettextremfall har 140 mSv/år malts upp. 3.2 Provisoriska gränsvärden för Gränsvärden för strålningen och radondotlerhalten bör ges.framför allt i följande tre syften. a) Att förhindra alt ny bebyggelse förläggs lill mark sominnehåller slora mängder radioaktiva ämnen; blAlt i nya byggnader förhindra användning av material medonödigl höga mängder radioaktiva ämnen; c)Att reducera hälsoriskerna i befintlig bebyggelse. Slrålskyddsinslitutel har lagt fram förslag till sådanaprovisoriska gränsvärden, som innebär all man med relalivi enkla ålgärder kanminska hälsoriskerna i väsentlig grad och som föreslås gälla under en5-åisperiod. Prop.1979/80:97 35 Ulredningen har godtagit förslaget och rekommenderarnedanstående provisoriska gränsvärden. Dessa bör läggas till grund förföreskrifter och allmänna råd från berörda myndigheter. 3.2.1 Provisoriska gränsvärden för mark vid nybebyggelse När det gäller gammastrålningen från marken föreslås eltprovisoriskt gränsvärde av 100 mikrorönlgen (/.iR/h)' som ger eneffektiv dosekvivalent av omkring I mSv/år vid utomhusvislelse. Detta värdehar valts för atl begränsa risken från gammastrålningen utomhus men även föratt begränsa radonavgången direkt från marken in i byggnader. Del föreslås att all nybebyggelse avråds vid engammaslrålning överstigande 100 ;:iR/h. som inkluderar kosmisktstrålningsbidrag och som skall mätas över markytan. Vissa ålgärder kanevenluelll vidlas för atl möjliggöra bebyggelse om gränsvärdet överskrids. Vidare föreslås ell provisoriskt undersökningsintervall på30- 100 /xR/h varvid gammastrålningen mäts på del djup där huset skall läggas.Inom detta intervall skall radonavgången undersökas och anvisningar för bebyggelseutarbetas. Understiger gammastrålningen 30 /itR/h på det djup därhuset skall läggas behöver inga särskilda åtgärder vidlas. De närmare konsekvenserna för byggandet när det gällerplanfrågor, byggnadskonstruktioner och mätmetoder har inte kunnal belysas påden korta tid som stått till utredningens förfogande. Arbele härmed pågår. Sambandet mellan gammastrålnivån och radonavgångenvarierar mellan olika berg- och jordarter även vid samma radiumhall. Sambandel är endast ofullsländigl undersökl. Del är därföroklart var en gräns för gammastrålningen utomhus skall sättas för altradondotterhalten inomhus skall begränsas som det inle skall behövagöras alltför många onödiga undersökningar med åtföljande olägenheter i form avfördröjd planering och bebyggelse. Vid undersökningsintervallet 30- 100 pRI hbehöver endast alunskifferområden och mindre delar av granitområdena undersökasnärmare avseende gammastrålning. Hur mätningarna i praktiken skall utförasutreds . 3.2.2 Provisoriska gränsvärden för byggnadsmaterial vidnybyggnad För nya byggnader föreslås begränsning av haltenradioaktiva ämnen i byggnadsmaterialet genom begränsning av gammaindex ochradiumindex. Dessa beskrivs närmare i bilaga 3 (ej medtagen här). Som provisoriska gränsvärden föreslås all gammaindex skallvara mindre än I och radiumindex mindre än 1. Radiumindex över I bör dockkunna accepteras om det kan visas att radondotterhalten i inomhusluften inle ' Gammastrålningen är uttryckt i enhelen mikroröntgen pertimme förkortat pRIh. 1 /xR/h svarar ungefär mot 0.05 mSv/är när man hela lidenvistas vid platsen för det uppmätta värdel. översliger70 Bq/m' vid en luftväxling av 0,5 oms/h. Gränsvärdena innebär att den åriigastråldosen begränsas lill ungefär 2 mSv/år från gammastrålning och lillungefär 10 mSv/år (/m\) från radondöttrar vid 0,5 oms/h. Allabyggnadsmaterial utom bl.a. skifferbaserad gasbetong och fyllning som det ingåralunskiffer i väntas falla under gränsvärdena, se figur 3: 1 och 3: 2.Skifferbaserad gasbelong tillverkas inle längre och konsekvenserna av eltförbud blir därför små. Gammainde.x för olika hyggnadsmawrial. Figurenger också ungefärliga värden för den årliga stråldosen lill könskörllarna, näri princip