prop · G303103 · 1979-12-31 00:00:00 — Utredaren skall beräkna de ekonomiska effeklernaav de ålgärder som föreslås. Därvid bör uiredaren beakla, alt sysselsättningsskapandeålgärder normalt förorsakar både kosinader och inläkler, såväl slatsfinansielltsom samhällsekonomiskt, Evenluella administrativa konsekvenser av förslag omförändringar i regelsystem elc, bör likaledes särskilt belysas. Utredarens arbete bör bedrivas skyndsami. Möjligheten börbeaklas all redovisa vissa överväganden i ell delbelänkande. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen bemyndigar chefen för alt lillkalla en särskild utredare för atl karlläggapensionärernas sysselsällningsförhållanden all besluta om sakkunniga, experter, sekrelerare och annalbilräde åt utredaren. Vidare hemställer jag all regeringen föreskriver altkosinaderna skall belasta tolfte huvudtitelns kommilléanslag. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan, Tilläggsdirektiv till nya utredningen (A 1978:04) omyrkesinriktad rehabilitering m.m. (NYR) Departementschefen, statsrådet , anför. beslöl regeringen - med utgångspunkt iriksdagens beslul (prop. 1977/78:30, AU 1977/78; 16, rskr 1977/78:74) omskyddal arbete och yrkesinrikiad rehabilitering samtsysselsäliningsutredningens delbetänkande (SOU 1978:14) Arbete åt handikappade- aU tillsätta en kommitté med uppdrag alt ularbela förslag lill och förberedaen ny organisation för den yrkesinriklade rehabilileringen. Kommiitén harantagit namnel nya ulredningen (A 1978:04) om vrkesinriklad rehabilitering m.m.(NYR). I rapport till statsrådet och chefenför har NYR lagt fram förslag om eU friståendeinstitut för Del II A:3 Skr 1979/80:103 410 melodulveckling, forskning och personalulbildning inom denyrkesinriklade rehabilileringen, I enlighet med det lidigare förslagel försysselsättningsulredningen och NYR;s förslag har regeringen i prop. 1978/79:73om ålgärder för arbelshandikappade föreslagil atl ett sådanl inslitut inrätlasgenom atl delar av statens arbetsklinik och det lill universitetknulna psykotekniska institutet slås samman. I elt par motioner med anledning av propositionen1978/79:73 har yrkats all skall uttala sig för atlmelodutvecklingsinstilulel förläggs till . Arbelsmarknadsulskollel har i sitt belänkande (AU1978/79:20, rskr 1978/79:186) påpekat all frågan om lokalisering av inslilutelinte har behandlals i proposilionen, men att det har underförstålts alt delskall ligga i . Utskottet har erinrat om all slalsmakterna i sambandmed beslutet om den andra etappen av omlokaliseringen av statlig verksamhel(prop. 1973:55, InU 1973:22) gjorde beslämda uttalanden om den framtida omlokaliseringenav statlig verksamhel. Därvid uttalades atl någon ytterligare omlokalisering avcentrala slalliga myndigheter i de former som skedde i de tvåullokaliseringseiapperna inle skulle ske. Det ansågs dock naturligt atllokaliseringen av nytillkommande statlig verksamhet från fall till fall skulleprövas mol bakgrund av statsmakternas regionalpoliliska målsättningar. Vidareuttalades atl ytterligare tillväxt av cenirala myndigheler, om sä bedömdeslämpligl borde kunna förläggas utanför Slockholmsområdel. Utskottet konstaterar alt som skäl för atl placerainstitutet i Siockholm har angetts atl institutet kommer atl byggas upp avarbetsenheter vilka redan är belägna i Siockholm, och atl institutetorganisatoriskt skall uigöra del av ().Dokumentationsverksamheten, som kommer all bli en viktig uppgifl förinslilulet, är möjlig all samordna med dokumentationen vid arbetslivscenlrum iStockholm. Motionärerna har å andra sidan pekat pa goda samordningsmöjlighetermed olika verksamheier i , bl.a. i somär landets enda vid arbelsvårdsinslilulen. Delär enligt utskottet emellertid, också tänkbart atl institutet kan förläggastill annan orl utanför än Göleborg. Utskottet anser del inle möjligtatl på grundval av föreliggande maierial ha en beslämd uppfattning ilokaliseringsfrågan. På grund härav och med hänvisning till statsmakternasovan