prop · G303143 · 1979-12-31 00:00:00 — Han skall inte få lämnaupplysningar om sitt uppdrag till obehöriga om det kan skada stiftelsen.Utformningen av förslaget i denna del är bristfällig. Bestämmelsen är alltförobestämd för att erbjuda någon säker vägledning. För stiftelsema måste bl.a.förhållandel mellan revisorn och tillsynsmyndigheten redas ut. skall medverka till atl revisionsberättelsenblir tillgänglig för allmänheten och i vissa fall förordna revisor. Då delgäller stiftelserna bör dessa uppgifler avse den länsstyrelse som ärtillsynsmyndighet enligt 1 6 i lagen (1929: 116) om tillsyn över stiftelser.Dessutom bör de föreslagna bestämmelserna samordnas med 17 8 tredje stycket ilagen (1%7: 531) om tryggande av pensionsutfästelse m. m. Förslaget atl vissa stiftelser skall utse revisor ärbehäftat med påtagliga brisier. Enligt vår uppfattning är det inle ägnat attligga till gmnd för lagstiftningsåtgärder. Frågan bör i stället lösas inomramen för en ny lagstiftning om stiftelser. Vi ämnar uiarbeta elt förslag sådan lösning. De föreslagna bestämmelserna bör inte heller införas iavvaktan pä vårt ulredningsarbele. De har ett alltför begränsai värde frånkontrollsynpunkt för att belasla vissa sliftelser med alt utse revisor enligtförslagel. Vidare är den föreslagna ordningen dåligt anpassad till stiftelsemasförhållanden. Dessutom torde huvuddelen av de berörda stiftelserna redan varaföremål för revision. Vi föreslår därför att stiftelsema undantas från deföreslagna reglerna om skyldighel att ulse revisor. Del sker för övrigt utanvidare om stiftelserna befrias från att lämna årsredovisning enligt förslaget. Del återstår att behandla vissa koncemfrågor. Revisom isådana företag som har alt lämna årsredovisning och som är moderföretag enligtförslaget skall även granska koncernens redovisning och övriga förhållanden. Iförsta hand berör detta förslag de stiftelser som är moderföretag. Menstiftelser kan även som dotterföretag omfattas av en sådan revision. Till all börja med brister den föreslagna bestämmelsen isamordning med förslaget om koncerner. För sådana koncemer som under detsenaste räkenskapsåret har sysselsatt i genomsnitt mindre än 10 anställdakommer det inte alt behöva lämnas någon koncemredovisning. Därmed kan det kommaatt saknas ett viktigt underlag för granskningen. Det framgår inte uttryckligen av förslaget om revisomsuppdrag är avsett att begränsas till koncemföretagens bokföringspliktigaverksamhet. Men det finns skäl all anta det. Enligt vår uppfattning finns detingen saklig Prop.1979/80:143 94 grund för en sådan begränsning. Ett krav påkoncernrevision bör avse all verksamhet i koncemens företag. Annars kan den blitämligen meningslös. Det gäller inte minst om det ingår stiftelser i koncernen. Den föreslagna bestämmelsen om tystnadsplikt förrevisorema år otillfredsställande vid koncernförhållanden. Enligt ordalydelsenskyddas endast den som har att lämna årsredovisning. En sådan ordning kan inlegodlas. Tystnadsplikten bör i slället gälla i förhållande till samtliga koncernföretag. Även utformningen av revisoremas skadeståndsansvar harliknande brisier. Det är osäkert hur långt detta ansvar sträcker sig vid skadorhos dotterföretagen. Denna brist bör avhjälpas. Enligt vår mening finns detingen anledning atl särbehandla vissa koncernföretag i ansvarshänseende.Ansvaret bör vara enhetligt inom koncemen. De stiftelser som ingår i sidoordnade koncerner berörs ivissa fall på samma sätt som dotterföretag av de föreslagna bestämmelserna omkoncernrevision. Vi hänvisar i denna del till tidigare redovisade synpunkterpå koncernförhållanden. Här skall vi däremot avslulningsvis behandla det falldå en sådan koncem står under en enhetlig ledning av en stiftelse. När det fordras koncernredovisning, skall det ulsesrevisor för sidoordnade koncemer. Därmed undantas koncemer som under delsenasle räkenskapsåret inte har sysselsatt i genomsnitt minst 10 anställda.Enligt vår mening är emellertid behovet av