prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Förslagenbör läggas när de närmare riktlinjerna allmänna fastighetstaxeringkan preciseras och när regeringen har haft möjlighet ^atl bedöma hur reglernaför ^villabeskaltningen bör utformas. En strävan bör vara, med hänsyn till demycket snabba ökningarna av samhällets subventioner inom räntebidrags- ochskattesystemen, alt minska denna ^ökningslakl. Möjligheterna all förenkla^syslemen bör därvid också prövas. förslag alt^ränlebidrag bör lämnas ^lill nybyggda barnstugor är ja^g^ inte beredd atttillstyrka. Jag har i denna fråga ^samrått med chefen för ^socialdepartemeniei. ^Bosladssiyrelsen har ^förbudgeiårei1979/80 ber^äknat ^anslagsbehovel till 3595 ^milj.kr.För ^budgetårel 1980/81 räknar styrelsen med ^etl anslagsbehov av 4 395 milj.kr. Vid beräkningen av anslagsbehovet bör, utöver vad ^slyrelsen harangett,hänsyn las till höjningen av ^bosladslåneränlan - från ^011 11 ^%år1980 - och höjningarna av ^botlenlåneräntan och den 23november 1979. Jag räknar ^inle med några nämnvärda ^effekler på^anslagsbelaslningen under /81 av de reformer ^somjag har^förordal under ^anslagei B 3. Lån ^lill bostadsbyggande. De förslag ^somjagkommer all lägga fram om ändrade regler i fråga om ^ränlebidragfår ingen ^effekl på anslagsbelastningen detta ^budgelår. Mot denna bakgrundförordar jag all anslaget för /81 anvisas med 5 200 milj. kr.Jag ^hemsläller att regeringen föreslår att till Räntebidrag ^m. /81 anvisa ett förslagsanslag av . ^Prop.1979/80:100 Bilaga 16 75 1978/79 ^Ulgift 45 391245 1979/80 Anslag ^75(H)0()()0 1980/81 Förslag 90 000000 Från ^anslagei^bekosias utgifter för eftergift av ^hyresförlusllån ^enligi förordningen^(1976: 260) om ^hyresföriusllån (ändrad ^senasl 1979: 226). Ansökningar om eftergift^m.m. prövas av ^länsbosladsnämnden i ^nor-^mal^f^iillen. I de fall låntagarengör anspråk på avvikelser från normalvillkoren enligt förordningen om^hyresfö^r^iusllån år del regeringen som ^beslu^lar. I vissa fall kanregeringen, ^efler ansökan av kommunen, medge att det lånebelopp som inteefterges får ^övertas av kommunen som ett särskilt ^hyresförlusllån. Under ^budgelåret1978/79 beviljades ansökningar om eftergift av ^hyres^förlusllån till ^eltbelopp av 112,5 ^milj.kr. Totalt harintill ^ulgången av nämnda ^budgelår beviljats 282,3 milj. kr. Under /79 fattades beslut om särskilda^hyresförlusllån ^lill ^elt belopp av 27 milj. kr. Styrelsen uppskattarutgifterna till 100 ^milj.kr. för vart och ^elt av budgetåren1979/80 och 1980/81. En ^omståndighet som gör beräkningen av ^ulgifterna osäkerär att del är svårt ^atl bedöma i vilken^ulslräckning ^lånliigarna kommer alt 1. v. föredra ^ränle- och^amorieringsfrihel därför alt eftergift är förknippad med inlösen av återstodenav lånet. Är infördes möjlighetenatt få lån för ^atl täcka vissahyresförluster ^(prop. 1972: 124, ^CU 1972:32, ^rskr 1972:306). I propositionenbetonades att ansvaret för bostadsförsörjningen ligger hos kommunen och att dendärför ansvarar för all ^bosiadsbyggandel i kommunen anpassas till ^beho^velav efterfrågan på bosläder. Vidare betonades del ansvar som varjebostadsföretag har i detta avseende och för del ekonomiska ^ulfallet avföretagets verksamhet. Trots detta ansågs att det fanns skäl för all stålen iden då aktuella ^situalionen skullelämna sin medverkan ^lill ^atl lösa de ^akula problemen. Utgångspunkten angavs^emellerlid vara all ^slödålg^är-^derna