prop · G303143 · 1979-12-31 00:00:00 — Den innebär också atl uppdrag ellermotsvarande som vederbörande redan har, när förbud meddelas, skall avvecklas.Om bolagsman meddelas näringsförbud bör sådan viktig grund för bolagetsupplösning anses föreligga att 2 kap. 25 8 i bolagskommitténs förslag ärtillämplig, I en sådan siluaiion kan det dock ligga närmare till hands attövriga bolagsmän begagnar sig av den möjlighet aU utesluta vederbörande som denovan berörda regleringen i 2 kap, 30 § i förslagel ger dem, om annat ejavtalats, : Förbundet ställer sig positivttill den av kommittén uttalade uppfattningen att mera "onödiga" fallav likvidation av bolagen bör undvikas. Detta kan bl. a. åstadkommas genom allunderlätta genomförandet av sådana avtal som föreskriver utträde därlikvidation eljest skulle ha skett. Det är viktigt att söka undvika den omgångoch de kostnader som är förknippade med likvidation och bildande av nytt bolag;liksom också den värdeförstöring som oftast kan anses förenad med avvecklandetav en rörelse. Förbundet tillstyrker därför förslagel atl avtal om utträde, därlikvidation eljest skulle ha sketl, bör äga giltighet även om grunden förutlösandet inte angivits i avtalet. Likaså anser förbundet det riktigt att - under i förslagetangivna fömtsättningar - möjligheter skapas att kunna utesluta bolagsman tillvilken likvidationsanledningen är att hänföra i stället för att tvingaslikvidera företaget. I detta fall är det dock av vikt aU den sålunda uteslutnabolagsmannens berättigade intressen tillgodoses. Utformningen av förslaget ärsådant, atl del enligt förbundet uppfyller dessa krav, varför införandet av denföreslagna regeln tillstyrkes. : Förbundel har medtillfredsställelse noterat de uppstramningar av gällande praxis som skett, t,ex, i fråga om likvidaUonsgrunder vid minskning i delägarkrelsen till en delägare. Prop.1979/80:143 ,. 3 Förslaget till lag om årsredovisning, revision ochkoncerner Överåklagaren i : Åtskilliga förundersökningar ibrottmål visar atl förmögenhetsbrott - oftast i form av gäldenärsbrotl - ochskattebrott förekommer inom handelsbolag, aktiebolag och koncerner. Brotten ärsvårutredda, då samhällets kontrollmöjligheter är begränsade. Jag ser dårförmed tillfredsställelse att regler föreslås beträffande årsredovisning, revisionoch koncerner. Överåklagaren i : Atl förslagel iallt väsentligt nära anknyter till aktiebolagslagen är enligt min mening bra. Kammarrätten i Siockholm: Från kammarrättensuigångspunkter finns ingen erinran mol kommitténs förslag beträffandeårsredovisning, revision och koncerner. : BFN vill inledningsvis framföra någraprincipiella synpunkter på uppläggningen av lagstiftningen beträffanderedovisning. Bestämmelser om årsredovisning finns i skilda lagar nämligenaktiebolagslagen och lagen om ekonomiska föreningar. Dessutom finns sådanaregler för speciella företagsformer såsom banker och försäkringsbolag. Koncern-bestämmelserfinns f n. bara i aktiebolagslagen och lag om försäkringsrörelse. Då nuskyldigheten att avge otfenllig årsredovisning och koncernredovisning föreslåsutsträckt till nya kategorier näringsidkare vill BFN peka på önskvärdheten avatt en samordnad och för alla företag oavsett associationsform gemensamlagstiftning i dessa frågor kommer till stånd. BFN ser uppenbara fördelar i ensådan samordning och vill därför föreslå att ett sådant alternativ övervägs vidden fortsatta behandlingen av utredningsförslaget. BFN ärpositiv till atl skyldigheten att upprätta och avge årsredovisning utsträckstill att gälla åven för föreslagna gmpper av näringsidkare, BFN är däremoiIveksam till lämpligheten av en särskild lag om årsredovisning och koncerner förandra näringsidkare ån aktiebolag och ekonomiska föreningar. Om en gemensamlagstiftning i fråga om årsredovisning och koncernredovisning i ställetövervägs bör en naturlig utgångspunkt vara att bokföringslagens (BFL)bestämmelser om årsbokslut kompletteras med bestämmelserna i 11 Kap,aktiebolagslagen. Dessa regler bör i tillämpliga delar