alla delar av huset är utförda i byggnudsmalerialel. Gammaindex förrödfyr är 0,6 -4,7. Sandbas«rad gasbecoog ned skiffar. IjuablA.Tillverliiningan ladas wd . Skifferbaserad blå gasbecoog (ciVlverkas ej sedan 197S) Fflrhajdscrildoa cill kiiQskiirclar oSv/Ir 1979/80:97 37 Fii;iir 3:2. Radiainindex för olika hyggnadsimuerial.Figuren ger oekså ungefärliga värden för radondotlerhalter i bostäder när alladelar av bostaden utgörs av materialet ifråga och liiftoinsällningen är 0.5oins/h. Vanligast är att hus byggs av en mänd olika malerial. vilkel medförlägre radondotterhaller iin som anf;e.s i figuren. Landsmedelvärdel förradondotlerhalt har uppskattats vara /in'. oeh radiiiininde.x = Imotsvarar 70 Bqlm'. Radiainindex fiir rödfyr tir 2.6-20. Tegel, becongballasc. vic gasbecoag.gipsplaccor, lerklioker Saadbaserad gasbecong med skiffer, Ijusbli.Tillverkningen lades ned . Skifferbaserad bil gasbecong (cillverkas ej ) Ungefirlig radondoccerhalc vid 100 130 200 0,5 oma/h Bq/m l' I I I ' I I I I I I I I I 3.2.3 Gränsvärden för åtgärder i bejlntliga byggnader Den största delen av bostadsbeståndet kommer lång tidframöver atl utgöras av redan byggda hus med deras brisier i ventilationssystemoch förhöjda av radioakliva ämnen i byggnadsmaterialet eller i marken. För befintliga bostäder kan det inte vara rimligt atlsätta etl provisoriskt gränsvärde för stråldosen från gammastrålningen.Hittills högsta uppmätta medelvärde på gammastrålningen i ett hus med anlagandeom upphållstid i bostaden är 4 mSv/år. Sädan strålnivå mäste åtminstonetills vidare accepteras, eftersom kända motåtgärder är svårgenomförbara ocht.ex. kan innebära all man måste byla ut befintligt byggnadsmaterial i stommeneller anbringa en vägg av tungt byggnadsmaterial på insidan av befinlligaväggar. Radondotterhallen i bostäder innebär en högre risknivå ängammastrålningen. I bostäder kan man dock med olika åtgärder minskaradondotterhallen. Valet av etl provisoriskt gränsvärde måste ske medsärskild hänsyn lagen lill riskerna med fortsatt hög radonhalt och därmed tillhur snabbi åtgärder bör vidtas. Som provisoriskt gränsvärde föreslås atl ingen fårutsättas för mer än lolalt 2000 Bqår/m sammanlagt . Förpraktisk tilllämpning föreslås följande regler: - atl bosläder med radondotterhalter högre än I /mskall åtgärdas senasl och Prop.1979/80:97 38 all bosläder med högre än /m"* skallåtgärdas senast Exempel på uppmätta radondotterhalter ibosläder visas i tabell 3: I. Tabell 3:1 Uppmätta radondotterhalter i beflntliga hus Radondotter- Dosekvivalent halter i Bq/m' mSv/åi Högsla husvärde på alunskiffermark' 11)00 140 D:o, helt byggt av skifferbaserad gasbelong 700 90 D:o, byggl av andra byggmaterial 300 40 Medelvärde i hus byggda med ytterväggar av skifferbaserad gasbetong 100 13 Landsmedelvärde för bostäder 25 3,4 Medelvärde i trähus byggda i ' 1 enskilda rum har högre värden uppmätts. Uppskattningsvis 3 000-15 000 hus skulle behöva åtgärdasinom . När åtgärder erfordras bör ombyggnadskraven lillämpas. 3.2.4 Provisoriska rekommendationer vid ombyggnad Ombyggnadsbestämmelserna i byggnorm tillämpas närsådana åtgärder måste vidlas atl byggnadslov erfordras enligl byggnadsstadgan.Delta kan bli aktuelll om åtgärder krävs i befinlliga hus för atl sänkastrålningriskerna t.ex. när självdragssyslem behöver ersättas med fläkt-syslemför ökning av ventilationen. Nivån för gammastrålning bör tills vidare accepteras somden är av skäl som tidigare angivils för befintliga byggnader. Radondotlerhalten däremot bör nedbringas till så lågavärden som rimligtvis är möjligt med enkla ålgärder. Som ett provisoriskt riktvärde för radondotterhaltenföreslås /m'. Förslagel motiveras av atl radondotterhalten ulom iundanlagsfall lorde kunna nedbringas till eller under detta värde enbart genomatt ventilationen ökas. Värdet /m molsvarar en effektiv dosekvivalent av27 mSv/år. Ventilationssystemet måste vid extremt höga