prop · G303104 · 1979-12-31 00:00:00 — om vissa högskoleadministrativa frågor; Regeringen föreslår allanlaga de förslag som har upplagils i bifogade uidrag av regeringsprolokoll. I propositionen föresläs vissaförändringar av beslutsordningen för högskolan på grundval av förslag ibeiänkandei (Ds U 1979: I) Endecenlraliserad högskola. Sammansättningen av regionstyrelserna föreslås bliändrad så all anlalel ledamöier minskas från 21 lill 18. Därvid minskas anlalelförelrädare för allmänna intressen så all löniagarorganisalionerna enbarikommer att representeras av de anslällda inom högskolan. Ifråga om fördelningenav medel från anslaget Lokala och individuella linjer och enslaka kurseraviseras en särskild ulredning. För universitets- och högskoleämbetets (UHÄ)del anmäler föredraganden all han avser atl föreslä regeringen atl uppdra ålUHÄ alt belysa etfeklerna av ell besparingsaliernaliv på tre procenl i sambandmed den belysning av effeklerna av en besparing om , vilkel numeranormall åläggs myndigheiema i samband med anslagsframslällningarna. Slutligen föreslås all störrejusleringar av planeringsramarna under elt budgelår bör underslällas regeringeneller den myndighet regeringen utser. I proposilionen föreslås allstatistiken beiräffande sluderande och studieresultat för högskolan skallorganiseras på ell enhetligt sätl som svarar mol den högskoleorganisation sominfördes . Förslag till rikllinjer läggs fram vilka bl.a.innebär alt statistik skall kunna tas fram både lokalt och centralt vidsiaiisiiska cenlralbyrån (SCB). Det cenirala sluderanderegislrel vid SCBföreslås bli minskat i förhållande till nu gällande ordning. I proposilionen föreslås slalenspsykologisk-pedagogiska bibliolek få en forlsall självständig ställning direklunder regeringen. Lokalmässigt föror-I 1979180. Prop.1979/80:104 2 dasall bibliolekel inryms i lokaler inom f. d. skogshögskolans område i Frescati.Bibliotekels slyrelse föreslås bli utsedd av regeringen saml därvid få ellutökat antal ledamöier och en breddad sammansättning. Sluiligen läggs framförslag om biblioiekels medelstilldelning för budgeiårei 1980/81. Prop.1979/80:104 3 Närvarande: slalsminislern , ordförande, ochsialsråden Ullslen, , Wikslröm, Mogård, Åsling, Krönmark, BurenslamLinder, , , , , Proposition om vissa högskoleadministrativa frågor. Sedan den nuvarandehögskoleorganisalionen infördes har ell forlsall arbelebedriviis med att se över och komplettera de bestämmelser som reglerarverksamhelen. Sålunda har främst befogenhetsfördelningen setts över av ensakkunnig. Frågor om dokumentation och statistik för grundläggandehögskoleulbildning har utretts liksom frågan om vilken ställning statenspsykologisk-pedagogiska bibliolek bör ha. I det följande behandlas dessa treämnen vart för sig. Under resp. avsnill ges inledningsvis en närmarebakgrundsredogörelse och hänvisas lill de bilagor som bör fogas lillprotokollet. 2 Föredragandens överväganden m.m. 2.1 Befogenhetsfördelning m. m. inom högskolan Genom beslul av regeringen våren1977 uppdrogs ål riksdagsmannen alt - såsom sakkunnig iulbildningsdeparlemenlel - göra en översyn av ansvarsfördelningen mellancenirala, regionala och lokala myndigheter inom högskolan. 1 utredningsarbetetbiträddes utredningsmannen av kanslichefen och rektornLennart . De tre sakkunniga anlog namnet decentraliseringsgruppen, Decenlraliseringsgruppen avgav den8 rapporlen (DsU 1979; 1) En decenlraliserad högskola, Rapporlenhar remissbehandlais och yttranden har avgivits av slalskonlorel,riksrevisionsverkei (RRV), uni- 1979/80:104 4 versilets- och högskoleämbetet (UHÄ), skolöverslyrelsen(SÖ), lanlbruksuniversitel, för Stockholmshögskoleregion, regionslyrelsen för högskoleregion, regionstyrelsenför högskoleregion, regionslyrelsen för /högskoleregion,för högskoleregion, regionslyrelsen för högskoleregion, i , lekniska högskolan i (KTH),inslilulet (Kl), högskolan för lärarutbildning i (HLS),, dramaliska inslilulet, grafiska institutet och institutet förhögre kommunikations- och