skulle ha formen av en ^lidsbegränsad^insals för all överbrygga sådana ^svårigheler som måste mötas medåtgärder på det lokala ^planel. Det ^flnns enligt minmening anledning alt mot bakgrund av de ursprungliga avsikterna medhyresförlustlångivningen och utvecklingen av antalet outhyrda ^lägenhelerifrågasätta den nuvarande ^inrikiningen av ^slalens stöd för hyresförluster.Som framgår av följande tablå har ^anlalel outhyrda ^Prop.1979/80:100 Bilaga 16 76 l^ägenheter successivt minskal . I tablånredovisas antalet outhyrda lagenheter i ^staisbelånaile ^flerbosladshus som harfärdigställts eller . Redovisningen bygger på ^bosiadssiyrelsensundersökningar per den 1 ^seplember resp. år - 1979. De ^oulhyrda^lägenhelerna är mycket ojämnt fördelade pä kommunerna, dvs. en stor andelfinns i ett ^begränsai antal kommuner. ^Hälfien av de ^oulhyrda lägenheternafinns i sju kommuner. Vidare kan noteras alt av de outhyrda ^lägenhelerna^f^inns i hus som förvallas av ^allmännylliga bostadsföretag. ^Molsvarandeandelar för kooperativa och enskilda företag är 4 resp. ^2>%. Som framgår av bl. a.redovisningen i det föregående utvecklas läget i stort på bostadsmarknaden i^riklning mot ökad balans. Från denna allmänna bild finns det dock vissaavvikelser. I den mån utvecklingen går mot en bristsituation faller motiven för^hyresföriusllån ^naturligen bort. I de fall där det fortfarande finns ettstort antal tomma ^lägenheler, är delta numera ^atl betrakta som ^elt^kommunalekonomiskt och ^inle ^ell bostadspolitiskt problem.^Hyresförlustlångivningen torde med dessa utgångspunkter inte kunna ansesutgöra någon ^slimulans ^lill ^ökal^bosladsbyggande. ^Mol denna bakgrundföreslår jag att ^slatens ^slöd ^lill områden med ^oulhyrda lägenheter ifortsättningen inriktas på åtgärder som förbättrar miljön. Det finns redan enstödform med en sådan ^inrikining - ^boendemil-^jöbidraget. Jag kommer senareunder anslaget B 9. Bidrag ^lill förbättring av boendemiljön att föreslå vissaändringar av ^inrikiningen av denna stödform. Ändringarna innebär avsevärtökade ^stödmöjligheler för områden med en stor andel outhyrda lägenheter. Även om man ökarinsatserna för alt förbättra boendemiljön i områdena och därmed skapar ^bäitre ^förutsäUningarför att få ^avsätining för ^lägenhe^lerna måste man räkna med att det kanbehövas särskilda ^insalser för au klara de ekonomiska ^påfresiningar som^uleblivna ^hyresiniäkler medför. Del är i första hand vissa ^allmännylligabostadsföretag som har ^elt ^storl antal ^oulhyrda ^lägenheler. En del av dembör på egen hand eller ^lillsam^mans med kommunerna kunna klara en sådanpåfrestning på ^etl ^accepta- 1979/80:100 Bilaga16 77 I vissa andra fall ^lorde ^della ^emellerlid inte vara möjligt.Särskilda stödinsatser för alt klara problemen kan därför visa sig varabehövliga. Sådana insatser kan enligt min mening lämpligen göras inom ramen fördel statliga ^skalleiiljämningsbidragei. Jag har i denna fråga ^samriilt medchefen för ^budgetdeparlementet, som avser all vid prövningen av extra ^skal^teutjämningsbidragföreslå regeringen att särskild hänsyn tas till de kommuner som behöver göraekonomiska insatser i ^allmännylliga bostadsföretag på grund avuthyrningssvårigheter och som i övrigt befinner sig i en svår ekonomisk^siluaiion. Vad jag nu har anfört innebärsåledes all hyresförlustlångivningen bör upphöra ^hell. Jag kan därför intebiträda styrelsens ^försliig all förlänga denna långivning ^lill