prop · G303165 · 1979-12-31 00:00:00 — Under den lid som gått synes vidare en så fast praxis ha bildatsalt del inle längre finns skäl bibehålla ordningen all regeringen prövar varjeenskill fall. Härtill kommer all avsevärda lidsvinster kan göras om FKN bemyndigasatt besluta i flertalel ärenden. Liksom är fallel med fartygskredilgaranliernaoch redarslödet får del anses fulll lillräckligl om vissa ärenden av särskiltintrikat nalur underställs regeringen. Här skall vidare beröras några speciella frågor rotandeavskrivningslånen. Konsekvensen av den ordning som har föreslagits i delföregående är att FKN lämnar utfästelse om lån medan RGK lämnar lån. RGK:s befallning med stödsystemen har motiverats med attde huvudsakligen avser garanlier och att en samordning måsle ske mellan denslatliga upplåningen och garantigivningen. skäl gäller inle i någon månavskrivningslånen. Del sagda talar för atl man inle vad gäller dessa lån böravvika från den konstitutionellt korrekta ordningen all lån beviljas avregeringsmyndighet, dvs. Samlidigt måsle beaktas alt även en sädan ordningi hög grad skulle förutsätta RGK:s medverkan. Sålunda skulle RGK fortfarandekomma alt administrera lånen och förvalta säkerheler m. m. Enligt uiredarensmening framslår del därför som mest ändamålsenligl atl RGK ävenfortsättningsvis beviljar länen. Om synnerliga skäl föreligger, kan krav på ålerbelalningav lån efterges i samband med all lånel beviljas eller därefler. Fräga omefiergifl prövas av regeringen. 1 praxis sker prövningen i samband medutfästelsen. Frågor om eftergift av lån av den storleksordning del här är frågaom är exceptionella. talar för atl de liksom bör prövas avregeringen. Av tidsskäl är del emellertid angeläget all frågor om ulfäsielseoch eftergift prövas i elt sammanhang. Uiredaren slannar därtör för all föresläatl frågor om eftergift prövas av FKN. Prop.1979/80:165 121 Som framgår av den tidigare lämnade redogörelsen förbeställarslödet får lån avskrivas från fartygets leverans.Avskrivningsmöjligheten är dock begränsad genom en föreskrifl med innebörd alt,om fartygets värde har stigit, avskrivningen i princip inle får omfalta ellbelopp som svarar mol hälflen av värdestegringen. För den händelse fartyg, förvilkel län har beviljats, säljs inom tvä är från leverans gäller vidare altlånet omedelbarl skall betalas åler. Sker försäljning senare men före ulgångenav länels löplid, skall återbetalning ske med belopp som faslslälls med hänsynlill del vid försäljningstillfället rådande marknadsvärdet av fartyget. Enligt nuvarande ordning ankommer det på RGK atlfaslställa fartygets värde i angivna fall. Del är emellerlid FKN som med hänsynlill sin kompelens är bäsl skickad alt svara för värderingen. Åven om del fårförutsättas all RGK i hithörande frågor normall följer ,föreslår utredaren därför all det skall ankomma på FKN att fastställa de nuifrågavarande värdena. Utredaren vill också något beröra handläggningsordningen iärenden om bidrag vid fartygsexpori till ulvecklingsländer. Fråga om bidragprövas av regeringen och för bidrag krävs bl. a. all avtal skall ha träffatsmellan den och vederbörande u-landsregering om allfartygsköpet skall klassificeras som u-landsbistånd. Del sägs vidare i deföreskrifier som gäller på områdel all bidrag i försia hand lämnas lill u-ländermed vilka har avtal om uivecklingsamarbele och i andra hand lill övrigau-länder enligt klassificering. Med hänsyn lill alt bidragsprövningeni sä hög grad innefatlar frågor som rör förhållande lill främmande makteranser utredaren all regeringen även framgenl bör pröva dessa bidragsärenden.När del gäller fartygskredilgarantier som lämnas i samband med fartygsexporttill finns ej skäl att avvika frän den ordning som utredarenföreslagit i del föregående. 2.7 Frågor om besvärsordning Över de yllranden som FKN f. n. avger i garanii- ochlåneärenden får talan inle föras. 