prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Den innebär i korthet attbos^tadslånet skall sägas upp ^lillomedelbar ^åler^helalning om det pris som har ^överenskommits ^inle ärgodtagbart med hänsyn till den vid lånets ^beviljanile godkända^produktionskoslnaderi för huset med ^lillägg för ^för-^säljningskostiiiider,förbättringar och allmän ökning av ^byggnadskoslna^dema. Är 1977 anförde^civilulskotlet ^(CU 1976/77: 18 ^s. 39) att det hade förekommit ^spekulaiivainslag i ^småhusbyggandel som hade ^lilldragilsig ^upp-^mårksamhet på lokala bostadsmarknader och att det i ^anslulning därtill hade ^uppkommil skilda frågor om kommunernas befogenheteroch olika ^råiisliga problem. Enligt^ulskollels mening borde man belysa dessa frågor i en fortsatt och^föruisållningslös översyn med syfte ^atl kartlägga ^frågoma samt redovisaeventuella behov av ^ålgärder från statsmakternas sida som därvid kundeframkomma. Med anledning härav gav regeringen ^boslads^siyrelsen i uppdrag all^efler samråd med Svenska ^kommunförbundei dels kartlägga de medel somkommunerna använder eller skulle kunna använda för all ^molverka ^spekulalion i^småhusbyggandel, dels lämna förslag ^lill de ^ålgärder som denna karlläggningkunde föranleda. ^Slyrelsen redovisade ^resulialel av kartläggningen den 11 januari1978 ^saml överväganden och förslag i ^ämnel . I propositionen^(1978/79: 55) om förlängd ^köpeskillingskoniroll ^m. vid överlåtelse avvissa statligt belånade småhus redogjorde jag dels för styrel- 1979/80:100 Bilaga16 58 ^scns kartläg^gning, dels för ^dess överväganden ochförslag avseende ^ålgär^der inom ramen för det statliga ^bosiadsfinansieringssystemel. Också remissyttrandenaöver styrelsens överväganden och förslag i ^dennii del redovisades. Samtidigtanförde jag att styrelsenskartläggning och överväganden visade alt ytterligare överväganden varnödvändiga. Jag vill nu ^återkomniii i denna fråga. ^Bosiadssiyrelsensöverväganden grundar sig på en kartl^äggning ^belriif-^fand^c^ delsomfattnin^gen av spek^ulativa inslag i ^småhusbyggandel, dels de ^meloder somanvänds för att förhindra spekulation och erfarenheterna av dessa. 1 sitt^karlläggningsarbele, bl. a. i sin enkät ^lill kommunerna, utgick ^siyrelsensfrån en definition av begreppet ^spekulalion, som innebär alt spekulation ansesföreligga, när del primära motivet med förvärv av ^pris^reglerade småhus ochkommunala småhustomter inte är att skaffa förvärvaren och hans ^ftimilj enbostad ulan alt genom en, ofta snabb, försäljning tillgodogöra sig en betydandevinst. Definitionen bygger bl. a. på del ^för-^hållaiulet att det i områden därutbudet av småhus är begränsat uppkommer dubbla prisnivåer som följd av dennyssnämnda köpeskillingskontrollen. Prisnivån på de ^konirolleradeförsäljningarna i sådana områden kan ^enligi ^slyrelsen ibland understigaprisnivån i ^övrigl med betydande belopp. ^Boslatlsslyrelsen harövervägt åtgärder som syftar ^lill ^atl dels eliminera dessa dubbla prisnivåer,dels motverka spekulation när sådana förekommer. Förslagen som syftar ^lillall påverka de dubbla prisnivåerna ^omfaUar dels åtgärder som inriktar sig påatt påverka utbud och efterfrågan, dels olika förfaranden som syftar till all höja den reglerade prisnivån. Det^sisinämnda skulle kunna åstadkommas genom att man t. ex. tillät att marknadsprisertogs ut redan i samband med ^förslagångsförsälj^ningar. Styrelsen avvisar docksådana metoder med hänsyn till ^skatteräitsliga