prop · G30391 · 1979-12-31 00:00:00 — Prop.1979/80:91 Regeringens proposition omstatligt stöd till åtgärder för en ändrad vattenhushållning i ; beslutadden 28 febmari 1980. Regeringenföreslår all antaga de förslag som har upplagils i bifogade uldrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås att statligt slöd skall lämnas lill vissa åtgärder fören ändrad vattenhushållning i . Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , Mundebo, Mogård,, Åsling, Söder, Krönmark, , , , ,, , , , , Propositionom statligt stöd till åtgärder för en ändrad vattenhushållning i Medstöd av regeringens bemyndigande tillkallade chefen för jordbmksdepartementeten särskild utredare' med uppdrag atl utreda frågan om en ändrad reglering avHjälmaren. Ulredningen, som anlog namnet (Jo 1976:10),avlämnade 1978rapporten (Ds Jo 1978: 3) Valtenförbundför och 1979betänkandel (Ds Jo 1979:10)Ändrad vattenhushållning i . Efler remiss har yttranden överbetänkandet avgelts av statens vägverk, Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut (), kammarkollegiel, riksrevisionsverkei,lantbmksstyrelsen, , , ,, statens planverk, statens industriverk,länsstyrelserna i , och , Södermanlandsläns landsting, läns landsting, , , , ,, , och kommuner, , (), och Kvismarenssjösänkningsbolag, samt . Vidare har en skrivelseinkommit från och . har bifogat yttranden av vägförvaltningarna i ,och län. Lantbmksstyrelsen har bifogat yttranden av lantbmksnämndernai samma län. har bifogat yttrande av fiskeriintendenten iövre södra distriktet. Prop.1979/80:91 3 En karta över Eskilslunaåns avrinningsområde bör bifogasprotokollet som bilaga 1. Utredningens sammanfattning av sitt betänkande bör bifogasprolokollel som bilaga 2. Belräffande nuvarande förhållanden, tidigareutredningar och utredningens närmare överväganden hänvisas lill belänkandet. En sammanställning av remissinsiansernas yttranden börbifogas protokollet som bilaga 3. har en yta av och är därmed lill slorlekenlandets fjärde sjö. har sill utlopp i som rinner ul iMälaren vid . Från rinner också . De störstatillflödena är och Täljeån (Kvismare kanal). regleras alltsedan sjön blev föremål fören sjösänkning, "den stora sjösänkningen", varvid medelvattenståndetsänktes 1,3 m. Vatlenhushållningsbestämmelserna för regleringen har därefler inleändrats. Enligt dessa bestämmelser skall regleringen bedrivas mellan dämningsgränsen-f 22,22 m och sänkningsgränsen -(-21,62 m. Regleringen sker vid Hyndevadsdammeni . Huvudman för regleringen är och Kvismarenssjösänkningsbolag. De olika intressen som framför allt berörs avvattenståndet i är jordbmk, fiske, naturvård, friluftsliv, sjöfartoch kraftproduktion. Del har visal sig atl regleringsgränserna ofla över- resp.underskrids. Sålunda har dämningsgränsen i samband medstora flöden i medeltal överskridils , och sänkningsgränsen isamband med torra somrar och höstar underskridits i medeltal vartannat ellervart tredje år. Det högsla vattenstånd som har uppmätts är -1-22,48 m ()och del lägsta är -1-21,15 m (). De höga vattenstånden, vilka i allmänhelinträffar , leder till skador för jordbruket. De låga vattenståndenär olägenhel för naturvård, friluftsliv, sjöfart och fiske. En ny vattenhushållningsplan för bör enligl Hjälmamtred-ningenutformas så alt den eliminerar nackdelarna med nuvarande reglering utan därför ändrar på medelvattenslåndel . Ulredningen har därförföreslagit olika förändringar av nuvarande vatlenhushåll-ningsbestämmelser samtolika åtgärder i , och , vilka samlliga hartill ändamål atl göra del möjligt all dämpa vattenståndsstegringen i sambandmed stora vårflöden och minska vatlen-ståndssänkningen . De föreslagna vallenhushållningsbestämmelserna avvikerfrån de nu gällande framför allt genom atl de föreskriver atl tappningen frånsjön om möjligt skall avpassas så atl vattenståndet följer en linjemed ti /80. 