revision inte enbart beroende avantalet anställda. En begränsning kan vara motiverad, men den bör i så fallbygga på andra kriterier. Av den föreslagna bestämmelsen framgår det inte vem somhar att utse revisor för sidoordnade koncemer. Troligen har kommillén menat atldet skall ankomma på det ledande förelaget alt göra det (jfr 3; 13 iförslaget). Det är nödvändigt att bestämmelsen förtydligas i denna del. Förslaget innehåller inte någon föreskrift om vem somskall bära kostnaderna för revisionen. En sådan regel bör övervägas. Enligivår uppfattning är det inte rimligt alt låta det ledande förelagel svara förkostnaderna. Detta förelag omfattas ju inte av själva revisionen. Enligtförslaget behöver det inte heller utse någon egen revisor. Revisionskostnadernabör i stället fördelas mellan koncernföretagen. Då det ledande företaget utgörs av en stiftelse börrevisionsberättelsen sändas in till den länsstyrelse som är lillsynsmyndighelenligt 1 6 lagen (1929: 116) om lillsyn över sliftelser. Därmed upprätthållsett samband med tillsynen över stiftelserna. : Del är enligt FOK:s mening avstort värde om det i elt företag finns en revisor. Förutom uppgiflen attkontrollera redovisningen och granska alt bokslut m.m. uppfyller legala kravkan revisorn, särskilt i mindre och medelstora företag, ha en rådgivande funktion,l.ex. beträffande redovisningssystemets uppläggning, rutiner för kontroll avdel ekonomiska ulfallel gentemot budgets och i skattefrågor. Det sagdaförutsätter givetvis att revisionen genomföres noggrant och sakkunnigt. FOKvill i sammanhanget erinra om de förslag och rekommendationer beträffanderevisors verksamhet som brottsförebyggande rådet har avgivit (PM 1978: 2). Denya eller ändrade bestämmelser som kan bli en följd härav anser FOK bör kunnatillämpas på revisorer i handelsbolag och hos enskilda näringsidkare m. fl. FAR: Den utökade revisionsplikten aniages enligtulredningen endast i begränsad utsträckning beröra auktoriserade och godkändarevisorer. Vid övervägande om tillgängliga resurser är tillräckliga uppehållersig utred- 1979/80:143 95 ningen i stor utsträckning vid tillgången påbokföringsbyråer som inle har kvaliflcerade revisorer anställda, förefaller egendomligt ur mer än en synvinkel. Det har inte tillräckligt observerats att aktiebolagslag innehåller jåvsregler som begränsar bokföringsbyråemas möjligheter att även utföra en oberoende revision. Tillgången på oberoende revisorer är därför inte självklart tillräcklig för alt tillgodose de behov som skulle uppkomma om lagen infördes. Ur samhällets synvinkel eftersträvas en situation dår revisionen handhaves av kvalificerade revisorer (promemoria "Revisors verksamhet", PM 1978:2), Mot denna bakgrund vore det olyckligt om den okvalificerade revisionen skulle utvidgas. sorsfunktionen skulle uttunnas genom att den överföres till bokförare utan egentlig revisorsutbildning och erfarenhet av revision. Vid bedömning av behovet av revision i de allra minsta företagen bör vidare noteras att det rör sig om företag med personlig ansvarighet. FAR gör följande bedömning av detaljema i lagförslagetsåvitt gäller revision. I lagförslaget har kravet på förvallningsrevisionövertagits från aktiebolagslagen. Förvaltningsrevisionen i aktiebolag syftarfrämst till att faslställa huruvida bolagel kan ställa ersättningsanspråk pästyrelsen och/eller den verkslällande direklören eller huruvida dessa eljesihandlat i strid mot aktiebolagslagen eller bolagsordningen. 