problem och ^lill alt metoderav detta slag kan anses strida mot syftet med den n^uvarande^produklionskostnadskontrollen i ^bosladslänesammanhang. Av de 250 kommuner som har^besvaral ^bosiadssiyrelsens enkät har 22 uppgett att de. för ^atl motverkaspekulation, har infört en ^beslämmelse all borgen enligt 19 ^S^bostadsfinansieringsförordningen kan vägras under vissa förhållanden. Styrelsentror för sin del att en förlängning ^aV köpeskillings-kontrollen kommer ^atlminska kommunernas ^inlresse och behov av att tillämpa 19 ^S. I den månkommunerna alltjämt kommer all använda sig av denna ^möjlighel ^förulsäller^slyrelsen all ^enhelliga regler kommer all till-lämpas. Bostadsstyrelsensundersökningar visar också att ^elt flertal kommuner tillämpar olika former avregleringar av tomt- och småhusköer, överlåtelseförbud förenade med ^viien,förmedling av småhus ^m. Den ^vahligasi förekommande av de^spekulaiionsmotverkande reglerna i ^köbe-^slämmelserna är en spärr för^ålerinlräde i kön. Styrelsen har skisserat en modi^f^ierad form av dennamodell. ^Slyrelsen rekommenderar också all kommunernas ^toml- och småhusköersamordnas. I' ^Malmöområdei, där ^Prop.1979/80:100 Bilaga 16 59 man har infört viss samordning,^iir ^eifarenheleriia ^goila. ^Regislrel över ^fördeliiile småhus gör detsvårare för ^spekiilationsintiesseriide att tillskansasig mer än ett hus in^om ^komni^unalförbundsonirådel. ^Niir del galler vissa villkor i köpeavtal eller ^tomirållskontrakt, t. ex.överlåtelseförbud, år rättsläget oklart. Enligt styrelsens mening bör^lagåndringar ^inle prövas ulan en föregående ^ulredning av ^rålisverkningarnai stort. ^Bosliidsslyrelsenberör även realisationsvinstbeskattningens regler. De borde ^enligi styrelsenses över. Styrelsen framhåller all det år angeläget med en effektiv beskattningav den snabba ^lillväxl av det egna kapitalet,som ^oftii uppkommer vid korta ^faslighelsinnehav bl. a. på grund av all^viil beräkningen av realisationsvinsten hela anskaffningskostnaden tar ^råknasupp med index. Remissinstansernassynpunkter kan sammanfattas enligt följande. De flesta remissinstansernaavvisar tanken på att tillåta^förstagåhgsförsäljning till marknadsvärde på de grunder som styrelsen haranfört. Vad gäller den i det för^egående ^nåmnda metoden att ^vågra kommunalborgen instämmer de remissinstanser som har ^yilral sig i frågan i^bosiadssiyrelsens ^ultaliinde om^behovel av ^enhelliga regler. Sådana regler skulle enligt ^remissinstansema kunna utarbetas av Svenska^kommunförbundei. De flestaremissinstanserna instämmer i eller har inget au erinra mot bostadsstyrelsens^synpunkier vad gäller ^toml- och ^småhiisköbestam-^melser. Flertalet avremissinstanserna pekar på det angelägna i all rättsverkningarna av olika^avialsvillkor vid överlåtelse av^kommimförmedlade ^småhLlsfastigheler utreds. Flera ^remissinslanserdelar ^bosiadssiyrelsens uppfattning ^atl det år angeläget att frågan om eneffektiv beskattning utreds. Några anser att realisationsvinstbeskattningenmöjligen behöver ses över i ^elt större sammanhang. För egen del ^villjaganföra följande. ^Somjag framhöll i ^prop.1978/79:55 om förlängd ^köpeskillingskoniroll ^m. vid överlåtelse av vissa statligt belånade småhus ^(s. 5) ledersamhållets ^slöd ^beiräffande den ^slatligt belånade ^bosladsproduklionen tillatt det i fråga om småhus som bebos av låntagaren uppslår en differens mellan^å^ ena sidan marknadsprisnivån och ^å^ andra sidan den kontrollerade