reklamulbildning. , musikdramaliskaskolan i , i . i ,universiieiei i , högskolan i ; Väslerås, högskolan iFalun/, högskolan i /, högskolan i , universiieieii , högskolan i , universiieiei i , högskolan i ,högskolan i , högskolan i , i , Chalmerslekniska högskola (CTH), högskolan i , högskolan i ,i , högskolan i , högskolan i /,högskolan i , inlerimsstyrelsen för slallig högskoleulbildning iHalmslad, interimsstyrelsen föi slallig högskoleulbildning i ,decenlraliseringsutredningen, lärartjänstulredningen, kommittén orn enhetligthuvudmannaskap för högskolan, landsiingskommun, länslandsiingskommun, läns landsiingskommun, länslandstingskommun, läns landsiingskommun. läns landstingskommun,läns landsiingskommun, landstingskommun, Krislianstadsläns landsiingskommun. landstingskommun, länslandstingskommun, läns landstingskommun, länslandstingskommun, läns landstingskommun, länslandsiingskommun, Väslmanlands läns landstingskommun, länslandstingskommun, Jämllands läns landstingskommun, länslandsiingskommun. Norrbollens läns landsiingskommun, kommun, Siockholmskommun, kommun, kommun, , ,, kommun, kommun, Väslerås kommun, Falu kommun,, kommun, kommun, Tjänslemännenscenlralorganisliion (TCO), Ccnlralorganisalionen / SR, Landsorganisationeni (LO), förenade sludenlkårei (SFS), . Landslingsförbundel ochSvenska (), En sammanfattning av rapporten ochav remissyttrandena bör fogas lill protokollet i della ärende som bilagorna Ioch 2. 2,1,2 Allmänna utgångspunkter I samband med högskolereformen 1977(prop, 1975:9, UbU 1975; 17 rskr 1975: 179, prop, 1976/77; 59, UbU 1976/77:20,rskr 1976/77:246) ge Prop.1979/80:104 5 nomfördes stora förändringar av adminislraUonen avhögskolan i syfte alt föra ned beslulen pä en nivå så nära den berördaverksamheten som möjligt. En omfattande decentralisering genomfördes ochregionala organ inrättades. De nya beslutande organen fick en sammansättningsom var avvägd med hänsyn till högskolans samhälleliga belydelse och uppgifler.Statsmakternas beslut om den nya högskoleorganisationen baserades på ellomfattande utredningsarbete och remissförfarande, I den allmänna deballen har den nyahögskoleadminislrationen, och då särskilt regionslyrelserna, tilldragit sigstor uppmärksamhel och inlresse. Delta intresse är enligt min mening posilivioch välmotiverat, eftersom en väl fungerande högskoleadministralion är enförutsättning för all högskolan skall få den kvalitet vi eftersträvar.Administrationen är en av många vikliga komponenter i högskolesystemet, Decenlraliseringsgruppen har gjorten kartläggning av de befogenheier som ankommer på högskolemyndigheterna påresp, lokal, regional och cenlral nivå, Efler diskussioner med företrädare förhögskolan har gruppen framlagt förslag lill vissa förändringar som gruppenanser moliverade på grund av svagheier i nuvarande ordning.Decentraliseringsgruppens arbele har huvudsakligen ägl rum under det försiaårel av den reformerade högskolan. Gruppen framhåller därför atl erfarenhelernaav den nya organisalionen är begränsade och att del nu inle är möjligt atthell ulvärdera dess förmåga all utveckla utbildning och forskning i avslalsmakterna önskad riktning. Decentraliseringsgruppens förslagomfallas av storl intresse frän remissinslansernas sida. Flerlalelremissinslanser framhåller dock all lidpunklen för kartläggningen varit vältidig för all några långtgående slulsalser skall kunna dras av resultatet. a. all det är väsenlligl att inle aktualisera slörreorganisaloriska förändringar, innan den nya organisalionen fåll en reell chansalt fungera pä avsett sätt. Jag vill framhålla atthögskolereformen började genomföras för mindre än . De erfarenhelersom decenlraliseringsgruppen lagil del av hänför sig till det första reformårel,då alla i verksamheten medverkande böljade söka sina nya roller. Deerfarenheler vi nu har visar att högskoleorganisationen måste ges mer tid föratf finna sina former. Del är därför naturligt att nu endasl göra mindreförändringar i syfle atl rätta lill mera pålagliga