gälla för alla som blirskyldiga att avge årsredovisning och koncernredovisning. Denna lag skulledärigenom komma att omfatta regler för bokföring, årsbokslut, årsredovisningoch koncemredovisning. Ett eventuellt behov av särbestämmelser för olikaassociationsformer eller med hänsyn till företagsstoriek bör utan svårighetkunna tillgodoses också inom denna lag. En sålunda utvidgad bokföringslag börkompletteras med en särskild lag med bestämmelser om revision i företag förvilka särskild associationsrättslig lagstiftning saknas. handelsbolag bör lösas inom lagen om handelsbolag och enklabolag. BFN motiverar sitt ställningstagande med dels likheten iutredningsförslaget med gällande bestämmelser i 11 Kap. aktiebolagslagen ochdels den ökade överskådligheten i bestämmelser for redovisning i olika associationsformer,som en gemensam lagstiftning i dessa frågor skulle ge. Eftersom företagetsintressenter har samma behov av information om företaget oavsett vilkenassociationsform det drivs i, har BFN svårt att förstå att det skall varanödvändigt atl ställa olika krav på årsredovisningens innehåll i olikaassociationsformer. Om en gemensam lagstiftning utreds bör erfaren- Prop.1979/80: 143 74 heterna av tillämpningen av beslämmelsema i 11 Kap.aktiebolagslagen las till vara och därav moliverade ändringar i lagtexten iförekommande fall göras. RRV: RRV vill i detta sammanhang anmäla att verket f.n.har under utarbetande ell förslag lill förordning avsedd att bl.a. reglerabokföringsskyldigheten inom statsförvaltningen. En strävan är därvid att nåökad samstämmighet med motsvarande regler framför allt i bokföringslagen. Förarbetet bedömer RRV att även en del material ur betänkandet - t. ex. avseendebegrepp och definitioner - bör kunna utnyttjas i nämnda syfle. : Vad beträffar aktiebolagen återfinnesbeslämmelser om årsredovisning, revision och koncemer i aktiebolagslagen.Skall motsvarande regler införas beträffande handelsbolag och enkla bolag kräverenligt kollegiets mening lagteknisk konsekvens atl reglema införes i självabolagslagen. Kraven på årsredovisning och revision har i gemen kunnatsältas lägre på handelsbolag och enkla bolag än vad som gäller för aktiebolagpå grund av alt innehavarna av handelsbolag och enkla bolag har personligtansvar för bolagens åtaganden. vill kollegietemellertid inle förneka att det föreslagna regelsystemet i vissa fall kan göradet lättare för vissa intressenter atl förskaffa sig berättigad information ochkollegiet instämmer i att det från allmän synpunkt kan anses skäligt attrörelseidkare av viss storlek ålägges avge årsredovisning och underkastas kvalificeradrevision. Med den avgränsning av bestämmelsemas tillämplighet som kommitténföreslagit vill kollegiet därför inte motsätta sig att i handelsbolagslagen -och icke som kommittén förordat i en särskild lag -införes bestämmelser omårsredovisning och revision. Uppenbart kommer den av kollegiet rekommenderadelagtekniska lösningen atl medföra att sådana företagsformer som enskildafirmor och rörelsedrivande ideella föreningar inte kommer att omfattas avregleringen ifråga. Inte heller kommer vissa s. k. sidoordnade koncemer attuppfångas genom kollegiets altemativa förslag. Några mer påtagliga behov av enheltäckande lag om ekonomisk uppgiftsskyldighet torde knappast heller föreliggavarför kollegiet avstyrker kommitténs förslag till särskild lag omårsredovisning, revision och koncemer. Vad sliftelser beträffar år frågan omredovisningsskyldighet och revision föremål för särskild ulredning(stiftelseutredningen 1975: 01). Anledning all föregripa resultaten av dennaulredning synes ej föreligga. : Den ökade offentligaredovisningen som föreslås åligga handelsbolagen bör enligt patentverketsmening verka krediistärkande för handelsbolagsformen. i : Förslagel innebär enligtlänsstyrelsens uppfattning betydligt förbättrade insynsmöjligheter i berördaföretag och en ökad likställighet i redovisnings- och revisionshänseende mellandessa företag och akliebolag och ekonomiska föreningar. Stiftelseulredningen: Förslagel till lag omårsredovisning, revision och koncerner har en slor betydelse för vårt arbete.Det har föranlett oss att behandla detta förslag tämligen ingående. : FOK anser allmänt sett attförslagen rörande årsredovisning och revision, om de genomföres, bör underlättaatl obeståndstendenser i förelagen upptäcks och att lämpliga motåtgärdervidtages. Förslagen ligger därigenom väl i linje med de intentioner FOK har isitt arbele. FAR: 1 sitt förslag till lag om årsredovisning, revisionoch koncemer har 1979/80:143 i .. 