prisnivån.Denna skillnad kan den enskilde i princip tillgodogöra sig i samband med en^vidareöverlålelse. Jag framhöll också att kartläggning avförekomsten av dubbla prisnivåer, spekulationens omfattning och bristerna inuvarande kontrollsystem visade på nödvändigheten av åtgärder för all förhindraoskäliga kapitalvinster och för att motverka spekulation. Genom riksdagens^beslul ^(prop. 1978/79:55. ^CU 1978/79:7, ^rskr 1978/79: 119) har^köpeskillingskonlrollen inom ramen för ^bostadslånesy-^slemet skärpts den 1juli 1979. Skärpningen har åstadkommits dels genom att utgångspunkten förberäkning av ^kontrollliden har flyttals från ^lidpunk- ^Prop.1979/80: 100 Bilaga 16 60 ten föl första förvärvet ^lill dagen då det statliga ^lånel betalas ut, dels genom att^kontrollliden har förlängts från ^ivå till . ^Köpeskillingskon^lrollenhar ^skäipls också i den meningen all^konirollen ^samiidigi vidgades ^lill ^atl avse alla nyproducerade småhus somuppförs med bostadslån, dvs. ^inle bara sådana småhus som uppförs för^liirsåljning. De ^åtgiiriler som harvidtagits inom ramen för^bosladslånesyslemel bör enligt min mening ^verksami bidra ^lill all^molverka spekulativa inslag vid de ^överliiielser som sker inom den tid under vilken den statliga ^köpeskillings^konlrollennumera galler. Några ytterligare åtgärder inom ^lånesystemeis ram för attmotverka kapitalvinster vidförsäljningar under denna lid anser jag ^dårför inte ^nötlvändiga. Vad ^jiig nu har sagt^innebiir emellertid ^inle alt kapitalvinster som görs sedanköpeskillingskontrollen har upphört alllid skall ^betraklas som godtagbara.Även sådana kapitalvinster som delvis blir möjliga genom ^slalens ochkommunernas ^bosladspoliiiskt betingade ekonomiska insatser måste ^uppläitassom oförenliga med de syften som ligger bakom samhällets ^iiisiiiser. Del bör dessutom vara enallmän målsättning alt även äldre ^si^alsbelanade småhus skall kunna ^f^ti^övertas till ^skåliga priser. Vad jag nu har anförttalar i och för sig för att ^överlålelsepriserna borde kontrolleras åtminstoneunder den lid som ^slatliga^ränlebidrag utgår. Resultatet avbostadsstyrelsens kartläggning och överväganden visar dock enligt min meningalt det inte i första hand åren ytterligare vidgning av den ^Slatligakontrollen som därvi^d^ bör komma i fråga. Styrelsens undersökningar visarsnarare att önskat ^resullal kan uppnås bättre med medel som står tillkommunernas förfogande. Jag tänker här närmast på kommunernas möjligheter all^vågra borgen enligt 19 ^S^^bosladsfinansie-^riiigslörordningen. Även ^toml- och ^småhusköbest^ämmelsersamt avtalsvillkor vid ^loml- och småhusförmedling ^lorde varaverksamma medel, men i första hand när det gäller spekulativa inslag i sambandmed snabba vidareförsäljningar. Jag ser del som ^väsenlligl ^<)it^kommunema, som har det primära ^ansvarei för bostadsförsörjningen i landet,också är aktiva när det gäller ^atl motverka en osund u^tveckling avbos^tadsmarknaden. Statens roll i det sammanhanget bör vara att skapaförutsättningar för erforderliga kommunala aktiviteterpå delta område. Jag har mot denna bakgrund inriktatmina fortsatta överväganden i frågan på dels kommunernas ^iinvändning av denkommunala borgen enligt 19 ^S^ bostadsfinansieringsförordningen, delskomm^unens ^möjlighel ^atl avstyrka lån i vissa fall enligt 3 ^S^^bosladsfinansieringsförordningen, dels tomt- och ^småhusköbestäm^melser ochavtalsvillkor vid förmedling av tomter och småhus