all avse ocksåhyresförluster . För hyresförluster uppkomna bör, ienlighet med beslut /^(prop. 1978/79: 100bil. 16, ^CU 1978/79: 26, ^rskr 1978/79:250), lån beviljas enligt nu gällanderegler. Eftergift av ^hyresför^lusllån bör även kunna beviljasenligt nu gällande ^beslämmelser. Det innebär all eftergift kan bli aktuellsåväl för sådana ^hyresförlusllån som redan har betalats ut som för lån som kommer att ^belalas ^ul. Videftergift kan i vissa fall den del av ^lånel som ^inle efterges, eller en deldärav, lämnas i form av ^s.k. Sådana lån bör kunnalämnas även ^forisällningsvis. ^Medelsbehovei för eftergiftav ^hyresföriusllån kan inte med ^säkerhel anges. Jag förordar all ^anslageiförs upp med ^ell belopp av 90 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår all ^lill Eftergift av ^hyr^esförlusllånför /81 anvisa ett förslagsanslag av . B 6.Tilläggslån till kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggel^se 1978/79 Utgift 6 302 500 Behållning 31592.500 1979/80 Anslag 1 000 1980/81Förslag 1000 Från anslaget ^belalas^ul lån ^enligi bestämmelserna i kungörelsen (1974:255) om tilläggslån till^kullurhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse (ändrad ^senasl 1978: 395). Förlångivningen fastställer ^åriigen en gemensam ram för beslut om^förhöjl låneunderlag för ^kulturhisloriskl värdefull bebyggelse och ^tilläggslån^saml en ram för de antikvariska ^myn^dighelernas ^lillsiyrkan av ombyggnadersom bör komma i fråga för denna långivning. Ramen för ^beslul om ^förhöjlläneunderlag och tilläggslån uppgår ^lill 25 milj. kr. för och 32milj. Ramen för de antikvariska myndigheternas tillstyrkan avombyggnader som bör komma i fråga för förhöjt ^låneunde^r^iag och/ellertilläggslån uppgår till 32 milj. kr. för och till 30 milj. kr. Vidare gäller ^atl beslut om ^förhöjl 1979/80:100 Bilaga16 7^8 låneunderlag och ^tilläggslån avseende ^projekl som harfåll ^preliminåri beslut om ^bosladslån får tas ^ulanför 1979 årsram ^(prop. 1978/ 79: 100 bil. 1^6, ^CU 1978/79:26, ^rskr 1978/79:250). Från anslaget betalas även ut^evenluella ^ränle- och ^amorteringsfria lån för ombyggnad av studentbostäder. Av ramen för beslut omförhöjt låneunderlag och tilläggslån på 25 milj. kr. disponeradesgenom regeringens beslut . varav . ^ulgör tilläggslånoch ^ålersitulen avser ^förhöjl ^låneimder^lag. Vad gäller den gemensammaramen för ^beslul om förhöjt ^låneimderlag och ^lilläggslån på 25 ^milj.kr.under år 1979 har regeringen ^l.o.m. den 30 juni1979 ^bifallil 44 ^framslällningar om ^förhöjl låneunderlag till ^eltsammanlagt belopp av 10 milj. kr. Av dessa hade 22 ärenden fållpreliminärt ^beslul om ^bosladslån med 7,3 milj. kr. Vidare harregeringen ^l.o.m. bifallit 13 framställningar om ^lilläggslånmed 7 milj. kr. Av dessa hade 11 ärenden fått preliminärt beslut 1978 ined 6,9 ^milj.kr. Vidnämnda lidpunkt fanns till regeringen överlämnade ännu ^inle avgjorda 4 ärendeni vilka ^bosladssiyrelsen har ^lillslyrkl belopp med ^loiall 1,7 milj.kr. Därutöver är 40 ansökningar under handläggning hos ^Slyrelsen. Ramen för år1979 torde bli helt utnyttjad.^Bosladssiyrelsen bedömer alt lånebehove^t^ kommer att öka inom den närmasteframliden. I sammanhanget hänvisar styrelsen ^lill bl. a. de produktionsplanersom AB , och ^Göleborgs kommuner har ^upprätlal för åren1980- 1984. I planerna har ^behovel av tilläggslån tagits upp ^lill 100 resp.60 milj. kr. Ramen för ^beslul om förhöjtlåneunderlag och ^lilläggslån föreslås fastställd till 40 milj. kr. för år1980 och ^lill preliminärt 50 milj.kr. för är 1981. De kostnadsramar inom vilka ^ålgärder som motiveras avantikvariska förhållanden får tillstyrkas föreslås fastställda ^lill50 ^milj.kr. för ^varidera ^avåren 1980 och 1981.