prop · G303178 · 1979-12-31 00:00:00 — Utredningen behandlar i betänkandet fömtsättningama förinförandet av NKV:s förslag i som försia land och lar härvid upp frågorom bl. a. bosätlningsbegreppel, giltighetstid och körkortsklasser, omprövningav körkortsinnehav, utfärdande av nytt körkort samt registrering av körkort ochbelastningar. Utredningen har funnit det fulll möjligt att i som försialand införs en ordning som innebär alt körkort från övriga nordiska ländergodias även sedan innehavaren fast bosatt sig här. En dylik ordning har enligtutredningens mening avgjorda fördelar och fä nackdelar. Det finns vidareanledning att utgå från atl övriga berörda nordiska länder inom en nära framlidinför en motsvarande ordning. Mot denna bakgrund förordar uiredningen all iSverige införs en ordning av nämnt slag enligt de principer som skisserasi betänkandet. I avbidan på att den förordade ordningen genomförs harutredningen arbetat in de nuvarande reglema om nordiska körkort i detgemensamma författningsförslaget om utländska körkort. I fråga om de nordiskakörkorten innebär författningsförslaget främsl redaktionella ändringar iförhållande lill nuvarande ordning. 1979/80:178 94 Utgångspunkten för överväganden om förbäliringar i delnuvarande regelsystemet i fråga om utomnordiska körkort mäste vara Sverigesskyldigheter pä grundval av internationella konventioner. Dessa skyldigheterregleras främsl av Genévekonvenlionen av äi 1949. kommerSverige också alt vara bundet av den s. k. , lill vilkenSverige redan nu anpassat betydande delar av sina körkorlsregler. Engrundläggande skyldighet enligt Genévekonvenlionen är att under vissaförutsättningar måste tillåta innehavare av utländska körkort atl här under ettår föra motorfordon av del slag körkortet gäller. Enligt nuvarande ordning ägerinnehavare av utländskt nationellt körkort icke rätt alt framföra motorfordonhär i riket bl.a. om han under de sist förflutna tre åren vislats i Sverigemera än tvä år. Uiredningen föreslår på i betänkandet närmare anförda skäl atlutländska körkort inte skall godkännas här i riket, om innehavaren under desist förflutna två åren vistats i mer än elt år. Denuvarande reglerna om utbyte av utländskt körkort mol svenskt innebär altinnehavare av körkort utfärdat i annat nordiskt land, vilken tager hemvist iSverige, får ges ett mot det innehavda körkortet svarande svenskt körkort utanatt avlägga förarprov om han uppfyller kraven i medicinskt hänseende och ifråga om den personliga lämpligheten. Beträffande innehavare av utomnordisikakörkort krävs dock för ulbytesförmånen - utöver den medicinska och personligalämplighetsprövningen -alt vederbörande under de senasie tolv månaderna ibelydande omfallning fört motorfordon här i riket. Vid ansökan om körkortsbyteskall detta förhållande intygas av polismyndighet eller två trovärdigapersoner. Angivet krav på körvaneutredning bör enligt utredningens meningslopas. Utredningen föreslår vidare att utbytesförmånen när det gällerulomnordiska körkort begränsas lid förarbehörighet B (personbil, lätt lastbiloch ell lill sådan bil kopplat lätt släpfordon saml lerrängvagn). Innehavare avutom-nordiskt körkort med annan behörighet än B. som önskar motsvarande svensktkörkort, blir därför om förslagel genomförs skyldig alt genomgå förarprov heltenligt svenska regler. Bland utredningens övriga överväganden i denna del kanframhållas förslaget att det för godkännande och utbyte av utländskt körkortbör krävas alt föraren kan förete körkortet. Enligt direktiven har uiredningen haft att ta upp defrågor om körkorts-registrering och registrering av trafikbrott m.m. somaktualiserats vid utredningens översyn av de i direktiven beskrivnakörkortsfrågoma. Enligt av stalsmaktema fastslagna principer föromfattningen av registreringen av belastningsuppgifter i KKBEL, börregistreringen utvidgas tid att avse även brott som innehavare av utländsktkörkort begått. Utredningen ansluler sig tiU denna ståndpunkt. 