prop · G303103 · 1979-12-31 00:00:00 — Ensärställning bland dessa har allmänna pensionsfonden (AP-fonden). Denna har bl.a. genom fondmedlens slorlek andra samhällsekonomiska effekter än övrigafonder. AP-fondens verksamhel har behandlats ikapilalmarknadsutredning-ens slutbetänkande (SOU 1978; 11) Kapitalmarknaden isvensk ekonomi och i prop. 1978/79:165 om den svenska kapitalmarknaden och lämnasdärför ulanför det utredningsuppdrag som jag här avser all föreslå. Andraexempel på fondförvaltande offentliga organ är de allmänna försäkringskassorna,vars fonder för den obligatoriska sjukförsäkringen uppgår till ca 1,2 miljarderkr. Som en följd av ändringar i sjukförsäkringssystemet är dessa fonder enligtKungl. Maj:ts uppdrag föremål för utredning avriksförsäkringsverket i samråd med oehförsäkringskas-seförbundel. har del skett vissareformer av den slatliga fondförvaltningen. Efler förslag av 1956 årsfondutredning skapades den gemensamma placeringsfonden för slatensdonationsfonder och gåvomedel. Förvaltningen av denna uppdrogs ålstatskontoret. Fondbyråul-redningen föreslog i beiänkandei (SOU 1971:82)Förvallning av fonder i staten att statskontorets fondförvaltande uppgiflerskulle överföras på kammarkollegiet. På grundval av detla förslag överfördesfondbyrån lill kammarkollegiet, som därigenom har fått en cenlral roll istatlig fondförvallning. Fondbyrån bilräder vid sidan av sin egenfondförvallning andra fondförvaltande myndigheter med råd och anvisningar ifråga om förvallningen. Genom överflyttning av fonder från andra myndighelerlill gemensamma placeringsfonden har fondbyråns verksamhelsområde ökal och desserfarenhet i växande grad kunnal las i anspråk. Fondbyräulredningen pekade på möjligheten för denfondförvaltande myndigheten atl uppdra vissa förvaltningsuppgifter ål bank. DelIIE:4 Skr 1979/80:103 202 angående vissa organisalions- och anslagsfrågor inomfinansdepartementets verksamhetsområde anförde föredragande statsrådet atldenna fråga borde ägnas fortsatt uppmärksamhet och alt den liksom frågan om altbelasta resp. fond med förvaltningskostnaderna senare skulle las upp för Kungl.Maj:l. Dessa frågor har ännu inle fält någon slullig lösning. För många statligt förvallade fonder gäller allförvallningen och placeringarna av fondmedlen skall ske enligt detaljeradeföreskrifter som har fastställts i lag, reglemente eller annanoffentligrältslig reglering. Det finns emellerlid också fonder som inleförvallas av någon slallig myndighel men som ändå är underkastade föreskriftersom regeringen har utfärdat. Placeringsreglernas syfle är alt fondlillgångarna skallplaceras med fullgod säkerhet. Placeringar fär därför i första hand göras ivissa obligalioner. Även placeringar i akiier är tillåtna i vissa fall men pågrund av riskkaraktären endasl i begränsad omfattning. Placeringar får också iviss mån göras i skuldförbindelser mol säkerhet i fast egendom. Om särskildaplaceringsregler saknas för en fond, gäller normalt kungörelsen (1968:453) omplacering av donations- och fondmedel som förvaltas av statlig myndighel. Statskontoret har i en skrivelse lill regeringen den 25november 1971 -kompletterad av kammarkollegiet - begärt allplaceringsreglerna för allmänna arvsfonden och gemensamma placeringsfondenskulle ändras sä att fondmedlen i vidgad utsträckning skulle få placeras iaktier. I skrivelsen begärde kollegiel motsvarande ändringför kyrkofonden. Slyrelserna för handelsflottans pensionsanstalls placeringsfondoch samefonden, vars lillgångar förvaltas av kammarkollegiet, hemställde iskrivelser till regeringen resp. i samråd medkollegiel om likartade ändringar. Vid remissbehandling av kammarkollegiets skrivelse den 24april 1974 förordade riksbanksfullmäktige en utredning av placeringsreglernaför de fonder som förvaltas av del allmänna. Därvid borde placeringsreglernasältas in i etl mera allmänl sammanhang än vad kammarkollegiet hade gjort i sinframslällning och hänsyn las även till effekterna på kredilmarknaden ochekonomin i