^Bosladssiyrelsen har ^beiräffande ramens storlek haft samråd medriksantikvarieämbetet. Ansl^agsbehovet är^svåri all beräkna då ^byggnadsprojeklen vid beslutstillfällena ^beflnner sigi olika ^ombyggnadssladier. Med hänsyn till behållningen torde ^emellerlid^ertordras endast ett formellt anslag på I . för /81. ^(U1976:02) har ^avgetl ^beiänkandei ^(SOU 1979:17) ^Kulturhislorisk bebyggelse -värd au vårda. ^Beiänkandei, som innehåller vissa förslag ^beiräffande detstatliga ^kredilslödel till ombyggnad av ^kulturhisloriskl ^vardeftillbostadsbebyggelse, har ^remissbehandlais under ^höslen 1979. Som chefen för^ulbildningsdepartemenlel ^lidigare denna ^Prop.1979/80:100 Bilaga 16 79 dag har ^anförl kan förslagen med hänsyn ^lill del^slalsfinansiella läget ^inle genomföras /81.Jag tar därför inte nu upp några av utredningensförslag ^lill behandling. Innan jag går in påram- och anslagsfrågor vill jag redovisa frågan om ändrad beslutsordning förstödet till ^kullurhistorisktvärdefull bostadsbebyggelse. fattas beslut om förhöjt låneunderlag ochtilläggslån till sådan bebyggelse av regeringen. a. i samband med ^atl det nuvarande stödet infördes uttaladesav dåvarande departementschefen ^(prop. 136) att frågan omdecentralisering av beslutanderätten får prövas när tillräckliga ^ertarenheter av långivningen har vunnits. Motbakgrund av det stora antal ärenden som regeringen har handlagt har enligt minmening en betydande fasthet vunnits i ^ärendehanieringen. Jag avser därför atti annat sammanhang föreslå regeringen all ^beslul om förhöjt låneunderlag och^lilläggslån skall fattas av ^bosladssiyrelsen. Jag övergår nu ^lill ram- ochanslagsfrågor. ^Bosladssiyrelsen ^föreslåratl ramen för ^beslul om ^förhöjllåneunderlag och tilläggslån fasts^tälls till 40 ^milj.kr. för och preliminärt ^lill 50 ^milj.kr. Vidare föreslår styrelsen alt de ^s.k. tillstyrkanderamarna, dvs. desärskilda ^kosl^nadsramar som gäller för den antikvariska prövningen,fastställs till 50 milj. kr. för vart och ett av åren 1980 och 1981^. Enligt ^beslul pågrundval av förslag i förra ^budgelproposi^tionen får ^beslul om förhöjt^låneunderiag och ^lilläggslån meddelasintill ett belopp av 25 milj. kr.och preliminärt för intill^ell belopp av 32 milj. kr. Tillstyrkanderamen för uppgår till32 milj. kr. och för ^lill preliminärt 30 milj. kr. Regeringen har under år 1979^beviljal ^förhöjl låneunderlag och ^lilläggs^lån till ^ell sammanlagt beloppav 27,1 milj. kr. Av beloppet avser 17,2 milj. kr. förhöjt låneunderlag ochtilläggslån i ärenden i vilka preliminärt beslut om bostadslån hade meddelatsföre och som ^enligi ^sialsmaklemas beslut ^(prop. 1978/79: 100 bil.16, ^CU 1978/79:26, ^rskr 1978/79:250) inte skall räknas av mot ramen för är1979. ^Beslulsramen för har således lagils i anspråk till ^elt beloppav 9,9 milj. kr. Anledningen till det låga ^ramutnyttjandel är i huvudsak att ärendeninte har ^kunnal föras upp ^lill ^beslul i den ^lakl som beräknades för ^ell ärsedan. ^Enligi vad som kanberäknas behövs del en beslutsram på 32 milj. kr. för för alt beslut om^förhöjl ^låneunderiag och tilläggslån skall kunna fattas ulan ^atl ärendenaförsenas. Anspråken