prop · G3031 · 1979-12-31 00:00:00 — Placeringar på korta avstånd frånhemmet underlättar givelvis sädana kontakter. Utredningen föreslog därför .ttplaceringar i första hand skulle ske inom den egna kommunen. att fosterbarnsvården i nuvarande form skulle ersättas av vård ienskilda och kommunala familjehem. De enskilda familjehemmen svarar mot defoslerhem som används av bamavårdsnämndema för placering av barn som äromhändertagna för samhällsvård. De kommunala familjehemmen är en utvecklad formav familjehem, där minsl en av vårdarna är anställd på heltid av kommunen.Utredningen nämner också vad som skulle kunna kallas en mellanform, nämligenkontrakterade familjehem. Dessa håller enligl avtal med kommunen en beredskapför att med kort varsel ta emol elt visst högsla antal bam för omvårdnad.Placeringar i enskill hem som äger mm på privat väg skulle enligtfosterbarnsulredningens förslag inte längre omfattas av några särskildabestämmelser. Jag återkommer till socialulredningens förslag i denna del och mittställningstagande lill det i det följande. Jag har tidigare (avsnitt 2.7.6)redogjort för den försöksverksamhet -Skåneprojektel - som har bedrivils för attpröva bl.a. fosterbarnsulredningens förslag. såväl somsocialutredningen har lagt vikt vid att samhället bygger ut sina insatser föratt hjälpa barnet eller den vuxne i hemmiljön. På det sättet anserutredningarna att del bör vara möjligt att minska antalet placeringar för vårdutanför det egna hemmel. Prop.1979/80:1 Vård i familjehem m. m. För de barn eller vuxna som inte kan få tillräcklig hjälpeller vård i det egna hemmet är vård i familjehem i allmänhet att föredraframför annan vård. anser således, som jag har antytt redan,atl vård i familjehem kan vara ell bällre allernaliv äninstilutionell vård också för vuxna. Enligt socialulredningens förslagtill socialtjänstlag skall socialnämnden ha ansvarel för atl de som genomnämndens försorg las emol i annal hem än del egna får god vård. Vården ifamiljehem.skall givelvis vara präglad av den helhelssyn på människan ochhennes silualion som är grundläggande för den nya . Likasjälvklart är atl principen om atl socialljänslens insalser så långl möjligtskall utformas tillsammans med den enskilde också skall gälla vården ifamiljehem. Som jag återkommer lill längre fram(avsnill 2.25) måste bam och ungdom i vissa särskill angivna situationer kunnaberedas vård även om det inle går att få samtycke lill vården. Om sådan vårdhar beslutats, är det socialnämnden som beslämmer var den unge skall vislasunder vårdtiden och hur vården skall anordnas. Även i sådana fall börsocialnämnden enligt socialulredningens förslag i första hand pröva om vård iannat enskilt hem kan komma i fråga. Under remissbehandlingen avsocialulredningens belänkande har flertalel inslanser slälll sig positiva lillvård i familjehem som resurs inom socialljänslen och belonai värdet av atlvårdformen också görs tillgänglig för vuxna. Man framhåller bl. a. allfamiljehemmen kan ge en individuellt anpassad och personligt utformad vård somligger nära etl normalt säll att leva och alt vården i allmänhet ger godaresultat. En viss tveksamhet uttrycks dock på en del håll inför möjligheten alti ökad utsträckning engagera familjehem. Det är svårt att rekrytera familjehem,och kommunerna konkurrerar om de resurser som finns . Några av de kommuner som haromfattats av Skåneprojektel framhåller all försöken med kontrakteradefamiljehem har visat på stora fördelar ur vårdsynpunkl och därför har storautvecklingsmöjligheter. kommun pekar på de svårigheier som finns när delgäller arbelsrättsliga samt försäkrings- och skallelekniska frågor.Helsingborgs kommun anför att det inle finns skäl all i delalj reglera vården iolika typer av familjehem. Flera av remissinstanserna har samma uppfaUning ochmenar all kommunerna bör ges slora möjligheler alt själva utforma familjevårdenutifrån lokala förhållanden och de akluella behov som skall tillgodoses. a. kriminal vårdsslyrelsen ochbrotlsförebyggande