1979/80:178 95 vare av utiändskl körkort bör sändas lill idet län, där han är bosall. Beträffande den som inte är bosall i , börregislerblad sändas lill länsslyrelsen i det län, där den registreradeförseelsen begåtts. Någon registrering av annat än brott behövs enligtutredningens mening ej för innehavare av utländskt körkort. När förslaget omnordisk gillighet av körkort genomförts, bör emeUertid de körkort, somutfärdats i , och och vars innehavare är fast bosatt iSverige, omfattas av samma regislreringsregler som gäUer för svenska körkort.Förslaget om registrering av innehavare av utländska körkort fömtsätteruppgiftsskyldighet för de domstolar och andra myndigheter, vilka beslutar iärenden som skall föranleda registrering i KKBEL. Registreringeni KKBEL är avsedd all fylla två huvudändamål: Den skall dels lämna underlag förprövning i körkortsmål och dels ge informaiion lill åklagare och domstolar itrafikmål beträffande den misstänktes eller tilltalades lidigaretrafikbrottslighet. Enligt ett reformförslag från samarbelsorganet för ADBinom rättsväsendet (numera samarbelsorganet för rättsväsendetsinformationssystem - ) skulle den nuvarande framsiällning-en avregisterblad kunna väsentligt begränsas. Enligt förslagel skulle registerbladpå grund av föreläggande av ordningsbot ej sändas vid en enstaka förseelseförutsatt att någon broltsregistrering i KKBEL ej förelåg 'under de närmastföregående åren. Uiredningen ställer sig positiv till detla förslag. Flera avde förseelser för vilka ordningsbot numera kan tillämpas framstår emellertidsom allvariiga från trafiksäkerheissynpunkl. Enligt utredningens mening bördärför en begränsning i framställningen av regislerblad kunna ske endasl omordningsbolen bestämls lill högst och det saknas anteckning om förseelseunder de närmast föregående fem åren. "tak" vid i bölerbör gälla under ell inledande skede. Erfarenheterna av en ordning av detla slagfår sedan visa, om man kan undvara ett sådanl "tak". (Högstaordningsbot för en förseelse är ). Det andra ändamålet med registreringen i KKBEL, all geinformation lill åklagare och domstolar i trafikmål, skulle enligt förslag fråndet nämnda samarbetsorganet tillgodoses genom en ny typ av registerutdrag -s.k. trafikbrottsutdrag som skulle ersätta de nuvarande utdragen ur körkortsregislrel.Utdragen skulle inhämtas från () och grundas på uppgifterur KKBEL och centrala körkortsregistret (CKR) saml del av RPS förda person- ochbelaslningsregistret (PBR). Trafikbroltsutdrag borde enligt förslaget kunnaframställas inte bara för körkortshavare utan även för övriga personer.Samarbetsorganets förslag om trafikbrotts-utdrag har i princip godtagits avstatsmakterna. Enligt utredningens mening ger förslaget anledning lillöverväganden dels i frågan huruvida irafikbrotlsuldrag skall kunna framställasför personer utan körkort, dels belräffande omfattningen av registreringen iKKBEL. Utredningen härför sin del funnit alt irafikbrotlsuldrag bör kunna utfärdasendast för körkortshavare. Prop.1979/80:178 96 Utredningen anser vidare all i KKBEL ej skall registreraspersoner, för vilka spärrtid löper, ulan endast körkortshavare. Utredningen delar samarbetsorganets förslag att registeröver brott av belydelse i körkorlshänseende inte längre bör föras avlänsstyrelserna utan endast centralt av RPS inom ramen för rättsväsendetsinformationssystem. Detta brottsregister bör enligt utredningens mening iväsentliga delar regleras i lag. Utredningen har därför föreslagit en lag omregistrering av vissa trajlkbrott m. m. Rehabiliteringsregler bör enligt utredningens uppfattninginföras för uppgifier i såväl irafikbrotlsuldrag som regislerblad.RehahiUteringstiden bör beslämmas tiXX från domslolsdatum eUer motsvarande.I fråga om belaslningsuppgift som hämtats ur CKR bör i princip samma rehabiliteringsreglergälla men reglerna bör ej omfatta uppgift om anmälan från läkare om vissasjukdomstillstånd. Även beslut om erinran, vaming och återkallelse börenligt