75 kommittén behandlat ett område som är nytt för svensklagstiftning och i allmänhet ej heller regleras av lag i andra länder. En sädan ny lagstiftning skulle komma ätt beröra ettförhållandevis stort anlal enskilda näringsidkare och handelsbolag ävensomvissa bokföringsskyldiga organiserade i annan juridisk form. Kommittén har i betänkandet på s. 162 diskuterat bådeinsynsintressena och vissa moliv mot atl ålägga företagama utökad uppgifisskyldighet. Enligt FARs uppfattning pekar inte denna redogörelse entydigt på att lagbestämmelserna kan anses motiverade, i varje fall om de görs tillämp liga på ett så Slort område som enligt förslaget skulle bli fallet. Även kommillén synes i vissa fall tveksam om nyttan av de föreslagna reglerna - så sägs exempelvis på s. 163 att redovisningshandlingarna (årsredovis ningen) för en del av de berörda företagen "torde dock inte komma att efterfrågas av någon intressent", vilket alltså innebär att de upprättatstill ingen nytta.---- Medhänvisning till alt det finns starka skäl att kopiera bestämmelserna i itillämpliga delar beträffande årsredovisningen, osäkerhet om tillgången påkvalificerade revisorer samt den anförda tveksamheten om angelägenheten av deföreslagna reglerna i förhållande lill belastningen på uppgiftslämnaren, finnerFAR det lämpligt att en lag av detta slag inledningsvis ges försökskaraktäroch därvid får en mera begränsad tillämpning. En möjlighet vore därvid attinkludera endast den grupp av större företag, som anges i förslagets I kap. 4 8och för vilken slrängare bestämmelser föreslagits. En annan möjlighet vore attsätta den nedre gränsen vid t. ex. 50 anställda. Sedan erfarenhet vunnits omnyttan eller bristen på nytta av lagbestämmelserna kan det avgöras om lagen börkvarstå oförändrad, ges en vidare tillämpning eller avskaffas. LRF: LRFfinner atl regelsystemet år tämligen väl avvägt för att kunna uppnå sitt syfte.Det måste dock noggrant prövas om värdet av en skyldighet för företag attupprätta årsredovisning verkligen uppväger de problem med en utökaduppgiftsbörda som tillkommer för näringsidkarna. Särskilt gäller detta, frånLRF;s utgångspunkter, den del av förslaget som behandlar skyldighel attupprätta årsredovisning och att utse revisor. SACOISR: 1 allt väsentligt tillstyrker /SR förslagen,även om centralorganisationen i någon mån känner en viss tveksamhet därför altkommitténs arbete inte hell oslridigi visal atl något verkligt behov av de nuföreslagna reglerna föreligger. Däremoi vill /SR starkt ifrågasätta om det föreslagnaregelsystemet skall utformas som en särskild lag. Frågorna om bl. a.årsredovisning, redovisning, revision, koncerner och finansieringsanalyseranknyter i tilllämpliga delar helt lill molsvarande bestämmelser i nu gällandebokförings-och aktiebolagslagar. Överskådligheten och den praktiskatillämpningen torde vinna åtskilligt om samtliga regler om årsredovisning,revision och koncerner sammanfördes i en lag och icke såsom nu föreslagitssplittras upp i olika lagar och förordningar, beroende pä vilkenkapitalassocialionsform som gäller för respektive förelag. : Enligt förslagettill lag om årsredovisning, revision och koncerner samt gällande aktiebolagslagföreligger bl. a. då tillgångarnas nettovärde två bokslut i följd överskriditvisst gränsvärde jämfört med gällande basbelopp skyldighel att anlita auktoriseradrevisor och att öppel redovisa lagerreserver samt avge delårsrapport. I tvåbolag med lika stor balansomslutningssumma