1979/80:91 4 vattenståndet-1-21,95 m och -1-21,73 m den 30 seplember. Sänkningsgränsen-1-21,62 m får i vissa fall underskridas , dock med högst 12 cmned till nivån -(-21,50 m. Dessulom sänks minimi-tappningen från Hjälmarengenom och från nuvarande 5,1 m'/s till 3,1 m'/s,varav genom och 0,1 m'/s genom . För beslämmandeav tappningen från inför vårfloden ulnylljas en hydrologisk modellför , vilken utarbetats av . Utredningenhar dessutom föreslagit att vissa rensningar utförs i samt all endel av Hyndevadsdammen byggs om. Åtgärderna i innebär ett något ändrat handhavandeav de befintliga regleringarna där samt utvidgning av elt par regleringar.Utredningen anser det nödvändigl med förbättrad valtenståndsbestämning iHjälmaren och föreslår att tre nya mätstationer uppförs. Enligtulredningen börden föreslagna vallenhushållningsplanen och därmedsammanhängande åtgärder genomföras av ett för att genomföra den ändrade regleringen har beräknats till 8milj. i del penningvärde som rådde vid utgången av . Utredningenföreslår att dessa kostnader helt bestrids av slalen. Ulredningensförslag har bemötts posilivt av flertalet remissinstanser. Det har dock framförtskrav både på lägre och högre vattenstånd . Kritik har också framförtsmot tappningsplanen vad avser dess inverkan på kraftproduktionen i Eskilstunaånoch . Några remissinstanser har i ett par avseenden framförtinvändningar mol förslagel att staten skall bekosta de föreslagna åtgärderna. Föregen del villjag framhålla den stora betydelse vatlenståndsförhållan-dena harför de intressen som har anknytning till . Vad gäller jordbmket fortgående markytesänkningen på jordbruksmarkerna kring sjön till följd av bortodlingm. m. lett till att verkningarna av sjösänkningen delvis eliminerats. Genom invallninghar en del av sjösänkningsjordarna gjorts mindre utsatta för valtenståndsvariationernamen för de jordar främst på sjöns norra sida - där invallning inte varil ekonomisklmotiverad, är sjöns vallenstånd av största betydelse för möjligheterna attbruka jordarna. Höga vattenstånd under vår, sommar och höst är därför fillskada för jordbruket. För övriga intressen är det däremot väsentligl alt vattenståndetunder samma årstider inte .sjunker till för låg nivå. Vid låga vattenstånduppstår breda sterila strandplan, djur- och växtliv i slrandzonen skadas ochbladvassen får ytterligare möjligheter atl breda ul sig. Dessutom försvårasbåtfart och fiske som badmöjligheterna försämras. Det vattenstånd sområder vid nuvarande sänkningsgräns torde emellertid kunna accepteras från nunämnda synpunkter. 1den fysiska riksplaneringen har Hjälmarområdet tillmätts slor belydelse frånskilda synpunkter. Enligt länsstyrelsernas redovisning omfattar Hjälmarområdetbetydande områden av primärt inlresse för jordbmket. Prop.1979/80:91 5 har även klassificerats som riksobjekt från frilidsfiskesynpunkloch anses också betydelsefull för yrkesfisket. Några öar saml vissa områdenkring har bedömls vara av riksintresse från naturvårdssynpunkl.Hjälmaren är också av stor betydelse för det rörliga friluftslivet, främstfritidsfiske, båtsport och bad. Större delen av Hjälmarområdet har i fleraavseenden angetts vara av riksintresse för kulturminnesvården. Mot bakgmnd av betydelse för skilda intressenuttalade regeringen i beslut rörande fullföljande av riktlinjer för hushållningmed mark och vatten belräffande och den 15mars 1979 beträffande län och bl. a. att frågor om vattenvårdoch vatlenreglering bör uppmärksammas särskill vid det fortsattaplaneringsarbetet. Med hänvisning till vad jag nu har sagl anser jag atl delär ell belydande allmänt intresse att åtgärder vidlas för att förbättra vatlenslåndsförhållan-denai . Frågor om tillåtligheten av vattenreglering som intehuvudsakligen avser torrläggning av mark samt byggande i vatten och ändradvattenhushållning prövas enligt vattenlagen (1918: 523) av vallendomstol ellerav regeringen. Normalt sker prövningen vid vattendomstol. Regeringen har dockenligt 4 kap. 17 § vattenlagen möjlighet att förbehålla sig prövningen avtillåtligheten av vissa slags företag som är av betydande omfattning elleringripande beskaffenhet. Med