utredningensmening i princip omfattas av en rehabiliteringsregel. Innebörden avrehabiliteringsreglema bör enligt utredningens mening vara att i registemldiagej skall tas med anteckning om dom eller beslut, förflutit frånden dom eller det beslul som anteckningen avsett. När del gäller belastningaravseende innehavare av utländska körkort föreslår utredningen enrehabUiteringstid , om körkortshavaren under den tiden ej övertygatsom nytt brott av beskaffenhet all böra registreras. Frånrehabiliteringsreglema bör undantas de fall då JK, JO eller datainspekiionenför visst fall begär fullständigt utdrag. Också enskild bör enligt utredningensmening aUtid vara berättigad atl få fullständigt utdrag om sig själv. Utredningen tar i detta avsnitt avslutningsvis upp frågorom vissa gallringsregler som kan vara av betydelse i körkortssammanhang. 1979/80:178 97 Lag om ändring i körkortslagen (1977:477) dels att 18, 21, 23 och 39 §§ körkortslagen (1977:477)skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas åtta nya paragrafer, 21a,21b, 21c, 21d, 21e, 40, 41, 42 §§, av nedan angivna lydelse. 18 § Länsrätt får ej meddela beslut om slutligåterkallelse av körkort på gmnd av straffbelagd gäming förtån frågan om straffhar blivit avgjord genom dom som har vunnit laga kraft. Vad som har sagls nugäller dock ej 1. omomständighetema är sådana, att körkortshavaren oavsett ulgången i ansvarsfrågankan anses olämplig att föra körkortspliktigt fordon, 2. om åklagare medstöd av 20 kap. 7§ eller molsvarande bestämmelse i annanförfattning har meddelat beslul atl ej tala å gämingen. 21 § Föreligger vid prövning av ansökan om förhandsbeskedeller kör-kortsUllstånd hinder mot meddelande av körkortstillstånd på grund avsökandens personliga förhållanden eller återkallas körkort eller körkortstillståndmed åberopande av återkallelsegmnd som avses i 16 § 1-6 bestämmes spärrtid omlägsl en månad och högst . Vid brott som avses i 1§ andra stycket eUer 4§ 1 mom. lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott bestämmes spärrlidentill lägsl . 21 a § Inträffar under spärrtid omständighet som avses i16 § 1 -6 eller har framkommit sådan omständighet och har deninträffat före beslutet om spärnid men icke varit känd vid det tillfället, fåromprövning av spärrtiden ske. I brottmål som avses i 39 § första stycket ankommeromprövningen av spärrtid på tingsrätt. I övriga fad prövas frågan av länsstyrelse. Om tingsrätt eller länsstyrelse vid omprövningen förlängerspärrliden får förlängningen vid varje lillfälle avse högst . 21 b § Vid prövning av fråga om bestämmande av spärrtid ifall sorn anges i 21 a §får tingsrätt, om det tidigare beslutet om spärrlidvunna laga kraft, förlänga spärrtiden eller förordna att den tidigarespärrtiden skad avse även det brott som föranlett omprövningen. Innefattar det tidigare beslutet varigenom spärrtidbestämts tiUika en beslut om återkallelse men har beslutet icke vunnit lagakraft, skad tingsrätten pröva ärendet med tiUämpning av 16 och 21 §§. Om dettidigare beslutet om spärrtid icke innefattar ett beslut om återkallelse ochbeslutet 1 1979180. t saml. Prop.1979/80:178 98 icke vunnil laga krafl, skall lingsrällen pröva huruvida.spärrtid hör bestämmas och, om så finnes böra ske, bestämma längden av dennaspärrtid (särskild spärrtid). 1 fråga om spärrtidens längd äger härvidbestämmelserna i 21 § motsvarande tillämpning. Beslut enligt denna paragraf får ej meddelas efterutgången av löpande spärrtid. 21 c § Länsstyrelses omprövning av spärrtid i fad somanges i 21 a § sker efter ansökan och omfallar endasl lagakraftvunnaspärrtidsbeslut. Ansökan skad göras före spärrtidens utgång. Prövningen avsersökandens förhåUanden fram tid lidpunkten för beslutet i anledning av ansökan.Länsstyrelsenfår vid omprövningen förlänga spärrtiden. 21 d § Kommer genom beslut enligt 21 b § andra stycketeller eljest spärrtider att löpa helt eller delvis paraUellt, skalllänsstyrelse, sedan besluten vunnit laga kraft, självmant upptaga frågan ombestämmande av vilken spärrtid som skaU gälla. Spärrtiden skall därvidbestämmas på ett sätl som motsvarar resuhatet vid en samtidig bedömning. 