1 det föregående har föreslagits alt FKN skall få tilluppgifl all självständigt pröva vissa stödärenden. Mol nämndens beslut börtalan få föras. Endasl regeringen kan ifrågakomma som besvärsinstans. Utredarenföreslår således all besvär över FKNis beslul i slödärenden skall anföras hosregeringen. F.n. gäller alt besvär över RKGis beslut i slödärendenanförs hos besvärsnämnd. Nämnden beslår enligt 9 kap. 5S riksdagsordningenav ordförande, som skall inneha eller ha innehaft domarämbeie och ej varaledamot av , och fyra andra ledamöier valda inom . 1979/80: 165 122 Inom den svenska förvaltningen upprätthålls i allmänhelprincipen alt ärenden berörande enskilda och deras rättsställning skall kunnaprövas av mer än en instans. Endasl när särskilda skäl föreligger är rälien allanföra besvär över myndighels beslut beskuren. Åven om beslutet fattas efter enskälighetsbedömning och del är tveksamt om en säkrare bedömning kan göras avhögre myndighet anser uiredaren alt del inte finns skäl att begränsa parisrätl alt besvära sig över fullmäktiges beslut i ärenden om utfärdande avgaranti. Frågan gäller om besvärsnämnd eller regeringen skall varabesvärsinslans. I skrivelse till regeringen föreslog RGKall reglerna för beslut i ärenden om stöd lill varv och rederier skulle ändras.Fullmäklige ansåg all överklaganden av beslul i fullmäktige lämpligen bordeprövas av regeringen som en del av varvs- och rederipoliliken. Föredragandeslalsrådel anslöl sig i prop. 1978/79: 49 (s. 27) till denna uppfattning. 1propositionen hemställdes atl skulle vidta ålgärder för all få denav fullmäklige föreslagna ordningen lill slånd. Näringsutskotlei hänvisade emellerlid (NU 1978/79; 17 s.43) till alt en översyn av hur det slalliga stödel lill varv och rederier skallhandläggas i första instans föreslod. Innan den saken var avgjord saknades engrundläggande förutsättning för en omprövning av besvärsbestämmelserna. Ulskollethemställde därför all skulle avslå propositionen på denna punkl.Della blev även beslul (rskr 1978/79; 115). Konslilulionella skäl lalar som näringsutskoitet anförtför att besvär över beslut av en myndighel som är underställd prövasav ell besvärsorgan som har utsett. Besvärssladgan för ochderas verk gör undanlag från denna princip bara beiräffande sådana frågor somnaturligen bör prövas av förvaltningsdomstol (jfr. 1970: 23 med förslaglill lag om besvär över beslut av organ, s. 5). Konstitutionellasynpunkter lorde ha varil avgörande bl.a. när siaismaklerna beslöl atlbesvär över valulaslyrelsens beslul i valularegleringsären-den skulle anförashos riksbanksfullmäktige och inte hos Kungl. Maj:l. Slåndpunktslagandel byggdepå förutsättningen alt valulavärden är en angelägenhel. Mellanvalularegleringsärenden och egen valulavårdande verksamhel ansågsråda ell så inliml samband atl det svårligen läl sig göra alt lägga delslulliga avgörandet i valulaären-den hos annal organ än . Underförarbelena lill lagändringen bröt sig emellerlid meningarna kraftigl. a.förordade lagrådel all prövningen av besvär skulle ankomma på Kungl. MaJ:l.Del bör således inle vara uteslulel all, når slarka skäl lalar för del, besväröver beslul av etl organ prövas av regeringen. Av belydelse isammanhanget synes vara bl. a. de kompetensproblem som uppkommer om ärendenslulgilligi piövas av elt frän frislående organ. Som har nämnts föreslog RGK atl besvär överfullmäktiges beslul i slödärenden skulle anföras hos regeringen. Prop.1979/80: 165 123 till denna uppfattning. Utgångspunkten var emellertidhärvid all stödärendena i sin helhet i princip prövades av fullmäktige.Stödärendenas samband med den statliga varvs- och rederipoliliken talade däsiarkt för atl det slulliga avgörandel borde ankomma på regeringen. Utredarenföreslår nu atl fullmäktiges befattning med stödärendena skall begränsas lillalt avse uifärdande av garanlier och lån. Skälel för alt bibehålla ordningenall fullmäklige prövar frågor om utfärdande av garanlier är sambandet mellangarantigivningen och den slalliga upplåningen. Alt svara för den senare är enexklusiv uppgift för RGK. Läget synes sålunda väsentligen