1 handelsbolag, föreningar etc, kan uppgiften attidentifiera ersättningsgrundande handlingar bibehållas. Däremot är detotänkbart att utföra en förvaltningsrevision med denna målsättning i en enskildfirma, och revisionsberättelsen kan där inte innehålla något uttalande i dennafråga. Hänvisningeni 10 kap, 10 6 aktiebolagslagen till "denna lag" ("eljesthandlat i strid mot denna lag") omfattar många bestäirunelser av aktiebolagsrättsligart, medan hänvisningen i lagförslaget 2 kap, 10 6 endast täcker årsredovisningoch revision samt i förekommande fall koncernredovisning och delårsrapport. Medundantag av delårsrapporten täcks dessa områden in i revisionsberättelsensuttalanden om huruvida årsredovisningen resp. koncernredovisningen uppgjortsenligt "denna lag". Del är inte möjligt att hänvisa till de lagar ivilka de associationsrättsliga reglema för de årsredovisningsskyldigabehandlas, eftersom dessa behandlats i många olika lagar. Det är inte hellermöjligt att hänvisa till alla gällande lagar då en sådan uppgift faller ulanförrevisorns kompetensområde och skulle innebära en praktiskt omöjlig utvidgningav revisoms arbete. Denna hänvisning bör därför ulgå, då den knappasl ärmoliverad enbari av eventuell delårsrap- porteringsskyldighet, I förstastycket på s. 176 i betänkandet diskuteras hur förvaltningsrevisionen kankomma att utvecklas . Där görs bl. a. följande ullalande:"Enligt denna utvecklingstendens skall revisorema granska och bedömaviktigare beslut och åtgärder inom företaget från affärsmässig och ekonomisksynpunkt samt kanske också granska företagets verksamhet ur social och samhällsekonomisksynvinkel." Vi delar uppfattningen att förvaltningsrevisionen kommer attutvecklas och utvidgas men den citerade skrivningen bör inle inlagas i enkommande proposiiion, eftersom den kan medföra orealistiska förväntningar påvad revisorema kan åstadkomma vid en normal revision. Det finns ännu ingafastställda regler för hur företagen skall uppträda ur "social ochsamhällsekonomisk synvinkel", varför det inte heller är möjligt förrevisorema att uttala sig om företagens beteende ur denna synpunkt. Del synes även olämpligt atl överväga att generellt åläggarevisorerna en Prop.1979/80:143 96 plikt att "granska och bedöma viktigare beslut ochålgärder inom företaget från affärsmässig och ekonomisk synpunki". Dennaformulering kan bibringa läsaren den uppfattningen alt revisorema är lika välsom eller bättre skickade än företagsledningama att göra affärsmässigabedömningar. Propositionstexten bör ange att god revisionssed får blistyrande i vad avser förvaltningsrevisionens utveckling. Från aktiebolagslagen har övertagits meningen altrevisorerna även i övrigt kan bringa upplysningar till aktieägamas kännedomgenom revisionsberättelsen. I lagförslaget har "aktieägamas" ersattsmed "den årsredovisningsskyldiges". Rapportering och informationtill den årsredovisningsskyldige torde dock endast i undanlagsfall komma allske genom revisionsberättelsen. Tredje slycket av 10 8 som behandlar rapporteringen avförvaltnings-revisionella iakttagelser bör sålunda få följande lydelse:"Har revisor vid sin granskning funnit atl ålgärd eller försummelse somkan föranleda ersättningsskyldighet ligger någon som ingår i företagsledningenlill last, skall detla anmärkas i berättelsen. Med den nya bokföringslagen harmöjligheterna att ha bokslut än starktbeskurits. Med de tidsperioder som föresläs i lagförslaget kommer i värsta fallrevisionen av de företag varom fråga är att få göras mellan och den31 maj . Detta förefaller praktiskt orimligt. Lagförslaget bör i dennadel ändras så att årsredovisningshandlingarna bör avlämnas till revisor efier bokslutet och så att revisor skall avge revisionsberätlelsesenast fem och en halv månad efter bokslutsdatum. Om begreppet "sidoordnadkoncem" bibehålles bör i 2 kap. 17 8 utsägas att den som reviderar den"sidoordnade koncemen" även bör utses till revisor i de i"koncemen" ingående företagen. Ett problem ur revisionssynpunkt äralt, då den koncemredovisningsskyldige inte är bokföringspliktig, det kan varasvårt att fastställa huruvida koncemredovisningen omfattar alla de enheler somborde ingå däri. Det kan tänkas att revisorn måste omtala detta faklum irevisionsberättelsen. Delta problem bör behandlas i proposilionen, om förslagetom införande av begreppet "sidoordnad koncem" leder till proposition. LRF: Revisorer skall enligt förslaget utses i samtligaföretag, vilka har att upprätta årsredovisning. LRF