övrigt. Del borde också prövas om inle en betydligt enklareadministrativ apparat kunde skapas. I avvakian pä resultatet avkapitalmark-nadsulredningens arbete har slullig ställning inle tagits fillframställningarna. Kammarkollegiet har emellertid genom beslul den 25 januari1977 med åberopande av permutalionslagen (1972:205) vidgat möjligheterna för dei den gemensamma placeringsfonden ingående donationsfonderna atl placera iakiier från till av fondernas behållningar. Statskontorets och kammarkollegiets skrivelser ochremissyttrandena över kollegiets skrivelse har behandlats avkapitalmarknadsutredningen. I utredningens slutbetänkande behandlades sålundafrågan om de statliga fondernas placeringar av medel. Till en börjankonstaterade utredningen atl fonderna har elt begränsai nelloplaceringsbehovoch därför saknar större belydelse från en övergripandekapitalmarknadssynpunkt. Utredningen ansåg därför del inle vara dess uppgiflatl göra en närmare översyn av fondernas placeringsregler men framförde vissasynpunkter i sammanhanget. a. ifrågasatte utredningen om fondmedel bör fåplaceras i fasligheter och inteckningslån. Enligt utredningens mening fanns delskäl all begränsa placeringsmöjlighelerna till obligationer, kommunlån ochandra värdehandlingar som inle kräver särskild säkerhetsprövning i de enskildafallen. Utredningen ställde sig kritisk lill en uividgad rätt att placerafondmedel i akiier. Kapitalmarknadsulredningen förordade en översyn av destatligt 203 Kommittéer: Ekonomidepartementet Del II E:4 reglerade fondernas placeringsregler. Remissyttranden överutredningens belänkande i denna del avgavs av bl. a. kammarkollegiet ochriksförsäkringsverket. ifrågasatte därvid om verket inlekunde befrias frän förvaltningsansvaret över sina fonder. 1978/79:165 om den svenska kapitalmarknaden anslötjag mig lill ulredningens uppfattning atl det kan behövas en översyn av deolika regler som gäller för placering av fondmedel och fondernasadministration. Jag framhöll vidare all en sådan översyn borde syfta också lillatl göra den slatliga fondförvaltningen mera effekliv och adminislralionenmindre och enklare. Jag nämnde också atl jag inom den närmasle framliden skulleåierkomma lill den närmare ulformningen av ell sådanl utredningsuppdrag (prop. En översyn av den statligt reglerade fondförvaltningen kanförulses inrymma flera svårlösta problem. hänger samman bl. a. med attförvaltningen avser etl myckel stort anlal fonder som skiljer sig avsevärl frånvarandra i fråga om arl, slorlek, ändamål och krav på likviditet. Jag hardärför funnit att utredningsarbetet lämpligen bör anförtros åt en särskilttillkallad uiredare med bilräde av experler. Till ledning för utredningsarbelelvill jag anföra följande. Som jag framhöll i kapitalmarknadsproposilionen böröversynen syfta bl. a. till att göra den statliga fondförvaltningen meraeffekliv och förenkla administrationen. Detla bör inte begränsas bara lillkammarkollegiels och fonder utan avse hela den slatligafondförvaltningen med undantag för AP-fonden oeh vissa andra fonder till vilkajag återkommer. Det torde emellerlid inle finnas anledning atl närmare granskavarje enskild myndighets fonder. Ulredningen bör i första hand inriktas på allfinna generella meloder för alt göra fondförvaltningen effeklivare. Förutom AP-fonden bör de allmänna försäkringskassornasfonder för den obligatoriska sjukförsäkringen hållas utanförutredningsuppdraget i avvaktan på resultatet av den pågående översynen avdessa. Beroende på resultatet av denna översyn kan del emellertid finnas skälför utredaren all överväga åtgärder också beträffande försäkringskassornasfonder. Vidare bör de slatliga kapitalfonderna hållas ulanför uppdrageleflersom de inte är regelrätta fonder ulan hänger samman med del statligaanslagssystemet. Utredaren bör överväga om den statliga fondförvaltningenkan sammanföras till en myndighel. Därvid måsle beaktas alt tillgångarna ivissa fonder har en sådan karaktär alt särskilda krav kan ställas