stöd av denna beslämmelse har regeringen i vaUen-rättskungörelsen(1971: 789) förbehållit sig lillållighetsprövningen bl. a. av vattenreglering ide största sjöarna i landet, bl. Alla ändringar av nuvarandereglering, vilka påverkar vattenståndet i sjön eller vatten-avrinningen ursjön, skall därför prövas av regeringen. Jag avser aU i det följande redogöra för hur jag ser på Hjälmarulredning-ensförslag fill en ändrad vaUenhushållning i samt i vilken utsträckningjag ansei" atl staten bör betala kostnaderna för genomförandet av en ny vattenhushållningsplanför . Av vad jag har anfört framgår atl det finns olikauppfattningar om hur regleringen bör bedrivas. Hjälmamtredningens förslag ärett försök lill avvägning mellan dessa uppfattningar. Krilik mol förslagel harlikväl -eller kanske jusl därför - framförts från företrädare för flertalet avde olika intressegmpperna. Förslaget har sålunda mött krifik från såväl naturvårds-,jordbmks- som kraftproduklionssynpunkt, men däremot inte från fiskesynpunkt. Natufvårdsintressettorde i huvudsak sammanfalla med fritids- och båtfartsintressena. Likaså torde skogsbmksinlresseti allt väsentligt sammanfalla med jordbmksintresset. Alla de nu nämnda intressena är av stor allmän betydelseoch jag finner inte skäl att fillmäta något av dem större tyngd än de andra. Ilikhet med Hjälmamtredningen bedömer jag därför atl den framfida regleringen avHjälmaren måste utformas genom en avvägning mellan de berörda intressena. Detär således inte möjligt atl reglera på etl sådant sätt att alla blirhelt tillgodosedda. 1979/80:91 6 Medhänsyn lill de förhållanden somjag nu har berört finns det knappasi uirymme förnågra mera ingripande förändringar av nuvarande reglering. Regleringen bördärför i enlighet med Hjälmamtredningens förslag även bedrivas inomi huvudsak del intervall som regleringsbestämmelser anger. Man böräven i fråga om medelvattenslåndel (mitlen av april slulel av september) ulgå från i slort selt oförändrade förhållanden. skulle detla innebära att vattenståndet bör vara -1-21,95m och att det därefter bör avsänkas rätlinjigt ned till nivån -1-21,73 m i slulelav seplember. Under det forlsalla arbetet med en lappningsplan kan del givetviskomma alt visa sig nödvändigt att justera dessa nivåer något. I enlighet medvad som framförts av några remissinstanser bör man med hänsyn lill kraftproduktionenäven undersöka effeklerna av att någol öka de föreslagna avvikelserna från denräta linjen mellan de nämnda nivåerna. Naturvårdsverkethävdar i sitl remissyttrande all nuvarande medelvattenslåndel är resultat avotillåtna sänkningar under sänkningsgränsen och otillåtet höga tappningar i Eskilstunaånunder torrperioder. Delta påslående vinner inle slöd i ulredningen. Såsomframgår av denna lorde det snarasl vara så att del på gmnd av ofullkomligheleri nuvarande bestämmelser över huvud taget inte är möjligt att undvika att sänkningsgränsen underskrids. Det är av samma skäl förövrigt inte heller möjligt att undvika att dämningsgränsen ibland överskrids. Inteens med den av utredningen förordade tappningsplanen blir det möjligt atlundvika att sänkningsgränsen ibland underskrids. skulle dock komma attinträffa betydligt mer sällan och än f. n. Vattenståndetskulle inte heller komma atl sjunka så lågt som . Vill man helt undvika attsänkningsgränsen underskrids, vilkel enligl är etl mycketstarkt krav från naturvårdssynpunkl, måste enligt utredningen minimitappningeni minskas lill betydligt under 3 m'/s. Vid så låga vattenföringarkan del emellertid enligt utredningen befaras att vattenkvalitén i Eskilstunaånblir oacceptabel från hälsovårds- och miljövårdssynpunkt. En annan möjlighetär att vattenståndet i och höjs för all manpå delta sätt skall få elt större magasin all ta av och hösien. Delta skulle vara lillavsevärd nackdel för jordbmket. I likhet med bedömer jag aU dessaåtgärder inte är realistiska. Jag delar uppfattning om atten förhandstappning av sjön ned till nivån -(-21,50 m inför slora vårflödenknappast skulle leda till några skador av betydelse. Kammarkollegiethar i sitl remissyttrande fäst uppmärksamheten på alt en sänkning avvattenståndet kan få konsekvenser för fågellivet i Kvismaren. Medhänsyn till avrinningsförhållandena från Kvismaren torde emellertidvattenståndet där inte komma atl påverkas nämnvärt. Del är dock viktigt attfrågan uppmärksammas vid det fortsatta arbetet med en ändrad reglering av . 