för ^försåljning. Av bostadsstyrelsensundersökningar framgår ^atl vägrad borgen har använts i ^relaiivtliten utsträckning i de syften som här diskuteras. Undersökningen visar altendast 22 kommuner använder sig av detta medel och all det bara är i vissakommuner i som det ^nytljas i någon 1979/80:100 Bilaga16 61 Det ^fiamgår inteav styrelsens undersökning vad orsa^^ kenår till ^iitt denna ^mi^ijlighet ^f.n. ^anviihds i så liten ^iitsiriickning. Nå^gra ^remissinstiinscr har emellertid liksom ^bosladssiyrelsen ^pekal på ^behovelav ^enhelli^ga regler i samband med ^etl ^sådanl ^föi^farande. I detta kan enligt vad jag har erfarit e^n^ del av förklaringen ligga ^lillatt många ^k^ommimer avstår ^fiän alt ^ulnyllja ^meloden. Metoden alt ^vågra kommunalborgen får inom ^riimen för nu ^gälliinde bestämmelser samma konsekvenser somden ^slalliga ^köpeskillingskonlrol^len,dvs. ^bosladslånel sägs upp ^lill omedelbar ^ålerbelalning. Jag har ^vid minaöverväganden ^uigiiii från ^atl dedrastiska konsekvenserna av ^borgensvågriin, dvs. alt bostadslånetsägs upp ^lill ^omeilelbar ^belalning, kan vara en av ^huviidanledningama ^lillkommunernas ^försikiighei når del gäller att använda ^borgensvägraii. Del ärockså köparen och ^inle säljaren som i förslå hand drabbas av en sådan ^åtgartl^ftån kommunens ^siila. ^Eii åtgärd som ^därtor enligt min mening bör kunna^vidlas från ^statsmaklemas sida är all mildra konsekvenserna i det enskildafallet av en borgens^viigran. ^Hårigcnom ges kommunerna^föruisåil-^ningar all i ökad ^ulslräckning använda metoden för ^atl motverkakapitalvinster av inte önskat slag. Åtgärderna bör också vara av den^karaktåren ^atl de får effekt på prisbildningen. Mot denna ^bakgrunil har jagkommit fram ^lill all ^tle angivna ^beslåmmelserna om borgen förbostadslån ^lill sm^åhus som bebos av låntagaren bör ändras så ^atl enkommunal borgensvägran - som grundas på uppfattningen att köpeskillingen år förhög - inte som skall leda till omedelbar uppsägning av ^lånel ulan ^enbari^lill en snabbare amortering. Räntebidragetbör dock liksom ^hitlills upphöra all ^ulga. Jag förordar således ^följantle ordning. I de fall kommunen vägrarborgen och anledningen härtill är en enligt kommunens uppfattning för högköpeskilling bör ^bosladslånel ^inle sägas upp ^lill omedelbar ^belalning. I ^slällei bör amorteringstiden för lånet i^sådanl fall förkortas. Amorteringstiden bör bestämmas så alt den del som^ålersiår av ^lånel vid ^lidpunklen för ^förvärvel ^ålerbeialas inom tvåtredjedelar av den ti^d^ som skulle ha gällt om den ursprungliga^amorieringsplanen alltjämt hade tillämpats på lånedelen. Har amorteringstidenför lånet andråts i enlighet med vad jag nu har ^anförl bör räntebidrag ^inlelängre ^ulgå. Den nu förordadeordningen kan ^lillämpas bara i fråga om sådana bostadslån, för vilka detfinns ett kommunalt borgensansvar i ^niigon form. Enligt de bestämmelser somgällde är det kommunala ansvaret begränsat till . Det innebäralt i huvudsak alla småhus som bebos av ^lånlagaren och som är färdigställdaföre ^inle omfattas ^iiv något kommunalt borgensansvar. Del finnsemellertid enligt min mening skäl för statsmakterna att ge kommunerna möjlighetall motverka oskäliga ^kapii^al-^vinster och påverka prisnivån också för äldreårgångar av ^sialsbelanade småhus. Jag tänker da särskilt på de småhus med^ränle- och ^pariteislån 1979/80:100 Bilaga16 62 som ^hiir fördelen ^a\ såväl ^råntebidrag som ^ränle-och ^amoileringsfiihet på skuldökning som uppkom . 