återgivna uttalanden i samband med omlokaliseringsbeslut föreslårutskottet alt lokaliseringsfrågan närmare utreds. Utredningen bör klargöramöjligheterna au förlägga inslilulet ulanför och, om så visar sigmöjligt, undersöka vilken orl eller vilka orter som är länkbara med hänsyn lillinslilutels uppgifler och kontaktbehov. Om utredningsarbetet leder fram lillatt en förläggning till Slockholmsområdel är nödvändig bör skälen härför anges. Resultatet av utredningen bör enligt utskottets meningföreläggas för ställningstagande i lokaliseringsfrågan. Arbetet börbedrivas skyndsamt. Utskottet är medvetet om all uppskovet med lokaliseringsfrågankan medföra all institutet träder i verksamhet senare än som beräknals ipropositionen. Regeringen får i så fall återkomma beträffande övergångsanordningarm.m. har i skrivelse som sin meninggivit lill känna vad utskottet har anfört. 411 Kommittéer:Arbetsmarknadsdepartementet Delll A:4 Jag hemsläller atl regeringen ulvidgar uppdragel lill nyautredningen om yrkesinrikiad rehabilitering m.m. all i samråd medarbetsmarknadsslyrcisen uireda även de frågor jag nu har berört. Regeringen bifaller föredragandens hemställan. Utredning om information rörande arbetsmiljörisker Beslul vid regeringssammanträde 1979-04-20Departementschefen, statsrådet , anför. har i betänkande 1978/79:14 - medanledning av motion 1977/78:705 - uttalat sig för en utredning med uppgifl alllägga fram förslag om hur en väl fungerande och kvalificerad bevakning ochinformationsspridning rörande arbetsmiljörisker skall genomföras. anförde i sitt betänkande i anledning avmotionen bl,a, alt en förbättrad information kräver dels en effektiviseradverksamhet i fråga om dokumentation och sammanslällning av forskningsresultat imera lättillgänglig form, delsen uiökad informationsspridning som är anpassadbl,a. till olika avnämargrupper, antal informationssystem om arbelsmiljön är underuppbyggnad. Genom bl.a, dessa kommer det atl bli lättare all lafram uppgifter såväl om uppnådda forskningsresullal som om innehållet i olikaforskningsprojekt. Del är dock enligt utskottet viktigt atl ett organ har ellövergripande och samordnande ansvar både för bevakningen av inkommandeinformalion och för dokumenlationsverksamhelen. En näraliggande fråga är enligt utskotlel hur man bäslskall sprida den på detta sätt dokumenterade och sammanställdaforskningsinformation, såväl till de skyddsansvariga på olika nivåer som direkttill de anslällda. Del är av stor vikl att sådan informationsspridning skersnabbt och effekiivt. Eftersom arbetsmiljöfrågorna berör många olikavetenskaper och verksamheier kan det ofta bli nödvändigt att inhämla ochsammanställa mycket speciella typer av information från annal håll. Efterfråganpå informalion kan antas komma att öka och kommer eventuellt efler hand attändra karaktär och bli mer inrikiad på speciella, vetenskapligt betonadefrågor. Frågan om hur informationen om arbetsmiljöriskerna skall spridas ärsåledes komplicerad. En utgångspunkt bör vara all all tillgängligforskningsinformation skall spridas fortlöpande till dem som berörs därav.Därmed avses inte endast sådan forskning som är direkt inriktad påarbetsmiljöfrågor utan även sådan som har annan inriktning men ändå kan tänkasbli av värde för bedömning av arbelsmiljörisker, l.ex. Enligt socialutskottets mening förutsätter en effektivforskningsbevakning med konlinuerlig informationsspridning av kvalificerat ochofta speciellt slag att man finner en fastare organisatorisk form förverksamheten. En väl fungerande kvalificerad bevakning ochinformationsspridning synes dock enligt ulskotlets uppfattning vara svår atlgenomföra ulan en föregående översyn av de nu på många håll pågåendeakliviielerna pä informations- Dein A:5 Skr 1979/80:103 412 Olika myndigheters uppgifler i sammanhanget måsteenligt utskottet ses över och samordnas. De i motionen aklualiserade frågornabör enligt utskottet således göras lill föremål för ulredning. Den ulredning som