vara detsamma som i 1957ärs lagstiftningsärende. De skäl som i detla anfördes för att besvär överbeslut av en underställd myndighel bör prövas av ell organ somriksdagen har utsett synes alltjämt bärande. Utredaren anser sig av nu angivna skäl inte böra föreslåall besvär över fullmäktiges beslut skall prövas av regeringen. Inte heller iövrigt finns anledning att föreslä ändring i de nu gällande besvärsreglerna. De nya stödformer som infördes fr. o. m. den I juli 1977har medförl all arbetsbelastningen på kansliel ökal kraftigt. Dels har antaletansökningar sligil, dels är ärendena nu genomsnittligt mer komplicerade än devar tidigare. Följden har blivit bl.a. alt beredningsarbetet fåll bedrivasunder mycket pressande förhållanden och alt planeringsarbetet kommii i andrahand; anslrängningarna har fält inriktas på att kortsiktigt lillgodose de meslträngande behoven från de sökandes sida. Det är uppenbart atthandläggningstiderna kan nedbringas genom försiärkning av FKN;s kansli. De förslag som lagls fram i del föregående innebär att FKNi någon mån får ökade arbelsuppgifter men framför alll all nämnden fär etlstörre ansvar än f.n. Beslulsansvarel för med sig bl.a. att stor omsorg måsleägnas äl utformningen av beslut och den formella granskningen av dessa. Arbetssituationen inom , behovel av atlnedbringa handläggningstiderna och de ändrade arbetsuppgifterna motiverarenligt utredarens bedömning all kansliet förstärks med tvä handläggare och ettbilräde. Vidare bör en befintlig halvlidsljänst (jurist) omvandlas lillheltidstjänst. De föreslagna personalförstärkningarna kan beräknas föranledaen koslnad på ca . Yttranden över betänkandet har avgivits av slalskontoret,, fullmäklige i , SvenskaBankför- Prop.1979/80: 165 124 eningen, , , och Centralorganisationen /SR. Flertalel remissinslanser tillslyrker utredarens förslageller lämnar del utan erinran. framhåller att delfrämsla medlet för all via nämndens kansli förkorta handläggningstiderna är enpersonalförslärkning. Fullmäktige i tillslyrker i stortutredarens förslag i fråga om uppdelningen av beslulsansvarel när del gäller s.k. utfästelse om garanii resp. utfärdande av garanii. Fullmäklige påpekaremellertid alt del vid en uppdelning av beslulsansvarel är väsentligt, atl enklar distinktion görs mellan de två beslulsleden. Fullmäklige anser alt delklart bör anges alt del inledande skedet i ett slödärende (utfästelsesladiet)bör resultera i ell beslul från statens sida med innebörden dels att ellfartygsprojekl godkänns som stödgrundande under förutsätlning atl vissa angivnasäkerheter slälls, dels alt uirymme för stödet lilldelas sökanden inomlillgängliga stödramar. 1 fråga om beslul om uifärdande av garanii anförfullmäklige alt det i detla hänseende kommer in bedömningsgrunder av annankaraktär och av del slag som RGK i egenskap av statlig upplånare och ulfärdareav andra slalliga garantier har alt beakta. Del måsle då vara helt klart atlutfästelsebeslulel inte kan binda fullmäktiges suveränitet i dessa bedömningarnär del gäller fullmäktiges prövning vid utfärdandet av en viss kreditgaranti.Ullryckel "utfästelse om garanti"' kan därför enligt fullmäktigesmening vara ägnal alt missleda sökanden i fräga om beslutets reella innebörd dådet kan tolkas som förhandsbesked i fråga om uifärdande av en visskreditgaranti. Ullryckel "'utfästelse om garanti'" bör ändras tillall närmare molsvara del uirymme på garantiramen som genom beslutet lilldelassökanden. Utredarens förslag alt FKN skall överta beslulsansvarel ifrågan om fastställande av del fariygsvärde, som skall ligga till grund förbeslul om eventuell ålerbelalning av lämnal avskrivningslån inombeslällarstödel lillslyrks inte av fullmäklige. Enligt fullmäktiges mening börbeslul i dessa ärenden även i fortsättningen fallas av fullmäklige. Häromanförs i huvudsak följande. Värdering av fartyg sker f. n. på konsultbasis av ABSvensk Exportkredit tillfrågade skeppsmäklaie. Uiredarens föreslagnabeslulsfördelning i övrigl