prop · G3032 · 1979-12-31 00:00:00 — anför atlvissa generella problem vid tillämpningen av paragrafen sammanhänger medansökan om svenskt medborgarskap och förvärv av sådanl. I promemorieförslagetanges vad som avses med verksamhet för kontroll över utlänningar, inte. Innehållet i ett medborgarskapsärende är ofta av samma slag somförekommer i andra utlänningsärenden. Vid den utredning som göre avpolismyndighet med anledning av ansökan om svenskt medborgarskap lämnas bl, a,en redogörelse för sökandens levnadsförhållanden. Enligt verkets mening kanäven medborgarekapsärenden omfattas av sekreiess enligt paragrafens tredjestycke, Detla slår också i överensslämmelse med den praxis verket har vidtolkningen av SekrL, Verket fömtsätter vidare alt de uppgifter som har lämnaisi utlänningsärenden kan omfattas av sekreiess även sedan vederbörande harförvärvat svenskt medborgarekap, Beslämmelseni paragrafens iredje slycke om tidsbegränsning av handlingssekretessen berörsav invandrarverket. Enligt förslagel skall uppgift i allmän handling somomfattas av sekreiess vara sekretessbelagd i högst . Del underelryks iförslagel all de angivna sekreiessiiderna skall vara maximitider och attmyndighelema under hela den angivna tiden skall gå in på en realprövning avskaderekvisiten. Verket har intet att invända mot denna princip. Många avuppgifterna som rör utiänningar hänför sig t, ex, lill förhållanden ochhändelser under . Det kan inte, framhåller verket, vararimligt att dessa uppgifter skall bli offentliga under berörda personerslivstid. Verket finner inte skäl atl frångå den tidsgräns - 70 är - som gälleri dag. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 361 Allmäntuttalar om den föreslagna regeln i 15 §'ätt den -bortsett frånsänkningen av tidsgränsen från 70 till - enligt verkets mening inteinnebär någon väsentlig förändring av redan tillämpad praxis med stöd av 13 §försia stycket SekrL, finner del allmänt varatillfredsslällande atl del nya stadgandet utan ändrad saklig innebörd har fälten mera lättfattlig och tidsenlig innebörd, Riksskatteverketuppehåller sig vidare vid uttrycket verksamhet som avser folkbokföringen ellerannan liknande registrering av befolkningen. Begreppet folkbokföringdefinieras i l§ folkbokföringsförordningen(1967:198). Det omfattar i försiahand kyrkobokföringen hos pastorsämbetena (i och även hosde lokala skattemyndigheterna) och mantalsskrivningen hos de lokalaskaltemyndig-helema. Självklart är, framhåller , alt ävenlänsregislreringen (74 § folkbokföringskungörelsen 1967:495) liksom av verket iegenskap av central folkbokföringsmyndighet förda register och andra hos verkettillgängliga personuppgifter omfattas av kriteriet verksamhet som avserfolkbokföringen. Som framhållits i promemorian, fortsätter ,förs emellertid också utanför folkbokföringen register över befolkningen sombaserar sig på uppgifter lämnade av folkbokföringsmyndighelema, Ulöver delnämnda exemplet samordnat person- och adressregister (SPAR), som förs av DAFA,kan vidare nämnas det register över befolkningen som för påmicrofiche, register över befolkningen och statistiskacentralbyråns s, k, RTB-register (register över totalbefolkningen). Gemensamtför dessa register är atl de grundläggande personuppgifterna hämtas från ochgrundar sig på länsregistreringen, I de två sislnämnda fallen gäller docksärekilt enligt 8 kap, 7 § en likartad, respektive enligt 10 kap, 8 § ensträngare sekreiess. Det torde emellertid vara välbetänkt att inte preciserasekreiessområdei i 8 kap, 15 § på annal sätt än som "annan liknanderegistrering". pågår en utveckling som syftar till alt folkbokföringenskall utgöra ell basregister frän vilket andra samhällsområden hämtar degmndläggande uppgifterna för sin egen pereonregistrering. Ytterligare sådanasamhällsområden kan tillkomma. Exempel härpå ar den registrering för medlemmarav som skulle bli följden om den lokala folkbokföringenöverflyttas på borgeriig myndighei från pastorsämbetena i samband med ändraderelationer mellan stat och kyrka, DAFAberör särekiU del fömt nämnda adressregistret , DAFA konstaterar atl del avspecialmotiveringen framgår atl den föreslagna bestämmelsen även gör detmöjligt att hemlighålla uppgifter i ett i SPAR ingående s, k, flaggregister,Flaggregislrels uppgift skulle vara alt ange vilka kunder till SPAR som önskarändringsavisering om olika pereoner. