prop · G3031 · 1979-12-31 00:00:00 — 10.4 Uppsökande verksamhel .............................. 151 10.5 Boende.................................................... 151 10.6 Arbete och sysselsättning............................ 152 10.7 Utbildning................................................. 154 10.8 Vårdare av handikappade............................. 154 10.9 Statliga bidrag........................................... 155 11 Principerför sociala insatser för enskilda och familjer 155 11.1 Allmänna synpunkler .................................. 156 11.2 Helhelssyn .............................................. 159 11.3 FrivUlighet och självbestämmande................. . 159 11.4 Normalisering............................................. 162 11.5 Principer för vård utom det egna hemmet........ 162 11.6 Planering av behandling .............................. 164 12 Stödoch hjälpinsatser i hemmet 166 12.1 Slöd och hjälp i hemmel............................... . 166 12.2 Familjerådgivning ..................................... . 169 12.3 Kontaktman ............................................ 178 13 Vårdi familjehem 184 13.1 Vård och fostran i annal enskilt hem änvårdnadshavarens . 13.2 Förflyltning av fosterbarn ........................... 194 13.3 Förhandsbesked......................................... 195 13.4 Förmedlingsverksamhet................................ 196 13.5 Vård i familjehem som resurs inom 197 13.5.1 Allmänna synpunkter........................... 197 13.5.2 Utbildning och ersättning m.m............... . 200 14 Institutionellvård och behandling 203 14.1 Institutioner som behandlingsresurs............... 203 14.2 Frågor om huvudmannaskap......................... 212 14.3 Insfilufionsplanering.................................... . 217 14.4 Institutioner som drivs av frivilligaorganisationer 221 15 Enskilds kostnadsansvar.................................... . 225 16 Förfarandet vid återkrav ................................... . 230 17 TiUsyn........................................................... 234 1979/80:1 410 17.1 Allmänna synpunkler på tillsynsfunktionerna ... 234 17.2 Central tillsyn............................................ 241 17.2.1 Socialdepartemenlds uppgifter .............. 241 17.2.2 uppgifter ................... 241 17.3.............................................................. Regionaltillsyn 249 18 Besvär........................................................... 254 19.1 Allmänna synpunkter .................................. 263 19.2 De sociala nämnderna................................. 263 19.2.1 och social distriktsnämnd .. 263 19.2.2 Kommunens befogenhet att organisera 266 19.3.............................................................. Nämndenssammansättning m. m 269 19.3.1 Val av ledamöter................................ 269 19.3.2 Expertmedverkan................................ 270 19.3.3 Innehållet i protokoll .......................... 270 19.4.............................................................. Särskildaarbetsformer 270 19.4.1 Delegation......................................... 270 19.4.2 Ordförandebeslul................................. 272 19.5.............................................................. Vissaförvaltningsuppgifter 273 19.5.1 Egendomsförvallning m. m..................... 273 19.5.2 Rätt att göra framställningar m.m........... 274 19.6.............................................................. Omutredning vid nämnd 276 19.6.1 Inledande av utredning........................ . 276 19.6.2 Tvångsmedel m.m............................... . 279 19.6.3 Dokumentation och insyn ..................... 279 19.7 Underårigs hörande m.m............................... . 281 19.8 Förfarandet vid nämnd................................. 282 19.8.1 Tolk................................................. . 282 19.8.2 Personlig inställelse inför socialnämnd..... . 283 19.8.3 Kommunikation................................... . 