kännetecknas bl.a. av alt de olika besluten frånresp. myndighel klart skall kunna åtskiljas såväl lill innebörd somtidsmässigt. Enligt fullmäktiges mening är delta väsenlligl för all undvikaoklarhet om var beslulsansvarel ligger. Här berörd värdering av fartyg görsvid tidpunkt dä ärendet i övrigt avses adminislreras av RGK. Fullmäklige anserdärför övervägande skäl tala för all beslulsansvarel i dessa värderingsfrågorkvariigger hos fullmäklige. även om denföreslagna för- Prop.1979/80: 165 125 stärkningen av synes vara väl avvägd som ettled i att bl.a. nedbringa handläggningstiderna, ell slutligt slällningstagandelill de föreslagna personalförslärkningarna bör anslå lill dess attvarvsindustrins framlida omfallning och struktur har klarlagts närmare. påpekar atl försiärkningen av bör baseras pä bedömningarav framtida arbetsbelastning och inle lidigare eller nuvarande siluaiion.Bolagel framhåller vidare att nuvarande slödformer är klart tidsbegränsade ochkommande slödformer är ännu ej faslställda. Med anledning härav börresursfrågan enligt bolaget anstå i avvaktan pä bälire beslutsunderlag. 1979/80: 165 126 SAMMANFATTNING AV DE SVENSKA STORVARVEN -SAMHÄLLSEKONOMISK STRUKTURUTREDNING 1 Bakgrund ochsyfte ................................................... . 126 2 Melod ochuppläggning .............................................. . 126 3 Studeradealternativ .................................................. . 129 4 Arbetsmarknadeni varvsregionerna .......................... . 129 5 Sysselsättningsmöjligheter........................................... 130 6 Erfarenheter avsysselsättningseffekter vid tidigare driftsinskränkningar 130 7 Arbetsmarknadsprognos ............................................ 131 8 Kostnads- ochintäktsposter i individkalkylerna .......... . 132 9 Individekonomiskkalkyl .............................................. 132 10.1 Inledning ............................................................. 133 10.2 Resullal ................................................................ 134 11 Effekler förunderieverantörer .................................... 136 12 Kommunfinansiellkalkyl ............................................ 137 12.1 Generell omfattning ............................................ 137 12.2 Regional omfattning............................................... 137 12.3 Resullal ................................................................ 138 13 Stalsfinansiellakalkyler ............................................. 138 14 Korrigering avden förelagsekonomiska kalkylen till samhällsekonomiska delkalkyler 140 15 Slulsalser .................................................................... 145 1 Bakgrund och syfte Inom industridepartementet har arbelsmarknads- ochregionalpoliliska konsekvenser av olika slruklurallernaliv analyserats. för industriell evolution (INDEVO) samhällsekonomiskt utvärderatolika alternativ lill framlida siruktur för . Utredningsarbetet har bedriviis parallelll på de fyraslorvarven och i de berörda arbelsmarknadsregionerna. Belydande insalser imaterialinsamlingen har gjorts av personal från varven. Vidare har materialerhållils från Svenska Varv och från induslrideparlemenlet. 2 Metod och uppläggning En samhällelig ulvärdering av olika ålgärder omfattarförulom ekonomiska effekler även icke-ekonomiska effekter, dvs. eftékter sominte går att mäla i ekonomiska termer, som trygghel. De ekonomiska effekternaär av två slag dels reala effekler, dels finansiella effekler. Prop.1979/80: 165 127 Med reala effekter avses effekler på den materiellaproduklionen och därmed även på konsumtionen. Vanligen uppslår dessavälfärdseflckler genom all delar av samhällels produklionsresurser (arbetskrafteller kapital) används pä elt sådanl sätl all produktionsvolymen påverkas.Förväntas en åtgärd leda lill alt produktionsvolymen minskar uppslår ensamhällsekonomisk kostnad. År fallel det motsatta uppstår en samhällsekonomiskinläkt. Med finansiella effekter avses effekter