påfondförvaltningen och atl denna därför bör ligga kvar hos nuvarandefondförvaltande myndigheter. Om det av sådana eller andra orsaker visar sigolämpligt atl överföra förvaltningen av vissa fonder till en annan myndighet,bör övervägas i vad mån man kan göra förvaltningen effeklivare genom allkammarkollegiels fondbyrå i högre grad än f. n. utnyttjas för rådgivande ochsamordnande uppgifler. Skulle utredaren finna att förvallningen av vissa fonderlämpligen bör utövas av annan än den som f. n. gör detta, fär också övervägas huren sådan överflyttning skall kunna genomföras. Vidare bör den i prop. 1972:32berörda frågan om all förvaltningskoslnaderna skulle belasla resp. fond las upptill närmare behandling av utredaren. En sådan kostnadstäckning kan vara ellincitament för en gemensam förvaltning av de olika fonderna genom allförvaltningen blir mindre kostnadskrävande för resp. fond än om förvaltningenär uppdelad på olika myndigheter. En annan fråga som bör övervägas är om del finns skäl attvid förvaltningen Del II E:4 Skr 1979/80:103 204 av fonderna anlila bankerna med deras särskildaerfarenheter på området. Del bör också övervägas om del är möjligt alt i slörreutsträckning placera fondmedel på räkning hos . har framhållil i sill remissyttrande överkapitalmarknadsulredningens slutbetänkande skulle en sådan ordning kunnainnebära både avlastning av förvaltningsarbelel och garanii för god likviditet.Della skulle också bidra till en sammanhållen slallig likvidhantering, vilketskulle kunna visa sig särskilt lämpligl för sådana fonder som bygger på slalliguppbörd. Fonder som bygger pä statlig uppbörd är i likhet med kapitalfondernaofta en inlegrerad del i anslagssystemel. En av utredarens huvuduppgifler bör vara alt göra en översynav de placeringsregler som f. n. gäller för de olika fonderna. Därvid börsyftet vara all likartade regler så långt möjligt bör gälla för de olikafonderna. Hänsyn måste dock tas till skillnader i fråga om behovet avlikviditel. Del kan därför finnas skäl för utredaren atl ulforma förslag lillnågra olika "placeringsmodeller" anpassade till olika grupper avfonder. Elt riktmärke för uiredarens förslag lill placeringsregler bör vara allmedel i huvudsakligen likarlade fonder får placeras på samma sätl. Placeringsreglernas främsta syfle bör vara atltillförsäkra en med hänsvn till resp. fonds ändamål säker och ändamålsenligplacering. får dock vägas mot önskemålel om en tillfredsställandeavkastning. Reglerna måste också vara sådana atl de befrämjar en effeklivfondförvaltning, Detla gäller allmänl men får givelvis särskild belydelse omhänsyn tas till förvaltningskoslnaderna. Inom ramen för vad jag nu har bör uiredarenöverväga i vad mån rälien alt placera fondmedel i akiier och liknandelillgångar liksom i fasligheter och inteckningslån bör förändras. Härvid böruiredaren beakla de synpunkier som framförs i kapitalmarknadsulredningensslutbetänkande och i den efterföljande behandlingen av detla. Utredaren bör också överväga den slalliga fondförvaltningensroll på kreditmarknaden och dess betydelse för ekonomin i övrigt i enlighet medvad riksbanksfullmäktige har anförl i sitt yttrande över kammarkollegietsframställning. Förslagen bör utformas med hänsyn till dessa fakiorer och deeffekler på kreditmarknaden och ekonomin i övrigl som kan följa på uiredarensförslag bör redovisas. Det bör stå utredaren frill all överväga och anvisa andraålgärder för att göra fondförvaltningen effeklivare än f. n. Del kan bl. a.finnas skäl all utnyttja de erfarenheler som har vunnits av när det gäller atl ulforma förslag om övrig fondförvallning. Om ulredningen skulle ge vid handen all det finns slatligtförvaltade fonder som har förlorat sin betydelse på grund av exempelvisföråldrade ändamål, bör ålgärder föreslås med syfle all få lill slånd ell merarationellt utnyttjande av sådana fondmedel. Härvid kan förfarande enligtpermutalionslagen erbjuda en möjlig väg. Också andra lösningar änpermutations-förfarande bör emellertid kunna