på^lillslyrkanderamen kan ^enligi vad jag har ^erfarii ^förvänlas öka något underår 1980 ^jämförl med . Av ramen för på 32 milj. kr. utgjorde^emellerlid 7 milj. kr. den del av ram som på grund av problem isamband med övergången till nuvarande ramsystem ^inle kunde ^ulnylljas. Detillstyrkanden som faktiskt avsåg uppgick alltså till 25 milj. kr. Medhänsyn ^lill att anspråken ^förvänlasöka förordar jag alt ^lillslyrkanderamen för ^faslslälls ^lill 30 milj.kr. och ^lill preliminärt 30 milj. kr. för år 1981^. 1979/80:100 Bilaga16 80 Beslutsramen för börkunna ^beslämmas ^lill samma belopp som tillstyrkanderamen för^är 1980. dvs. till 30 milj. kr. Jag förordar alliså altden gemensamma ramen för ^beshu om tilläggslån och förhöjt ^låneunderiag underår 1980 ^faslslälls ^lill 32 milj. kr. och preliminärt ^lill 30 milj. kr. Regeringen har sedan år 1978^hafl bemyndigande att överskrida såväl tillstyrkande- sombeslutsramen om det behövs av sysselsättningsskäl. Regeringen bör även nuutverka ett sådant bemyndigande. Genom omläggningen avstatsbudgeten till nästa budgetår kommer delfonden Tilläggslän tillkulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse inom Fonden för låneunderstöd ^atl^ersälias av ^ell motsvarande reservationsanslag. bör den ändringen^vidlas alt inflytande amorteringar inte längre ^tillgodoförs del anslag övervitkel anvisar de medel som behövs för ^låneverksamheien. I ^slälletborde inflytande amorteringsbeloppen redovisas på en särskild ^tilel påstatsbudgetens ^inkomsisida. Härigenom får ta ställning tilldet samlade behovet av medel för ^utlåningsverksamhelen underdel kommandebudgetåret. Vid ingången av budgetåret1979/80 fanns på anslaget för ^lilläggslån en behållning på ca 31,6 milj. kr.Anslaget bör för nästa budgetår las upp med 1 ^OOOkr. Under ^bosiadssiyrelsensdelfond inom Fonden för låneunderstöd skall 10 milj. kr. föras över till del^reservalionsanslag som tillskapas genom budgetomläggningen. Jag har vid minberäkning av anslagsbehovet ^lagit hänsyn till ^detla. Jag hemställer alt regeringen föreslår att 1. medge all ^beslul om ^förhöjllåneunderlag och tilläggslån meddelas intill ett belopp av . förår 1980 och preliminärt . för samt att beslut som avserprojekt för vilka preliminärt beslut om bostadslån har meddelats före år 1978får las ^ulanför ram, 2. medge alt ramen för de antikvariskamyndigheternas tillstyrkan av ombyggnader som bör komma i fråga för ^förhöjl^låneunderiag och/eller ^lilläggslån ^besläms till . för år 1980och till preliminärt . 3. medge att de under I och 2 angivnaramarna får vidgas om det behövs av ^sysselsällningsskäl. ^lill Tilläggslån till kulturhistoriskt värdefullbostadsbebyggelse för /81 anvisa ^etl ^reservalionsanslag på I000 kr. B 7.Bostadsbidrag ^m.m. 1978/79^Ulgi^f^t^ I 710 221 620 1979/80 Anslag 1907000000 1980/81 Förslag 1620000000 Från ^anslageibekostas statliga och ^staiskommunala ^bosladsbidrag till barnfamiljer ochhushåll utan barn. Dessutom disponeras medlen av riks- 1979/80:100 Bilaga 16 81 försäkringsverket förde ^bosladsbidrag till vissafolkpensionärer, som kan beviljas ^fr.o. De statliga bidragen ^besläms enbart på grundval av ^inkomsioch barnantal medan de ^staiskommunala bostadsbidragen dessutom är anknutnatill bostadskostnaderna. Bidragsbestämmelserna finnsi förordningen (1976:263) om ^slalligabostadsbidrag till barnfamiljer (ändrad senast 1979:227), förordningen (1976:262) om