prop · G303103 · 1979-12-31 00:00:00 — "Sådanl läromedel som läcker väsenlliga delar avämne, ämnesgrupp eller kursmomenl som anges i gällande läroplan och försereleverna med inslrumenl som hjälper dem all planera och organisera sinasludier, öva färdigheler, inhämta fakla och sälla in dessa i meningsfulllsammanhang". Jag anser del angelägel att ulredningen överväger omtillräckliga skäl föreligger för att även fortsättningsvis behålla begreppetcentralt läromedel. Utgångspunkten för ulredningens överväganden i dettaavseende bör vara atl eleverna även framgent skall tillförsäkras tillgång lillläromedel som täcker väsenlliga delar av ämnen, ämnesgrupper eller kursmomenl iläroplanen. I uppdraget bör vidare ingå alt pröva nuvarande system förfinansiering av verksamhelen vid SIL. med kostnadstäckning delvis av staten ochdelvis av läromedelsproducenter. Ulredningen skall särskilt redovisa konsekvenserav elt system med lägre slallig kostnadstäckning, liksom även konsekvenser avetl alternativ med fullständig avgiftsfinansiering, I delta allernaliv skalläven organisaloriska konsekvenser för de delar av institutets verksamhet som helt läcks av slalliga bidrag redovisas, nämligen adminislralion av RPH ochproduklionsstöd samt information om läromedel för invandrare. Regeringen har bemyndigat mig atttillkalla en kommitté (U 1978:17) för översyn av den statliga skoladministrationen,I direkliven (Dir 1978:99) anges alt kommiitén mot bakgrund av en karlläggningoch analys av den nuvarande organisationen i en försia elapp bör redovisaprinciper för en förändring av den statliga skoladministrationen, Arbelel börutmynna i elt underlag för regeringens beslul om tilläggsdirektiv tillkommittén med preciserade rikllinjer för hur den statliga skoladministrationenbör förändras. Kommittén bör enligt direktiven redovisa ett sådanl underlagföre . Den nu inledda översynen av den slalligaskoladministrationen påverkas av det arbele som bedrivs av utredningen omläromedelsmarknaden. Jag finner det angelägel alt översynen av den statligaskoladministrationen så långt det är praktiskt möjligt grundas på en samlidigoch samlad bedömning av alla de fakiorer som kan påverka den statligaskoladministrationens arbelsuppgifter och organisalion. Med hänsyn härtill bördet uppdras åt ulredningen om läromedelsmarknaden att bedriva arbetet så, attden mot bakgrund av principiella ställningstaganden i organisalions- ochfinansieringsfrågorna före till regeringen kan redovisahur och i vilken omfattning utredningens förslag kan komma alt påverka denstatliga skoladministrationens arbetsuppgifter och organisation på olikamyndighetsnivåer (central, regional och lokal nivå). Ett slutbetänkande bör läggas fram före , Eftersom ulredningens uppdrag har vidgals utöver en renkarlläggning finner jag all dess sammansättning behöver breddas, 20 1979/80. Del II U:8 Skr 1979/80:103 306 Med hänvisning lill vad jag nu har anförl hemsläller jagalt regeringen 1 för fortsatt ulredning om läromedelsmarknaden utfärdarlilläggsdirekliv i enlighet med vad jag anförl 2 med ändring av del lidigare lämnade bemyndigandetbemyndigar mig alt lillkalla en kommitté med högst fem ledamöier för fortsatt ulredning att ulse en av ledamöterna all vara ordförande all besluta om sakkunniga, experler, sekrelerare och annalbiträde ät kommittén. Vidare hemsläller jag all regeringen föreskriver atlkostnaderna för kommillén skall belasta nionde huvudlilelns kommilléanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hennes hemställan. Utredning om verksamheten vid Musikaliska akademiensbibliotek, och Svenskt musikhistoriskt arkiv Departementschefen, statsrådet , anför. Utvecklingen på kuliurområdet har iavsevärd mån påverkat även Musikaliska ställning och verksamhet.Enligt de principer som vuxit fram bör statliga myndighetsoch ansvarsfunktionerinle ligga hos akademier och samfund annal än i undantagsfall. Musikaliska akademienhar dock forlfarande sädana funktioner vad gäller biblioleks- ochmuseiverksamhet