1 enlighet med vad somframförts av i finns del även anledning attfölja regleringens inverkan på andra vårdefulla våtmarker runl . Den föreslagna tappningsplanen kommer enligt lantbmksstyrelsenoch lantbmksnämnderna atl ge effekler som totall innebär en förbättring för jordbmket. Tappningsplanen skulle få vissa konsekvenser förkraftproduktionen i och . I de fem kraftverken i Eskilstunaånproduceras f. n. knappl 18 milj. kWh/år. Enligl skulletappningsplanen komma att leda lill etl produktionsbortfall av drygt 0,2 milj.kWh. Förlusten härigenom skulle dock värdemässigt lill största delen uppvägasgenom att en del sommarkraft förs över till vinterkraft. I de trekraftverken i produceras 2 milj. kWh, vilkel enligtkraftverksägaren genom rationaliseringar av driften kommer all öka till 2,5milj. Kraftbortfallet till följd av den föreslagna tappningsplanen har beräknalstill 0,6 milj. kWh. Bortfallet i kraftproduktionen beror på en lägre tappningi och än vid nuvarande reglering. Dennaminskade tappning är oundviklig om vatlenslåndsförhållandena i undertorrperioder skall kunna förbättras. Med hänsyn lill den slora belydelse ensådan förbättring skulle få för naturvård, friluftsliv och fiske anser jag får acceplera konsekvenserna för kraftproduktionen. Evenluell ersättningtill kraftverksägarna härför bör täckas av staten, eftersom det i första handär de allmänna intressena som tillgodoses med den minskade tappningen. I den föreslagna tappningsplanen ingår rensningar av vissomfattning i . Syftet med rensningarna är att öka avbördningsförmågani ån och på så vis minska vattenslåndsstegringarna i samband med sloravårflöden. Rensningarna skulle därför vara till nylla för jordbruket. 1 ulredningenvisas atl avbördningsförmågan i försämrats kontinuerligt sedansjösänkningen genomfördes och den är långl ifrån tillräcklig för atthindra att vattenståndet vid slora vårflöden inle skall överskrida dämningsgränsen.Denna försämring kan anlas komma alt fortgå i oförminskad takt. En rensning avån är därför närmast att betrakta som elt led i etl normall underhåll avvattendraget. Jag anser därför all rensningar bör utföras. I utredningen diskuteras tre rensningsalternativ, vilkaskulle kosta totalt 3,3 resp. 7,8 och 13,3 milj. kr. Nyttan för jordbmket avdel billigaste alternafivet har beräknats lill 2 milj. kr. Nyttan av de dyrarealternativen skulle enligt ulredningens bedömning visserligen bli slörre menökningen skulle inte slå i rimligl förhållande till de högre kostnaderna. Dedyrare alternativen skulle dessutom orsaka betydande skador för bebyggelsen ochnaturmiljön kring ån. Med hänsyn härtill och till de fördelar som redan del billigaslealternativet skulle ge jordbruket anser jag i likhet med Hjälmarutredningenatt rensningarna bör utföras enligt detta alternativ. 1979/80:91 8 Eflersomdel är jordbruket som i försia hand har nylta av rensningarna menar någraremissinstanser alt jordbruket även bör bekosta dessa. Kostnaderna skulle i såfall fördelas på delägarna i och Kvismarens sjösänkningsbolag, somär huvudman för den nuvarande regleringen. Sjösänkningsbolaget saknaremellertid akluell delägarförteckning och alt upprätta en ny sådan förteckningär med hänsyn till tidsåtgången och kostnaderna enligl min mening ogörligt.Den skulle inle heller, som någon remissinstans har hävdat, komma tillanvändning vid bildandel av ett . Endasi de slörretorrläggningsföretagen påverkar nämligen vattenståndet på etl sådant sätt atlde bör vara medlemmar i ell valtenförbund och långtifrån alla jordbmksföretagkommer därför att vara medlemmar i förbundel. Jag