statskommunalabostadsbidrag till barnfamiljer ^m.fl. (ändrad senast 1979:228) samtförordningen (1977:392) om^staiskommunala bostadsbidrag ^lill vissa folkpensionärer ^m.fl. (ändrad^senas( 1979; 229). lämnar enredogörelse över ^bldragsgivuingens ^oinfaii-^ning. utgick^bosladsbidrag till 565 000 hushåll exklusive pensionärer. Av dessa var 448 000familjer med barn och 117000 hushåll utan ^bam. hadeantalet barnfamiljer med bidrag minskal med 36000 medan ^anlalel hushåll ulanbarn hade ^ökal med ^KKH^^O. ^lill ^uppskallas^anlalet hushåll med barn som har bostadsbidrag ha minskat ^lill ca 412000 och^anlalel övriga hushåll till 90000. Vid jämförelser mellan uppgifterna fördecember 1978 och bör dock ^beaklas alt antalet hushåll med bidragvarierar och kan komma att öka till . Minskningen av ^anlaletbarnfamiljer med bostadsbidrag beror enligt styrelsen på att allt ^f^ler harinkomster som överstiger inkomstgränsen . där ^reduklionsfaktorn ökarfrån . För hushåll ^uian ^b^am är den nedre ^inkomslgränsenoförändrad ^vilkel också reducerar ^anlalet hushåll som kan fåbidrag. ^[)en I januari 1980höjs den inkomstgräns då ^bidragel börjar reduceras från 54 000 kr.^lill . De nedre ^inkomslgränserna, . för barnfamiljer och29000 kr. för hushåll ulan barn, behålls oförändrade. höjsdet statliga ^bosladsbidragel med . per barn och år ^lill I . De nedre ^hyresgränserna höjs med . och de övre med belopp somvarierar med hushållels ^storiek. Dessa ändringar sammantagna innebär enförskjutning av stödet ^lill förmån för flerbarnsfamiljer med låga inkomster. Efter bemyndigande avregeringen tillkallades en kommit^té med ^uppgifl alt se över^beslämmelsema om ^bosladsbidrag. Med anledning härav föreslår^bosladssiyrelsen endast vissa begränsade ändringar av bl, a. inkomst- och^hyresgränserna. Syftet med dessa förslag är enligt ^slyrelsen all bevaraoförändrad bidragsnivå ^jämförl med och alt ^åsladkommaen ^bälire fördelning av det ^bostadsan-^knuina ^slatskommunala ^bidragelmellan familjer med olika ^anlal barn. ^Bosladssiyrelsenföreslår ^beiräffande inkomstgränserna följande ändringar. där ^inkomslerna reduceras med 24%^., 6 ^I979f80.I ^saml. 1979/80:100 Bilaga 16 Den nedre ^inkomstgrånsen förfamiljer med barn höjs med . och för hushåll utan barnmed . De föreslagna höjningarna ^moiiveras av dennominella inkomstutvecklingen. Bostadsstyrelsenkonstaterar ^iiii drygt ^hålfien av barnfamiljerna och över 6^0% av hushållenulan ^bam hade ^bosiadsuigifier som ^översieg ^gållande övre^hyresgränser. Bland barnfamiljerna var denna andel ^högsl för hushåll med 2barn, . Även med hänsyn lagen ^lill de övre ^hyresgränser som harfastställts att gälla från den hade av barnfamiljerna och^hålfien av hushållen utan barn bostadskostnader som ^översieg de övre^hyresgränserna. Styrelsen anser därför^atl de övre ^hyresgränserna bör höjas och anpassas till ^ulvecklingen avbostadsutgifterna. Vidare upprepar ^slyrelsen sitt förslag från föregåendeanslagsframställning om en differentiering av de övre ^hyresgränserna för varjebarn i familjen. Styrelsen anser ^atl härigenom skulle en ^bäitre anpassning till barnfamiljernas ^fakiiska ^bosiadsui^gifieruppnås. Dessutom skulle reglerna om ^sta^lskommunalt bidrag ^lill dem med^sluderande barn som har ^fylll resp. ^umgängesräll ^lill barn bli mer meningsfullaoch begripliga. Dessa regler har praktisk ^belydelse endast om familjenhärigenom får bidraget beräknat ^efler en högre ^hyresgräns. Styrelsenföreslår följande övre ^hyresgränser ^atl gälla fr. o. ^m. Övre ^hyresgräns kr. Ensamstående ulan barn Makar ^uian barn Hushållmed I barn 5 eller flera ^bam 700 800 1 125 1 125 1375 1375 1625 775 900 1 250 I 350 I 500 16001750 1 anslagsframställningenför /80 föreslog ^bosladssiyrel^sen alt 12 ^§^ förordningen om^slalliga ^bosladsbidrag till barnfamiljer skulle ändras så att ändring avinkomst- och familjeförhållanden som inträffar i en månadpåverkar bidraget redan från den månaden. Styrelsen motiverade förslaget medatt det skulle innebära en administrativ förenkling av handläggningen påframför allt förmedlingsorganen. Därjämte anförde ^slyrelsen att förfarandetredan gällde vid flyttning i en månad. Styrelsen framför dettaförslag även i ^anslagsframsläll^ningen för /81. ^Bosladssiyrelsen larockså upp frågan om möjligheterna att förenkla de rutiner som ^kommunernutillämpar vid sin prövning av ansökningar om bostadsbidrag. ^Slyrelsen erinrarom ^silt ^lidigare förslag ^atluppgifter vid taxeringen om bruttoinkomst av tjänst, förmögenhet och underskolli förvärvskälla för ^nolllaxerade ^m. skall föras över ^lill de^inkomslförleck- 1979/80:100 Bilaga16 83 ^ningar och ^magneibantl som taxeringsmyndigheten ^tillsiäller kommunerna. Regeringenbeslutade all ^uppgiflom underskön i ^förvårvs-^källa för ^nolllaxerade personer får lämnas till^kommunema beträffande . Styrelsen stryker under kommunernasbehov av all få tillgång också till deövriga uppgifterna. Bostadsstyrelsen^beråknar att ^kosinaderna för bostadsbidrag under ^niisia budgetår ökar med 164milj. på grund av dels ökade ^bosladskoslnader, dels ^förslagel om höjdaövre ^hyresgränser. De föreslagna höjningarna av inkomstgränserna beräknasenligt ^slyrelsen motverka den minskning av ^bidragsgivningen som skulleuppkomma om gränserna ^inle anpassades ^lill ^inkomstulvecklingen. ^Detla ochövriga förslag medför inga ytterligare kostnader under /81.^Slalens utgifter år beräknade enligt gällande reglerom statsbidrag med72% av ^kosinaderna för ^stalskom^munalt bostadsbidrag. I början av år 1979lämnades ^stalskommunalt bostadsbidrag ^lill ^ca45(K)() folkpensionärer. ^Detlainnebär alt antalet ^bidragstagare har minskat med ca 20000 sedan december 1978beroende på höjningen av den nedre ^hyres^gränsen. Totalkostnaden för^budgetårel 1979/80 beräknas till ca 35 milj. kr. och anslagsbehovet till ca 25^milj.kr. Under ^budgetårel 1980/81^vänlas i genomsnitt 30000 folkpensionärer uppbära ^stalskommunalt^bosladsbidrag. ^Tolalkoslnaden för /81 beräknas ^lill ca 35 ^milj.kr. och anslagsbehovet till ca 25^mi^|j. Jag lar först upp vissa frågor om administrationen avbostadsbidrag. I ^budgelpropositionen ^lillföregående ^(prop. 1978/79: 100 bil. 16) anmälde jag bl. a. att jaghade för ^avsikl alt tillkalla enutredning för översyn av bostadsbidragen. Kommittén (Bo 1979: 01), som harparlamentarisk förankring, tillkallades . Den skall enligtdirektiven se över såväl administrationen av bidragen som ^reglema inomsystemet. ^Kommiitén skall också överväga anknytningen av bidragsbehoven tillbostadskostnaden. Jag anmälde ocksåkonsekvenserna för administrationen av bostadsbidrag^en av den omläggning avskatteadministrationen som ^irädde i kraft taxeringsåre^t^ 1979. Den rutin för överföring av ^inkomsiuppgifterfrån taxeringsmyndigheterna ^lill kommunerna som har tillämpats sedan år 1974måste anpassas ^lill den förlängda ^laxeringsperioden.