rådel haren positiv inslällning lill förslagel att vidgavård i familjehem lill all i högre grad omfatta även vuxna. Enligt rådetsuppfattning bör resurserna ökas så alt barn, föräldrar och familjehem kan fådet önskvärda stödet. Svenska nyklerhelsvårdsförbundelanser all man jämsides med utveckling av familjehem måsle ulveckla deinslilutionella resurserna specielll för tonåringar och missbmksgrupper.Sveriges läkarförbund och Svenska lä- 1979/80:1 Vård i familjehem m. m. karesällskapel har samma uppfaUning och anför all ungdomari många fall har svårt all smälla in i en familj och i slällel bättre klararelt boende i små behandlingsinslitutioner eller tonårshem. Kommunförbundelanser all samspelet mellan olika former av socialt behandlingsarbete - vård ifamiljehem resp. inslilution - inle har belysts lillräckligl i ulredningen. Jag kan för egen del i alltväsentligt instämma i de synpunkler och förslag på den framlida vården ifamiljehem som foslerbarnsuiredningen och socialulredningen har lagl fram. Vård i familjehem är dendominerande vårdformen för barn och ungdom som behöver vård uianför del egnahemmel. Ulredningarna anser också liksom en i slort sell enig remissopinion atlvård i annal enskill hem som regel skall prövas före vård i inslilution i defall barn och ungdom behöver beredas vård utanför del egna hemmel. All vård ifamiljehem i flertalet fall anses överlägsen vård i institution beror på dennära anknytningen lill vuxna föräldraersällare och den känslomässiga relalionsom uppslår mellan dem och barnel. är oflasl en förulsällning för barnetsutveckling lill en irygg, harmonisk och väl fungerande människa. Jag anslulermig alliså lill uppfallningen all vård av barn och ungdom som inle längre kanbo i sina egna hem bör ges pä ell sådanl säll all förhållandena för barnel sålilel som möjligi avviker från den unges normala förhållanden. Vård ifamiljehem uppfyller enligl min mening della krav. Somjag har sagl tidigare(avsnitt 2.7) bör målet vidare vara alt vård skall beredas så nära denenskildes hem som möjligt. Man måsle emellertid vara klar över allundantag kan vara nödvändiga av vårdmässiga och andra skäl. Bra vård och rätt vårdresursmåsle gå före vård på nära håll. Skåneprojeklei har getl mångavärdefulla erfarenheter när del gäller såväl vårdens ulformning ochgenomförande som frågor av mer praktisk och administrativ karaktär. Islutrapporten från Skåneprojektel har ledningsgruppen pekat på atlkonlraklerade familjehem i den egna kommunen eller dess närhel gerförulsällningar för en konslruktiv problembearbelning men också släller krav påaktiva insatser för alt få etl samarbele till stånd mellan alla berörda parter.Ledningsgruppen anser all del är viktigt atl det finns tillgång till resurser ikommunen av det slag som de s.k. sociala basstationerna i representerar.Man menar också atl del är angeläget all den ansvarige socialarbelaren fårhjälp med handledning och kompletlerande insalser vid analys och bearbetningav problem inför viktiga ställningstaganden i fråga om placeringar. all väga konsekvenserna av separation i sociala krissituationer motriskerna för att barn far illa på grund av t. ex. gravt missbruk hos den somvårdar barnel. Frågor om försummelser, vanvård och liknande måsle alllidavgöras efler en bedömning om vad som är minst skadligl för barnel. Etlangeläget behov enligt rapporten är vidare all utbildningskurser ordnas och allorganiseral slöd ges lill familjehemmen. Ledningsgruppen anser atlpersonalomsättning och arbelsbelaslning i den kommunala socialvården försvårarelt längsikligl behandlingsarbele och en konlinuilet i vården. Prop.1979/80:1 Vård i familjehem m. m. Några av de problemområdenförsöksverksamheten har riklat uppmärksamhelen på prövas nu närmare avsocialslyrelsen. Ulmärkande för den nyasocialljänslen är del kontinuerliga vårdansvar som socialnämnden skall haoavsell om den enskilde vårdas i familjehem eller inslilution - hem för vårdeller boende. ex. etl barn skall flyttas över från en