accepterar attårsredovisning skall upprättas och revisor ulses också i tämligen små företag.LRF vill emellertid starkt understryka att det för LRF synes helt meningslöstatt nu eller sätta denna gräns lägre än vad som framgår avförslaget. De flesta mindre företag, även jordbmkare, anlitar redan i dagbokföringsbyråer och har därmed ordnad bokföring. De fördelar som kan vinnasgenom att ålägga också de minsta företagen skyldighet att upprättaårsredovisning och utse revisor kan därför inte uppväga de ökade kostnader somen sådan skyldighet skulle innebära. Detta gäller alldeles oavsett omtillgången på revisorer praktiskt skulle möjliggöra åläggandet avskyldighet härulinnan. LO: Vad beträffar kretsen av revisionsskyldiga företaginstämmer LO i reservanternas förslag att sedan erfarenheter vunnits av den nuföreslagna lagstiftningen, bör frågan om revisionsskyldighetens utsträckandetill ytterligare grupper av företag bli föremål för förnyat övervägande. : Frågan om granskninggenom revisorer hör intimt samman med frågan om årsredovisning. Förbundets inställningär därvidlag alt revisionen utgör en viss garanti för atl bokförings- Prop.1979/80: 143 97 lagen kommer atl efterlevas. För att nä detta mål skullevi behöva anlita revisorer för mellan 50000-70000 förelag. Anlalet nu tillgängliga,utbildade revisorer lorde inle till närmeisévis räcka till för att täcka alladessa företag. Förbundel kan därför tills vidare i likhei med kommillén tänkasig atl krelsen av revisionsskyldiga företag begränsas till att omfatta företagmed minst 10 anslällda. TCO:Reservantema föreslår att frågan om utökning av kretsen av revisionsskyldigaföretag bör upptas på nyll sedan erfarenheler vunnils av den föreslagnalagstiftningen. TCO vill på denna punkt - med hänsyn till det betydandeintresset av att årsredovisningar granskas av utbildade revisorer - föreslå attfrågan om revisionsskyldighetens utsträckande lill ytterligare grupper avföretag omgående blir föremål för en fördjupad prövning. : Enligt beslämmelse i andra kapitlet I 8 skall revisor utses ivarje företag som är skyldigt all upprälla årsredovisning. Det synes tveksamthuruvida under de närmasle åren kommer atl finnas lillräckligt många revisorer.Etl krav på revisorer i alla de aktuella förelagen kan medföra attkvalitén på de anlitade personerna ofta blir olillfredställande. Krav altrevisor skall tillsättas borde därför gälla först efter en övergångstid. Svenskakommunförbundei (majoriteten inom förbundels styrelse): Förslaget skulle inomden kommunala sektom få betydelse för val av revisorer i första hand ikommunala stiftelser. Möjligheterna atl tillgodose behovel av enhetlighet ochsamordning i den kommunala revisionen, vari då inbe-gripes även de kommunalaföretagen, skulle härigenom försvåras. För revision av kommunala företag, somtill större delen utgöres av bostadsföretag, är enligt styrelsens uppfattningde kommunala yrkesrevisorema väl kvaliflcerade. När det gäller den kommunalasektom har förslaget om ökade kvalifikationskrav för revisorer nära anknytningtill de frågor om insyn i kommunala företag, som behandlas av kommittén förutredning av frågor om kommunala företag m. m. Styrelsen får därför föreslå alldenna fråga hänskjuts lill nämnda kommitté. (en minoritel av tre ledamöter i förbundels styrelse): Vi anseratt andra och tredje meningarna i föregående siycke bör ersättas av följande. Möjligheternaatt tillgodose behovet av enhetlighel och samordning i den kommunalarevisionen, vari då inbegripes även de kommunala företagen, skulle härigenommöjligen försvåras. Styrelsen vill emellertid trots detta inte motsätta sigförslaget. Svenska revisorsamfundel (SRS): Samfundet är ense medkommittén om behovet av lagstadgad revision även för andra företagsformer änaktiebolag och ekonomisk förening. Erfarenhetsmässigt har flertalet företagemellertid tillgång till redovisnings- och skatteteknisksakkunskap, vilket i viss mån förringar styrkan av kommitténs argumentering. Beträffanderevisionsreglemas utformning har motsvarande stadgande i aktiebolagslagentjänat som förebild. Däri ingår åven beslämmelsema om revisorsjäv innebärandebl.a. atl jäv som revisor föreligger för den som varit behjälplig medföretagets bokföring eller medelsförvaltning eller som intar en underordnadeller beroende ställning till eller är anställd i samma rörelse som person,vilken yrkesmässigt biträtt företaget med grundbokföringen ellermedelsförvallningen. Genom beslämmelsema om revisionsskyldighet saml reglernaom revisorsjäv kommer de företag, som 7 1979180. 