komma i fråga. Enligipermutalionslagen kan beslämmelse som enskild har meddelat i gåvobrev,testamente, stiftelseförordnande eller liknande ändras eller upphävas undervissa förutsättningar, bl, a, om bestämmelsen blivil uppenbart onyttig,Uiredaren bör överväga lämpliga åtgärder för all få lill stånd en forllöpandegranskning av möjligheterna till permuiation av fondbeslämmelserna. Ulredningen bör beakla de personalmässiga konsekvenserna vid de 205 Kommittéer: Ekonomidepartementet Del II E:5 Uiredaren skall därför fortlöpandeinformera och samråda med de berörda personalorganisationerna. (Ju 1975:01) som ägnar sig ät att seöver sliftelsein-stilulel såvitt avser både självständiga och osjälvständigastiftelser har uppgifler som nära anknyter till del nu behandlade uppdragel.Uiredaren bör därför hålla kontakt med denna ulredning. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen bemyndigar chefen för ekonomidepartementel atl lillkalla en särskild utredare med uppdrag att se överden slalliga fondförvaltningen m. m. i de hänseenden som jag nu har , all besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annatbiträde ål uiredaren. Vidare hemsläller jag all regeringen föreskriver altkostnaderna skall belasta sjunde huvudtitelns kommilléanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Utredning om den statliga statistiken Beslut vid regeringssammanlräde 1979-10-25Departementschefen, statsrådet , anför. Statistiska uppgifler ulgör elt viktigt underlag förverksamhelen inom olika samhällsområden. Utvecklingen i samhället har medförtallt större krav på statistisk information och analys. För ulformningen avl.ex. finans- och penningpolitiken, regionalpolitiken, sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitiken,handelspolitiken, bostadspolitiken och socialpolitiken liksom vid planeringenav sjukvård, skolväsende och samfärdsel är det nödvändigl atl ha lillgång lillstatistisk information. För att statistiken skall kunna fylla sin funktionkrävs självfallet att den fortlöpande anpassas till de skiftandeförutsättningar som följer av samhällsutvecklingen. Den slalliga statistiken blev senasl föremål för en meraomfallande utredning i slutet av 1950-lalel. stalislikkommitlé hadetill uppgift all uireda den officiella statistikens omfång, utformning och gradav centralisering. Utredningsarbetet låg till grund för förslag i proposition1960:104 angående den slalliga statistikens organisation. Förslaget, som antogsav , innebar atl den dittills starka decentraliseringen av denslatliga slalislikproduklionen skulle upphöra. Med undanlag för sådan statistiksom inle av administrativa skäl är knuien till visst verk skulle all statligstatistikproduktion koncentreras till ().Omläggningen av organisalionen av statistikproduktionen skedde successivt framlill är 1965. Då fick SCB en styrelse och skulle fungera somcenlral förvallningsmyndighel för den slalliga statistikproduktionen bl.a. meduppgifl all svara för samordning av slalisliken. Efter omorganisationen kan SCBsägas svara för huvuddelen av den slatliga statistiken. 1956 årsslalislikkommilté gjorde inte någon närmare genomgång av de särskilda DclII E:5 Skr 1979/80:103 206 slalistikgrenarnas omfång och inrikining ulan detförutsattes all en omprövning härvidlag skulle ske successivt i försia hand isamband med överföringen av statistikproduktion till SCB. I proposilionenanslöl sig föredraganden till detta tillvägagångssätt och framhöll atl detlaborde ge goda förulsältningar för all de ralionaliseringar och besparingar somotvivelaktigt kunde göras också blev genomförda. Omorganisationen av den slalliga statistiken i början av1960-talel syflade lill atl göra del möjligt att på etl ralionellt sätt möla deförändringar som var alt emotse i fråga om statistikens villkor ochförutsättningar. Samhällsutvecklingen har också i olikaavseenden medfört ändrade krav på den slatliga statistikproduktionen. Vadgäller behovet av statistik kan man peka på den starka ökning av efterfrågan