är behovet av auktoriserad revisoroch intresset för insyn avsevärt större i det bolag som Prop.1979/80:143 76 uppnått ovan nämnl gränsvärde utan att inneha någrafastigheter. är som regel en relativt stabil verksamhet.Anlalet transaktioner i förhållande lill balansomslutningssumman är ocksålitet. Den ovan nämnda gränsen för auktoriserad revisor kan vidfaslighelsinnehav träffa verksamheier som måste betraktas som mycket små. SBEFföreslår därför att ändring görs dels i aktiebolagslagen, dels i föreliggandelagförslag så atl vid beräkning av det värde som skall jämföras medgränsbeloppen, innehavda fasligheters bokförda värde får nedräknas . : Kommitténs förslagrepresenterar i denna del något nylt i svensk rält. Del kan vidare konstaterasall någon motsvarighet lill de föreslagna reglema inte, annat än undantagsvis,finns i andra länders rättsordningar. Mot bakgrund härav måste först prövashuruvida förslagel motsvarar ett behov av en reglering, Handelskammarförbundetvill för sitt vidkommande göra gällande att någol påtagligt behov härulinnaninte har kunnal förmärkas. Borgenärers behov av information kan i allmänhettillgodoses och de anslälldas anspråk i della avseende lorde varalillgodosedda genom medbestämmandelagsliftningen. När det gäller deninformalion om handelsbolag som kan ges i en årsredovisning villHandelskammarförbundet vidare påpeka att det förhållandet att ägarkretsensekonomi av integritetsskäl inte kan öppet redovisas innebär en inte oväsentligförsvagning av informationsvärdet i en sådan årsredovisning, Å andra sidan kaninte fömekas att det föreslagna regelsystemet i vissa fall skulle kunna göradet lättare för olika intressenter atl få viss information som de kan ansesberättigade till. Del kan också från allmän synpunkt anses skäligt altrörelseidkare av viss storlek avger årsredovisning och underkastaskvalificerad revision. Med hänsyn härtill, och då förslaget har utformats påett sätl som i flertalet fall torde leda lill ett endast obelydligl besvär förden förelagskategori som berörs, vill Handelskammarförbundel inle riktaerinran mot atl lagförslaget genomförs. Lagförslagets närmare utformning, som särskilt beträffandeskyldighel atl utse revisor i vissa fall nära ansluter lill regleringen iakliebolagslagen, föranleder (med undantag för frågan om sidoordnade koncerner)inga kommentarer av förbundet. Det bör dock understrykas atl den avgränsningav skyldighel alt avge årsredovisning och ulse revisor som gjorts avkommittémajorileten torde vara en förutsättning för att den nya regleringeninte ska bli betungande för mindre företag. Vad som i denna del anföris i enreservation av ordföranden och ledamoten med instämmande avexperterna avvisas således bestämt av förbundet. : Enligt förslaget skall även andraföretag än aktiebolag och ekonomiska föreningar i vissa fall upprättaårsredovisning. För större företag tillkommer krav på ökad uppgiftsskyldighei iform av bl.a. finansieringsanalys och uppgift om ackumulerade avskrivningar påanläggningstillgångar samt skyldighet alt avge delärsrapport. Om sådana företagäger eller på annat säu har etl bestämmande inflylande över annan juridiskperson, blir också reglema om koncernredovisning tillämpliga. Styrelsen finner ingen anledning till erinringar mot dessaförslag, som inom det kommunala området i försia hand kommer att få betydelseför bostadsstiftelser och andra sliftelser. Ackordscentral: Vad gäller årsredovisning ochrevision finns det enligt vår mening i princip ingen anledning till åtskillnadmot aktiebolagslagens regler. i senasle betänkandetstarkt understrukit saknas i i stort sett etableringskontroll, vilket 1979/80: 143 ,;, 77 förhållande bör motvägas genom olika åtgärder i prevenlivisyfle till skydd för borgenärerna. En sådan ålgärd avser skärpta krav påårsredovisning och revision, vilket också Brottsförebyggande Rådet fäsl slortavseende vid. De flesta nystartade företag är små i början men växer. Altsårbarheten är särskilt påtaglig i inledningsskedet har väl dokumenterats