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 362 fömtsättningär emellertid, för all beslämmelsen skulle omfatta uppgifter i flaggregistret,att de uppgifter om en person som förekommer i registret lillsammanlagna lämnarsådan information om honom all det skulle anses menligt all förhållandet komtill utomståendes kännedom, DAFA erinrar inledningsvis om de övervägandenrörande integrilelsfrägorna i samband med inrättande av etl flaggregister, somgjordes i anslutning till att fattade beslul om SPAR, Riksdagensbeslut om inrättande av SPAR bygger på ett förslag som statskontoretöverlämnade lill regeringen , Förslagel innebar alt treaviseringsmeloder, kallade metod A, B och C, skulle finnas tillgängliga i SPAR,Vad gäller metod C innebar metoden enligt statskontorets förslag automatisktavisering av ändringsdata efter det alt kunden meddelat SPAR pereonnummer förde personer kunden önskar ändringsavisering om. För all metod C skulle kunnaanvändas fordrades, enligt Slaiskontorel, ett s, k, flaggregister med uppgiftom vilka kunder som önskar ändringsavisering och vilka personer som omfattas avdel aktuella registret, anförde i belänkandet 1976/77:21med anledning av propositionen 1976/77:27 om åtgärder för atl begränsa möjligheternaalt föra omfattande personregister jämte motioner, all SPAR i sin föreslagnauiformning kunde ge anledning lill viss oro från inlegrilelssynpunkl, i försiahand när det gällde möjligheterna lill automatisk ändringsavisering enligtmetod C, vilken förutsatte inrättande av etl s, k, flaggregister. uppfattning borde frågan om ändringsavisering enligt metod Cövervägas ytteriigare, DAFA anför vidare all i anledning av beslulom inrättande av ell centralt statligt person- och adressregister, SPAR,regeringen uppdrog ål DAFA all bedriva utvecklingsarbetemed och successivt ta i drift ell sådanl register, I beslutet föreskrevs bl, a,att frågan om automatisk ändringsavisering enligt en metod som bygger på ett s,k, flaggregister skulle övervägas ytteriigare. Överväganden skulle ske isamarbete med datalagstifiningskommilién och behandlas med förtur iutvecklingsarbetet. Resultatet av övervägandena skulle vidare underelällasregeringen för prövning, I skrivelse lill regeringen har DAFAredogjort för sina överväganden belräffande automatisk ändringsaviseringbaserad pä ell s, k, flaggregister, DAFA har därvid konstaterat atl det -enligt vad DAFA erfarit - finns behov av en aviseringsmetod i SPAR som innebärall kunden automatiskt erhåller ändringsavisering beträffande personer, vilkaingår i dennes register, dvs, av en aviseringsmetod som tillgodoser det ändamålallemaliv C i statskontorets förslag är avsett atl fylla, DAFA anser emellertidatl en sådan aviseringsmetod kan utvecklas inom ramen för del av statskontoretföreslagna och av godtagna aviseringsaliernativet B (kund färändringsaviseringar om i sina register ingående personer enligt vid varjetillfälle lämnad personförteckning) och ulan atl ell flaggregister samtidigtskapas. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 363 DAFAföreslagna automatiska ändringsaviseringen - som ger kunderna samma service somen metod med flaggregister- går i korthet ut på;att DAFA på kunds uppdragadministrerar och uppdaterar ett kunden tillhörigt register över vilka pereonerhan önskar fä ändringsavisering om. Uppdraget är identiskt med övrigaservicebyråuppdrag vid DAFA och har ingen direkt koppling till SPAR, Uroffentlighets- och sekrelessynpunkl omfattas detta register - i likhet medregister i övriga servicebyråuppdrag vid DAFA - av 2 kap, 10 § TF (1976:955)och 9 kap, 7 § sekretesslagen i föreliggande promemoria, DAFA har i sinaöverväganden beträffande flaggregistrel samrått med datalagsiiftningskommittén(DALK) och