på samhälletsbelalningssyslem, effekter i form av penningmässiga utgifter och inkomster.Dessa utgifler och inkomsler måsle hänföras lill ell visst ekonomiskl subjekt.Inkomsler för någol molsvaras av utgifter för elt annal. I den finansiellaanalysen är del därtör av slörsia vikl alt särskilja och klarl definiera vilkaekonomiska subjekt analysen gäller. lNDEVO:s ulredning särskiljer fyra olikaekonomiska subjekt - individer, förelag, kommuner och stat. En analys av arbetsmarknadssituationen i de fyra akluellavarvsregionerna är en väsenllig del av arbelet. På grundval av dessa analyserlas individuella arbelsmarknadsprognoser fram för berörd personal. Dessaprognoser utgör sedan utgångspunkten för beräkning av ekonomiska effekler förberörda individer. 1 figur I illuslreras arbetels uppläggning. Av figuren framgåratt för atl kunna upprätta enarbetsmarknadsprognos krävs: dels en genomgäng och analys av de Jörutsättningar somgäller på den lokala arbetsmarknaden, bl. a. för att klarlägga arbetsmarknadensförmåga atl snabbt sysselsalla friställd arbetskraft. dels en genomgång och analys av de förutsättningar somgäller för berörda individer, eftersom individkarakterislika som ålder, kön m.m. har slor belydelse för sysselsältningmöjligheler och dels en genomgång och analys av tidigare företagsnedläggningarför atl kunna beakla tidigare erfarenheter i beräkningarna. Arbelsmarknadsprognosen redovisar vad som bedöms händaberörda individer vid en friställning. Dessulom beräknas ekonomiska nyckellal Jörindividkostnadcr som uppslår om friställning sker. Som exempel kan nämnaskostnaden för individen atl gå arbelslös kortare eller längre lid. Kostnadenuttrycks dä som skillnaden mellan nettolönen vid anställning i förelagel ochersällning vid arbetslöshet. Arbelsmarknadsprognoser och ekonomiska nyckeltal är deväsenlligaste underlagen för individkalkylen. Denna kalkyl visar hur berördaindivider påverkas ekonomiskl av olika allernaliv. På grundval av individkalkyl, företagsekonomisk kalkyl ochen genomgång och analys av institutionella förhållanden genomförs därefterkom-munaljinansidla resp. stalsfinansiella kalkyler för olika allernaliv. Somexempel på poster i de stats- och kommunalfinansiella kalkylerna kan Prop.1979/80: 165 Figur I. Strukturav uppläggning av arbelet. 1979/80: 165 129 nämnas: andrad inkomslskall (ran anställda ochiinderlcveranuiicr. ändr;idc skaliciitiamningshidnigmellan komniiinein;i. ändrade utgifter for skyddad sysselsällning och ändr;idcutgiflci lör social-försiil.ringar. I den samhällsekonomiska kalkylen kiirrlgcrii.\ denföretagsekonomiska kalkylen med hansyn till samhälKcki>nomiska värderingar.Fxcmpel pä posler som lär korrigeras är kalkylränla. Häns\n mäslc ;iven lastill olika statliga bidrag. Vidare komplelleras den lörciagsckonuniiskakalkylen med posler som är samhällsekonomiskt relevanta men som inie återfinnsi den företagsekonomiska kalkylen. Exempel harpa ar indireklasysselsälinings-cffckicr inom underleveraniörsledet och i prival och offenlligservice. Avcn kapitalförlusler av olika slag beaklas. Den samh;illsekonomisk;ikalkylen belyser olika allernalivs påverkan på produklion och konsumtion. Dcii simliga analysen beslår av en samhällsekonomiskulvärdering av de olika alternativen för Svenska Varvs framlid. För de fyra slorvarven inom Svenska Varv har för varjevarv två allernaliv Jämförts dels fortsatt drift i nuvarande omfallning. I båda alternativen har förutsättningenvarit forlsall drift vid de övrig;i tre varven. Därefter har 16 olika slrukuiraliernaliv studerats. Dessaär ett 4-varvsal-ternaiiv. fem 2-varvs;ilternaliv samtfyra l-varvsal-lernali\. Ett av 3-varvsalternaliven ar delsamma som SvenskaVarvs struklurplan. Åven de samhällsekonomiska eCfeklerna avO-varvsalternali-vel har utvärderats. 