283 19.8.4 Övriga frågor..................................... . 284 20Socialtjänstens samverkan med andra verksamhetsområden .... 284 20.1Allmänl om samverkan................................ . 284 20.1.1 Allmännasynpunkter.......................... . 284 20.1.2 Lagfäst ansvar.................................. . 286 20.1.3 Formerna för samverkan samt behov av centraladirektiv eller riktlinjer 287 20.1.4 Gränsdragningen mellan och andraorgan 290 20.1.5 Samarbetsorgan för skilda områden och särskildafrågor 290 20.1.6 Samarbete på olika nivåer................... . 291 20.1.7 Samarbetsorganens ansvar ................. . 292 20.1.8 Samverkan med skolan ...................... . 292 20.1.9 Samverkan med arbelsmarknadsorganen. 20.1.10 Samverkan med bostadsförmedling och bostadsföretag 294 20.1.11 Samverkan med försäkringskassorna .... 295 20.1.12..................................................... Samverkanmed landstingen 295 20.1.13..................................................... Samverkanmed den psykiska barn- och ungdoms vården (PBU).................................... . 297 20.1.14..................................................... Samverkani barnomsorgen 298 Prop.1979/80:1 411 20.1.15Samverkan med frivilliga organisationer 298 20.2Föreskrifter om samverkan i enskilda ärenden.. 301 20.2.1 Allmänna synpunkter............................ 301 20.2.2 Kriminalvården.................................... 303 20.2.3 Körkortsfrågan .................................. 306 20.2.4 Vapenlicenser .................................... 311 20.2.5 Övriga frågor...................................... 311 21 Socialregister m. m........................................... 313 21.1 Allmänt .................................................... . 313 21.2 Dokumentation och register.......................... . 313 21.3 Gallring .................................................... 315 21.4 Statistik................................................... . 326 22 Ekonomi......................................................... . 329 22.1.............................................................. Koslnaderför 329 22.1.1...................................................... Utredningensunderlag för beräkningarna 329 22.1.2 Utredningens bedömning av kostnaderna. 22.1.3 Behovet av priorileringar...................... 330 22.1.4 Fördelningen av kostnader mellan stat och kommun 331 22.2.............................................................. Statsbidragtill kommunernas socialtjänst 332 22.2.1 Avvägningmellan skatteutjämningsbidrag och all- 22.2.2...................................................... Utvecklingsbidrag 333 22.3 Avgifter.................................................... 337 22.4 Interkommunal ersättning ........................... 339 23 Övriga frågor................................................... . 339 23.1.............................................................. Rättentill biträde 339 23.1.1...................................................... Obligatorisktbiträdesförordnande 339 23.1.2...................................................... Gemensamlbiträde 341 23.1.3 Beslutsfunktioner ............................... 342 23.1.4 Övriga synpunkter............................... 343 23.2 Åtgärder vid samhällsfarlig asocialitet............. . 344 23.3 Internalionella adopiionsfrågor....................... 344 Bilaga3:1 Remissyttrande av . Bilaga 3:2 Remissyllrande av nämnden förinternationella adop tionsfrågor ............................................ . 353 Bilaga3: 3 Remissyllrande av Förbundet 361 Bilaga5 Utdrag ur lagrådets protokoU 365 Lagrådsremiss om vård utan samtycke inom socialtjänst ochsjukvård; Regeringen överlämnar för lagrådetsyllrande de förslag som har uppiagils i bifogade uldrag av regeringsprolokoll. arbele pågår med allgenomgripande förändra den .sociala vårdlagstifiningen. Nuvarandebarnavårdslag, nykterhetsvårdslag och socialhjälpslag avses bli ersatta av enny socialtjänsllag som skall vara gemensam för hela vårdområdel. En viktigfråga i arbetet på socialtjänstreformen gäller möjligheterna all vårda denenskilde utan hans samiycke. 