anser med hänvisning till vadjag nu har anfört att staten bör stå även för de koslnader som föranleds avrensningar i . För atlregleringen skall kunna skötas enligt den föreslagna tappningsplanen krävsenligt utredningen all den mindre sektionen av regleringsdammen i Hyndevad bylsul mol en modern damm. Som framhålls i utredningen uppfördes den befintligaregleringsdammen för . Den har en konstruktion som inte fyllerde krav som man måste slälla på en damm med vilken en sjö av Hjälmarensstorlek och betydelse regleras. Även tillgång till Ullförlitliga vattenslåndsobservalionerär väsentlig för regleringens handhavande. Därför behövs ell par nya stationerför vattenståndsavläsning. En ombyggnad av Hyndevadsdammen och uppförandet avytterligare mätstationer skulle gagna samtliga intressen som berörs avregleringen, inte minst del allmänna naturvårds-intresset. Jag förordar därför atlslaten lar på sig de kostnader som föranleds av ifrågavarande åtgärder. Vadgäller övriga dammar i och invallningen nedströms , somEskilstuna kommun behandlar i sitt yttrande, torde de' redan planeradeombyggnaderna m. m. inte vara föranledda av Hjälmamtredningens förslag till nyavattenhushållningsbestämmelser. Jag anser därför alt slaten inte bör betalakostnaderna för dessa åtgärder. Avvad jag nu har anfört framgår att jag i allt väsentligt ansluter mig till utredningensförslag till ändrad vaUenhushållning i . Detta förslag måste givetvisbearbetas vidare samt därefter prövas enligl vattenlagen. Jag vill därförbetona att det först är efter den ingående behandling av förslagets inverkan påolika intressen som sker vid en sådan prövning, som den ändradevattenhushållningen kan få sin slutliga utformning. Ilikhet med Hjälmamtredningen anser jag det naturligt att det fortsatta arbetetmed en ändrad vattenhushållning i omhänderhas av ett vattenförbundför . Jag har erfarit att länsstyrelserna i berörda län har tagitinitiativ till bildandet av ett sådant förbund och att vissl förberedelsearbetenu pågår. 1detta sammanhang vill jag också peka på möjligheterna att, när fömt- 1979/80:91 9 sättningarhärför föreligger, utföra erforderliga arbelen såsom beredskapsarbelen. Jag ulgårfrån att detta beaktas i planeringen och att samråd därvid sker medarbetsmarknadsmyndigheterna. Densammanlagda kostnaden för en ändrad vattenhushållning i av det slagjag här har förordal och de ylterligare ålgärder som enligl min uppfattning börvidtas i samband härmed uppgår lill 7 milj. kr. i del penningvärde som råddevid uigången av . Härtill kommer kostnaderna för detaljprojektering, vatlendomslolsbehandlingm.m., vilka kan uppskattas till av genomförandekostnaderna, dvs. till drygt1 milj. kr. Även dessa kostnader bör bestridas av statsmedel. Det sammanlagda medelsbehovetuppgår därför till ca 8 milj. kr. Medhänsyn till tidsåtgången för planering och projeklering av arbetena samt förprövningen enligt vattenlagen torde endast en mindre del av del tolala beloppelbehöva tas i anspråk . /81 torde därför medelsbehovel inskränka sig till 0,5 milj. kr.för fortsatta ulrednings- och projekteringskostnader. Detla belopp bör belastaanslaget Ersättningar för vissa besiktningar och syneförrättningar undertionde huvudtiteln. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemsläller jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. godkänna atl statligt stöd tillfortsaU utrednings- och projekteringsarbete för en ändrad vattenhushållning iHjälmaren och härmed förenade åtgärder lämnas enligt de gmnder som jag harförordat i det föregående, 2. medge att kostnaderna för detstatliga stödet får bestridas från förslagsanslaget Ersättningar för vissabesiktningar och syneförrättningar under fionde huvudfiteln. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har laglfram. 