socialutskoliel förordal bör komma lillslånd. Därvid bör beaktas den centrala ställning som arbelarskyddsstyrelsenintar när del gäller lillsynen över arbetsmiljön och bekämpande avarbelsmiljörisker. Enligt sin inslruklion skall styrelsen bedrivainformalionsverksamhel på arbetarskyddels område. Vidare skall slyrelsenfungera som centralt dokumentations-, informations- och konsultationsorgan iarbelsmedicinska frågor. Genom bidrag från arbetarskyddsfonden stöds sådanforskning och utveckling saml utbildning och upplysning, som kan molverkauppkomslen av yrkesskador och annan av arbelsmiljön belingad ohälsa ellerförbättra arbetsmiljön .och därigenom främja hälsa och säkerhel i arbelslivei.Fonden skall enligi sin inslruklion lillse alt resultaten av den forskning ochdet utvecklingsarbete, som bedrivs med stöd av bidrag från fonden,offentliggörs på lämpligt säll. Mol denna bakgrund bör övervägas på vilkel sällsyftet med vad soeialulskollet anförl bäst kan tillgodoses. Med hänsyn lill vad jag nu har anfört hemsläller jag atlregeringen bemyndigar chefen för att tillkalla en särskild uiredare med uppdrag atl, ommöjligt års utgång, lägga fram förslag om hur en väl fungerande ochkvalificerad bevakning saml en god informationsspridning rörandearbelsmiljörisker skall genomföras saml de evenluella personalkonsekvenser somförslagel medför. atl besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annalbilräde ål uiredaren, atl kostnaderna för utredningen skall belasla tolftehuvudtitelns kommitléanslae. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Lokalisering av , forskning och personalutbildning inom den yrkesinriktade rehabiliteringen Departementschefen, statsrådet ,anför. 1978/79:216 om lokalisering av institutet förmetodutveckling, forskning och personalutbildning inom den yrkesinrikladerehabilileringen föreslog regeringen all institutet skulle placeras iSlockholmsregionen. Regeringen grundade sill förslag på en rapporl som nyaulredningen (A 1978:04) om yrkesinriktad rehabilitering m,m, (NYR) lagl fram.Den huvudsakliga moliveringen lill förslaget var atl det av funktions- ocheffektivitetsskäl inte var möjligt att förlägga melodutvecklingsinstilulelulanför , Till följd därav hade inte någon alternativlokaliseringsort prövats. 413 Kommittéer:Arbetsmarknadsdepartementet Del II A:5 Vid riksdagsbehandlingen av proposilionen uttaladeemellertid arbelsmarknadsulskollel (AU 1978/79:40) all del material som hadepresenlerals för utskottet inle visal all del var förenal med sådana nackdelarall placera insliiulel ulanför Slockholmsområdel alt detla inle bordeövervägas. Lllskollet ansåg sig därför inle kunna tillstyrka proposilionen ulanförordade all regeringen skulle låta utföra en komplelterande ulredning ochdärefter återkomma till med förslag. beslutade i enlighetmed ulskollels hemställan (rskr 1978/79:441). Enligt ulskotlets mening borde bl.a. följande frågorbelysas. Ulredningenborde klara ut vilka konkreia arbelsuppgifter som gör del önskvärt eller iblandnödvändigt med direkta personliga konlakler med förelrädare för vederbörandeorgan i . Vidare borde undersökas om del är möjligt atl ordna dessakontakter på annal säll l.ex. genom telefonsammanträden och liknande. Utredningenborde belysa vilka orter som är möjliga vid en lokalisering utanför Stockholm.En viktig faktor härvidlag är kommunikationerna. Man borde uireda möjligheternaatl frän den akluella orten nå Slockholmsområdel och de orter som hararbelsmarknadsinslilul. En annan faktor är arbeismarknaden pä den akluellaorten i fråga om del slags experler som institutet kommer atl efterfråga.Därvid har det självfallet betydelse om det finns institutioner på eller inärheten av den aktuella orten med samma slag av anställda som skall finnas påinstitutet. De merkostnader- i form av ytterligare medel för personal, resor och annan kontaktverksamhet -som kan bli en följd vid förläggning ulanför borde belysas avutredningen. Merkostnaderna borde undersökas