påekonomisk-statistisk informalion på 1960-lalel och början av 1970-lalet ianslutning till en samhällsutveckling som karakteriserades av slark ekonomisktillväxt. Även de siarkt ökade satsningarna på social- och regionalpolhiskafrågor har efter hand medfört ändrade eller nya krav på statistiska uppgifler.ADB-tekniken har utvecklats snabbt och på elt genomgripande sätt ökatmöjligheterna att rationalisera och utveckla statistikproduktionen. Dennatekniks genombrott på olika administrativa områden har också getl nyaförutsättningar för statistiken. har användningen av ADB-teknikenskapat nya problem, l.ex. av integritets- och sekrelessnatur. Den ökadeinsamlingen av statistiska uppgifler har också medfört en vidgaduppgifisskyldighet för allmänheten och företagen. Vissa åtgärder har efter hand vidtagits beträffande en delav de nya problem som jag har pekat pä. De inlegritelsproblem och andradärmed närbesläktade frågor som har samband med en slarki ökad användning avADB har lett lill särskild skyddslagstiftning. Jag syftar främst pä införandeav datalagen (1973:289) och tillkomsten av datainspektionen somövervakningsmyndighet. Jag vill också erinra om de åtgärder som under senare århar vidtagits för atl begränsa särskilt förelagens uppgiftslämnande. Jag avsernärmast inrättandet av ett särskilt organ - delegalionen för förelagensuppgiftslämnande (DEFU) - med uppgifl att verka för attföretagens uppgiftslämnande reduceras och förenklas. Även den genomgång avvissa av SCB:s undersökningar som ulförs av en särskild utredare (1977:01), dens.k. , syftar lill alt minska företagens uppgiftsskyldighet.Vidare har avslutat ett revisionsprojekt på SCB med enpromemoria, SCB:s produktsortiment, vari vissa problem i anslulning till SCB:sstatistikproduktion uppmärksammas och inriktningen för en mer omfattande ochdjupare undersökning anges. Som jag redan har framhållil syflade reformfrämsl till att man skulle få ett system som gav ökade möjligheter attöverblicka hela statistikproduktionen och avväga dess omgång och inriktning påetl ändamålsenligt sätt och som förbättrade möjligheterna all rationaliserastatistikproduktionen. Med denna bakgrund har de frågor som under lång lidstått i förgrunden kommii all gälla produktions- och samordningsproblem.Däremoi har inte intresset varit lika slarki inriktat på frågor som röranvändningen och dislribulionen av statistisk information. Några klartformulerade gemensamma mål och någon samlad policy för hela den statligaslalistikproduklionen har l.ex. SCB har i skrivelse lill regeringenlagit upp frågan om en utredning om den statliga statistikens innehåll. 207 Kommittéer: Ekonomidepartementet Del II E:5 bl.a. lill en rapport - "Statlig statistik inför80-lalel" - som ularbelals i samband med en inom SCB pågående sludie avden statliga statistikens framtida villkor, möjligheter och problem. Rapporlenbehandlar bl.a. statistikens anpassning lill samhällsbehoven. Mot bakgrund avvissa slutsatser som görs i rapporten föreslår SCB all en parlamentariskutredning tillsätts med uppgift atl se över den slatliga statistikens innehålloch de beslutsprocesser som fastställer statistikens inrikining och innehåll.SCB framhåller i sin motivering bl.a. att det är viktigt alt man med längreintervaller gör en genomgång på cenlral nivå av siatislikbehoven på olikabasområden. Del finns enligt min mening flera skäl som lalar för statliga slalislikens framtida roll i samhället nu närmare klarläggs ochatl en övergripande granskning sker av siatislikbehoven pä olikasamhällsområden. Till en början kan konstaleras atl eflerfrågan på statistiskinformation på olika områden ökal i högre grad än vad som kunde förutses närden slatliga statistikens villkor och problem beskrevs av stalislikkommitlé.Samtidigt har särskilt under senare är gjorls gällande alt en del statistik äronödig och därför borde rensas bort. Det slalsfinansiella lägel kommer underlång tid framöver all tvinga fram en återhållsam resurstilldelning även när