institution tillett familjehem måsle del alliså ske i nära samarbele mellan berörda vårdenheleroch socialnämnden. Konlinueriig samverkan mellan socialarbelaren inom denkommunala socialljänslen och den enskilda familjen har slor betydelse. Jaganser därför - i likhet med flera av remissinstanserna - all vården ifamiljehem kräver en fasl central organisation inom kommunen för tillsyn ochservice. Delta gäller i synner-hel de slörre kommunerna. Det utredningsarbetesom nu pågår rörande vård i familjehem av missbrukare bör i flera avseendenkunna resultera i överväganden och förslag som får betydelse också för annanvård i familjehem. Jag vill i della sammanhang ocksålill viss del inslämma i de synpunkler som har framförts underremissbehandlingen när del gäller behovel av att inrälla särskildabehandlingskollektiv eller lonårshem för tonåringar och äldre ungdomar som ärmissbrukare. En del ungdomar som genom socialljänslens försorg skall beredasvård uianför del egna hemmet är i en sädan ålder alt en flytlning frånföräldrarna upplevs som naturlig. Samlidigl saknar dessa ungdomar den mognadoch självsländighel som är nödvändig för all klara ell boende på egen hand. 1sådana fall kan en placering i ell mindre behandlingskollekliv många gångervara att föredra. För ell sådanl ställningstagande talar också några uttalandensom citeras i slutrapporten från Skåneprojektel. Projektels utvärderingsgruppmenar alt familjehemmens möjligheter alt träda i slällel för existerande ochtillgängliga inslitu-lionsresurser är begränsade. Utvärderingsgruppen menar attdel är rimligare och på sikl fmklbarare atl satsa på en utveckling avinsliluiionsresur-serna än alt driva en utveckling mot alltmer"kvalificerade" familjehem. Gruppen menar dock atl en satsningsamtidigt bör ske på familjehemsverk-samhelen. Försöken visar all kommunernabehöver salsa mer på introduktion av placerade, information, slöd frånsocialassistenter och andra, handledning och parallella ålgärder i detbiologiska hemmel. Vård i familjehem uv narkotikamissbrukare m. ni. 1977/78: 105 om åtgärder mot narkotikamissbruk,som antogs av , behandlas bl. a. vård i enskilt hem avnarkotikamissbmkare. I propositionen konstaterar den dåvarande socialministernatt vård i enskilt hem har många positiva inslag. Del ger möjlighet lill näraanknylning lill några få personer i en nalurligl fungerande miljö. Familjevårdkräver dock liksom andra vårdformer kunskap, planering och uppföljning.Värdfamiljerna behöver slöd, handledning och utbildning. 1979/80:1 Vård i familjehem m.m. 309 problem av praktisk och principiell nalur måsle lösas föralt familjevården skall kunna ulvecklas. Särskilt gäller detla ulformningen avstöd och handledning i det praktiska arbetet. I enlighet med vad som föreslogs ipropositionen kommer statsbidraget lill kommuns koslnad för vård i enskilt hemav narkotikamissbrukare också att kunna ulgå vid placering avnarkotikamissbmkare i behandlingsenheter med upp till fyra platser. Flera myndigheter ochorganisationer arbetar f n. med utveckling av vård i enskill hem. Inomsocialslyrelsen har barn- och ungdomsvården studerats i del s. k. BUF-projeklel(mål och meloder i vården av barn och ungdom i familjehem). Projektet harredovisats i rapporten (redovisar 1978; 10) Barn och ungdom ifamiljehem. ansvarar också för översyn av familjevård inom denpsykiairiska vården. Forsknings- och utvecklingsarbete pågår vidare inom bl. a.kommuner och ideella organisationer. har - som ett resullalav det tidigare redovisade arbetet med åtgärder mol narkotikamissbruk -tillkallats en särskild utredare (1978:05) för att initiera, samordna ochutvärdera viss försöksverksamhet saml med ulgångspunkt i detta ulreda vissafrågor rörande vård i familjehem av missbmkare. Försöksverksamheten avser attpröva olika möjligheler till rekrytering av familjehem och olika former förulbildning, handledning och stöd till de personer som ger vård i enskilt hem.Ulredaren skall bl. a. ge en beskrivning av vård i enskilt hem och undersökaföru