på musikområdet. En nära anknytning lill denna verksamhet harSvenskt musikhistoriskt arkiv, vars verksamhet finansieras avhumanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådel. I skrivelse lill chefen för ulbildningsdeparlemenlel den16 har bl.a. föreslagit atl Musikaliskaakademiens bibliotek. Musikhistoriska museel samt Svenskt musikhisloriskl arkivsammanförs lill en ny slallig administrativ enhel. Skrivelsen har remissbehandlais. budgetproposiuon (1978/79:100 bil. 12 s. 84)har jag uttalat all jag har för avsikt alt föreslå regeringen atl tillsätta enarbelsgrupp som närmare skall pröva den organisationsform som harföreslagit. Jag tar nu upp denna fråga. Vid dessinstiftande lades också grunden lill ett bibliotek. Från början av 1900-taletanvisade siaten i ökad utsträckning direkla bidrag för bibliolekel. Akademin hade fram elt övergripande centraltansvar i svenskt musikliv. Nämnda år uttalade statsmakterna (prop. 1970:1 bil.10 s. 23, SU 307 Kommittéer: Del II U:8 1970:43, rskr 1421) atl cenirala lillsynsoch myndighetsuppgifterpå musikomrädet inle längre borde åvila akademin ulan läggas pä ell statligtorgan. Departementschefen fann del betydelsefullt alt Musikaliska akademienhärigenom frill och obundet kunde fullfölja sin musikfrämjande verksamhel,omfattande både allmän bevakning och inilialiv över hela musikfället. Dåvarandelealer- och orkeslerrådel fick i della sammanhang vidgade uppgifter somtillsynsmyndighet pä musikomrädet. I en särskild proposiiion lill (prop.1970:25) ang. musik- och dansutbildning m.m. behandlades även frågan omhuvudmannaskapel för Musikaliska bibliolek och en evenluellöverföring av detta från till staten. Departementschefen varemellerlid inle beredd att då la ställning i frågan ulan ansåg atl den bordeövervägas ytterligare. Genom beslul uppdrog Kungl. Maj;t ätstatskontoret all i anslutning till andra utredningsuppgifter rörande devetenskapliga bibliotekens inre organisalion också behandla Musikaliskaakademiens bibliolek. Statskontoret redovisade den 20 augusli 1973 dellautredningsarbete i en särskild rapporl "Musikaliska akademiensbibliolek". Ulredningen avsäg förelrädesvis inreorganisation. Slatskonlorel uttalade all det fanns motiv alt inordnamusikbiblioteket i etl gemensaml bibliolek för högskolan i . Samiidigiframhölls atl fyllde en viktig funktion som musikinslitution medanknylning bl.a. till Svenskl musikhisloriskl arkiv och nationalfonolekel.Statskontoret aktualiserade ocksä frågan om biblioteksservice ålMusikhistoriska museel. Elt omorganiserat musikbibliolek borde kunna få iuppdrag att svara för de bibliotekstekniska uppgifterna i samband med museelsförvärv, katalogisering och bokvård saml interurbanlåneservice. Statskontoretsrapport har remissbehandlais men ännu inte föranlett några beslut om ändradställning för . Huvudbestämmelser för ärinlagna i akademins stadgar, som fastställts av Kungl, Maj;t den 27 maj 1971.Kostnaderna för biblioteksverksamheten läcks genom del särskildastats-budgetanslaget till . Anslaget disponeras av akademiensstyrelse. Regeringen fastställer personalförteckning. Personalen lillsalts avakademins styrelse. Av Musikaliska stadgar (S 21) framgår atlMusikhisloriska museet "är knulel" till akademin. I motsats till vadsom gäller för musikbibliolekel synes dock museels samlingar inte varaakademins egendom. Enligt stadgar, som fastställts av Kungl. Maj:t den 6 maj1932, utgör en stiftelse. , som grundades , beslårfrämsl av en större instrumentsamling, ett arkiv med brev, klipp, bilder,uppteckningar av svensk folkmusik m,m. saml etl fonogramarkiv. Enligt stiftelsens stadgar består styrelsen för museet avMusikaliska preses, akademins sekreterare, museels föreståndare samttvå av akademin utsedda ledamöter. Styrelsen utser museets föreståndare samt eninspektor som förvallar museets medel. Till museets verksamhel utgår ettsärskilt statsbidrag från anslaget Bidrag till vissa museer. Avlöningen tillmuseiföreståndaren utgår dock ur anslaget