för olika alternativ. Den begärda utredningen bör komma till stånd. Utöver de avarbetsmarknadsutskottet angivna frågorna bör ulredningen åven belysakonsekvenserna för AMS om inslilutel förläggs utanför Slockholmsområdel, En konsekvens av att inslilulels start måste senareläggasär all det arbele som i fråga om personalutbildning, metodutveckling m,m.avsågs bli utfört genom institutet under uppbyggnaden av den nya organisationenmed nu måsle ske i annan ordning, förelrädesvis genomAMS försorg. I della arbele får förulsällas all viss del av den nuvarandepersonalen vid slalens arbelsklinik och Psykotekniska inslilulet (PTI) kommeratl medverka. Det är emellerlid angelägel alt frågan om en permaneniorganisation för melodulveckling och personalulbildning m.m. inom den nyaorganisalionen med kan lösas möjligt. Utredningsarbetetbör därför bedrivas med slor skyndsamhel och förslag avlämnas under innevarandeär. Utredningsarbetet bör bedrivas i nära samverkan med AMS och NYR.Ulredningen skall vidare under arbetets gäng bereda berördapersonalorganisationer lillfälle atl framföra synpunkier i olika sakfrågor. Med hänvisning till vad jag nu har anförl hemsläller jagall regeringen bemyndigar chefen för all lillkalla en särskild uiredare med uppdrag all göra enulredning om olika allernaliv för lokalisering av inslilulet förmetodutveckling, forskning och personalulbildning inom den yrkesinrikladerehabiliteringen m,m, att besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annatbilräde ål utredaren. DelHA:6 Skr 1979/80:103 414 Vidare hemsläller jag atl regeringen föreskriver allkostnaderna skall belasta tolfte huvudlilelns kommilléanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan, Utredning om arbetsmiljöinvesteringar i mindre ochmedelstora företag m.m. Departementschefen, slalsrådel , anför, utfärdades en lag om arbetsmiljöfonder. Dennainnebar alt vissa förelag skulle avsätta av vinst - om vinsleninle understeg . - lill en arbelsmiljöfond och beiala in molsvarandesumma till särskilda arbetsmiljökonlon hos . Del avsatta beloppel varavdragsgillt vid inkomsttaxeringen och skulle användas till förbättring av arbetsmiljöni förelagen. Lagen avsåg akliebolag, ekonomiska föreningar och sparbanker somhuvudsakligen drev rörelse, jord- eller skogsbruk. Avsiklen med fonderna varalt de skulle användas lill miljöförbättringar som gick över den standard somarbelarskyddslagsliftningen föreskrev. I den mån fondmedel inle använts efter det atl de insatts pä arbelsmiljökonlo hos skulle deåterföras till förelagel och beskatias som vinst. För att få utnyttjaarbelsmiljöfonden krävdes lillslånd av () och ispeciella fall av regeringen. En förutsättning för all fondmedlen skulle fådisponeras var att de anslällda tillslyrkle ansökan i företagets skyddskommittéeller förelagsnämnd eller, om sådana organ inte fanns, genom skyddsombudet. Totall avsattes drygl . Vid utgången av hade mer än tvåmiljarder kr. av dessa utnyttjats. På grundval av slimulansutredningens förslag (Ds A 1974:8)Stimulansåtgärder för atl förbällra arbelsmiljön föreslog regeringen iproposiiion 1975:66 ett system med vissa slimulansålgärder förarbelsmiljöförbällringar. beslutade i enlighel med förslagel (SoU1975:16, rskr 1975:191) vilket innebar all staten skulle teckna garanlier förlån som skulle användas för all finansiera förbättringar av arbelsmiljön, iförsta hand i mindre och medelstora förelag. Enligt förordningen om lånegarantiför arbelsmiljöförbällringar (1975:632) fick garanii lämnas för högst 100,000kr, per företag. Det statliga garantiåtagandel skulle gälla totalt 200 milj.kr. den 1 seplember 1975 lo .m den 31 den . Lånenlöpte varav de två första var ränte- och amorieringsfria. Statenskulle enligt beslutet svara för de räntekostnader som uppstod under de tvåförsta åren. För att finansiera garantiåtaganden, räntekostnader och administrationskostnaderbeslulades om en höjning av arbeiarskyddsavgiften för åren 1976 och 1977.Låneformen sammankopplades med arbetsmiljöfonderna på så sätl atl företag somavsatt mer än . 