brisier. Jag vill ocksåföreslå regeringen all för anmäla samtliga mina förslag lillförändringar av högskoleorganisalionen även om de enskilda frågorna i och försig inle kräver medverkan. Jag finner det nämligen väsentligt attlämna informalion om föreliggande förslag med hänsyn till detallmänna intresse som har knutils till den nya högskoleorganisationen, 2,1,3 Beslutsnivåerna inomhögskolan Mot bakgrund av en hypotetisk bild av högskolan är 1985 utvecklar Prop.1979/80:104 6 decenlraliseringsgruppen sina principiella bedömningar avvilka beslulsni-våer som bör finnas inom högskolan i framliden, Ulgångspunklenför gruppens resonemang är synen på värdet av en decentralisering avbesluts-fallandel så atl beslulen läggs så nära verksamhelen som möjligi, Decenlraliseringsgruppenansluter sig härvid lill del synsäll som anläggs avdecenlraliseringsutredningen (Kn 1975:01) i beiänkandei (SOU 1978:52) Läggbeslulen närmare människorna. Decenlraliseringsgruppen harövervägt tre modeller för beslutsnivåerna inom högskolan. Modell 1 skulleinnebära en organisation ulan UHÄ, modell 2 en organisalion ulanregionslyrelser och modell 3 den nuvarande organisalionen med trebeslutsnivåer, en lokal, en regional och en cenlral nivå.Decenlraliseringsgruppen har funnil all såväl UHÄ som regionslyrelserna börfinnas kvar i den framlida högskolan med i stort sett oförändradbefogenhetsfördelning sinsemellan. Bland remissinstanserna råder slorsamstämmighet om atl UHÄ måste finnas kvar som centralt ämbetsverk förhögskolan. Endasl några få yllranden går ul på alt UHÄ bör avskaffas. Däremoifinns en viss opinion bland remissinstanserna som vill se en avveckling avregionslyrelserna. därför atl man anser denna nivå som en onödig mellaninslans.De som redovisar dessa åsikter är framför alll SFS och slyrelserna föruniversiteten i och Göleborg samt SAF. Majorilelen avremissinstanserna delar dock utredningsmannens uppfallning all det finns etlbehov av alla tre beslutsnivåerna. För egen del vill jag framhålla följande. Syftet med högskolereformen varbl.a. atl öka ulbildningens tillgänglighet, atl bredda och differentierautbildningsutbudet och alt demokratisera ulbildningens organisalion. En långlgående decentralisering av beslutsbefogenheterna genomfördes därför. Iproposilionen om reformering av högskoleutbildningen m. m. 1975; 9)framhöll min förelrädare all de regionala organen var avsedda all ha ell övergripandeplaneringsansvar för den grundläggande högskoleutbildningen inom regionen.Regionstyrel-sernas planeringsfunktion skulle främsl beslå av all medverka iutarbetandet av planeringsunderiag lill ledning för regeringen, särskilt ifråga om ulbildningsulbudel inom regionerna saml dess fördelning på högskoleenheleroch anordnare av högskoleutbildning. Regionstyrelserna skulle ocksåfördela medlen lill lokala och individuella linjer samt till enslaka kurser påhögskoleenheter. Vidare skulle del ankomma på styrelserna all ha detsammanhållande ansvaret för anknytningen mellan enheler med och enheler utanfasta forskningsresurser. På regionstyrelserna lades också vissa samordnandefunklioner mellan högskoleenhelerna inom regionen och mellan högskolan ochyrkes- och samhällslivet inom regionen. De uppgifter som lades påregionslyrelserna innebar delvis en decentralisering från den cenirala nivån,dvs. från dåvarande universilelskanslersämbetel (UKÄ) och från regeringen. Pädel nya cenirala verket 1979/80:104 7 UHÄ lades uppgifler av samordnande karaklär på riksplaneti fråga om forsknings- och utbildningsresursernas inriktning och utveckling. 1det nya verkels roll skulle även ingå all ge service och informalion lillhögskoleenhelerna. Av remissytlrandena framgår all service och informalionfrån såväl UHÄ som regionstyrelserna belytl myckel för uppbyggnaden av demindre högskoleenhelerna under de senasle åren. Jag finner det naturligt altåsikterna kan gå isär i fråga om regionstyrelserna och deras arbetsuppgiftermed hänsyn till den korta tid som de har varit i funktion. Åsikterna omregionstyrelserna var också delade vid tillkomsten av den nya högskoleorganisalionen.Jag ansluter mig därför lill den bedömning som decenlraliseringsgruppen hargjori alt del forlfarande bör finnas tre nivåer för planerings- ochbeslutsbefogenheterna inom högskoleorganisalionen. Tiden är enligt min meningännu inle mogen atl göra en mer slutgiltig bedömning av den nuvarandebeslulshierarkin inom högskoleorganisationen. 