21 e § Vid bestämmande av påföljd för brott som föranlettbeslut om spärrtid skad beaktas det men föraren lider genom beslutet. 23 § Har körkortshavare vid förande av motordrivet fordoneller spårvagn gjort sig skyldig till grov vårdslöshet eller visat uppenbarlikgiltighet för andra människors liv eller egendom eller företett tydligatecken på påverkan av starka drycker eller annat ämne, omhändertages körkortet. Körkortet skall även omhändertagas om körkortshavaren tillföljd av sjukdom, skada eller dylikt saknar förutsättningar alt förakörkortspliktigt fordon på ett trafiksäkert sätt. Misstankes atl körkortshavare vid förande av motordrivetfordon eller spårvagn har bmlit mot 4 § lagen (1951: 649) om straff för vissatrafikbrott, och hade han före färdens slut förtärt starka drycker i sådanmängd att alkoholkoncentrationen i hans blod uppgick lill minst 0,5 promilleunder eller efter färden, omhändertages körkortet sedan analysbevis har erhållits.Är fråga om broll mot 4 § 2 mom. nämnda lag, men uppgick alkoholkoncentrationenej lill , får om omständighetema vid brottet kan anses mildrande,körkortet omhändertagas endast om körkortshavaren tidigare dömts för broll mot4 § nämnda lag. Behörig domstol i frågor som rör körkortsingripanden m. m. 39 § Tingsrätt handlägger mål vari prövas fråga omåterkallelse eller varning enhgt denna lag eder fråga om motsvarande åtgärdrörande utländskt körkort, när frågan uppkommer i brottmål i vilket ansvarådömes för 1. brottmot 1 § andra stycket, 4 § I mom. eller 5 § lagen (1951:649) om straff förvissa trafikbrott eller 2. brottmot 4 § 2 mom. samma lag och åtalet ej har föregåtts av strafföreläggande. Har körkort eller traktorkort omhändertagits på grund avmisstanke om brott som avses i första stycket, prövar ungsrätt om kortet skallåterkallas Ulls vidare eller återställas tid föraren. 1979/80:178 99 40 § / andra faU än som avses i 21 a eder 39 § prövasfråga om körkorts ingripande av länsrätt. Fråga om omprövning som avses i 25 § handlägges dock av länsrätt endasl om domstol har beslutat i saken. I mål som avses i första stycket får förvaUningsdomslolmeddela föreläggande om all läkarintyg eller bevis om godkänt förarprov skallinges samt meddela nya eller ändrade föreskrifter för behörigheten att förafordon. 41 8Domstols beslut om återkallelse eller varning skall delges den som beslutetrör. 42 § Omkörkortshavare eller innehavare av traktorkort begär omprövning av åklagaresomhändertagandebeslut enhgt 23 § första eller tredje stycket och fråga är omsådant brott som enUgt 39 § skad föranleda att körkortsfrågan skall prövas avtingsrätt, skad tingsrätten så snart ske kan och senasi å fiärde dagen efterdet att begäran inkommit till rätten pröva om körkortet skall återkallas tillsvidare eller återställas till föraren. Utsattes huvudförhandling att hållasinom , sedan begäran framställdes, får prövningen dock uppskjutas tillhuvudförhandlingen. Prop.1979/80:178 101 Lag om ändring i körkortslagen (1977:477) dels att 21, 22, 26 och 39 §§ körkortslagen (1977:477)skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas fem nya paragrafer, 22 a,40, 41, 42 och 43 §§ av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Föreligger vid prövning av ansö- Föreligger vid prövning av ansö kan om förhandsbesked eller kör- kan omförhandsbesked eller kör kortslillstånd hinder mot meddelan- kortsiiUståndhinder mot meddelan de av körkortstiUstånd på gmnd av deav körkortstillstånd på gmnd av sökandens personliga förhållanden sökandenspersonliga förhållanden eUer återkallas körkort med åbero- elleråterkaUas körkort eller kör- pande av återkallelsegmnd som kortstillståndmed åberopande av avses i 16 § 1-6 bestämmes spärt- återkallelsegmndsom avses i 16 § lid om lägst en månad och högst tre 1-6 bestämmes spärrtid . Vid brott som avses