1 lagrädsremissen föreslås en lagmed särskilda bestämmelser om värd av unga, som inle kan ges behövlig vård medegel eller föräldrarnas samiycke. Vård med stöd av lagen skall beredas den somär , om brister i omsorgen om den unge eller hans egel beleendemedför risker för hans hälsa eller utveckling. För den som behöver vård pågrund av sitl beleende kan vård med slöd av lagen i vissa fall beslutas lillsden unge fyller 20 är. Vården beslutas av länsrätten efleransökan av socialnämnden. Kan länsrättens beslut inte avvaktas, får nämnden ivissa fall besluta att omhänderta den unge. Sådant beslut skallunderställas länsrättens prövning. Beslut om omhänderlagande eller omvård enligl lagen medför räll för socialnämnden atl beslämma hur vården skallordnas och var den unge skail vislas . Nämnden skall noga följavården av den unge och regelbundel pröva om vård enligl lagen behöver beslå. 1fråga om unga som bereds vård på grund av sill egel beleende skall nämndenminsl en gång beslula om vården skall fortsätta. När vård enligtlagen inle längre behövs, skall nämnden förklara vården avslutad. För personer ålderskall del inle längre finnas möjlighel alt I 1979180. Prop.1979/80:1 2 besluta om vård utan samtycke enligl sociallagsliftningen.I slällel föreslås alt lagen (1966:293) om beredande av sluien psykialrisk vårdi vissa fall (LSPV) skall göras om lill lag om psykiatrisk vård och vård avmissbrukare i vissa fall (LPM). Enligl lagförslaget skall den sommissbrukar alkohol eller narkotika kunna beredas vård oberoende av samiycke omhan till följd av missbrukel är i Irängande behov av avgiftning och psykialriskvård i samband med denna, och ulebliven vård skulle innebära allvarlig fara förhans hälsa eller liv eller för annans personliga säkerhel eller hälsa. Värd medstöd av lagen skall kunna pågå i högsl . Som regel skall sjukhusetmeddela socialnämnden om inlagning av en missbrukare. blir skyldigalt upprälla en plan för den vård som missbrukaren kan behöva efter del allsjukhusvislelsen har upphört. Den missbrukare som får vård enligl den nyaregeln får räll lill särskill snabb besvärsprövning. När del gäller psykiskl sjuka gerbeslämmelserna i LPM samma möjligheler lill Ivängsingripande som LSPV. I avvaklan på en kommande översynav lagstiftningen föreslås vissa andra lagändringar. Beslämmelsen om ansökansom förulsällning för inlagning på sjukhus slopas. Möjlighel öppnas all beredavård vid andra institutioner än de sjukhus som omfallas av lagen. Ändraderegler föreslås vidare i bl.a. de s.k. konverteringsfallen. Reglerna omuiskrivning och uiskrivning på försök får etl någol ändral innehåll. De nuvarande uiskrivningsnämndernafår en avsevärl ökad roll i bevakningen av patienlernas rälissäkerhel.Nämnderna får därvid fler lekmanna-ledamöler. a. skall en ledamol hasärskild erfarenhel av sociala frågor. Nämnderna byter också namn tillpsykiatriska nämnder. Slutligen innehållerlagrådsremissen förslag om ökad användning av offentligt bilräde i mål ochärenden om vård oberoende av samiycke bl, a. enligl den särskilda lagen förunga och enligl LPM saml förslag om vissa följdändringar i bl. a, broUsbalken. Närvarande: stalsråden Mundebo (ordförande), Wikslröm,, , , , , Winlher, De , , ,Bondeslam Lagrådsremiss om vård utan samtycke inom socialtjänst ochsjukvård Socialvården regleras f. n.huvudsakligen i lagen (1954:579) om nyklerhelsvård (NvL), lagen (1956: 2) omsocialhjälp (ShjL) saml i barnavårdslagen (1960:97) (BvL). Av dessa innehållerNvL och BvL även regler om möjlighet atl vidta vårdåtgärder mol den enskildesvilja. Vid sidan av dessa beslämrnelser finns ännu en lag på socialvårdsområdelsom medger värd ulan samiycke, nämligen lagen (1964:450) om ålgärder vidsamhällsfarlig asocialild (AsocL). Sjuk värden regleras främst genomsjukvårdslagen (1962: 242). Vid sidan av den finns pä sjukvårdens område vissalagar