prop · G30354 · 1979-12-31 00:00:00 — Enligt50 § skollagen bör, om större olägenhet inte vållas verksamhet i gmndskolaeller gymnasieskola, mark och lokaler som disponeras för skolan upplåtas för annalän skolans behov. För frivillig bildningsverksamhet och liknande verksamheiskall upplåtelse medges under sådan förutsättning. Om ersättning då las ut fården motsvara högst den av upplåtelsen föranledda 1979/80:54 165 omedelbaraökningen av kommunens kostnader. Frägoromupplåtelse av skollokalerna till utomstående bör kunna avgöras av vederbörandelokala organ. Enligt2 kap. 1 § skolförordningen får skolstyrelsen utfärda ordningsstadga som upptarallmänna föreskrifter om ordningen vid skolenheterna samt om tillsyn över ochvärd av lokaler, inventarier och utbildningsmateriel, Iavsnitt 4,2,6 uttalades att det borde kunna göras till en uppgift för lokalaorgan att meddela allmänna föreskrifter om tillsyn över och värd av lokaler,inventarier och utbildningsmateriel. Även när det gäller föreskrifter omordningen vid skolenheterna bör skolstyrelsens roll kunna tas över avvederbörande lokala organ, 4.2.8 Elevernasfördelning på skolenheter Omdet för en kommuns grundskola eller gymnasieskola finns tvä eller fleraskolenheter, skall enligt 2 kap, 21 § skolförordningen eleverna fördelas påskolenheterna med hänsyn främst till vad som är ändamålsenligt frånkommunikationssynpunkt och till vad som krävs för att effektivt utnyttjalokaler och andra utbildningsresurser. Allmänna föreskrifter om fördelningenfår meddelas av skolstyrelsen, om inte länsskolnämnden meddelar sådanaföreskrifter. Vadsom skulle kunna bli en fräga för ett lokall organ är fördelningen av elevermellan skolenheterna inom det lokala organets verksamhetsområde. Men dä mästedet först genom allmänna föreskrifter eller beslut i enskilda fall slå klartvilka av kommunens elever som skall gå vid skolenheter inom dettaverksamhetsområde, 4.2.9 Organisationeninom en skolenhet inom skolenheten är i huvuddrag fastlagd genom bestämmelser iskolförordningen. Det finns emellertid visst utrymme för olika lösningar. Såväli gmndskolan som i gymnasieskolan fördelas eleverna pä klasser. Enligtskolförordningen avses med klass elever som i olika ämnen regelmässigtundervisas gemensamt, även om de inte tillhör samma lärokurs eller årskurs. Enligt5 kap. 14 § fördelas eleverna i gmndskolan på klasser och grupper. Klassernasammanförs till arbetsenheter. Till en arbetsenhet kan föras tvä eller fleraklasser i en ärskurs, i flera årskurser på samma stadium eller i fleraårskurser pä olika stadier vid en skolenhet. Skolstyrelsen börenligt paragrafenverka för atl eleverna grupperas så att en så allsidig social sammansättning 1979/80:54 166 Antaletklasser i en skolenhet av hänger samman med ekonomiska frågor och frägoromtjänsteorganisationen, med andra ord frågor som delvis måste falla utanför ettlokalt organs kompetens. Men närdet gäller fördelningen av elever pä klasseroch grupper och arbetsenhetsindelningen bör lokala organ i princip kunna taöver skolstyrelsens roll, I detta sammanhang börnämnas att skolförordningen beträftande eleverna i innehåller vissareglerom sammanhållna klasser. Enligt 6 kap, 21 § skolförordningen bör elevernavid uppflyttning till högre årskurs lä behålla sina klasskamrater. Vid uppflyttningtill ärskurs 7, 8 och 9 skaU eleverna enligt 6 kap. 22 § skolförordningenbehälla sina klasskamrater. Vissa undantag finns dock. Vid uppflyttning till ärskurs7 får skolstyrelsen efter hörande av rektor besluta om sådan avvikelse frånregeln om sammanhållna klasser som behövs för att åstadkomma en allsidigaresocial sammansättning av klasserna. Vid uppflyttning till årskurs 8 fär isärskilda undanlagsfall eleverna sammanföras i klasser enligt deras val avtillvalsämnen, om det påkallas av det samlade arbetsresultatet i ärskurs 7eller av brist pä lärare med erforderlig kompetens. Beslut härom meddelas avskolstyrelsen efler