t sätt ni ng-ama alt lösa problemen med ansvars- och försäkringsfrågor. Många remissinsianser har hävdatalt det finns ett stort och uppdämt behov av utbildning för vårdare ifamiljehem. Man framhåller bl. a. utbildningens belydelse för rekrytering avnya familjer. kommun anför att nära hälften av alla omplaceringar ifoslerhem är en följd av all fosler-föräldrarna har tröUnat. /SR ochSveriges poängterar att familjevårdsverksamhelenkräver en fasl, central organisation för tillsyn och service. Utbildningenmåste enligl dessa inslanser vara omfaltande och ersättningen så hög attsamhället kan slälla slora krav på hemmens engagemang och funktion. Utbildningsfrågorna har enligl minmening väsenllig belydelse för utformningen av vård i familjehem. Enförbällrad ulbildning är avgörande för hur socialljänslen i framliden skallkunna lillgodogöra sig de slora resurser som familjevården erbjuder. också ell medel alt söka minska antalet skadliga omflyttningar av ungafrån elt hem till ett annal. Socialslyrelsen liksom vissa sludieförbundutarbelar studiemalerial för sådan ul-bildningsverksamhel. Utbildningen bör sikta till alt gedjupare insikter i det som är specifikl för vård av bam och ungdomar. Särskilduppmärksamhet måsle ägnas utbild- 1979/80:1 Vård i familjehem m.m. 310 ningen av dem som skall ha hand om familjevård för vuxna.Ulbildningen bör med fördel kunna knyta an lill de vårduppgifterfamiljevårdarna redan har, eller kommer att ha. Det bör vara möjligt altanordna ulbildning i samarbele med familjevårdarnas föreningar ochKommunförbundet och dess länsavdelningar. Också socialarbetare som placerarklienlen i familjehem bör ansvara för eller i varje fall la del av denulbildning som familjevårdaren får. viktigi inslag iulbildningsverksamhelen är möjligheterna för familjevårdarna att utbytaerfarenheler och diskulera gemensamma problem. Foslerbarnsuiredningen föreslog isilt belänkande all kommunerna skulle dela upp ersällningen för familjevärdeni Ivå delar, en som avsåg vissl arvode per barn och månad och var skailepliklig,en annan som avsåg icke skallepliklig omkoslnadsersättning för mat, kläder osv.Förslaget ledde bl.a. till en ändring i skattelagstiftningen. Socialutredningenhar anslutit sig lill foslerbarnsulredningens synpunkler i ersättningsfrågan.Numera lorde del system som foslerbarnsuiredningen rekommenderade tillämpasgenomgående i landels kommuner. De allra flesla följer de rekommendalionerlill kommunerna när del gäller ersällningarnas sloriek m.m. som Kommunförbundelhar ularbelal. Ersätlningsbeloppen följer basbeloppel . Kommunförbundel sluderar fortlöpande ersältningarna lill familjehemför såväl barn och ungdom som vuxna. Rekommendalioner avseende vuxna saknashittills. De instanser som underremissbehandlingen av socialulredningens slut-belänkande har haft synpunkler iersättningsfrågan har pekat på nödvändighelen av all ge familjehemmen enersällning som gör det möjligi all slälla höga krav pä deras funktion ochengagemang. Nlågra remissinsianser anser all del finns för få rikllinjer förersällningen och all flera av kommunema inle följer de rekommendalioner somfinns . föreslår allKommunförbundet skall ges i uppdrag all utarbeta riktlinjer för ersättning inomfamiljevård för vuxna på samma sätt som gäller fosterbarnsvården.Foslerföräldraföreningen föreslår en kraftig uppjuslering aversätlningsbeloppen och vill all ersällning lill familjehemmen i framlidenskall faslslällas i förhandlingar mellan foslerföräldraföreningen ochKommunförbundet. Mol bakgrund av denutredningsverksamhel som enligl vad jag har redogjort för redan pågår och sombl. a. har all behandla ersältningarna lill familjehemmen finns del enligl minmening inle anledning att i delta sammanhang la någol ylterligare initiativ iersällningsfrågan. 