med regler om i vilka fall sjukvärd får meddelas oberoende av den sjukessamtycke. Främst märks här lagen (1966:293) om beredande av sluien psykialriskvård i vissa fall (LSPV). ' lillsalles år1968 för all göra en allmän översyn av den sociala vårdlagsliflningen.Ulredningen har avlämnal sill slulbelänkande (SOU 1977: 40)Socialljänsl och socialförsäkringstillägg. Lagar och motiv. Belänkandelinnehåller bl.a. förslag lill socialtjänstlag med regler om socialljänstensmål, det kommunala ansvarel samt rikllinjer för socialnämnds uppgifter ochverksamhel. Vidare ingår förslag lill socialnämndslag med närmare regler omsocialljänslens verkslällande organ. ' Ledamöter vid betänkandets avlämnande f.d,landshövdingen , ordförande, förbundsordföranden ,landstingsdirektören , byråchefen ,förbundsordföranden , riks-dngsledamoten ,direktören , riksdagsledamöterna , hovrättsrådet , förbundsordföranden och f.d, riksdagsledamolen . Prop.1979/80:1 4 Härulöver föreslår ulredningen en lag med särskildabeslämrnelser om värd av underårig med regler om värd ulan samiycke i särskildaläll. Utredningen föreslår även ändringar i rällshjälpslagen (1972: 429) isyfte all vidga rälien lill offentligt biträde i mål och ärenden enligt densärskilda värdlagen, I förslagen ingår även bestämmelser om överlämnande förvärd inom som påföljd för broll av unga. I fråga om de vuxna missbrukarnahar socialulredningen all sociallagsliftningen i fortsäliningen inleskall innehålla några besiämmelser om vård utan samiycke. Utredningen harhänvisat lill atl den psykiairiska vård som kan genomföras med slöd av LSPV germöjlighel atl la om hand sådana alkohol- och narkolikasjuka som del också fränsocialvårdens synpunkler framslår som mesl angelägel all oberoende av egelsamiycke snabbi kunna ge en lids instilutionell värd och behandling. För all nåen konlinuilet i vården och en samverkan mellan socialljänslen och sjukvärdenhar ulredningen föreslagil all en beslämmelse om etl samrädsförfarande skalllas in i LSPV. Socialulredningens förslag lill lagmed särskilda besiämmelser om vård av underårig samt till ändringar irällshjälpslagen, LSPV och broUsbalken bör fogas lill prolokollel i dellaärende som bilugu I. En minoriiel inom ulredningen hargell sill slöd ål elt allernativl framlagt förslag lill besiämmelser om vårdinom oberoende av samiycke för den som genom missbruk avberoendeframkallande medel är i Irängande behov av vård. En expertgrupp som tillsattes år1973 för all göra en översyn av LSPV har lill socialslyrelsenöveriämnal ell förslag lill Lag om viss psykiatrisk vård (Socialstyrelsenredovisar 1977: 14). Förslaget har härefter överlämnats lill regeringen ochremissbehandlats. Hår bör också nämnas all ulredning om behandling avpsykiskl avvikande lill juslilieminislern har överiämnal belänkandel(SOU 1977:23) Psykiskl slörda lagöverträdare. Betänkandel, som bl.a. innehållerförslag lill ändringar i LSPV, har remissbehandlals. Genom beslul den 21 seplember 1977tillkallade dåvarande socialministern en särskild arbetsgrupty med uppgifl allpå grundval av bl. a. socialulredningens förslag och remissbehandlingen avdella redovisa ell beslulsunderlag för regeringens ställningstagande i frågorom vård ulan samiycke av vuxna missbrukare av alkohol och narkotika inomsocialvård och sjukvård m.m. Arbelsgruppen har avgellen rapport (Ds S 1978: 8) Vård ulan samiycke inom socialvård och sjukvård.Rapporten bör fogas lill prolokollel i della ärende som bilagu 2. Byråchefen , ordförande, medicinalrådetHans-Gunnar , l.f. byråchefen , avdelningsdirektören , överläkaren och överläkaren . ' Deparlementsrådel , ordförande,deparlemenlsråden och samt byråchefen . 