förslag av rektor och personalkonferens. Enligt 6 kap, 23 §lär avvikelse från regeln om sammanhållna klasser vid uppflyttning till ärskurs7, 8 och 9 av annan särskild anledning beslutas av länsskolnämnden eflerframställning av skolstyrelsen samt yttrande av rektor och personalkonferensen. Näravvikelse frän regeln om sammanhållna klasser endast berör skolenhet inom ettlokalt organs verksamhetsområde och inte medför konsekvenser i sådana frågorsom ligger utanför det lokala organets kompetens, bör den roll som anges förskolstyrelsen i 6 kap, 22 och 23 §§ kunna tas över av det lokala organet, Ifråga om gymnasieskolan finns bestämmelser om klasser och grupper i 8 kap,15-22 §§ skolförordningen. Där står bl. a. följande. I gymnasieskolan fördelaseleverna pä klasser. Elever i samma ärskurs och på samma studieväg förs tillsamma klass så långt detta är möjligt. Klass fär omfatta högst 30 elever eller,om det anges i timplanen för viss studieväg, högst 16 elever. Om särskilda skälföreligger, lär länsskolnämnden medge att klass fär omfatta ett högre antalelever. För varje kommun som är huvudman för gymnasieskola bestämmerskolöverstyrelsen antalet klasser i årskurs 1 och deras fördelning pästudievägar enligt riktlinjer som regeringen fastställer. För högre årskurs aven kommuns gymnasieskola anordnas klass i den män det behövs för undervisningav elever som efter uppflyttning eller eljest tillhör årskursen. Antaletklasser fastställs av skolstyrelsen. 1 särskilda fall beslutar länsskolnämndeneller . Denbegränsade roll som skolstyrelsen har när det gäller gymnasieskoleelevernasgruppering bör kunna tas över av ett lokalt organ, om endast skolenhet inom detlokala organets verksamhetsområde berörs och det inte medför konsekvenser isädana frågor som ligger utanför det lokala organets Prop.1979/80:54 167 inom skolenheten hör en rad olika samverkansorgan, ofta kalladekonferenser. Bestämmelser om dessa finns i 3 kap. skolförordningen. Tillsamverkansorganen hör arbetsenhetskonferenser, klasskonferenser ochsammankomster för överiäggning om studie- och yrkesorientering. Rektor fårockså, utöver vad som följer av bestämmelserna om de obligatoriska organen,kalla till överiäggning om frågor som rör skolenheten, 1 åtskilliga fall skallelevföreträdare kallas att delta. Elevföreträdare utses i den ordningskolstyrelsen bestämmer. Densistnämnda funktionen bör kunna läggas över pä vederbörande lokala organ. Enligt3 kap, 19 och 20 §§ skolförordningen kan det vid skolenhet med gymnasieskola finnasen biblioteksnämnd med uppgift att avge förslag till bokinköp för skolenhetensbibliotek. 1 en biblioteksnämnd ingär bl, a, två elever som ulses av eleverna iden ordning som skolstyrelsen bestämmer. Ombokinköp för skolenhetens bibliotek ankommer på ett lokalt organ (jfr avsnitt4,2,6), bör det lokala organet också fä bestämma huruvida det skall finnas enbiblioteksnämnd och i förekommande fall i vilken ordning eleverna skall utsesina företrädare i nämnden, 13kap, skolförordningen finns också bestämmelserom samarbelsnämnder inomgymnasieskolan. Med stöd av särskilda bestämmelser bedrivs försöksverksamhetmed samarbelsnämnder säväl inom som inom gymnasieskolan (i detsenare fallet tillämpas inte bestämmelserna i skolförordningen). Frågahuruvida försöksverksamhet med samarbelsnämnder skall bedrivas och hurverksamheten i så fall skall vara utformad inom ramen för givna föreskrifterbör avgöras av skolstyrelsen och inte av lokala organ, 1 fall där det intebedrivs försöksverksamhet och skolförordningens bestämmelser om samarbelsnämnderdärför gäller bör det emellertid inte vara uteslutet att låta ett lokalt organla över de uppgifter som enligt förordningen ankommer pä skolstyrelsen,nämligen att utse vissa ledamöter och bestämma den ordning i vilken elevernaskall utse sina företrädare'. 