1979/80:91 11 Sammanfattning av betänkande (Ds Jo1979:10) Ändrad vattenhushållning i Vår huvudsakliga uppgift har varit att undersöka fömtsättningamaför en reglering av som bättre än den nu gällande regleringentillgodoser de skilda inlressen som är förenade med sjöns nyttjande. Vi fick ocksåi uppgifl att undersöka vilka möjligheter det finns att åstadkomma en nyorganisation för administrationen av reglering. I den sistnämndadelen avgav vi en delrapport (Ds Jo 1978: 3) förHjälmaren. Hjälmarenregleras alltsedan sjösänkningen genomfördes . Vattenhushållningsbestämmelsernaför regleringen har inte ändrals . Enligt dessa skall regleringenbedrivas mellan dämningsgränsen -(-22,22 m och sänkningsgränsen -(-21,62 m.Hjälmaren har sitt utlopp i , som rinner ut i . FrånHjälmaren rinner också . Största tillflödet är , somrinner ul i vid . Deolika intressen som framför allt berörs av vattenståndet i är jordbmk,fiske, naturvård, friluftsliv, sjöfart och kraftproduktion. Dethar visat sig att regleringsgränsema ofta över- resp. underskrids. Sålunda harunder dämningsgränsen i samband med stora flöden i medeltalöverskridits , och sänkningsgränsen i samband med torra somrar ochhöstar underskridits i medeltal vartannat eller . Det högslavattenstånd som har uppmätts är -1-22,48 m () och det lägsta är -1-21,15m (). De höga vattenstånden, vilka i allmänhet inträffar ,leder till skador för jordbmket. De låga vattenstånden är till nackdel förnaturvård, friluftsliv, sjöfart och fiske. Våraberäkningar av olika regleringsaltemativ har visal att del inte är möjligt atthöja medelvattenstånd utan att detta leder tillallvarliga skador för jordbmket. Dessa skador skulle visserligen till störstadelen kunna förebyggas genom invallningar. Kostnaderna för sådana invallningarskulle emellertid bli mycket stora och flerfaldigt översfiga värdet av deskador de skulle förebygga. Vi har därför bedömt att fördelama för övrigaintressen av en höjning av vattenståndet inte tillnärmelsevis uppväger skadomaför jordbmket eller kosinadema för att förebygga sådana skador. En sänkning avsjöns medelvattenstånd skulle ytterligare försämra de redanotillfredsställande förhållandena för naturvård, friluftsliv, sjöfart ochfiske. vattenhushållningsplan för bör enligt vår mening i stället inriktaspå att i möjligasle ulsträckning eliminera nackdelarna med nuvarande regleringutan atl man därför ändrar på medelvattenståndet . Vi har därförföreslagit olika förändringar av nuvarande vattenhushållningsbestämmelser samtolika åtgärder i , och vilka samtliga hartill ändamål att göra det möjligt att dämpa vattenståndsstegringen i sambandmed stora vårflöden och minska vattenståndssänkningen . Vihar dessutom slälll samman en lappningsplan - betecknad lappningsplan III: 12- vilken tillsammans med vissa regleringstekniska åtgärder i och Hjälmarekanal bör kunna tjäna som utgångspunkt för en ny vattenhushållningsplan för . 1979/80:91 12 Dei lappningsplanen föreslagna vallenhushållningsbestämmelserna avviker från denu gällande framför allt genom atl de föreskriver att vattenståndet sommartidom möjligt skall följa en lutande linje med vattenståndet -1-21,95 m den 20 majoch -(-21,73 m den 30 seplember. Sänkningsgränsen -t-21,62 m får i vissa fallunderskridas , dock med högst ned till nivån -1-21,50 m. Dessulomsänks minimitappningen från genom och Hjälmare kanalfrån nuvarande till 3,1 mVs, varav genom och 0,1 m'/sgenom . För bestämmande av tappningen från införvårfloden utnytljas en hydrologisk modell för , vilken utarbetats av SMHI.En fömtsättning för atl vattenståndet skall kunna hållas på dennivå som anges i planen är atl rensningar vidlas i , dels mellanutloppet vid och , dels mellan Hyndevadsdammen och Rosenholmsdammen,Vi bedömer även all del erfordras en ny damm över den mindre åfåran i Hyndevadför all regleringen skall kunna bedrivas på önskat sätt. Enreglering enligt den föreslagna lappningsplanen kommer att leda till kraftförlusteri till ett värde av i medeltal /år. BeträffandeSvartån har vi funnil att befinlliga regleringsmagasin i huvudfåran och iLaxån i viss ulsträckning skulle kunna användas på ett sätt som bättre än delnuvarande tillgodoser önskemålen i fråga om vattenstånd i .