datainspektionen, vilka i ett samrådsytlrande den 8 juni 1977konstaterat att den av DAFA presenterade metoden bör kunna godias frånintegriietssy npunkl, DAFA vill dock särskilt betona atl även om ensekrelessbeläggning av ett s, k, flaggregister f n, inte är nödvändigl - p, g,a, vad ovan anförts - frågan med största sannolikhet kommer atl aktualiserasigen då terminalanslutning och dator lill dator-förbindelse lill SPAR bliraktuell, Skaderekvisiletoch lokutionen särskild anledning beröre av några remissinstanser.Regeringsrätten uttalar all denna speciella lokution enligt promemorian ärbaserad på regeringsrättens yttrande över OSK:s belänkande. Med den nyakonslmktion sekretessbestämmelsen har fält i del remitterade förslaget kan idelta fall de särskilda bestämmelsema ersättas av ett rakt skaderekvisii.Bedömningen i fråga om utlämnande av namn och adress etc, torde enligtregeringsrällen i huvudsak bli den åsyftade, eftersom i allmänhet någon skadainte lorde kunna beräknas föreligga. Datainspektionenanser alt promemorians förslag innebär atl sekreiessen förfolkbokföringsuppgifler inskränks men all viss möjlighel bibehålls all iundantagssitualioner hindra utlämnande av uppgifter, vilkas röjande kan varamenliga för enskild. Uttrycket särskild anledning är visseriigen obestämt menger dock en anvisning på särskild restriktivitet vid bedömningen av om enuppgift fär undantagas från offentligheten, exempel på undanlag kan t, ex,vara uppgift om tidigare personnummer för den som har bytt kön. EnligtdatalagstiftningskommUtén innebär den föreslagna sekretessbestämmelsen när detgäller folkbokföringsuppgifter alt sekretessen för sådana uppgifter tunnas ut ijämförelse med 13 § SekrL, Enligt direktiven har kommittén all överväga behovelav och möjlighetema att begränsa föreälj-ning av personuppgifter förkommereielll bmk. De myndigheter som främst torde anlitas för uttag avpersonuppgifter för sådant bruk, länsslyrelserna, har kunnat åberopafolkbokföringssekretessen som stöd för vägran atl lämna ut begärda uppgifter,om risk för inlegriletsinlrång bedömts föreligga. Dessa möjligheter minskaralltså med den nya beslämmelsen, Å andra sidan kan detta sägas kompenseras avden nya bestämmelsen i TF som gör del möjligt för dalainspektionen alt med stödav datalagen även belräffande myndighels personregister meddela föreskrifter omvilka uppgifter som får Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 364 Bl, a, kan inspektionen förbjuda användningen av vissasöknycklar, Dalalagstiftningskommiltén har därför inte någon invändning mot denföreslagna ändringen, anslutersig till den i promemorian (s, 450) framförda åsikten all alla slags uppgifterskall kunna innefattas under begreppet enskilds personliga förhållanden - ochalltså inte som enligt äldre praxis endast vissa slags uppgifter molsvarandevad som i äldre lagspräk benämndes enskild persons leverne och seder-och allsekreiessområdei för folkbokföringen inte bör anges genom en uppräkning avvissa slags pereonuppgifter ulan skall följa av skaderekvisit, Självfallel kanantas, framhåller verket, atl den vidsträckta lillämpning som blir följden avden föreslagna utformningen av skaderekvisilet kommer all ställa stora krav påmyndighelema. Utrymmet för subjektiva värderingar blir efler stadgandetsordalydelse stort och bör därför i möjligaste mån begränsas i praxis,finner del därför angelägel att den i promemorian angivna (s,132) principen kommer till klart uttryck i motiven, nämligen att tjänstemanneninte har alt föreöka utröna om särekilda skäl finns för atl vägra utlämnande avnormalt tillgängliga uppgifter t, ex, om en persons namn, adress ellerpersonnummer. Begreppet särskild anledning fär sålunda fattas som atl objektivakriterier mol ell utlämnande finns, exempelvis om en adress harspärrats till följd av en befarad och sannolikgjord personförföljelse. Deav nämnda svårigheterna belyses av lill verkels yttrandefogade yttranden från kyrkobokföringsinspeklörerna i , i Luleåstifts norra inspektionsområde och i . Bl, a, framförs