4.2.10Läsårets och lovdagarnas förläggning Skolförordningensbestämmelser om lärotider bygger pä begreppet läsår. Ett läsår omfattar 40veckor och fördelas på en hösttermin och en vårtermin. Enligt skolförordningensföreskrifter bör läsåret börja och sluta senast ijuni. Dag förtermins början och slut fastställs av skolstyrelsen (5 kap. 23 § och 8 kap. 24 §). 'Tillkomsten av lokala organ kan ge anledning att ompröva systemet med samarbelsnämnder.Det kan emellertid inte bli tal om att skapa ett nytt regelsystem for intresseniinfiytanderedan till kommande årsskifte, närden tilltänkta försöksverksamheten medlokala organ skall börja. Prop.1979/80:54 168 Frågaav sistnämnda slag kan behöva lösas enhetligt för hela skolväsendet i kommunen.Det bör dock inte möta nägot hinder att låta kommun som så önskar låta fräganlösas av lokala organ. Enligt5 kap, 30 § och 8 kap, 32 § skolförordningen skall eleverna under läsåret fålov . Härtill kommer att enligt 5 kap. 12 § och 8 kap. 11 § högst tvåfriluftsdagar varie läsår fär tas i anspräk för att tillsammans med helgdagar,och lov bereda eleverna en längre sammanhängande ledighet. Ävenfråga om förläggningen av lovdagar kan behöva lösas enhetligt och bör i sä fallligga hos skolstyrelsen. Men om det i något fall anses lämpligt bör uppgiftenkunna läggas pä lokala organ, 4.2.11Skoldagen och dess beståndsdelar Störredelen av skoldagen för elever i tas upp av timplanebundenundervisning i ämnen. Härtill kommer måltidsuppehåll och raster. Dessutomförekommer, om kommunen beslutar del, för eleverna obligatorisk icke timplanebundenverksamhet (s, k, fria aktiviteter)'. Bestämmelser om detta finns i 5 kap, 2och 4 §§ skolförordningen. Enligt 5 kap, 26 § bestämmer skolstyrelsen vilkentidsmässig omfattning-inom vissa fastställda gränser - skoldagen skall ha ochnär skoldagen tidigast för börja och senast fär sluta. Vadgäller gymnasieskolan får enligt 8 kap. 28 § den dagliga undervisningstidenför elev i regel omfatta högst älta lektionerom inte annat följerav timplaneneller vissa andra bestämmelser. Mellan lektionerna skall lämnas raster, varaven måltidsrast, enligt bestämmelser i 8 kap, 31 §, Syslemet med friaaktiviteter förekommer inte i gymnasieskolan. Enligt 8 kap. 28 § bestämsförläggningen av den dagliga undervisningstiden av skolstyrelsen. Ivad män bör lokala organ kunna överta skolstyrelsens roll närdet gällerattbestämma skoldagens omfattning och föriäggning? Skoldagens omfattning och föriäggningkan ha betydelse även för organisationen av sädan skolverksamhet ochverksamhet i övrigt (t. ex, pä fritidssidan) som kanske inte ligger under detlokala organet. En för hela kommunen enhetlig eller åtminstone samordnadlösning kan nog ofta behövas. Det finns emellertid knappast anledning attutesluta möjligheten att helt eller delvis lägga uppgiften på lokala organ. Vadgäller kan särskilt anmärkas att skoldagens omfattning har närasamband med om möjligheten att införa fria aktiviteter utnyUjas och vilkaresurser som ställs till förfogande för sädan verksamhet. Om beslut i dessa medvarandra sammanhängande frågor om fria aktiviteter, se avsnitt 4.2,13, 1Om fria aktiviteter, se avsnitt 4,2,13, Prop.1979/80:54 169 Beträffandemåltidsuppehållets och andra rasters längd och föriäggning bör debeslutsbefogenheter som enligt nuvarande system tillkommer skolstyrelsen kunnaläggas på lokala organ. Behov av samordning med verksamhet som ligger utanfördet lokala organets kompetens kan dock i vissa fall tala emotbeslutsbefogenheter för organet, 4.2.12 Läromedel,timplanejämkningar m. m. Enligt5 kap, 13 § och 8 kap, 12 § skolförordningen är det skolstyrelsen som antarläromedel inom och gymnasieskolan. Avekonomiska och praktiska skäl kan det finnas anledning att låta frågan omantagande av läromedel avgöras av skolstyrelsen, även om lokala organtillskapas. Det bör emellertid inte föreligga något hinder att en kommun som såönskar låter de lokala organen bestämma i denna fråga inom givna resursramar, 1läroplanerna finns limplaner som bl, a, anger timtal för de