2,1,4 Den lokala nivån Jag går över till de förslag somdecenlraliseringsgruppen har lagt fram beträffande den lokala nivån inomhögskoleorganisalionen. Genom högskolereformen erhöll deenskilda enhelerna för högskoleulbildning och forskning vidgade befogenheieroch slörre handlingsfrihet i skilda hänseenden. Högskoleslyrelserna gavs rällall inom vida ramar besluta om utbildningens innehåll och organisalion, omdisposilionen av anvisade medel och om verksamhels- och arbelsformer iutbildningen och forskningen. Därtill gavs möjligheter för högskolestyrelsernaatt i sin tur lill lokala nämnder m. fl. delegera beslulanderäll i de fleslaärendegrupper. Decenlraliseringsgruppen har karllagthur delegeringsmöjlighelerna har tagits till vara inom högskolan och för sindel funnil all del behövs ytteriigare informalion om dessa möjligheter. Genomall sprida kunskap om flexibiliteten hos organisalionen bör man enligt gruppenkunna undanröja en del av dagens kritik mot högskolans byråkratisering ochtungroddhel. Flera remissinstanser ansluter siglill gruppens uppfattning atl informalion om möjligheterna att delegera behövsför all motverka lendenser lill "lokal centralisering" till högskolestyrelserna. Jag anser aUdecenlraliseringsgruppens kartläggning bör kunna tjäna som underlag både förytteriigare delegering inom den lokala högskoleorganisationen och förinformalion till den personal som handlägger administrativa ärenden vidhögskoleenhelerna. Vidare räknar jag med all de som handhar personalutbildningi lämpliga former för vidare den kunskap som samlats inom delta område, I dellasammanhang villjag ocksä nämna den undersökning av möjligheterna tillrationalisering och effekiivisering vid högskoleenhelerna som Statskonsult i uppdrag all göra och vars resullal lorde föreligga , 1sammanhanget bör ocksä påpekas t, ex,all högskolestyrelsen i i siltremissyttrande redovisat atl en 1979/80:104 8 översyn av den lokalt beslutade organisationen viduniversitetet har påbörjats. Del ankommer på UHÄ och regionstyrelserna atlvidta de ålgärder som fordras för atl kunskap om olika lokala lösningar ochöverväganden i organisaloriska frågor skall förmedlas mellan högskoleenheterna. Decentraliseringsgruppen har ocksåundersökt möjligheterna all förenkla handläggningen av besvärsärenden ochlillsällningsärenden. Gruppen, som hänvisar till all ell decenlraliseringsarbetepågår inom , framför inte något förslag i dellahänseende men visar på möjligheter atl förenkla handläggningen avbesvärsärenden. Relativt få remissinslanser haruttalat sig i fråga om handläggningen av besvärsärenden. Styrelsen förhögskolan i har bl. a. framfört förslag innebärande all UHÄ i fråga omvissa tillsättningsärenden skulle vara sisla besvärsinslans i slället förregeringen. i anser allijänsteförslagsnämnderna också borde handlägga tillsättning av ijänster somextra universitetslektor, docent och forskarassistent. Lärartjänstulredningen(U 1977:04) har framhållil atl utredningen kommer all lägga fram förslag ifråga om lillsätlningsordningen av lärartjänster. Jag anser all del är angelägel allförenkla handläggningen av lillsällningsärenden. Somjag har nämnl kommerordningen för tillsäiiande av lärartjänster inom högskolain att behandlas ilärartjänslulredningens slutbetänkande som vänlas föreligga inom korl. Vidareöverväger en arbelsgrupp inom möjligheterna allöverilylla besvärsmål från regeringen till UHÄ. Jag avser att åierkomma lillregeringen med förslag om förenklingar av handläggningen av tillsättningsärendeni samband med ställningstaganden till förslagen från dessa