lill . I sitt belänkande (SOU 1973:5) Museerna behandlade 1965års musei- och utslällningssakkunniga också Musikhisloriska museelsutvecklingsbehov och ställning. Utredningen föreslog bl.a. att förhandlingarskulle inledas om Del 11U:8 Skr 1979/80:103 308 Av prop, 1974:28 (s, 348) framgårall föredraganden inte var beredd alt ta sliillning i denna fråga. Delförutsattes dock all förhållandet mellan staten och museel skulle las upp vidöverläggningar med akademin. Svenskl musikhisloriskl arkiv är en dokumentations- ochinformationscentral för svensk musikhistorisk forskning, Verksamheleninnefatlar bibliografisk registrering av musiklitleralur, källinvenlarier,medverkan vid omhänderlagande av musikaliska arkivbestånd, dokumentationsarbetesamt informationsverksamhet. Verksamheten har bedrivits som enprojeklverksamhel, finansierad av humanislisk-samhällsvelenskapligaforskningsrådet. Arkivet leds av en slyrelse med företrädare för den akademiskaforskningen saml arkiv-, biblioleks- och dokumenlalionsverksamhet. Vidare ingårarkivels föreståndare i slyrelsen. Från arkivets sida har i olika sammanhang begärls atlverksamhelen skall ges karaklär av en permaneni slallig institution. Utredningsarbelel bör inriklas pä atl klarlägga hurverksamhelen vid , Musikhisloriska museel ochSvenskl musikhisloriskl arkiv skall kunna adminislralivi samordnas inom engemensam organisalion med staten som huvudman. Ulredningen bör pröva denlämpligasle formen för detla huvudmannaskap. En övergång till ell gemensaml slalligl huvudmannaskapmedför behov all uireda vissa problem som har samband med en avveckling avnuvarande splittrade huvudmannaansvar. Således fordras en precisering av vilkatillgångar och vilken verksamhet som skall föras över lill del nya organet. Avsärskild belydelse är denna fråga för musikaliska bibliolek som f.n.ulgör en inlegrerad del av akademins verksamhet. I detta sammanhang börklarläggas vilka konsekvenser en sådan förändring medför för akademinsverksamhel i övrigl. Den här avsedda ulredningen och de förslag beiräffandeförhandlingar och beslut som kan föranledas härav bör utarbetas i samråd med deberörda huvudmännen. Utgångspunkt för omorganisationen bör vara atl de ireenheler som förs samman i den gemensamma organisalionen skall kunna fungerasjälvständigt under ledning av en gemensam styrelse. Utredningen bör lägga framförslag lill organisatorisk struktur för det nya organet. Inrikiningen ochomfattningen av arbetet hos inslilulionerna bör i della sammanhang inle tas upplill närmare prövning. Utredningen bör dock överväga sådana frågor som avser enralionell och enheilig organisation av arbelel i olika delar av del nyaorganet. Del bör sedan ankomma pä den nya gemensamma styrelsen att successivtöverväga förändringar i verksamheten med hänsyn till olika krav som kan kommaatt slällas utifrån behov på kulturområdet eller i ulbildnings-ochforskningssammanhang. Den nya organisalionen bör ulformas med hänsyn tillerfarenheter av lösningar i andra sammanhang där flera institutioner medsjälvständig verksamhet inordnats under en gemensam styrelse. Viktiga frägor irelationerna mellan en gemensam slyrelse och verksamhetsmässigt friståendeinstitutioner är handhavandel av gemensamma verkslällande uppgifler ochledningen av del arbele som är av gemensam karaktär. Utredningen bör redovisa hur gemensamma administrativafrågor skall 309 Kommittéer:Utbildningsdepartementet Del II U:9 Exempel på sådana är administrativa uppgiflerät slyrelsen, anställnings- och lönefrågor, arbeisrättsliga frågor, kameralafrågor, inlern service m,m. Eventuellt kan övervägas om vissa administrativafrågor skulle kunna lösas i samverkan med annat statligt organ. Ulredningen bör göra en genomgång av de ekonomiskaförulsällningarna för nuvarande verksamhel liksom av nuvarandepersonalsituation. Tillsammans med de nuvarande huvudmännen bör ulredningenför den befintliga verksamhelen ularbela förslag lill personalorganisation ochberäkna medelsbehovei för verksamheten. Ulredningen