1979/80: 143 98 omfattas av revisionsskyldighet att åsamkas en extrakostnad. Revisionsskyldigheten bör därför enligt samfundets uppfattninginskränkas till förelag av sådan slorlek att fördelama med revisionen uppvägerdenna koslnad. På grund av vad ovan anföris föreslår samfundet all endaslförelag med normall minsl tjugofem årsanställda skall omfattas avrevisionsskyldighet. För att revisionen skall bli meningsfull föreslås å andrasidan, all endast revisorer som står under lillsyn skall få utses. Samfundetföreslår därför, atl den undre gränsen för revisionsskyldighel utformas så atlauktoriserad eller godkänd revisor skall utses i förelag, som normalt har minslljugofem årsanställda. Enligt samfundets uppfattning finns tillräckligapersonella resurser att möta den ökade efterfrågan på kvalificerade revisorer,som skulle följa av delta kvalifikationskrav. Enligt förslagel skall revisionen omfatta ävenförvallningsrevision. Revisorn skall sålunda enligt motiveringen, sid. 176,"granska och bedöma viktigare beslul och ålgärder inom företaget frånaffärsmässig och ekonomisk synpunkt saml kanske också granska förelagelsverksamhel ur social och samhällsekonomisk synvinkel". Samfundet motsättersig dessa formuleringar, eftersom de kan framkalla anspråk på revisom, somöversiiger hans kompetens. Vidare lorde det vara omöjligt för revisom allgranska förelagets verksamhet ur social och samhällsekonomisk synpunkt, då någrafastställda regler härför saknas. Samfundet ifrågasätter vidare det meningsfullai föreskriften att revisom i revisionsberättelsen för enskild firma skallanmärka om han vid granskningen av företagets förvallning påträffat fel ellerförsummelse som kan föranleda ersättningsskyldighet för företagsledningen.Bestämmelsen bör därför utgå vad gäller enskild firma. Enligt förslagets 2 kap. 8 8 skall årsredovisnings- ochkoncernredovisningshandlingar för det senasl förflutna räkenskapsåretöverlämnas till revisor senast fyra och en halv månad efler räkenskapsårelsutgång. Efler genomförd revision skall revisom därefter jämlikt 2 kap. 10 6avlämna revisionsberättelse till den som svarar för förvaltningen av förelagetsangelägenheler senast efter räkenskapsårets utgång. Den lidsperiodunder vilken revisorn har atl utföra revisionsarbetet skulle således kunnakomma att inskränkas , vilket förefaller praktiskt hellorimligt. Förslagel bör därför omformas så, att årsredovisningshandlingarnaskall överlämnas lill revisom senast efter räkenskapsåretsutgång, och alt revisorn skall avge revisionsberättelse senast fem och en halvmånad efter samma datum. : Beiräffandekravet på revision ställer vi oss tveksamma till om detta inte kan utformas såatt krav i stället uppställs på kvalificerad redovisningskonsult.Handelsbolagen och kommanditbolagen utgör ofta relativt små företag, där enkvalificerad redovisningskonsuli ofta kan fylla elt större behov än enkvalificerad revisor. Genom kravet på kvalificerade redovisningskonsulter istället för krav på revisorer undgår man också de många problem som annars uppkommergenom jävsreglerna. Reglerna om krav på kvalificerad redovisningskonsult måsteföregås av någon typ av auktorisation av redovisningskonsulter. Ett krav påkvalificerad redovisningskonsuli bör medföra att förelagets redovisning blirordentligt skött, vilket i sin tur för att såväl fiskala intressen somborgenärsinlressen tillgodoses. Vi ber att i detta avseende få