1979/80:1 5 Rapporten innehåller utöverarbetsgruppens egna förslag en redovisning av gällande lagsliflning,ulredningsförslag och remissynpunkler. Jag vill därför hänvisa lill rapporlen idessa avseenden. En särskild sammansläll-ning har gjorls av remissinsiansernassynpunkter pä socialulredningens förslag när del gäller dels värd av underårigaoberoende av samiycke i de delar som inte omfallas av arbelsgmppens rapport,dels rälien lill offenlligl bilräde i dessa fall. Sammanslällningen bör fogaslill prolokollel i detla ärende som bilagu 3. Som en yllerligare bakgrund lill övervägandena i frågornaom vård ulan samiycke ger jag i del följande en översikl över huvudtankarna isocialutredningens förslag. Dessa kommer i alli väsentligl alt ligga tillgrund för ställningstagandena i den blivande propositionen om socialljänslen. 1.2 Närmare om socialutredningens förslag Så länge som vi har hafl ensocialvårdslagsliflning här i landel har bestämmelser getts för varjevårdområde för sig. Mol denna vad man skulle kunna kalla funktionellauppdelning av socialvården har svarat en nämndorganisalion med en nämnd förvarje vårdområde. förändrades synen på socialvården.Helheissynen började lillämpas. Den innebär all en enskilds eller en gruppssociala silualion och de svårigheier han eller gruppen har skall ses iförhållande lill hela den sociala miljön. Socialarbetaren skall siräva efteralt finna en samlad lösning på den enskildes eller gmppens totala situation.Den synen på vård-och behandlingsarbetet kom i konflikt med en lagstiftning somär strikt knulen till vårdområden. Etl försia steg mot att skapa en bättresamordning togs genom lagen (1970:2%) om social centralnämnd m.m. Härigenomöppnades möjlighet för kommunema alt införa en enhetlig nämndorganisalion,dvs. en enda nämnd skulle i princip svara för socialvården i kommunema. Socialulredningens förslag innebären anpassning till den förändring i synen på socialvården som har inträtt.Utredningen tar bort de sista resterna av en funklionsindelad socialvård ochföreslår alt en enda lag, socialtjänstlagen, skall reglera verksamheten. Genomdenna lag ersätls BvL, NvL, ShjL och lagen (1976:381) om barnomsorg.Utredningen vill också avskaffa begreppet socialvård. Verksamheten skall ifortsättningen benämnas socialtjänst. Med en ökad salsning på att förebygga ochändra socialt ogynnsamma förhållanden i samhället och med en fortsatt inriklningpå service ger begreppel socialvård, som för tankama närmast till mer passivaavhjälpande åtgärder för den enskilde, en alltför begränsad beskrivning avverksamheten. Inom faller ävenfosterbamsvården. Ulredningen har föreslagit att bestämmelsema om de barn sombereds vård och foslran i annal enskill hem än vårdnadshavarens skall tas in iföräldrabalken. Till socialtjänstlagen anslulerulredningens förslag om en socialnämndslag som lar upp bestämmelser omnämndorganisationen. Ulredningen föreslår en enhetlig organisation, ettförslag som ansluler till den utveckling som redan har ägl rum i kommunema.Socialnämndslagen innehåller också beslämrnelser om förfarandet vid nämnd, omlyslnadsplikl och om socialregisier. Ulgångspunklen för ulredningensförslag när del gäller barn och ungdom har varit all socialnämndens insalser sålångl möjligt skall komma lill slånd i samverkan med föräldrarna och den ungesjälv, om han är tillräckligt gammal. För de fall då insalser inte kan göras påfrivillig väg föreslår utredningen att del i en separal lag, lagen medsärskilda besiämmelser om vård av underårig, skall las in besiämmelser som gernämnden möjlighel alt anordna vård av den som inle har fylll 18 är oberoende avsamtycke, En ulgångspunkt för ulredningenslagförslag har varil all finna besiämmelser som ansluter till en helhelssyninom värd- och behandlingsarbelel och som ger vida möjligheter all anpassainsatser och åtgärder till den enskildes behov. har del varil enviktig förulsällning all beslämmelserna skapar garanlier för alt den enskildefår del slöd och den hjälp som han behöver. I lagens inledande besiämmelseranges målel för verksamhelen saml kommunernas ansvar för denna. Häri sägs bl.a. atl samhällels socialljänsl skall på demokratins och solidaritetens grundfrämja människornas ekonomiska och sociala irygghel, jämlikhel ilevnadsvillkor och aktiva dellagande i samhällslivei. Verksamhelen