bör slutligen ge en redovisning avlokalsituationen för del nya organet och de eventuella förändringar som kanaklualiseras i samband med omorganisationen. Med hänvisning lill vad jag nu har anförl hemställer jagatl regeringen bemyndigar chefen för ulbildningsdeparlemenlel alt tillkalla en kommitté med högsl fem ledamöier meduppdrag all uireda hur Musikaliska bibliolek, Musikhisloriska museeloch Svenskt musikhisloriskl arkiv bör organiseras, all ulse en av ledamöierna atl vara ordförande, all besluta om sakkunniga, experter, sekrelerare och annalbiträde ål kommiitén. Vidare hemsläller jag alt regeringen föreskriver allkostnaderna skall belasta nionde huvudtitelns kommilléanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Tilläggsdirektiv till utredningen om kommunalvuxenutbildning Beslul vid regeringssammanlräde Chefen förutbildningsdepartementet, statsrådet anför. Genom beslut bemyndigade regeringen migalt tillkalla en kommitté med uppdrag alt göra en översyn av den statliga ochkommunala vuxenutbildningen. Kommittén har antagit namnel komvuxutredningen. I direktiven (1978:31) till kommillén (U 1978:04) anfördejag: Kommiuén bör även analysera hur statens skola för vuxna bör användas somkomplement till den kommunala vuxenutbildningen för atl tillgodose ulbildningsbehovsom inte på lokal nivå. Frågan om behovel av och möjligheterna till samverkanmellan statens skolor för vuxna, vuxenutbildning och brevskolahar på uppdrag utretts av en särskild sakkunnig.Denne har avgett promemorian "Samverkan mellan statens skolor för vuxna,vuxenutbildning och " (Ds U 1977:22). I ulredningen föreslås att ställningen för de slatligaskolorna för vuxna (SSV) i och borde bli föremål föröversyn med anledning av den kommunala vuxenutbildningens ökade möjligheter attöverta den varvade undervisningen vid skolorna. DelllU:9 Skr 1979/80:103 310 föreslås atl brevundervisningen vid skolan i upphöra och att skall svara för all kompetensinriktadbrevundervisning i och gymnasieskolans ämnen. 1 etl andra stegföreslås alt frågan om eventuell kommunalisering av statens skolor för vuxnaborde prövas av komvux-utredningen. En slor del av remissinstanserna ansåg atlde framlagda förslagen borde ulredas ytterligare. Promemorian och inkomna remissyttranden har därför den 14november 1978 överlämnats till komvux-utredningen att beaklas i det fortsattautredningsarbetet. Kommittén bör vid översynen av statens skolor för vuxnaöverväga lämpligheten av att verksamheten koncentreras lill skolan i från kommittén i denna fråga bör behandla kostnadskonsekvenser ochövrigt underlag för ett eventuellt sammanförande av den berörda verksamhetentill en statlig skola. Kommittén bör hålla nära kontakt med de två berördakommunerna. Regeringen har bemyndigal statsrådetRodhe att tillkalla en kommitté (U 1978:17) för översyn av den statliga skoladministrationen.I direktiven (1978:99) anges att denna kommitté mot bakgrund av en kartläggningoch analys av den nuvarande organisationen i en första etapp bör redovisaprinciper för en förändring av den statliga skoladministrationen. Arbetet börutmynna i ett underlag för regeringens beslut om tilläggsdirektiv tillkommittén med preciserade riktlinjer för hur den statliga skoladministrationenbör förändras. av den statliga skoladministrationenskall redovisa detla underlag före . Den nu inledda översynen av den statligaskoladministrationen påverkas bl.a. av det arbete som bedrivs avkomvux-utredningen. Det är angeläget att översynen av den slatligaskoladministrationen så långt det är praktiskt möjligt kan grundas pä ensamtidig och samlad bedömning av alla de faktorer som kan påverka den statligaskoladministrationens arbetsuppgifier och organisation. Med hänsyn härtillfinner jag, efter samråd med statsrådet , att det bör uppdras ålkomvux-utredningen att fill regeringen redovisa hur och i vilken omfattningkommitténs förslag kan komma atl påverka den statliga skoladministrationensarbetsuppgifter och organisation på olika myndighetsnivåer (central, regionaloch lokal nivå). Kommitténs arbete bör bedrivas så att kommittén kanredovisa sina förslag i fråga om konsekvenser av kommitténs förslag på denstatliga skoladministrationen samt i fråga omöversynen av statens skolor för vuxna . Jag hemställer att regeringen utvidgar komvux-utredningensuppdrag i enlighet med vad jag nu har anfört. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan 311 Kommittéer: Delll U:10 Översyn av vissa radiorättsliga frågor Departementschefen, slalsrådel , anför. I 1 S radiolagen (1966:755) definieras följande begreppsom ligger lill grund för den rättsliga regleringen av ljudradio- ochTV-verksamheien i : radiosändning; ljud, bild eller annal meddelande som sändsmed hjälp av elektromagnetiska vågor vilkas frekvenser äro lägre än 3.000gigaherlz och vilka utbreda sig i rymden utan särskilt anordnad ledare, trådsändning: ljud, bild eller annat meddelande som sändsmed hjälp av elektromagnetiska vågor vilka äro bundna vid särskilt anordnadledare, rundradiosändning: radiosändning eller Irådsändning som äravsedd atl mollagas direkt av allmänheten, om sändningen icke är avsedd endastför en sluten krets, vars medlemmar äro förenade genom en påtaglig gemenskap avannal slag än ett gemensamt inlresse att lyssna på eller se sändningen, sändare; anordning för radiosändning (radiosändare) ellertrådsändning (trådsändare), mottagare: anordning för mottagning av radiosändning ellerIrådsändning, radioprogram: radiosändnings eller trådsändnings innehåll,om detta består av annat , utom angivande av namn eller källa, enklameddelanden om tid, väderlek, nyheter eller dylikl. Enligt 5 S första stycket radiolagen bestämmer regeringenvilka företag som har rätt att sända radioprogram i rundradiosändning fränsändare här i landet. Frän denna regel finns två undantag som framgår av 5 §tredje och fjärde styckena. För del första får radioprogram i rundradiosändningsom har upptagits trådlöst på centralanläggning utan särskilt tillstånd sändasvidare till mottagare inom faslighet som är ansluten till anläggningen. För detandra finns särskilda föreskrifter om rätt att sända program i vissa lokalarundradiosändningar - s.k. närradio- och när-TV-sändningar - i lagen (1978:479)om försöksverksamhet med närradio. Beslut om fillstånd atl sända närradio underdenna verksamhet, som har inletts och får äga rum infill den30 , meddelas enligt 1 § förordningen (1978:485) om närradio avkommittén för närradio (U 1978:11). I radiolagen finns regler för den programverksamhet sombedrivs av förelag som har erhållit sändningsrätt enligt 5 § första stycket.Rätten skall ulövas opartiskt och sakligt. Därvid skall beaktas att envidsträckt yttrandefrihet och informationsfrihet skall råda i rundradion. Iprogramverksamheten skall hävdas del demokraiiska statsskickets grundidéer samlprincipen om alla människors lika värde och den enskilda människans frihet ochvärdighet. För verksamhelen skall i övrigt gälla vad som föreskrivs i avtalmellan regeringen och företagel. I sådant avtal får som villkor försändningsrätten tas in föreskrift om skyldighet all sända beriktigande ochgenmäle, föreskrift lill skydd för enskilds privatliv, föreskrift om förbud motkommersiell reklam eller mot program som bekostas av annan än programföretag,föreskrift om skyldighet att pä begäran av myndighet sända meddelande tillallmänheten och föreskrift om skyldighet att sända redogörelse för beslut avradionämnden, vari företagel förklarals ha brutit mol bestämmelser i radiolageneller i avlalet. DelllU:10 Skr 1979/80:103 312 För granskning av radioprogram som har förekommil irundradiosändning finns radionämnden. Närmare beslämmelser om nämndensverksamhet finns i förordningen (1978:482) med inslruktion för radionämnden.Enligt 8 S radiolagen får myndighel eller annat allmänt organ inle i förväggranska eller föreskriva förhandsgranskning av radioprogram och inte hellerförbjuda radiosändning eller trådsändning på grund av dess innehåll. Bestämmelser