4 Arbetsmarknaden i varvsregionerna En omfattande beskrivning och analys har genomförls avarbetsmarknadssituationen i de fyra berörda varvsregionerna ,. dels på sammanställnng och analys av oflentlig statistikoch offenlliga rapporter. Härvid har anlalet sysselsalla efter näringsgrenresp. industrigren, befolkningsutveckling, ftyllning, pendling,yrkesverksamhelsgrad, arbetssökande, lediga platser, utvecklingstendenser påarbetsmarknaden studerats och Jämförts. dels på intervjuer med representanter för länsslyrelser.länsarbetsnämnder och kommuner. En Jämförelse av möjligheterna för arbeismarknaden attabsorbera en eventuell varvsnedläggning visar följande: 9 Rik.sdagen 1979/80. Prop.1979/80: 165 130 Uddeviill;i. , Göleborg relaiivi övrigavarvsorler Bäsl. reliiiivi ovrigiiv;iTvs()r"ier Bedömningarav sysselsällningsmöjligheler för de anställda vid slorvarven vid en nedläggning är resulialel från en genomgång av samiliga anställda. En Jämförelse mellan varven visar bl. a. atl medelåldern bland de anställda är ungefär lika högvid , och Uddevallavarvel medan den är lägre vid Öresundsvarvet. av de anslällda är män. Bedömningarna av resp. varv om möjligheterna lill nyll arbete vid en evenluellvarvsnedläggning visar att 12-19%fär arbete i regionen eller ftyllar och får arbete . atl blir arbelslösakortare eller , «//6-33%erhåller skyddat arbele, sjukpensioneller förtidspension och att övriga erhåller ålderspension. 6 Erfarenheter av sysselsättningseffekter vid tidigare driftsinskränkningar Studier om effekter fördirekl berörda personer och samhällen vid industrinedläggningar och personalinskränkningarär relativ! För direkt berördarbelskraft har sludierna oftast koncentrerat sig kring sysselsält-ningskonsekvenserna. Endast några fä sludier harbelyst personliga vinster och förluster iform av arbete, hälsa, sociala relalioner m. m. Deftesla studierna avser mindre arbetsställen. INDEVO har sammanslälltfyra studier där effekler av driftsinskränkningar har undersökts. - 87 förelag med lolall 11 461 anslällda 1970, - 8 företag med lolalt 2 103 anslällda 1971, - 273 förelag med lolall 7 083 anslällda 1976, - 20 företag med totalt 236 anställda 1978. framgår av labell 6.1. 1979/80: 165 131 Tabell 6.1 Situation för de rriställda 69 månader efterföretagsnedläggningen. En jämförelse mellan fyra undersökningar Som framgår har allt färre erhållit arbele på den öppnamarknaden ju senare period studierna avser. En förutsättning för arbelsmarknadsprognosen för deanställda vid slorvarven är all det egna varvel läggs ned den 31 december 1983samiidigi som övriga tre varv finns kvar i oförändrad omfattning. Prognoserna grundas dels på arbetsmarknadsläget i berördavarvsregioner, dels på de anställdas åldersfördelning, utbildningsnivå m. m.,dels på bedömningar av förelrädare för fackliga organisationer och förelagsledningoch dels på erfarenheler från lidigare driftsinskränkningar. Sysselsättningsmöjligheter bedöms för den personalstyrkasom finns kvar , dvs. efler den nalurliga avgången underåren 1980- 1983 (exkl. ålderspension). Den nalurliga avgången framgår av labell7.1. Vid nedläggning av elt varv har alltså förutsatts att den naturligaavgången inte ersätls. Tabell 7.1 Personalstyrka på varven resp.efter naturlig avgång Arbelsmarknadsprognoser för personalstyrkan sammanfattas i tabell 7.2. Prop.1979/80: 165 Tabell 7.2 Prognos för sysseisättningskonsekvenser föranställda vid storvarv. om del egna varvel liiggs ned före Ulgången av Far arhelc i regionen under Fivllar' och lar arbele under Arbetslos, längre lid Skvddai arbele/Siiikpension 2 45'i 8 Kostnads- och intäktsposter i individkalkylerna För atl frän arbeismarknadsprognoserna beräkna toialaekonomiska effekter för berörda individer Jämförs disponibel inkomsi vidfortsatt anslällning vid varvel med disponibel inkomsi av alternativasysselsättningar enligi arbeismarknadsprognoserna. Alternativen till fortsattanställning är arbetslöshet. utlräde ur arbetskraften, skyddadsysselsättning, ftyllning och förtidspensionering. Dessulom har avgångsvederlagenberäknats. De sammanlagda individkoslnaderna, ullryckl i beräknadminskning av disponibel inkomst, sammanfattas i tabell 9.1.