i 1 § andra enmånad och högsl . Vid stycket eller 4 § I mom. lagen brott somavses i I § andra styckel (1951:649) om straff för vissa tra- eller4 § 1 mom. lagen (1951:649) fikbrott bestämmes spärrtiden till omstraff för vissa trafikbrott be- lägst . stämmes spärrtiden till lägst ettår. Inträffar under spärrtid omständighet som kan föranledanyll beslul om sådan lid, fär prövas om den redan bestämda spärrtiden skallförlängas. Sådan prövning sker efter ansökan. Ansökan skall göras förespärrtidens uigång. Prövningen avser sökandens förhållanden fram tilltidpunkten för beslutet. Förlängning får ske vid varje nyprövning. Vad som anges i andra stycket skall tillämpas påmotsvarande sätt om det under spämiden har framkommit sådan omständighet somhar inlräffat före beslulel om spärrtid men inte har varit känd vid dettillfället. Har i fråga om körkortshavare körkortshavare brutit mot förekommit sådana omständighe- 4§ 2 mom. lagen (1951:649) om ler atl det finns särskild anledning straff för vissa trafikbrott men hade att erinra honom om de krav som han ej före färdens slut förtärt star- ställes på honom från trafiksäker- ka drycker i sådan mängd alt alko- hetssynpunkt, får varning medde- holkoncentrationen i hans blod un- las honom, om skäl för återkallelse ejföreUgger. Har körkortshavare bmlit mol 4 § 2 mom. lagen (1951: 649)om straff för vissa trafikbrott men hade han ej före färdens slut förtärtstarka drycker i sådan mängd att alkoholkoncentrationen i hans blod undereller efler färden uppgick till 0,8 promiUe, får varning meddelas honom istället för all beslut fattas om återkallelse av körkortet, om han ej tidigarehar dömts för brott mot 4 § nämnda lag och omsländighelema är mildrande. Har i fråga om körkortshavare förekommit sådanaomständigheter som avses i 16 § 2-6, får varning meddelas i stället för beslutom återkallelse, om varning av särskilda skäl kan anses vara en tUlräckligåtgärd. der eUerefter färden uppgick till , får varning meddelas honom i ställetför all beslul fattas om återkallelse av körkortet, om han ej hardömts för brott mot 4 § nämnda lag och omständighetema är mildrande. Har i fråga om körkortshavare förekommit sådanaomständigheter som avses i 16 § 2-6, får vaming meddelas i stället för beslutom återkallelse, om vaming av särskilda skäl kan anses vara en tillräckligålgärd. Erinran 22 a § Har i fråga om körkortshavare förekommit sådanaomständigheter att det finns särskild anledning alt påminna honom om de kravsom ställes på honom från trafiksäkerhetssynpunkt, får erinran meddelashonom, om skäl för återkallelse ejföreUgger. Verkan av utländsk dom Bestämmelsemaom återkallelse, spärrtid, varning och underiåtelse av körkortsingripande m. m.i 16-22, 24 och 25 §§ tillämpas även i fråga om den som genom lagakraftvunnendom utom riket har dömts till ansvar i sådant avseende som sägs i angivnalagmm. Bestämmelsernaom återkallelse, spärrtid, varning, erinran och underiåtelse av körkortsingripandem. m. i 16-22, 24 och 25 §§ tillämpas även i fråga om den som genomlagakraftvunnen dom utom n'ket har dömts till ansvar i sådant avseende somsägs i angivna lagmm. Länsrätt prövar frågor som rör Länsrätt handlägger mål vari körkortsingripanden i de fall som anges i särskildförfattning. I målsom avses i första styckel har domstol samma befogenhet som länsstyrelse harnär den handlägger körkortsärende. Domstols beslut om varning elleråterkallelse skall delges den som beslutet rör. Motbeslut om varning enligt denna lag får talan ej föras. prövas fråga om återkallelse, varning eller erinranenligt denna lag eller fråga om motsvarande åtgärd rörande utländskt körkort(körkortsmål). Fråga om omprövning i fad som avses i 25 § handlägges dock avlänsrätt endasl om domstol har beslutat i saken. Har körkort ellertraktorkort omhändertagits prövar länsrätten om del skall återkaUas tdisvidare eller återställas tid föraren. 