hänvisa tillvårt remissvar över Brottsförebyggande rådets promemoria (PM 1978:2)"Revisors verksamhet". : Vad gäller revisionen instämmer i sak medulredningens Prop.1979/80: 143 99 Enligt SABOs mening är det av stor vikt attreglerna för de allmännyttiga bostadsföretagens årsredovisning och revisionutformas så lika som möjligt oavsett om företagen drivs i form av sliftelsereller aktiebolag. Riksåklagaren: min mening är del mindre lämpligtatt låta skyldighelen att avge koncernredovisning vara avhängig av antaletanställda i koncernen. När del gäller förelagskonstellationer av detla slag kanverksamheten ofta vara mycket omfattande och betydande även om antalet anställdaunderstiger 10. Otvivelaktigt har såväl det allmänna som de anställda ettstarki inlresse av insyn även beträffande sådana koncerner. Jag förordnardärför i likhet med ledamoten och experterna koncemredovisning skall avges utan annan begränsning ån den som följer avskyldigheten att upprätta årsbokslut. Överåklagaren i : Jag anslutermig till reservalion2. i åklagardistrikt: Som kommitténframhållit, kan handelsbolag vara moderbolag i en koncem. Men även stiftelseeller fysisk person kan ha ett hell dominerande inflytande över elt storl antalbolag bl.a. genom aktieinnehav eller andelar, så alt ett koncernlik-nandeförhållande föreligger. Då del är av slor vikt alt dessa ägarrelationer utåtoch inåt fastslälles i en koncern, är de förslag som härom framlagtsbelydelsefulla och lillslyrkes. Närdet gäller koncemredovisning har kommitténinskränkt denna till atl avse koncemer med minst 10 anställda. synes ej lillräckligl.Alla lyper av koncemer bör i princip vara redovisningsskyldiga. Exempel härpå:En civilekonom drev ijugosex bolag, huvudsakligast kommanditbolag,med mindre än 10 anställda. Genom all begagna avdragsrätterna betalade hanunder nämnda tid ingen skatl. Atl få en samlad bild av bokföringen - sominrymdes i en kontorslokal på sexton rum alla fyllda med böcker - var nästintill omöjligt. En sådan koncern föreslår nu kommittén ej skall vara skyldigavge koncernredovisning, ej heller vara skyldig underkasta sig revision. Etlannat exempel: En företagare drev fyra aktiebolag. Han ägde samtliga aktier.Bolagen samarbetade på det viset att ett bolag träffade avtal om entreprenad,medan de andra bolagen enligt interna avtal uppträdde som underentreprenörertill det exteml avtalsslutande bolagel. Två av bolagen gick sedan i konkurs.Mindre än 10 personer har varit anställda i bolagen. Enligt kommiuén skulle ejheller i ett sådant fall krävas koncemredovisning. Eller den koncern, sombeslår av ett moderbolag i med åtta anslällda och tre brevlådeföretag iLiechtenstein, som skötes av en banktjänsteman på plalsen? I : 1 likhei med vadsom framhållils i reservation 2. bör åven små koncemer vara koncernredovisnings-skyldigaoch denna redovisning vara knuien till skyldigheten att upprätta årsbokslut. Bankinspektionen: Inspektionen vill låta gränsen 5anställda slå igenom även när del gäller koncernredovisningen. Inspektionenanser det nämligen väsentligt atl även småföretagare som driver sin verksamheti olika bolag åläggs atl iaktta dessa regler. RSV (majorileten: se avsnitt 3.2): 1 likhei med ledamotenHammarberg 1979/80: 143 100 och experterna kan inle RSV finnanågon anledning all införa någon begränsning i skyldighelen all avgekoncernredovisning. Sådan skyldighet bör avse alla koncerner i likhei med vadsom gäller enligt aktiebolagslagen. Även om en sådan redovisning inte direkthar någon betydelse för taxeringen av bolagels delägare erhålls därigenomnödvändiga upplysningar om de i koncernen ingående förelagen som kan vara lillindirekt nytta i laxeringsarbelel. RSV vill i delta sammanhang föreslå att enbeslämmelse införs i taxeringslagen, varigenom den som har alt upprällakoncemredovisning också skall bifoga en kopia av denna lill allmänsjälvdeklaration. : Om kommitténs förslaggenomförs aktualiseras frågan till vilken myndighel handlingarna skallinsändas.