denmeningen all man av förslaget skulle kunna fä den uppfattningen altexpedilionspersonalen i fråga om både mlinuppgifler om adresser, civilstånd,namn, fodelselid och liknande och uppgifter om mera direkt ömtåliga personligaförhållanden, exempelvis uppgifter om börd utom äktenskapet, skilsmässor,omgifte, skulle tvingas pröva "av särskild anledning". Del föreslagnastadgandet skulle, framhålls det, onekligen kunna innebära en ändring i praxis,som väl inte avses. Vid formuleringen av 15 § borde hänsyn tas till detta. Delfömlses vidare att uttrycket "om del av särskild anledning kanantagas" kan bli föremål för myckel olika tolkningar. Deframförda lolkningssvårighelema föranleder inte atl föreslånågon ändring av stadgandet. Enligt verket innebär den föreslagna lagtextenendast ett förenklat återgivande av vad som tillämpas enligt 13 § SekrL,Försök till någon ytteriigare precisering lorde inte underiätta tillämpningen.För denna bör det emellertid vara viktigt att sammanfattningsvis fastslå all"särekild anledning" kan följa både av uppgiftens karaktär som sådan(t, ex, könsändring och börd) och av speciella omständigheter i fräga om ennormalt harmlös uppgift, t, ex, att en adress blivit spärtad lill följd avbefarad personförföljelse. LänsstyrelsenI anför att, som framhöll i sill Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 .. 365 yttrandeöver OSK:s förslag angående sekretess för handlingar som tillhör folkbokföringen,utlämnande av även lill synes bagatellarlade jjersonupp-gifler som t, ex,adresser i vissa fall kan medföra men för den enskilde. Länsstyrelsenkonstaterar med tillfredsställelse alt folkbokföringsmyndighelema nu föreslåsfä möjlighel alt pröva för vilket ändamål uppgiftema begärs utiämnade.Länsstyrelsen anför vidare att man i specialmotiveringen till 15 § i försiahand synes ha tänkt på den skada som kan tillfogas enskilda genom s, k,massuttag från folkbokföringsmyndigheterna, exempelvis angående vissainvandrargrupper. vill framhålla att det synes angelägel att enändamälsprövning i vissa fall kan göras också då enstaka uppgifter begäreutlämnade. Med hänsyn till skaderekvisilels utformning torde den föreslagnabeslämmelsen även komma all bli tillämplig i dessa fall. Enligtlänsstyrelsen i vore del önskvärt om man redan i förarbetenatill den nya lagen kunde lämna ytteriigare exempel på sökbegrepp, med vilkaman bör handskas varsamt, I promemorian nämns nationalitet. Förslag tillytteriigare sådana exempel är omyndighet, förekomst i vapenregister och kanskeockså pensionskoder, Länsslyrelseni anser atl exemplifieringen av när adressuppgift skallkunna åtnjuta sekretesskydd bör utökas med fall där pereoner, som är utsattaför hot från annan pereon, har hemställt all adressuppgifter inte skallutlämnas, noterar alt huvudregeln liksom bör vara atluppgifter om namn, adress, personnummer etc, skall vara offentliga. Föreningenutgår från atl delsamma gäller för samhörighetsbeieckningar, berörsärskill förslagel i förhållande till 83 § folkbokfö-ringskungörelsen och därföreskriven tystnadsplikt, Stadganden av typ som nämns i 83 § kungörelsen harvarit föremål för tvekan belräffande räckvidden, har för egendel stannat för en tolkning som nära ansluter sig till alt tystnadsplikten intekan anses sträcka sig längre än handlingssekrelessen, någol som kommer lilluttryck i "Folkbokföring, för nyanställdpersonal på pastorsexpeditionerna", I denna broschyr uttalas vidare altpersonalen på pastorsexpeditionerna har ett i många avseenden grannlaga arbete.Både vid direkt kontakt med allmänheten och genom anteckningar i kyrkoböckernafår man kännedom om människors förhållanden. Allmänheten skall, framhålls del ibroschyren, tryggt kunna gå lill pastorsexpeditionerna med sina ärenden ochlita på att de anställda inte diskuterar deras ärenden med andra. Den anställdeuppmanas att göra till regel alt inte för vänner och anhöriga tala om vad hangenom sill arbete har fäll reda på, även om förhållandel inte i och för sig ärsekretessbelagt. Det anges slutligen i broschyren att