415 Kommittéer:Arbetsmarknadsdepartementet Del II A:6 berättigades lill lån med statlig garanti. Lånegarantikunde dock tecknas för skillnaden mellan . och det lill arbelsmiljöfondavsatta beloppet. Lånegarantin skulle på slalens vägnar tecknas avföretagareföreningen, fr.o.m. den regionala utvecklingsfonden(SFS 1978:19), i resp, län. Verksamhelen administrerades centralt av statensindustriverk. Ett villkor för att garanii skulle tecknas var alt länen avsågförbättringar av arbelsmiljön i beflnlliga anläggningar saml all de anslälldasförelrädare i skyddsfrågor hade tillstyrkt företagets ansökan. hade endast hälften av denbeslutade garantiramen utnylljats och regeringen föreslog därför (prop.1976/77:35) att tidperioden för garantigivningen skulle förlängas medytterligare , dock inom samma garantiram som lidigare dvs. 200 milj. kr.Riksdagen biföll regeringens proposiiion (SoU 1976/77:20, rskr 1976/77:70), ochgarantilån för arbelsmiljöförbällringar fick sålunda tecknas även under år1977, Efter den tröga starten med dess lån ökade emellerlid eflerfrågan snabbtoch slod del klarl alt den garantiram som satts för verksamhetenskulle räcka precis fram lill /78. i (LO) hemställde bl.a. mol bakgrund av all väntades beslutaom ny arbeismiljölag atl lidperioden för garantilånen skulle förlängas oeh allen ny ram skulle faslslällas härför. En liknande framslällning gjordes avSveriges Hantverks- och Induslriorganisalion (SHIO). Regeringen föreslog iprop. 1977/78:101 bil. 9 bl.a. med hänsyn lill dessa framslällningar attsystemet skulle finnas kvar även och att en ny garantiram på 100milj. skulle faslslällas för verksamhelen . Riksdagengodkände regeringens förslag (SoU 1977/78:21, rskr 1977/78:138). I proposilionenunderströk föredraganden dock all arbelsmiljökoslnaderna skulle las urproduklionen och all han inle var beredd alt föreslä atl systemet medarbetsmiljögaranlilån förlängdes längre än till ulgången av . Han ansågdock all låneformens effekler borde utvärderas under är 1978 så all etl bäitrebeslutsunderlag skulle föreligga inför elt definitivt beslut om lånens framlidvid ulgången a' året då regeringen också skulle åierkomma till hurförlängningen skulle finansieras. Regeringen uppdrog ål slalens induslriverk allgenomföra en ulvärdering av lånens effekler, hur de påverkatarbelsmiljöinvesleringar, i vad mån initiativet kommit frän de anställda ellerfrän företagsledningen elc, I den rapporl industriverket avlämnade framgickbl,a, att hälflen av företagen sig kunna klara sina arbelsmiljöinvesleringaräven ulan hjälp av länen oeh alt den främsla effekten synies ha varit attinvesteringarna tidigarelagls. Verket framhöll vidare all erfarenhelen visaratl arbetsmiljöförbättringar oftast genomförs i samband med effektivitets- ochpro-duktionsslimulerande invesleringar och all del därför är svårt allsärskilja miljöinvesteringar från övriga investeringar. Vidare påpekades alteftersom slimulansinslagen i arbelsmiljögaranlilånen var lämligen begränsadehade låneformen knappasl lockat lill investeringar som inle hade även andramotiv och som därmed ändå skulle kommii lill stånd förr eller . Enligtverkels mening borde finansieringen av arbelsmiljöinvesleringar kunna lösasinom ramen för systemet för industrigaranlilån och rörelselän från utvecklingsfonderna.LO framhöll, sedan man hade lagil del av industriverkets rapporl, atllåneformen borde upphöra och alt andra lill produklionen koppladekreditmöjligheter borde kunna prövas för alt tillgodose kravel på en godarbelsmiljö. SHIO-Familjeförelagen samt ell slort anlal ulvecklingsfonderansåg däremot all systemet skulle finnas kvar oförändrat. Del II A:6 Skr 1979/80:103 416 1 regeringens förslag (prop, 1978/79:65) om etl högreuttag av arbeiarskyddsavgiften för all finansiera 1978 årsverksamhel med arbetsmiljögaranlilån underströk jag vad vid ellflertal tillfällen har slagit fast, nämligen att kostnader för all