delgäller slalislikproduklionen. Det är därför angeläget alt noga prioritera deresurser som ställs till förfogande för statislikändamål. Enligt vissa uppgiflslämnare har skyldigheten alt lämnauppgifler för olika statistiska ändamål blivit alltmera betungande. Som jagförul nämnl har särskilda ålgärder redan vidtagits för att begränsauppgiftslämnandet. Del är en självklarhet att i den mån tillräckliga motiv förviss statistik inte längre föreligger bör den helt upphöra. Siatsmakternas prövning av statistikproduktionen sker idet nuvarande systemet väsentligen vid den årliga behandlingen av SCB;s ochövriga statistikproducenters förslag till anslagsframställning. Vid den årligabudgetbehandlingen sker inte någon heltäckande omprövning av sådanastatistiska undersökningar som bedrivs . Ändringar eller slopandeav sådan statistik är sålunda beroende av alt myndigheten aktualiserar frågan.De ändringar som efter hand har gjorls i befintlig statistikproduktion kansägas ha varil tämligen marginella. Enligt min mening är del angeläget atl manfår tillgång till etl utredningsunderlag som ger möjlighel atl på elt bättresätl än pröva innehållet och omfattningen av den statliga slalislikenså alt de mesl angelägna behoven kan lillgodoses. Därvid måste bl.a. beaktasatt en ändamålsenlig statistik kan medverka till atl statsmakterna ochmyndigheterna får tillgång till ett besluts- och planeringsunderlag som kanleda lill besparingar inom skilda områden. Flera nya faktorer i samhällsulveckUngen kan komma attpåverka efterfrågan på statistik. Jag vill särskilt peka på den ekonomiskautvecklingen med dess allt slörre anknytning till internafionella förhållanden.Den ökade betydelsen av fördelningsfrågor liksom den fortgåendedemokratiseringsprocessen är också exempel på faktorer som kan påverka denframlida statistiken. En övergripande diskussion om statistikens roll ochanpassning till användarbehoven behövs för att förbättra möjligheterna att vidde årliga budgetprövningarna bedöma nya anspråk på statistik. I delsammanhanget bör betydelsen av finansieringsform belysas. Föruppdragsfinansierade produkter avväger beställaren nyttan mot kostnaden ochSCB:s produktionsinriktning kommer därigenom att påverkas av användarensintresse för Del II E:5 Skr 1979/80:103 208 Den anslagsfinansierade statistikproduktionenstyrs av statsmakternas årliga beslut om medelslilldelning. Del är emellerlidi ell sådant syslem förenat med svårigheter alt få en produktionsinriktning ochkvalitetsnivå som är anpassad till vad användarna behöver. Del är därförangelägel att lillskapa meloder och beslutsprocesser som gör del möjligt altfortlöpande anpassa den anslagsfinansierade statistiken lill användarbehoven. Mol bakgrund av vad jag nu har anfört föreslår jag atl enkommitté tillkallas med uppgift att se över den statliga statistikens innehålloch framlida inriktning. Jag vill angående den närmare uppläggningen avutredningsarbetet anföra yUeriigare följande. Kommitténs huvuduppgift bör vara att med ulgångspunkl iden befintliga statliga statistiken kartlägga behovet av statistik inom deskilda samhällsområdena. Som en bakgrund till en sådan systematisk genomgång avstatistikområdena bör kommittén föra en principiell diskussion om den statligastatistikens roll i samhällel. Vid sidan av statistikens huvudfunktion atltjäna som planerings- och beslutsunderlag i skilda sammanhang bör även andrafunklioner uppmärksammas. Jag tänker då särskilt på betydelsen av all det finnstillgång till opartisk statistik som faktaunderlag för samhällsdebatten och fören allmän information om samhällsutvecklingen. Även den svenska statistikensroll i ett internationellt perspektiv bör belysas. I sammanhanget bör ocksåbehandlas och preciseras förhållandel mellan en officiell statlig statistik ochde statistiska data som är nära anknutna till driften av olika administrativasystem. Kommitténs analys av statistikbehovet inom skildasamhällsområden bör följas av en jämförelse med den befintliga statistiken.