halter dimensionerasför en högre luftomsättning än 0,5 omsättningar , vilket är det värdesom enligt Svensk byggnorm ej får överskridas med hänsyn tillenergihushållningen. Undantag från energihushållningskravet måste såledesgöras. Enligl förslag lill reviderade bestämmelser i kommer 0,5 oms/h alt krävas i alla bostäder vid ombyggnad.Radondotterhalten kommer därvid att bli lägre än /m' i alla ombyggda husulom de med särskilt hög radontillförsel från radiumhaltigl material. Om det skulle visa sig alt andra ålgärder än ökadventilation skulle behöva vidtas för all riktvärdet /m' inte skallöverskridas bör dispens kunna medges tills vidare i avvaktan på utredningar avlämpliga och rimliga åtgärder. I tabellen 3:2 visas dödsfallsrisker i olika fall. Vidriskbedömningen har man ulgålt från att I mSv effektiv dosekvivalent innebär enrisk av två cancerfall per lOOOOO människor, vilket i storl överensslämmer bedömning vid en uppskallning av strålningsriskerna ibostäder. Vidaie förulsätts en uppehållstid i bostaden. Bq/m' högsta funna hus- medelvärde i 140 hus i alunskiffer baserad gasbelong: maxhusmedelvärde gränsvärde i gruvor omräknat till för hållandena i en boslad 60 ulredningens förslug till provisoriskt gräns- värde. nybyggnad(byggnadsmaterial) ICRP rekommendation i befintliga bostäder max Övriga risker exempel trafikolyckor - olyckor i arbetslivet - rökning (20 cigarretter/ dag) lungcancer -1-hjärt- och kärisjukd. ' Det provisoriska gränsvärdet avser exposionen per årunder av . lotala expositionen inte översliga år/m'. " Detta gäller för allmänhelen utöver naturligstrålning och medicinsk undersökning och behandling. Prop.1979/80:97 40 4 Erforderliga åtgärder för ny- och ombyggnad geologiska undersökning (SGU) bör få i uppgiflatt sammanställa kartmaterial som visar i vilka delar av landet det finnsanledning alt la hänsyn lill strålning och radonavgång från mark. Det ankommer på planverket all i samråd medsocialslyrelsen och strålskyddsinstitutet ta fram erforderliga anvisningar förplanarbetet på mark med hög radonavgång och förhöjd gammaslrålning. I bilaga4:1 (ej medtagen här) redovisas åtgärder som kan komma att bli nödvändiga isamband med planering för bostadsbyggande. I bilaga 4:2 (ej medtagen här)redovisas mätmetoder för undersökning av radonavgång från mark. I Svensk byggnorm bör kompletleringar införas avseendegränsvärden för byggnadsmaterial vid nybyggnad och radondotterhalter inomhusvid ombyggnad. Det bör ankomma på planverket att i samråd med socialslyrelsenoch strålskyddsinstilutet ularbela dessa kompletteringar. 5 Åtgärder i befintlig bebyggelse Som nämnts i avsnitt 2 är ventilationen av slor belydelseför radonhalten. I detta avsnitt redogörs närmare för ventilationensbetydelse. Vidare beskrivs meloder för spårning av hus med höga radon- ochradondotlerhalter. Dessutom redovisas tekniska och andra åtgärder för attminska radondotlerhalten i byggnader. Andra åtgärder än ventilation är ännuotillräckligt utredda. Del ankommer på socialslyrelsen att i samråd medstrålskyddsinslitutet ge föreskrifier om högsta godtagbara radondotterhalter ide befintliga byggnader som omfattas av hälsovårdsstadgan. 5.1 Ventilation i berintlig bebyggelse Det bör framhållas alt gällande byggbestämmelser i fråga omventilationen avser de bestämmelser som gällde när byggnadslovet gavs förbyggnaden eller i vissa fall när byggnadslov gavs för ombyggnad av ventilalionssystemel.Förhållandel alt självdrag eller fläklventilalion kunde väljas alternativt ialla typer av bosläder ända även om de kunde ge hell olikaluftväxling är också värt atl uppmärksamma. 1 bilaga 5:1 (ej medtagen här)redovisas i slora drag vilka venlilalionssyslem som förekommer i befintligahus. Cenirala bestämmelser för ventilation av bostadshus komförsl 1946 genom Kungliga anvisningar till byggnadsstadgan 1979/80: 97 41 (1946). fanns föreskrifter omventilation i lokala byggnadsordningar.