förbiitlraarbetsmiljön måste ingå som en naturlig del av förelagens produklionskoslnaderoch all de därför bör belalas av produklionen saml all meningarna om låneformenvar sa delade atl jag inte var beredd all föreslå någon yllerligare förlängningav verksamheten. Därmed tecknades inga fler slalliga garantier för sådana lånefter uigång. Vidare framhöll jag all eftersom arbetsmiljöproblemålerfinns på många olika arbetsställen vare sig de är slora eller små, harprivala eller offentliga huvudmän finns del principiellt inte någon anledningalt särskilt prioritera vissa typer av förelag. Om problemen i de små ochmedelslora förelagen är så slora eller deras ekonomiska läge så ansträngt atlde anslällda i dessa förelag löper risken att få en sämre arbelsmiljö än sinakolleger pä andra lyper av arbetsplatser kunde enligt min mening skäl finnaslill en annan bedömning. Jag framhöll därför all en ulredning borde lillsäiiasmed uppgifl all bl.a. se över de små och medelstora förelagens möjligheier allklara sina arbetsmiljöinvesteringar inom ramen för befintligakreditmöjligheter. Jag anser all en särskild uiredare nu bör tillkallas föratl genomföra ulredningsarbelet. Utredaren bör söka klarlägga arbetsmiljösitualionen i demindre och medelstora förelagen och undersöka vilka förutsättningar dessagenerelll har all klara sina arbelsmiljöinvesleringar inom ramen för befintligakredilmöj-ligheler. Han bör därvid särskili sludera del slalliga kredilslöd somär inriklal pä de mindre och medelstora förelagen. Även andra existerandeformer av slalliga stödålgärdeT bör uppmärksammas. En sådan genomgång börutvisa hur man med nuvarande slödformer kan främja invesleringar som hell ellerdelvis avser arbetsmiljöförbätlringar. Arbetsmiljön påverkas även i hög grad av investeringar somhuvudsakligen genomförs med andra syften än förbättrad arbelsmiljö. För altarbetsmiljöaspekterna bäitre skall kunna beaklas vid alla lyper av investeringarsom utförs med statligt ekonomiskl slöd i form av krediter, garantier ellerandra ekonomiska slöd lill förelagen, bör uiredaren pröva om de anställda kanges slörre möjlighel atl yllra sig över ansökningar om sådant stöd avseendearbetsmiljökonsekvenser av planerade invesleringar. Utredaren bör härvidbeakla de erfarenheler som har vunnits vid prövning av ansökningar atl ulnylljaarbelsmiljöfonder samt vid ansökningar om arbetsmiljögaranlilån. En genomgång av de mindre och medelslora förelagensarbelsmiljö och ekonomi kan även komma all visa att nödvändigaarbelsmiljöinvesleringar i vissa fall kan medföra atl förelagets existensäventyras. Utredaren bör klarlägga hur omfattande detta problem är samtdiskutera länkbara lösningar, så all de anställda i sådana förelag inle utsättsför större hälsorisker än anställda i andra förelag. En sådan lösning börulformas så atl den ansluter lill principen alt arbelsmiljökoslnaderna skallbäras av produklionen. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagall regeringen bemyndigar chefen för att tillkalla en särskild uiredare med uppdrag alt se överde små och medelslora förelagens möjligheter alt klara sina arbelsmiljöinvesleringarmom ramen för befiniliga kreditmöjligheter saml lämna förslag lill åtgärder 417 Kommittéer:Arbetsmarknadsdepartementet Del II A:7 som underlättar sådana investeringar i framliden m,m,, alt besluta om sakkunniga, experter, sekrelerare och annalbilräde ål uiredaren, atl kosinaderna för ulredningen skall belasla tolftehuvudtitelns kommilléanslag. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan, (Arbelsmarknadsdeparlemenlel) Utredning om vissa organisatoriska frågor med anledningav den nya vapenfrilagstiftningen Departementschefen, statsrådet , anför Tillstånd all fullgöra vapenfri ijänsl och utbildning m,m, av vapenfria tjänslepliktiga handläggs av tvä myndigheler - vapenfrinämndensom sorlerar under försvarsdepartementet och (vapenfrisektionen)under . Ansökan om tillstånd atl fullgöra vapenfri Ijänsl prövasav vapenfrinämnden.