uiredningar. Decentraliseringsgruppen föreslårall frågan om inrättande av antagningsnämnd skall decenlraliseras frånregionslyrelsenivå till högskolestyrelse. Förslagel tillstyrks av samtligaremissinslanser som yttrat sig i frågan. Jag bilräder förslagel och avser alli annal sammanhang föreslå all bestämmelserna i högskoleförordningen ändras idelta hänseende. Decenlraliseringsgruppen har ävenföreslagil alt mandattiden för prorektor skall förlängas från tre lill sex åroch därmed samordnas med mandattiden för rektor. Förslaget har tillstyrkts avsamtliga remissinstanser som yttral sig i frågan. Även jag biträder förslagetoch avser alt i annat sammanhang föreslå en ändring av bestämmelserna av dennainnebörd. Decentraliseringsgruppen har ävenredovisal de problem som hör samman med atl del f. n. saknas organ på lokaloch regional nivå, som kan svara för samordnande planering av utbildningen inomde olika yrkesutbildningsseklorerna. Gruppen lägger dock inle fram någolförslag härom. Olika uppfailningar redovisas i deyllranden som behandlar denna fråga, UHÄ anser atl frågan om sektorsorgan måsteägnas ökad uppmärksamhel. Jag vill i denna fråga framhålla alt det enligt nuvarandebeslämmelser är Prop.1979/80:104 9 möjligt för den högskolestyrelse som så önskar all inrällaberedande organ t, ex, för yrkesulbildningsseklorer, I övrigl får den fortsattaulvärderingen av den nya högskoleorganisalionen visa om del finns anledninglill författningsändringar, Samiidigi vill jag dock påpeka att ell inrättandeav sek-lorsvisa organ inle får innebära alt linjenämndernas ellerfakullelsnämn-dernas beslutsbefogenheter eller ansvarsområden inskränks. Decentraliseringsgruppen har ocksåbehandlat några andra frågor som hänger samman med den lokalahögskoleorganisalionen men inle lämnal några förslag i dessa hänseenden. Kritik har riktals mol all de gamlafakullelerna avskaffades som beslutande organ. Decentraliseringsgruppen visaralt della problem kan lösas inom högskoleförordningens ram. Vissa remissinslanser, l.ex,malemalisk-nalurvelenskapliga sektionsnämnderna vid i ,anser alt decentraliseringsgruppen avfärdat problemet för lätt, medanlanlbruksuniversiielel ansluter sig lill gruppens synpunkier, UHÄ redovisarförslåelse för synpunkten all den vidlagna förändringen inneburil förluslerfrån informalions- och konlakl-synpunkt och har intel all erinra mol alt fakultels/seklionskollegiernaåterges mera konkreia uppgifler under förutsättning att man bland de berördalärarna bedömer all ulbildningen och forskningen totalt setl skulle gagnas avdel. Jag har erfarii all kommillén (U1979; 10) rörande forskarutbildningens och forskningens villkor i den nyahögskolan kommer all belysa denna fråga yllerligare. Jag är därför inte nuberedd att förorda någon ändring i gällande beslämmelser. Jag vill, i avvakianpå förslag frän nämnda kommillé, i likhei med decentraliseringsgruppen, erinraom all den fakultets-nämnd, som finner behov av alt låla den grupp av läraresom enligt lidigare ordning ingick i fakultet sammanträffa, enligt nuvarandeordning kan göra detta på rådgivande bas. Även frågan om att förelrädare förallmänna intressen skall kunna ingå i förvaltningsnämnd behandlas avdecenlraliseringsgruppen, som dock inle har funnit skäl all lägga fram förslagtill formaliserade regler om delta. Vissa remissinstanser, bl. a. SFSoch landstingskommun, avvisar tanken på sådana formaliseradenämnder, medan UHÄ, TCO, för /högskoleregion ochuniversiteten i och tillstyrker atl förvaltningsnämnder medallmänföreträdare inrättas. Beträffande frågan omallmänrepresentanler i förvaltningsnämnd delar jag decentraliseringsgruppensuppfattning. Jag anser att tillräckliga skäl för en ändring avförvaltningsnämndernas sammansättning ännu inte förcbragts. Förvaltningsnämndär etl organ som högskolestyrelsen kan besluta om att inrätta och till vilkenstyrelsen i så fall delegerar beslutanderätten i vissa frågor. Omförvaltningsnämnderna ges en med högskoleslyrelserna Prop.1979/80:104 10 likarlad sammansällning