olika ämnena. Medstöd av bestämmelser i läroplan eller skolförordningen kan i vissa fallskolstyrelsen och i vissa andra fall statlig myndighet medge jämkning itimplanen. Avvikelse får ske säväl för viss individ (jfr avsnitt 4,2,18 såvittgäller anpassad studiegång) som generellt. Detär inte otänkbart att inom givna resursramar låta lokala organ ta överskolstyrelsens roll när det gäller alt fatta beslut om generell timplanejämkningoch göra framställningar till statlig myndighet om medgivande till sädanjämkning. Enligt6 kap, 11 § skolförordningen får skolstyrelsen besluta att betyg i årskurserna3 och 6 skall ersättas med annan form av besked'. En sädan befogenhet bör kunnaläggas på ett lokalt organ, SIA-reformeninnebär bl, a, att kommunerna kan införa s. k. samlad skoldag i grundskolan.Samlad skoldag innebär att det vid sidan av den timplanebundna verksamhetenförekommer icke timplanebundna aktiviteter (allmänt kallade fria aktiviteter)som är obligatoriska för eleverna. Varje kommun fär själv utifrån elevernasbehov och kommunens ekonomiska, personella och lokalmässiga resurser taställning till om samlad skoldag skall införas. Samlad skoldag kan införas ihela inom kommunen eller vid endast viss skolenhet eller visststadium eller viss årskurs i en skolenhet. Om samlad skoldag inte har införts,skall ändå på högstadiet anordnas fria aktiviteter under sammanlagt 80 minutervarje vecka. Vadde fria aktiviteterna innebär framgår av läroplanen. 'Bestämmelsen blir om ell par år inaktuell till följd av beslut om nyläroplan för m, m. 1978/79:180, UbU 45, rskr 422). 12 1979/80. 1979/80:54 170 utrymmeför beslul inom kommunen. Meningen är att den samlade skoldagen skall utformasmot bakgrund av de förutsättningar och behov som föreligger i den enskildakommunen och vid den enskilda skolenheten. Som exempel på fria aktiviteter kan riämnasgemensamma samlingar, arbete inom klassråd och elevråd, biblioteksverksamhet,medverkan i utformningen av skolans miljö, hobbyverksamhet och föreningsarbetesamt kontakter med samhället utanför skolan. Enligt läroplanen ansvararskolstyrelsen för hur den samlade skoldagen utformas och genomförs. Frågan om och i vad månsamlad skoldag skall införas är principiellt viktig och hänger nära samman medvilka resurser - utöver statsbidrag enligt förordningen (1978:345) omstatsbidrag till driftkostnader för , m.m.- som kan ställas tillförfogande för verksamheten. Beslut i dessa frågor hör inte hemma hos lokalaorgan. Men givetvis bör de lokala organen ha möjlighet att komma medframställningar och förslag. Och har samlad skoldag väl beslutats börvederbörande lokala organ kunna i skolstyrelsens ställe svara för de friaaktiviteternas innehåll och utformning inom ramen för de resurser som ställts lillorganels förfogande för ändamålet och med de begränsningar i övrigi som liggeri organets uppgiftsområde. Enligt5 kap. 12 § och 8 kap. 11 § skolförordningen skall det vanliga skolarbetet igrundskolan och gymnasieskolan ersättas med lekar, idrott ochfriluftsverksamhet () varie läsår (friluftsdagar).Antalet friluftsdagar bestäms av skolstyrelsen med hänsyn till möjligheten alteffektivt utnyttja dagarna. Friluftsverksamheten bedrivs under lärares ledning. Fråganom antalet friluftsdagar bör kunna läggas på lokala organ. Närdel gäller andra frågor rörande friluftsverksamheten, såsom hur denna skallutformas, hör väl dessa till stor del hemma pä rektors- eller arbeisenhets-ellerklassnivå. Men i den mån sådana frågor med nuvarande ordning handhas avskolstyrelsen bör de kunna tas över av lokala organ. X fråga omskolmåltidsverksamheten krävs det av praktiska och ekonomiska skäl ofta ensamordning inom hela skolväsendet i kommunen. Det gäller inte bara i fråga omvilken mat som skall serveras utan också tillagningen och organisationen av skolmåliidspersonalen.Men i den mån det i en kommun anses lämpligt bör etl lokalt organ kunna få handom skolmållidsfrågor