tystnadsplikten är kvaräven när man lämnat sin tjänst, fortsätter, 1 promemorian harnågot berörts problemet med att tystnadsplikt ej längre kommer alt uttryckligenfinnas föreskriven på sätt exempelvis anges i 83 § folkbokfö- Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 366 ringskungörelsen.Det talas bl, a, (s, 181) om att man "kan utgå från all demeddelarfrihetsförbundna tystnadsplikterna också i fortsättningen kommer attvid sidan av sin rättsliga funktion ha den verkan att de utövar etlpsykologiskt och moraliskt tryck på de offentliga funktionärerna all varaåterhållsamma med all lämna uppgifter till massmedierna". Den särekiltföreskrivna tystnadsplikten torde emellertid haft en låt vara obestämd och diskutabelmen dock i huvudsak positiv inverkan pä tjänstemannaförtro-endel hosallmänheten utöver kontakterna med massmediema. Denna tystnadsplikl haruppfattals så all - även om det ej varit fråga om sekretesskyddade uppgifter -del ansetts olämpligt att opåkallal utanför tjänsten diskutera och föra vidaresådana upplysningar av intrikat karaktär om personer som man erhållit undertjänsteutövningen. Något korrektiv mot en oönskad lösmynthet hos tjänstemännenfinns inte med den föreslagna utformningen av tystnadsplikten. En myndighet kan-som gjort i den åberopade broschyren - tala om sin åsikt atttjänslemannaförtro-endel hos allmänheten innebär atl del bör finnas enåterhållsamhet med atl opåkallat föra upplysningar vidare som man fäll i tjänsten.Del slår dock klart att det strikt juridiskt inte kommer all finnas någol stödför en sådan åsikt och att någol ansvar aldrig kan utdömas för den som förvidare upplysningar som ej faller under de snäva sekretessreglerna. Frågantorde komma all bli aktuell när myndigheterna skall föra ul den utbildning ochinformation lill sina anställda som omnämns på s. 219-220 i promemorian.Riksskatteverket är medvetet om all den nya regleringen av yttrandefrihetenmedför all den avvägning som här måste ske blir än mer känslig. Riksskatteverketliksom kyrkobokföringsinspeklören i anser att sänkningen avsekretessliden från 70 till 50 är kan inge viss betänklighet eftersom den lägregränsen inte innebär fulll skydd under en persons normala livstid. Utrymmet förfolkbokföringsuppgifler som har ett påtagligt sekrelessintresse äremellertid enligt myckel lilel. Skadeverkningarna av att lidensänks till - t. ex. för bördsanteckningar - kan antas bli synnerligenringa. anser därför atl tillräckligt starka skäl inte finnsför en särskild sekretesslid i folkbokföringsärenden, om tidsgränsen 50 årgodias för andra samhällsområden. Riksförsäkringsverkethar framfört vissa förslag, innebärande bl, a, en särekild reglering avutlämnandet av uppgifter om adresser och liknande, 1 denna del hänvisas lill 7§, Etlpar remissinstanser uttalar sigomparagrafens uppbyggnad och placering. Enligthovrätten för synes det, trots vad som sägs i promemorian (s.454), riktigast om i vart fall paragrafens försia och Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 367 andrastycken får sin plals i 10 kap, Datatagstifiningskommitlén uttalar alt desärskilda sekretessbestämmelser som har samband med personregistrering medhjälp av ADB och som har bedömts som nödvändiga i förslagel har sammanförtstill en paragraf Det uttalas i detta sammanhang i promemorian alt det finnsanledning all skilja mellan sekreiessen hos datainspektionen och sekretessenhos myndigheter som i övrigi har befattning med personregister. Denna tanke,som kommittén i och för sig delar, bör enligt kommitténs mening fullföljas påså sätt att de båda sekretessiyperna för tydlighetens skull fördelas på tvåparagrafer, JKanser all uttrycket lagstiftning lill skydd för enksilda personer är ägnat atlinge tvekan om vad som avses. Av motiven all döma (s, 453) avses"datalagen och vissa andra lagar" men exakt vad som innefattas ärenligt JK oklart. Enligt JK:s mening bör man antingen ange de lagar som avses elleri varje fall ge några exempel. Uttrycket "skydd för enskildapersoner" är för övrigt inte lämpligt eftersom skydd