iuniversitetslektorn utredning på uppdrag av . Denbegränsning i relation till antal anställda och beloppsmässigt som Kommitténföreslår - också för koncerner - finner vi därför principiellt fögatilltalande. : I förslag till lag omårsredovisning, revision och koncerner eftersträvar kommittén att anpassaredovisningsstandarden till nutida krav. Detla anser vi vara hell nödvändigtsamtidigt som vi konstaterar, att förslagel i tillämpliga delar är identisktmed molsvarande regler inom gållande bokförings- och aktiebolagslagar. Enligtvår uppfattning skulle såväl överskådligheten ökas som den praktiskatillämpningen påtagligt underlättas om regelsystemet för redovisning,årsredovisning, revision och koncerner sammanfördes i en lag och inte som ,beroende på företagsform, splittrades på olika lagar och förordningar, SHIO-Fainiljeföretagen och Köpmannaförbund:Bestämmelserna utgör en uiökad börda för framför allt de små och medelsloraförelagen. Dessa har ju i allt högre utsträckning fåll slörreadministrativa bördor genom den ulökade uppgiftsskyldigheten från olikamyndigheler. Organisationerna vill för den skull naturligt nog inte avfärdabehovet av insyn i företagsformer av ifrågavarande slag men betonarönskvärdheten av en ordning som icke onödigl belungar företagarna. : Lagförslagets närmare utformning (med undanlag försidoordnade koncerner) föranleder inga speciella kommentarer från förbundet.Den avgränsning av skyldighet atl avge årsredovisning och utse revisor somgjorts av kommittén synes vara en förutsättning för att den nya regleringeninte skall bli alllför betungande för mindre företagare. Förbundel avvisarsålunda bestämt vad som i denna del anförts i en reservation av ordföranden ochledamolen . : Frågan om lämplig associationsform för deallmännyttiga bostadsföretagen är inte löst. a. med hänvisning till detformella regelsystemet rekommenderar dock SABOf n, de allmännyttigabostadsföreiagen alt använda sig av aktiebolagsformen. Om särskilda regler nu skall införas för allmännyttigabostadssliftelser eller om den sittande stiftelseutredningens resullal förstskall inväntas, undandrar sig ;s bedömning. rekommenderar sedan fleraär att reglema i BFL och ABL om årsredovisning och revision i tillämpliga delarskall användas av de medlemsförelag som är organiserade som stiftelser. Riksåklagaren: har vall att begränsaskyldigheten att avge sådan offentlig redovisning till alt avse företag medminst 10 anställda. De av ulredningen angivna skälen för denna begränsningfinner jag inte bärande. Även beträffande dessa mindre företag gör sig behovetav insyn starkt gällande för de anställda och del allmänna. Jag förordar därföri enlighet med den uppfattning som kommit lill uttryck i den av ordföranden ochledamoten med instämmande av experterna reservalionen att skyldigheten atl upprätta årsredovisning bör omfattasamtliga de näringsidkare som enligt bokföringslagen har atl upprättaårsbokslut. Prop.1979/80:143 78 Överåklagaren i : Ur åklagarsynpunkl vore detönskvärt om även de mindre förelagen underkastades reglerna om årsredovisning.Jag ansluter mig i denna del till reservationen av ordföranden. Överåklagaren i : Här ansluterjag mig till reservantemas uppfattning och motivering till att alla som enligtbokföringslagen har skyldighet att upprätta årsbokslut bör åläggas attupprätta årsredovisning. i åklagardistrikt: Ifråga omårsredovisning vill kommittén inskränka skyldigheten alt avge sådan till bolag,som haft minst 10 personer anställda eller varit skyldigt avgekoncemredovisning (saml 14 6, sid. 38, angivei slörre bolag). Skälen, somanförts härför, synes ej bärande. Del hela är en fråga om att låta bokslutenbli offentliga. Då den principen gäller för aktiebolagen, synes somreservantema anfört samma princip böra gälla för alla bolag, som är skyldigaatt upprätta bokslut. Ett bolag med tekniskt avancerad maskinpark och dataanläggningkan för övrigt vara slörre och mer kapilalintensivt än ett bolag med ett slortantal anställda. I mindre bolag kan även