inom sitt verksamhetsområde. Närdet gäller frågan om mellanmål skall serveras och hur den verksamheten i säfall skall organiseras torde del ligga närmare till hands att låta vederbörandelokala organ avgöra detla än att låla uppgiften ligga hos 1979/80:54 171 skolstyrelsen.Här liksom i sä många andra frågor gäller det i första hand vilka resursramardet lokala organei får lill silt förfogande och hur bundna direktiven för dispositionenblir. Enligt25 a § och 29 § tredje siycket skollagen omfattar såväl somgymnasieskolan skolhälsovård. I4 kap. 3 § skolförordningen föreskrivs att det för skolhälsovården skall finnasskolläkare och skolsköterska samt lämplig lokal och erforderlig utrustning. Vidareföreskrivs i 4 kap. 6 § skolförordningen bl. a. att skolstyrelsen efter samrådmed skolläkare bestämmer tid och plats för läkarmottagning. Skolhälsovårdentorde i regel bara i mindre utsträckning organiseras skolenhetsvis. Men i denmån det rör sig om frågor som begränsar sig till ett lokalt organsverksamhetsområde, bör det vara möjligt atl låta det lokala organet övertaskolstyrelsens roll. 4.2.17 Kontaktermellan skolan och arbetslivet Undersenare år har alltmer betonats vikten av kontakter mellan skolan ocharbetslivet. Det övergripande ansvaret för detta ligger hos skolstyrelsen. Etluttryck för att samhället tillmäter kontakterna med arbetslivet slor betydelseär tillkomsten av yrkesräd och planeringsråd. Om dessa organ finns grundläggandebestämmelser i skollagen. De har behandlats i avsnitt 4.1 i denna promemoria. Iövrigt kan nämnas följande. Igymnasieskolan föriäggs viss undervisning i arbetsteknik o. d. helt tillföretag eller annan institution än gymnasieskolan och meddelas där av läraresom förelaget eller institutionen tillhandahåller. Företaget ellerinstitutionen skall även tillhandahålla de lokaler och maskiner samt denmateriel och utrustning som behövs för denna undervisning, som kallas inbyggdutbildning'. De grundläggande bestämmelserna om inbyggd utbildning finns i 8kap. 13 § andra stycket skolförordningen. Skolförordningeninnehåller vissa särskilda bestämmelser i fråga om inbyggd utbildning och annanutbildning som förläggs till arbetsställe utanför gymnasieskolan. Enligt 8 kap.2 § fjärde slyckel får skolstyrelsen i fräga om undervisning som föriäggs tillarbetsställe utanför gymnasieskolan besluta att arbetsvecka skall ges annanlängd än vad som följer av timplanens bestämmelser om antalet veckotimmar. Ochi fråga om inbyggd utbildning 'Undervisning i arbetsteknik o. dyl. får förläggas lill förelag eller annaninstitution än gymnasieskolan ulan alt fråga arom inbyggd utbildning (det äralltså inte företaget eller institutionen som tillhandahåller utbildningen). Se8 kap. 13 § försia stycket skolförordningen. Prop.1979/80:54 172 gällerenligt 9 kap. 60 §, utöver skolförordningens bestämmelser om åtgärder förgymnasieskoleelevs tillrättaförande, bestämmelse i kollektivavtal om rätt förförelag eller institution som tillhandahåller utbildningen att vidladisciplinära åtgärder mot eleven. Igrundskolans årskurs 9 förekommer praktisk yrkesorientering i form avpraktikperiod på arbetsplats. Och för sädan elev på högstadium somhar anpassad studiegång får utbildningen hell eller delvis föriäggas utanförskolan (vanligen blir det då en arbetsplats). Mendet är inte bara genom verksamhet på arbetsställe utanför skolan som elevernasutbildning skall få arbetslivsanknytning. Ocksä genom mera teoretiska inslag istudie- och yrkesorienteringen får eleverna kunskaperom arbetslivet. Sådanainsikter lär de även genom olika inslag under lektionsundervisningen i bl. a.samhällsorienterande ämnen (t. ex. genom besök av skolinformatörer frän defackliga organisationerna) liksom genom direkta arbetsinsatser i den egnaskolanläggningen och vissa andra inslag i gmndskolans fria aktiviteter. Såsomuttalades i avsniti 4.1 bör skolstyrelsen, även om lokala organ inrällas, haett övergripande