2.12.2 Särskild tillsyn över burn i fumiljehem och unnatenskilt hem Nuvurunde regler om foslerburnsvård Med fosierbarn avses barn under 16år, som vårdas och foslras i annat enskill hem än hos föräldrarna eller särskillförordnad förmyndare, vilken 1979/80:1 Vård i familjehem m. m. har vårdnaden om bamet (46 S BvL). För dessa barn gällerall de mera stadigvarande får sin dagliga omvårdnad och uppfostran av någonannan än föräldrarna eller annan vårdnadshavaré men all vårdaren ändå inle hardet fulla bestämmandel över barnet. Den rättsliga vårdnaden har vårdnadshavarenkvar, dvs. i allmänhet föräldrarna. De kan därför när som helst bestämma allbarnel skall vara någon annanslans än i foslerhemmel, de är allijäml barnelsförmyndare osv. Rätten att bestämma om bamels vistelseort gäller dock inle ombarnel enligl 25 S och 29 S BvL har tagits om hand för samhällsvård, eftersombarnavårdsnämnden då har övertagit föräldrarnas uppgifter. barn kan komma lill foslerhempå olika sätl. I de flesta fall, omkring tre fjärdedelar av alla, harbarnavårdsnämnden placerat barnel i enskilt hem efler atl ha tagit barnet omhand för samhällsvård. Men det förekommer också att föräldrama själva tarinitiativet och placerar sitt bam i fosterhem. Anledningen kan vara attföräldrarna på gmnd av sjukdom, arbele eller ulbildning på annan ort,utlandsvistelse eller liknande inle själva kan svara för barnetsdagliga behov. Man talar i dessa fall, som jag har nämnl lidigare, omprivalplacerade barn. Inle sällan blir det barnets mor- eller farföräldrareller någon annan nära släkting som blir fosterföräldrar. Har föräldrarna inlesjälva någon som är villig att ansvara för barnel, kan barnavårdsnämnden bislåmed fosterhem. Hur barnet än har kommit att bliplacerat i fosterhem gäller att bamavårdsnämnden skall ha godkänlfoslerhemmel. Nämnden skall också ha fortlöpande tillsyn över att barnel hardel bra medan det vistas där. Jag kommer senare (avsnitt 2.25)alt föreslå att barn och ungdom skall kunna beredas vårdutan samtycke när del finns brister i omsorgen om den unge eller den unge självmissbrukar beroendeframkallande medel eller begår brott. I de senare fallenskall den unge under särskilda förutsätlningar kunna tas om hand upp till 20års ålder. En viklig vårdresurs i dessa sammanhang kommer att utgöras avfamiljehemmen. Det kan också antas alt socialnämnderna i ökande omfattningkommer att vilja förmedla familjehem som ell led i en samförslåndslösning medföräldrama. Som framgår av vad jag har sagttidigare ansvarar nämnden i båda dessa situationer för kvalitén på del ulvaidahemmel såväl före placeringen som . Utredningama ochremissinstanserna är dock överens om att del liksom dessutom finnsanledning atl för dessa fall för de ungas del behålla de särskilda regler omtillsyn som barnavärdslagen innehåller för fosterbarnen. understryker atldet är viktigt att nämnden medverkar till att bamets kontakter med de egnaföräldrarna består som det vårdas i det andra hemmet.Fosterföräldrarnas kontakter med föräld- Prop.1979/80:1 Vård i familjehem rn. rama bör också upprätthållas så att dessa kan la del ibeslul som rör bamel. Foslerföräldrama bör få slöd och hjälp av nämnden och lakonlakl med denna innan de beslular i frågor som har slor belydelse för barnet. Jag delar utredningarnasuppfattning. Del innebär i korthel all socialnämnden skall svara för allbarnel under liden i familjehemmet får god vård och fostran och en lämpligutbildning. Det innebär vidare en skyldighet för nämnden all lämna bådebarnels föräldrar och den som vårdar bamel det råd och stöd eller den hjälp avannat slag som de behöver. Mera delade meningar råder det omvärdet av särskilda regler vid prival-placering av barn i annat hem än delegna. Foslerbarnsuiredningen föreslog att det obligatoriska tillstånds- ochtillsynsinslitutel skulle avskaffas i dessa fall. Utredningen framhöll bl. a.atl man i allmänhel inle kan anse all andra eller högre krav skall ställas påde enskilda familjer som föräldrarna har vall att låta barnet bo hos än påföräldrarna själva. Samhällets ansvar för att bamen får en så god uppväxt sommöjligt bör vara lika starkt om bamet vårdas i en annan familj. Behöversamhällel ingripa mot missförhållanden, bör