om ansvarighet för broll mot yttrandefriheteni radioprogram som sänds med slöd av 5 S försia stycket radiolagen finns iradioansvarighelslagen (1966:756). För radioprogram som sänds i försöksverksamheten mednärradio gäller särskilda programregler och beslämmelser om ansvarighet förytlrandefri-hetsbrott. Dessa återfinns i lagen om försöksverksamhel mednärradio och i lagen (1978:480) om ansvarighet i försöksverksamhel mednärradio. Terminologin i 1 § radiolagen tillkom under förra delen av1960-talel eller tidigare och har delvis sitt ursprung i inlernationellaöverenskommelser. Den är, som har framgått av vad jag har anfört, avavgörande betydelse för tillämpningen av de program- och ansvarighetsregler somgäller för den allmänna ljudradio- och TV-verksamheten. Som framgår av 1 §andra stycket lagen om försöksverksamhel med närradio ligger emellerlid sammalerminologi till grund också för bestämmelserna i denna lag. Den kan även habelydelse för exempelvis upphovsrällsliga frågor som är förbundna medprogramverksamhet. Definitionerna i 1 S radiolagen har visal sigföranleda svårigheter vid tolkningen. Detla beror delvis på att begreppenanvänds pä ett sätt som inte stämmer överens med normall språkbruk. Sålundaavses enligt radiolagen med "radiosändning", "rundradiosändning"och "radioprogram" sändning respektive program i såväl ljudradio somTV. Innebörden av begreppel rundradiosändning har även i övrigt vidåterkommande tillfällen förorsakat tolkningsproblem, framför allt i fråga omlokalt begränsade sändningar. Svårigheterna har bl.a. aktualiserats i sambandmed ansökningar om rätt till kabel-TV-sändningar och påpekanden i riksdagsmotioner. Som ett belysande exempel på här berörda problem kanhänvisas till rättsfallet NJA 1976 s. 95 (del s.k. Skönstaholms-målel), därsaken gällde om lokala TV-sändningar som en förening av de boende inom etlradhusområde hade anordnat över områdets centralantennanläggning var att ansesom otillåten rundradiosändning eller ej. Rättsfrågan bedömdes olika av de tredomslolar som prövade målet. Även radioutredningen framhöll i sitt belänkande(SOU 1977; 19) Radio och TV 1978-86 osäkerheten i innebörden av begreppelrundradiosändning och föreslog alt en ändring av radiolagen borde övervägas isyfle all undanröja denna osäkerhet. Del kan också nämnas alt televerkelnyligen i skrivelse till regeringen har föreslagit att regeringen snarasl tarinilialiv till en ändring av lagen i dessa hänseenden. Intresset för lokala TV-sändningar med anlitande avcentralantennanläggning har visat sig vara stort. Det förekommer ellerplaneras på flera håll i landel sådana kabel-TV-sändningar där del med hänsyntill oklarheterna i den gällande lagstiftningen är mycket svårl att avgöra omde är rundradiosändningar eller inte. Del är givetvis otillfredsställande attså är fallel och atl det sålunda i många fall ställer sig omöjligt förarrangören av en planerad sändning atl före denna kunna bilda sig enuppfattning om vilka 313 Kommittéer: Utbildning.sdepartementet Delll U:10 regler som gäller och om huruvida lillslånd behövs. Avgränsningsproblemet gäller inte enbari kabelsändningar(trådsändningar) utan även etersändningar (radiosändningar) av ljudradio ochTV. Det har för övrigl fält ökad aktualitet genom den påbörjadeförsöksverksamheten med närradio. Tiden efler radiolagens tillkomst har överhuvudtagetkännetecknats av att den tekniska ulvecklingen pä massmedieområdet gåll alllsnabbare. Förulom alt kabelöverföring av TV-program sker i ökande omfallning ärnya medieformer under framväxt. Som exempel kan nämnas lexl-TV och data-TV. Hurdessa nya medier skall ses i förhållande lill radiolagens regelsystem måsteklarläggas. Uppgiften atl se över terminologin i radiolagen har redanlilldelals närradiokommittén genom dess direktiv. haremellerlid två andra huvuduppgifler. Den skall dels leda försöksverksamheienmed närradio dels lämna förslag till ulformning av och villkor för en eventuellpermaneni närradio- och när-TV-verksamhel.