intresset av insyn vara väl så stortsom i slörre både för de anställdas del som för borgenäremas, av vilka siatennumera intar en alltmer dominerande roll. Bolagen bör vara skyldiga att tilllänsstyrelsen utan anmodan insända årsredovisning. Länsåklagaren för speciella mål: Vad avser den föreslagnabestämmelsen om undantag från uppgiftsskyldighei för privala lillgångar och skulder(I kap. 5 § 1 punkt) kan jag inte finna att de av kommittén anförda skälen ärövertygande. Kommittén har påpekat (sid. 112) att elt kommanditbolag kan byggasupp på sådant sätt atl dess kreditunderlag blir mycket obetydligt. Den skadaför borgenärer och anslällda som härigenom kan uppslå, kan enligt kommitténelimineras genom att endast fysisk person, eller undantagsvis aktiebolag,godtas som komplementär. För det fall årsredovisningen inte skulle innehållauppgifter om dennes personliga lillgångar och skulder kommer viktig informationangående kreditunderlagel alt saknas vartill kommer atl den föreslagnabestämmelsen om komplementär inte får den eftersträvade effekten. i : Skyldighet atthålla årsredovisning offentligt tillgänglig bör, som angivits i reservation1., ej vara begränsad till de större företagen. Skäl för en offenllig insyn kanofta vara väl så starka när det gäller små företag. i : Skyldighet atlupprätta och insända årsredovisning bör vara obligatorisk. Om länsstyrelsenförst måste anmoda vissa bolag för att årsredovisning skall avgivas, kan man idessa bolag antaga att bolagel är utsatt för särskild granskning antingenbolagel är det eller ej - och vidtaga dispositioner för att döljaoegenlligheler. Den som anmodas ingiva årsredovisning kan vägra delta,varigenom kan gå innan redovisningen inkommer. Kammarrätten i : Det synes lämpligl att enskildnäringsidkare eller annan som är obegränsat ansvarig för rörelsens förbindelserskall slippa att till årsredovisningen foga sammanställning över sina privatatillgångar och skulder. : BFN tillstyrker i princip förslaget attskyldigheten all upprätta och avge offentlig årsredovisning utsträcks till att gälla även handelsbolag, enskild näringsidkare m. fi. Även sädana företags intressen ter har behov av information om företagels verksamhet, ekonomiska ställ ning och resultat. Prop.1979/80:143 , , 79 Begränsningen av vilka företag som skall vara skyldiga attupprätta och avge årsredovisning samt vilken information som skall krävas idenna bör enligt BFN göras utifrån en bedömning av koslnaden för och värdel avinformalionen för företagel och dess intressenter. Ulredningens förslag om engräns på minst 10 årsanställda för atl vara skyldig upprätta årsredovisningfinner nämnden i princip ej anledning all ifrågasätta, då uppgiftsskyldigheleni årsredovisningen inte överstiger bokföringslagens krav på information i delinterna årsbokslutet. Kravel på årsredovisning bör dock inte enbart knylas tillantalet anställda utan även till förelagets omsättning. Skälet härför är attintressentema i ett kapilalintensivt företag med få anslällda kanha ett väl så stort behov av årsredovisning som intressenterna i etlarbetsintensivt företag med många anställda och relativt låg omsättning. Om utredningens förslag om en separat lag omårsredovisning, revision och koncerner genomförs, vill BFN poängtera viklen avatl beslåmmelserna i 11 Kap. aktiebolagslagen får utgöra grunden för den nyalagsiiftningen och sålunda i tillämpliga delar också bli giltiga förhandelsbolag, enskilda näringsidkare m.fl. med minst 10 årsanställda elleromsättning av viss storlek. BFN har i övrigt följande synpunkter på I Kap. i förslagettill lag om årsredovisning, revision och koncerner. BFN anser aU i 2§ bör för undvikande av missförståndinföras en bestämmelse om atl den bokföringsskyldige skall underteckna denoffentliga årsredovisningen. I och i utlandet debatterar man för närvarandefinansieringsanalysens utformning. Den lydelse som 7 8 punkt 4 i förslagettill lag om årsredovisning, revision och koncerner har, försvårar envidareutveckling av finansieringsanalysen.