1 dessa fall kanåtgärderna inte alllid grundas på det kommunala^bor^yensiinsvaret. Enligt vad jag ^i^tnlörde ar del kommunalaborgens-ansvaret enligt äldre^beståmmelser begränsat till . J^ag vill ^emellerliderinra om vad jag ^ulialade i ^prop. 1978/79:55 Is. 11) om ^förlångd^köpeskillingskoniroll ^m.m. vid^överlålelse av ^vissii ^slalliglbelånade småhus. Jag framhöll ^dår all kommunerna numera har ^ell i principavgörande ^inflylande i ^låne- och ^bidragsårenden. ^Jiig framhöll vidare all, omkommunen ^avslyrker en ansökan om övertagande av lån i syfte att förhindra^spekulalion och osk^äliga ^kapilalvinsler, ^länsboslads^nämnden som regel börfölja kommunens ^yllrande och avslå ansökningen. Denna regel bör nu preciserasi linje med vad jag har ^förordal ^betråflande bostadslån för vilka detkrävs ett kommunalt borgensansvar. Om kommunen således har avstyrkt övertagandeav lån i nämnt syfte, bör lånet inte som sägas upp till omedelbar betalning utan i stället ^amorleias snabbare och inte längreförenas med ^ränlebidrag om sådant Utgår. I de fall ^tlet finns entidigare uppkommen skuldökning som är ^ränle- och ^amorieringsfri bör ocksådenna ^akliveras genom au den görs räntebärande och ^amorteringspliktig. Denbör amorteras så att skuldökningen är återbetald med detursprungliga bostadslånet. Vad jag nu har föreslagit börtillämpas på övertaganden som sker efter ^Ulgången av . Som har ^framgålt av minredogörelse för ^bosiadssiyrelsens överväganden i fragil om den kommunalaborgen har flera kommuner framhållit behovet av enhetliga regler för^lillämpningen. Att kommunen tillämpar ^enhelliga regler garanteras av attkommunala ^beslul om borgensansvar kan prövas enligt 7 kap. kommunallagen(1977: 179). Också kommunala ^beslul ^atl inte tillstyrka ansökningarom överlagande av bostadslån kan omfattasav denna prövning. Några ytterligare ^ålgärder från statsmakternas sida i dennafråga behövs inte enligt min mening. Jag ser det som själ^vklart attkommunen i erforderlig omfattning informerar allmänheten om vilka regler somden tillämpar och all den som planerar all köpa ^ell ^slaisbelår^iai småhus hoskommunen kan få ^ell bindande förhandsbesked i fråga om vilken köpeskilling som kommunen enligt dessa regler är bereddatt ^godla. Jag vill i sammanhanget erinra om att kommunerna haren lagfäst^informalionsskyldighet på ^bosladsförsörjningsområdet. ^[)et finns emellertidett behov av viss enhetlighet i tillämpningen också mellan kommunerna. Detgäller särskilt kommuner inom samma bostads-försörjningsområde. Del ligger inomramen för lånemyndigheternas uppgift att genom information och rådgivningverka för en sådan enhetlighet. Jag vill också någotberöra frågan om sådana allmänna regler och avtalsvillkor vid förmedling av ^u^imler och småhus som inteär ^knulna ^lill bostadslångivningen. 1979/80:100 Bilaga16 Bostadsdepartement^et 63 ^Beståmmelser elleravtalsvillkor vid ^toml- ochsmåhusförmedling är metoder som kommunerna kan använda om de vill förhindramera uppenbara fall ^:iv spekulation. Av ^bosiadssiyrelsens undersökning^ftamgår all mån^ga kommuner redan använder sådana metoder i någon form.^Siyrelsens överväganden visar ^ocksä alt. när del gäller ^kommuner-^niis^miijligheler ^atl ^iinvanda bestämmelser av ^della slag, några ^slalligaåtgärder ^i^nle ^lorde behövas. 