för person närmastför tankarna till fysiskt skydd. Här avses uppenbariigen skydd fördenpersonliga integriteten men enligt ordalagen skulle exempelvis även ett ärendeom arbeiarekydd (hos datainspektionen) falla in under paragrafen, JKbehandlar i sill yttrande vidare förhållandel mellan 16 §och andra lagrum idenföreslagna lagen, I anslutning lill försia slyckel i 16 § uttalas i promemorian(s, 454-455), konstaterar JK, all sekretesskydd hos datainspektionen föruppgifter om enskilds affärs- eller driftförhållanden kan åstadkommas med stödav 9 kap, 4§ försia slyckel 1, Däremol är enligt promemorian avsikten inte allförsia styckel 2 i samma lagmm skall tillämpas beträffande uppgift om enskildsom är registrerad hos företag vars register är föremål för datainspektionenstillståndsprövning eller lillsyn. Frågan om sekretess för sådan uppgift skallbedömas uteslutande efler 8 kap. 16 § försia slyckel. Den sålunda uttaladeavsikten saknar helt ullryck i lagtexten. Man får i stället även här två skildasekretessregler som jämsides med varandra är tillämpliga belräffande sammauppgifter. Därtill kommer enligt JK att 8 kap. 16 § upptar ell skaderekvisit,medan så inte är fallel beträffande 9 kap. 4 § företa Slyckel 2. Förhållandetmellan dessa båda lagrum bör klargöras i lagtexten. -JK uttalar vidare att deli 18 § tredje slyckel i SekrL upplages en regel som föreskriver visshandlingssekreless hos dalainspektionen. Enligt promemorian (s. 455) behövsingen motsvarande regel i den nya sekrelesslagen, eftersom sekreiess ändåkommer att föreligga hos inspektionen på grund av reglerna i 1 kap. 5 § omöverförande av sekreiess från en myndighet lill en annan. Enligt 1 kap. 5 §första stycket 4 överförs sekretess från annan myndighet lill datainspektionenför uppgift som inhämtats i tiUståndsärende som enligt lag ankommer påinspektionens prövning. Av iredje stycket 1 samma paragraf följer emellertid attnyssnämnda regel inte gäller om uppgiften hos datainspektionen redan omfattasav annan sekretess till skydd för samma inlresse. Första stycket i 8 kap. 16 §synes innefatta sådan sekretess. Det vill därför synas som om bestämmelsen i 1kap. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 368 styckel4 upphävs av regeln i 8 kap. 16 § försia slyckel via föreskriften i 1 kap. 5 §tredje stycket I. I varje fall är ullalandet i promemorian svårt all förstå.Det är ju inte överföringsbestämmelserna i 1 kap. 5 § utan regeln i 8 kap. 16 §första stycket som gör att ifrågavarande handlingar kommer all vara hemligaockså hos datainspektionen. Därvid kommer också den i sista styckel isislnämnda paragraf stadgade maximitiden för handlingssekreless alt gälla. Dalainspektionenframhåller belräffande den särskilda sekretessregeln för inspektionen iparagrafens försia slycke att nuvarande tystnadspliktsregler har arbetatssamman med 13 och 18 §§ i SekrL ulan störte ändringar i sak, Ianslutning till bestämmelsen i paragrafens företa slycke om sekretess föruppgift hos JK uttalar JK att han har all tillvarata allmänna intressen enligtdatalagen, kreditupplysningslagen, inkassolagen och lagen om TV-övervakning, Ipromemorian uttalas (s, 614) att ärendena inte faller inom ramen för JK:stillsyn över offentlig verksamhet. När det gäller ärenden enligt datalagen,kreditupplysningslagen och inkassolagen har sekrelessbehovel, konstaterar JK,lösts genom bestämmelsen i paragrafens första slycke, JK har - åtminstone f n,- svårt all föreställa sig all något behov av sekreiess skulle kunna uppkomma iärenden enligt lagen om TV-övervakning, Eflereom sädana ärenden i förstainstans handläggs av länsslyrelserna omfattas de inte av 8 kap, 16 §, Bestämmelseni paragrafens andra stycke rörande verksamhet för enbart leknisk bearbetning m,m, kommenteras av några remissinstanser. Datainspektionen konstaterar alt denföreslagna lydelsen kan behöva ändras vid en eventuell framtida internationellöverenskommelse beträffande dataflödet över gränserna m, m. Del gäller i vartfall den sista meningen. Liknande synpunkter framför industriförbundm.fl.