kommer de i verkligheten atl blien dubblering av slyrelsen vilkel riskerar atl bygga in kompelenstvisler iorganisalionen. Decentraliseringsgruppen lar ocksåupp vissa problem som har iakttagits i samband med linjenämndernas arbele. Manmenar här atl förelrädare för yrkeslivet hafl svårigheler all della i ochpåverka della arbele, Decenlraliseringsgruppen har även fåll förslag om lokall skall få beslämma linjenämndernas sammansättning. Vissa remissinslanser har framförtönskemål om mer lid för utbildning av företrädare för yrkeslivet som skalldella i linjenämndsarbelet. För min del finner jag alt deinitialsvårigheler som på vissa håll iakttagits i fråga om linjenämndsarbeletdelvis bör kunna lösas genom information och intern utbildning. Jag förutsätterall linjenämndernas ekonomiska ansvarsområde ingående kommer all behandlas idessa sammanhang. Från många håll omvittnas att arbetet i linjenämnderna gettpositiva resultat för utbildningen och all inlenlionerna bakom linjenämndernastillkomst har kunnal förverkligas. Vidare harjag erfarii alt frågor omyrkeslivsrepresen-lalionen i linjenämnderna har studerats i UHÄ;sreformuppföljningspro-gram och jag förutsätter atl UHÄ vidtar elleraktualiserar de ålgärder detta kan ge anledning till. Decentraliseringsgruppen har ävenbehandlai vissa anslagsfrågor. Gruppen anser all medel lillinternationalisering av ulbildningen, lill slöd- och innovationsålgärder ochlill lokall pedagogiskt utvecklingsarbete borde kunna föras samman med övrigamedel för grundläggande utbildning under sektorsanslagen, men lägger inte framnågol förslag i denna riklning. Några remissinstanser ansluter siglill decentraliseringsgruppens syn på medelsanvisningen för berörda ändamål. Jag är i delta sammanhang inteberedd atl föreslä några förändringar i fråga om medelsanvisningen för angivnaändamål. Dessa frågor bör beredas i samband med behandlingen av kommandeanslagsframställningar. Jag vill i sammanhanget nämna atl UHÄ anmäll sin avsiktall i näsla anslagsframställning föreslå all medel för lokall utvecklingsarbetei fortsättningen skall anvisas under sektorsanslagcn, 2,1,5 Den regionala nivån Indelningen av landel i sexhögskoleregioner ulgår från alt universiteten skall vara centra i dessa.Regionerna skall tjäna som elt hjälpmedel för planeringen av utbudet avgrundläggande högskoleutbildning. Decenlraliseringsgruppen redogör för förslaglill ändrad regionindelning saml synpunkter som går ut på altplaneringsarbetet för högskoleregion skiljer sig från motsvarandearbete för andra högskoleregioner. Gruppen framför inte några förslag vare sigii fråga om kompetensen för för högskoleregioneller om ändrad regionindelning. Vissa remissinstanser behandlaravvikelserna mellan högskoleregionerna och andra planeringsregioner församhälleliga verksamheier, 1. ex. atl Prop.1979/80:104 11 län lillhör sjukvårdsregion men intedess högskoleregion. Jag anser att planeringsinsatsernainom högskoleregionerna utgör etl viktigt led i arbelel med alt få lill slånden väl fungerande bred deceniralisering av den statliga verksamhelen. Medhänsyn till att relativt kort lid har förflutit sedan indelningen ihögskoleregioner gjordes anser jag i likhet med decenlraliseringsgruppen alldel ännu inle finns ell lillräckligt underlag för att föreslå en ändradregionindelning. Jag har i del föregåendeuppmärksammat regionslyrelsernas vikliga uppgifter i planeringsarbetet för dengrundläggande högskoleutbildningen. En av de cenirala uppgifterna i detlasammanhang är regionstyrelsernas arbele med all fördela medlen till lokala ochindividuella linjer och enstaka kurser vilka anvisas under anslagei IX D 10. Decenlraliseringsgruppen haringående behandlat den kritik som riktats mol regionslyrelsernas handläggningav medelsfördelningen lill främst enslaka kurser. Kriliken går ul på allhögskoleenhelerna får del av fördel-ningsbeslulen för sent för all kunnaplanera ulbudel av kurser. Vidare anser fiera lokala högskolemyndigheter allfördelningsbeslulen är alltför delaljerade.