1 fråga om olika avtalsvillkor vid kommunal^loml- och småhusförmedling kan ^däremoi läget vara ^ell annat. ^Slyrelsen^konslalerar all det är ^oklart om dessa villkor är lagliga, I vari fall gäller^deltii enligt styrelsen de ^s.k. direkta ^överlålelseförbuden och därmed^sanimanhängande frågor om skäligheten av vitesbelopp och ^förbudslidens längd.^Rcmissinsianserna framhåller överlag ^atl det är angeläget alt^rälts-^verkningarna av de olika avtalskonstruktionerna klarläggs. För egen delanser jag att det ^mol denna bakgrund ^f^ ^n. ^inle finns ^lillräckliglunderlag för all bedöma behovet av ändringar i gällande lagstiftning. ^Niir ^tlet slutlige^n^gäller frågan om realisationsvinstbeskattning, som flera remissinstanser ^hiirberört med anledning av ^siyrelsens synpunkter i frågan vill jag hänvisa tillvad chefen för ^budgeldeparlemenlel har ^anförl ^lidigare denna dag. Jag ber nu all få la upp frågan om ^i. Regeringen gav den Ijuni 1978 ^bosladssiyrelsen i uppdrag alt med ^beaklande av vad jag anförde i^prop. 1977/78: 93 ^(s. 192- 193) på grundval av ^diiiills ^bedrivel arbete med den ^s.k. ^Bofakla-modellen överväga en modell för enhetligredovisning av bosläder i småhus och ^flerbosladshus samt efter samråd med^konsumeniverkel inkomma med förslag i ^ämnel ^lill regeringen. ^Arbelet bordebedrivas skyndsamt och med utgångspunkt i alt redovisningen skulle kunnaövervägas som ^etl villkor för statliga bostadslån. ^Bosladssiyrelsen har den 3maj 1979 redovisat sina överväganden i ^åmnet till regeringen och föreslårefter samråd med ^atl som villkorför ^bosladslån skall föreskrivas att ^s. ^Bofakta-informalion skall finnasvid nybyggnadsprojekt med fler än nio ^bosiadslägenheler i ^fler^bostadshuseller ^gruppbyggda småhus. ^Bofakta skall finnas tillgänglig för^bosiadssökande före första ^inflyllning. ^Informalionen skallredovisas enligt en av ^bosladssiyrelsen uppgjord mall, den ^s.k.^Bofakla-^modellen. Om ^kravel på ^informalion inte uppfylls minskas låneunderlaget eller, beträffande småhussom uppförs för att säljas, den högsta godtagbara köpeskillingen, med ^ellbelopp som svarar ^mol kostnaden för all la fram ^s. Lämpligtbelopp anser styrelsen vara . per lägenhet, dock högst . bör ha rätt att höja dessa belopp pä grund avinträffade kostnadsökningar. ^Avsiklen med för^slaget är att alla boende skallges ^bälire förutsättningar alt överblicka, bedöma och påverka sinabostadsförhållanden. Den redovisade^Bofakla-modellen beslår av ^ell antal huvudrubriker för ^lexter ^komplellerade med ^illustralioner. 1979/80:100 Bilaga16 64 skall b^eskriva va^d^ som finns i området och kvartereti närheten av ^bos^Ki-^den och själva bostaden med planlösning, ^beråknade^inflyliningsiitler, ^kostnailer. förvaltning etc. För småhus med ^äganileråitoch i viss ^om^f^tiii-^iiin^g^ ^bosiatlsiiiii finns vidare ^etl ^avsnillsom skall informera om kontroll, besiktning,^gaiiinii, ^försiikring ^m.m. För både ^texier och bilder avserstyrelsen alt utforma ^rikllinjer som garanterar enhetlighet och saklighet.^Dessii riktlinjer ^skiill ^ulformasi ^samarbele med ^konsumen^iverkel så att ^ile Slammer ^metl ^konsiimenlverkets^rikllinjer för marknadsföring avbostäder. ^Bosiadsfiireiag och kommuner föreslås själva svara för format,^framställ-^nin^gssäit, layou^t^ ochtypografisk utformning. ^Yltran^de överbostadsstyrelsens förslag har efter remiss ^avgelts av ^konsumeniverkel,^slalens planverk, ^småhusköpkommiltén, , . ,och ^Gislaveds kommuner. Svenska ^riksbyggen, ^HSB:s riksförbund, Sveriges^allmännylliga ^bosliidsförelag. Näringslivets byggnadsdelegation.