detta ske enligl samma regleroberoende av var barnet vislas. Foslerbarnsuiredningen pekade vidare påsvärighelerna att kontrollera efterlevnaden av bestämmelserna omtillståndstvång och alt ingripa mot placeringar som redan har skett utantillstånd. Vid remissbehandlingen avfosterbarnsutredningens betänkande gick remissinstansema i stor utsträckningemol utredningen. Man ansåg att blotta förekomsten av en lagregel med krav påtillstånd hade en preventiv effekt och atl den hade förebyggt olämpligaplaceringar. Åtskilliga instanser hävdade att lillslåndslvångel hade elt värdesom skydd för barnen och stöd för föräldrarna, både de biologiska och deblivande fosterföräldrarna. har instämt i dekritiska synpunkler som framfördes under remissbehandlingen avfosterbarnsutredningens belänkande. Utredningen har stannat för att barn under16 år inte utan nämndens medgivande bör få beredas vård och fostran i annatenskilt hem än vårdnadshavares. Man framhåller bl. a. all nämnden genom sinmedverkan kan förhindra en placering som är olämplig från bamets synpunkt.Socialutredningen anser det inte vara tillfredsställande atl den som väljer altpå egen hand placera bamel i en annan familj skall vara underkastad andraregler än den som vänder sig till dess medverkan.Barnet bör inte genom föräldrarnas beslut kunna undandras det slöd och denhjälp som reglerom medgivande avser att tillförsäkra barnet i en situation somofta är svår för bamet. förslag harföranlett delade meningar bland remissinslanserna. De flesta som har yttratsig i frågan slöder dock utredningens förslag. Bland dessa märks fleralänsstyrelser, Föreningen , /SR och . 1979/80:1 Vård i familjehem rn .m. stanser upprepar i huvudsak de argument som framfördes motfoslerbarnsulredningens förslag. Mol socialulredningens förslag idenna del framförs emellertid också kritik från flera håll. Kammarrätten iGöteborg menar alt del finns skäl atl anta alt socialnämnden i framliden islörre ulslräckning kommer alt medverka vid placering av barn i foslerhem,oavsell om regler om tillstånd finns eller inte. kommun anser bl. a. allprivalplaceringar av barn i enskilt hem i de flesta fall är något somföräldrarna har genomfört lill barnets bäsla och all den familj som tar hand ombarnet ser som sin uppgift atl erbjuda en god miljö och en god foslran. Enligtkommunens uppfattning skulle krav på godkännande och kontroll från nämndenkunna få en avhållande effekt, även när en privalplacering skulle vara tillfördel för barnets utveckling och välbefinnande. Kommunen förordar emellertid,i likhel med bl.a. TCO och , atl föräldrarna skall varaskyldiga alt göra anmälan till nämnden när de mera varaktigt överlåter barnetsvård och fostran på annan person. Kommunförbundel avslyrker socialutredningensförslag och förordar fosterbarnsutredningens. För egen del ansluler jag mig tillsocialutredningens ställningstagande. Jag föreslår alltså att man skall behållakraven på socialnämnds tillstånd och tillsyn även beträffande de barn som utannämndens inilialiv eller särskilda medverkan kommer alt vårdas och fostras iannat hem än vårdnadshavarens. Som skäl för detla villjag framhålla följande. Det är här fråga om barn som underen - inte sällan , ibland hela bamets uppväxtlid - skall fåall'sin omvårdnad och uppfostran i ett hem som inle är föräldramas. Samtidigtsaknar de den rättsliga StäUning i förhållande till de vuxna i sin närmasteomgivning som etl barn har i förhållande till sina egna föräldrar.Fosterföräldrarna är t. ex. inte förmyndare för barnet, och barnet har interätt till arv eller annan ekonomisk trygghet vid fosterföräldrarnas frånfälle.Normall sell skall barnet i stället så snart förhållandena tillåter detåterförenas med sina biologiska föräldrar. Dessa har också i princip ettbeslämmande inflytande över när bamets vistelse i del andra hemmel skallupphöra. De barn som på della sätt av sinaföräldrar har placerats för vård i annal hem än del egna har därförotvivelaktigt en mera ulsatl ställning än andra bam.