1 körkortsmål får domstol meddela föreläggande om altläkarintyg eller bevis om godkänt förarprov skad inges saml meddela nya ellerändrade föreskrifter för behörigheten att föra fordon ävensom förordna attförnyad personutredning skall företas . Mot föreläggande som anges i andra stycket får talan ejföras. Beslut om återkallelse, varning eder erinran enhgt dennalag skall delges den som beslutet rör. Mot beslut om erinran får talan föras endast av allmäntombud som anges i 41 §. 1 varje län skad hos finnas ett allmäntombud som för det allmännas talan i körkorts/nål. Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmerförordnar allmänt ombud och ersättare för denne samt meddelar de närmareföreskrifter som behövs i fråga om ombudets verksamhet. AUmänt ombud äger rätt att anföra besvär mot beslut avlänsrätt och kammarrätt i körkortsmål, varvid talan även får föras tid motpartensförmån. I körkortsmål skall muntUg förhandhng hållas om aUmäntombud Prop.1979/80: 178 104 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse begär det samt förhandhngen ej är ohehövUg och ej hellersärskilda skäl talar emot det. Besvär av aUmänt ombud mot beslut som anges i 42 § skaU hainkommit till den domstol som har att pröva besvären från dendag det överklagade beslutet meddelades. Har part anfört besvär mot dylikt beslut äger även motpartföra lalan häremot, trots att den för honom gällande besvärstiden utgåtl. Partenskall dock inkomma med sådana besvär inom från utgången av den tidinom vilken de först anförda besvären skulle ha anförts. Återkallas ellerförfaller eljest den första besvärstalan, är även den senare besvärstalan förfallen. Denna lag träder i kraft den Förordnande om ikraftträdande får begränsas fill vissa avde nya bestämmelsema. Regeringen får meddela de övergångsbestämmelser sombehövs. Prop.1979/80:178 105 1.1.1 Riksåklagaren: 1 sUt yttrande övertrafikmålskommiUéns betänkande "Rätlen till ratten" tillstyrkteriksåklagaren förslagel att överflytta prövningen i vissa fall av frågan omkörkortsåterkallelse till allmän domslol. Den utredning som verkställtsvisar emellertid enligt min mening atl inte något av de prövade alternativenför en överflyttning innebär en godtagbar lösning. De förbättringar som manvill uppnå med en samtidig handläggning i allmän domslol av brottmålet ochfrågan om körkortsingripande kan dessutom i stor utsträckning åstadkommasgenom de ändringar i förfarandel hos länsrätt som föreslås. 1.1.2 : Ett samtidigtavgörande av ansvars- och körkorlsfrågan måste för såväl det allmänna som förden enskilde ställa sig mindre kostnadskrävande än gällande ordning med dubblaprocesser. För de flesta körkortshavare måsle denna dubbelprocess te sigmärklig. Samma trafikbrott behandlas vid två olika domstolar och medför olikapåföljder. Även om förlusl av körkort inte har straffrältslig ställning sompåföljd för brott så uppfattas sådan förlust oftast som den mest ingripandeeffekten av brollet. Av trafikmålskommittén gjorda undersökningar visar ocksåatl av de tillfrågade ansett att ett körkortsingripande bör beslutasav allmän domslol med straffet. En överflyttning av körkortsingripandelill allmän domslol måste ge en snabbare handläggning av körkortsfrågan vilketuppenbarligen gagnar såväl trafiksäkerheten som den enskilde. Även andra skälsåsom fylligare personutredning, möjligheten alt avväga påföljdsfrågan molkörkortsingripandet m. m. talar för en överflyttning. finnerdet därför naturligt att man bör sträva efter alt finna en lösning som medföratt allmän domstol kan tilläggas rätten att besluta i körkortsfrågan samtidigtsom den dömer i trafikbrottmålet. Därlill kommer att antagit enresolution vari förordas att körkortsfrågor i princip bör avgöras ibrottmålsprocessen. 1.1.3 : X hovrättens yttrande den 4 Juni 1974över trafikmålskommitténs betänkande "Rätten till ratten. Förslag tillkörkortsreform" (SOU 1972: 70-72) tillstyrkte hovrätten kommiuéns förslagom överflyttning av frågor rörande körkortsingripande i anledning avtrafikbrott till de allmänna domstolarna. 1979/80:178 106