^Byggförbimdet ^saml ^trahusfabrikers ^riks^f^t^ir-^bund^. ^Allii remissinstanser är ^posiliva tillsyftet med ^förslagel ^atl alla boende skall ges ^bäitre ^föruisäiiningar^atl överblicka, bedöma och påverka sina ^boen^deförhallanden. Många^remissinslanser har också ^ansluiil sig ^lill styrelsens ^försliig au på visst ^säu göra redovisningen till villkor för ^slalligl ^bosladslån. Del gällersärskilt de statliga myndigheterna och de kommuner som ^rediin tillämparnågon form av ^Bofakla-modell. Det ^flnns dock vissa erinringar ^mol förslaget.En omständighet som har moll invändningar ^ftån bl. a. byggherrar och ^fasiighelsägareär ^atl dessa skall åläggas ^ell ansvar ^lor information också ^beiräffandeområdet utanför del ^egenlliga byggprojektet. ^f)e anser all detta ansvar börligga på kommunerna, som ändå måste ^lillhandahållafaktamaterial till denna information. Farhågor uttrycks i det sammanhanget för ^atl kommunen ^inle i lid ^lillhandahållerunderlagd för denna information eller g^enom all ^uielämna vikliga ^faklavilseleder byggherren som då får ta det juridiska ansvaret för ^informalio^nen. Några ^remissinslanser anserockså all information som måste tillhandahållas så ^lidigl som sex månaderföre ^inflyllning blir osäker. Vidare framhåller några ^inslanser alt det äroklart vilka de juridiska ^konsekvensema blir av ändringar som görs iförhållande till den lämnade informationen. Några remissinstanser påtalar ocksåatt ^koslnaden för ^informalionen ^inle läcks inom nuvarande lånetak. För egen del vill jaganföra följande. En viktigutgångspunkt för mina överväganden är ^atl kommunen har del ^yllersla ansvaretför planering och genomförande av bostadsbyggandet så att invånarna får^lillgång till rymliga, väl ^uirusiade och ändamålse^nliga bostäder och en i^övrigl god bostadsmiljö. Enligt bostadsförsörjningslagen (1947: 523) ärkommunen skyl- 1979/80:100 Bilaga16 65 dig att pä begäran underrättabostadssökande om möjligheterna att la bostad i kommunen, bostädernasbelägenhet, ^slorlek och ^ulrusining, bostadskostnader samt andra förhållandensom den bostadssökande behöver ha kännedom om. Jag kan därför ansluta mig till de ^remissinsliinser somanser ^atl kommunen bör ställa samman och redovisa den information som ^f^lnnsom ^områdel ^ulanför det egentliga byggprojektet. Det finns ocksåsamordningsvinster med att kommunen tar fram områdesinformation ^dår flerabyggherrar exploaterar ett bostadsområde. ^Bosiadssiyrelsens ^försliig såvittgäller ^producenlernas ansvar för områdesinformationen bör således ^inlegenomföras. I ^slällei bör ansvaret för den ^informalionen åvila kommunerna.Detta innebär att del ankommer på kommunerna ^iitl ^svarii för en del av de^texier som ^Bofakla-modellen förutsätter. När det sedan gällerbyggherrens juridiska ansvar för ^informalionen vill jag framhålla attbyggherren inte kan ställas ^lillansvar enligt marknadsföringslagen för områdesinformationen.Marknadsföringslagen är inte till-lämplig pä myndighetsinformation.Däremot anser jag det ^rim^ligl ^atl det skall kunna ^slällas krav på allbyggherren, som har ^ansvarei för att byggprojektet uppfyller de krav som^samhällel ställer, också skall redovisa information om sitt projekt på ettenhetligt sätt. Den byggherre som inte lämnar sådan information bör, som ^slyrelsenhar föreslagit, få finna sig i all ^etl avdrag sker på ^l^äneunderlagel och pågodkänd produktionskostnad.