skall byggapå respekl för människornas självbeslämmanderäll och inlegrilel och inriklas påall frigöra och ulveckla enskildas och gruppers egna resurser. Varje kommunskall svara för socialljänslen inom sitl område och ha del yllersla ansvarelför all de som vislas i kommunen får del slöd och den hjälp som de behöver. nämnda besiämmelser anger ramenför socialljänslen. Inom denna ram får kommunen anordna efleregna förulsällningar och behov. Utredningen har dock funnil all vissa avsocialljänstens uppgifler är så belydelsefulla all de bör anges särskill ilagen. Dessa uppgifter -bl. a. atl medverka i samhällsplaneringen, geinformation om i kommunen och lämna upplysningar, råd, slöd,vård saml ekonomisk och annan hjälp lill familjer och enskilda som behöver del- blir härigenom obligatoriska. I ulredningens lagförslag angesockså under vilka fömlsällningar del skall föreligga en rält för den enskildeatt få stöd och hjälp från socialnämnden. Lagen innehåller vidarebestämmelser med allmänna rikllinjer för . Bestämmelsernaansluter till de uppgifter som enligl ulredningens förslag skall varaobligatoriska för kommunen. 1979/80:1 1 riktlinjer för socialnämndens medverkan isamhäUsplaneringen, dess uppsökande verksamhel, formerna för nämndenssamverkan med den enskilde och med andra samhällsorgan och exempel på socialaijänsler som bör finnas. 1 lagen anges vidare särskilt vissakommunala ansvarsområden och kommunens uppgifter inom dessa. Sålunda gesbesiämmelser om barnomsorgen, äldreomsorgen och annan särskild omsorg.Lagförslagel reglerar även vissa resurser inom socialljänslen. a. gesbesiämmelser om familjehem och om andra hem för vård och boende saml omfördelningen av ansvarel för dessa mellan kommun och landstingskommun. Desenare beslämmelserna innebär all del behov av hem för vård eller boende som ärgemensamt för kommunema inom etl landstingsområde skall tillgodoses avlandstingskommunen och kommunerna i områdel. Behovel av hem och ansvarel förderas inräiiande och drift skall redovisas i en plan, som upprällas avlandstingskommunen och kommunerna i områdel gemensaml och redovisas för länsslyrelsen. Lagen innehåller slutligenbestämmelser om enskilds ersällningsskyldighel i vissa fall för mollagenekonomisk eller annan hjälp, ordningen för prövning av sådana frägor samlbesiämmelser om tillsyn och besvär m.m. Enligl den föreslagnasocialljänsllagen skall i varje kommun finnas en fullgörakommunens uppgifler inom socialljänslen. Närmare besiämmelser om nämnden ges isocialnämndslagen. Lagen upptar besiämmelser om nämndens sammansällning, möjlighelenlill delegalion av beslut, handläggning av ärenden, utlämnande av uppgifter omenskilds förhållanden och om socialnämnds regisler. kommunallagen (1977: 179) lill-lämplig i vid omfattning. I fråga om handläggningen avärenden underslryks viklen av skyndsam Ulredning, fortlöpande underrällelserlill den enskilde om de anleckningar som görs om honom saml belryggandeförvaring av uppgifler och handlingar om enskilds förhållanden. Förvallningslagens (1971:290) reglerom jäv, om ombud och biträde, vägledning av pari, tolk och remiss skall varatillämpliga i alla förekommande ärenden. I ärenden som innebärmyndighetsutövning skall även gälla förvaltningslagens regler om parts rälllill insyn, kommunikation, paris räll all meddela sig munlligen,beslulsmolivering, rällelse av beslul och om ansvar. Socialnämndslagen avses ocksåinnehålla sådana bestämmelserom sekreless pä socialljänstens område som inleregleras i den planerade nya Sekrelesslagen. Slulligen innehåller förslagel lillsocialnämndslag regler om regislerföring som alla är ägnade all så långlmöjligi skydda den enskildes inlegrilel. Prop.1979/80:1 8 Bl.a. föreslås här all anleckningar och andra uppgifter ipersonakl som tillhör socialnämnds personregisler skall gallras ul viss lidefler del sisla anieckningen i aklen gjordes. Lagsliflning om vård ulan samiyckesläller särskilt höga krav på rälissäkerhel och pä reglernas lekniskaulformning.