ansvar för utbildningens förhållande till arbetslivet och då ocksäha biträde av planeringsråd och yrkesråd. Med hänsyn till det övergripandeansvaret och av praktiska skäl bör skolstyrelsen också ha huvudansvaret förutbildning som föriäggs utanför skolan'. Däremot bör lokala organ kunna få enviktig roll när det gäller att skapa olika inslag i skolans verksamhet som kanförbättra elevernas kännedom om arbetslivet. särskUda ätgärder beträffande viss elev m. m. Enligt6 kap. 24 § skolförordningen gäller atl om elev i på gmnd avsjukdom eller av annan orsak inte kan besöka skolan, föräldrarna eller den hosvilken eleven vistas skall anmäla hindret till skolan samt, omskolstyrelsen föreskriver det, avge intyg om anledningen UU frånvaron. Förelever i gymnasieskolan behandlas motsvarande situation i 9 kap. 53 § sammaförordning. Där stadgas att hindret skall anmälas till skolan av eleveneller, i fråga om elev som inte fyllt och inte heller ingått äktenskap,av föräldrarna eller den hos vilken eleven vistas. Skolstyrelsen kan besluta aUanmälningsskyldigheten alltid skall fullgöras av eleven. Om skolstyrelsenföreskriver det, skall elev förete försäkran eller, om eleven inte fyllt 18 åroch inte heller ingått äktenskap, intyg om anledningen till frånvaron.Försäkran avges av eleven pä heder och samvete. Intyg utfärdas av föräldrarnaeller den hos vilken eleven vistas. Debeslutsbefogenheter som skolstyrelsen har enligt nämnda bestämmel- ' 1vissa fall kanske sådan utbildning inte heller utan vidare kan hänföras lill eltlokalt organs verksamhetsområde. Prop.1979/80:54 173 serbör kunna läggas på lokala organ. Vissafrågor rörande enskild elev har behandlats i avsnitt 4.1. Del gällde bl. a.sådana frågor rörande skolplikten som enligt skollagen skall prövas avskolstyrelsen. Det finns emellertid ytteriigare frågor rörande enskild elevvilka enligt särskild föreskrift ankommer pä skolstyrelsen. Enligt 6 kap 25 §skolförordningen får elev i beviljas ledighet från skolarbetet förenskilda angelägenheter för läsår eller, om särskilda skälföreligger, ännu fier dagar. Fråga om ledighet prövas av klassföreståndare,rektor eller, när det är fråga om ledighet som - i förekommande fall tillsammansmed tidigare beviljad ledighet - överstiger för läsår, skolstyrelsen.När del gäller gymnasieskoleelever handläggs frågor om ledighet på högstrektorsnivå. Sådanaärenden som enligt 6 kap. 25 § skolförordningen handläggs av skolstyrelsen börkunna läggas på lokala organ. Enligt6 kap. 30 § skolförordningen kan ärende om åtgärd för lillrättaförande avgrundskoleelev av rektor hänskjutas till skolstyrelsen. 1 paragrafen stadgasvidare, att skolstyrelsen lär avstänga eleven från undervisning helt ellerdelvis av terminen, om eleven under avstäng-ningstidenerhåller nödig tillsyn. Innan avstängning eller annan åtgärd beslutas, skallskolstyrelsen samräda med barnavårdsnämnden. (Beträffande gymnasieskoleeleverkan såväl avstängning som förvisning förekomma. Fråga om avstängning ellerförvisning avgörs av samarbetsnämnden i särskild sammansättning.) Detfinns knappast något avgörande skäl mot att låta lokala organ fä handläggaärenden enligt 6 kap. 30 § i stället för skolstyrelsen. Ärendenas ömtåligakaraktär och önskvärdheten av enhetlig bedömning kan dock tala för attutläggning på lokala organ inte bör ske. Enligt5 kap, 38 § skolförordningen avgörs fräga om uttagning till särskUdundervisningsgrupp av elevvärdskonferensen i samråd med eleven och dennesföräldrar. Anser elevvårdskonferensen men inte förälder att eleven skallöverföras till särskild undervisningsgrupp, skall ärendet hänskjutas tillskolstyrelsen för avgörande. Ettlokalt organ bör kunna få handlägga ärenden enligt 5 kap. 38 § i stället förskolstyrelsen. Mot en utläggning på lokala organ kan dock anföras sammasynpunkter som när det gäller ärenden enligt 6 kap. 30 §. Försådan elev i , som inom ramen för undervisningen enligt läroplaneninte kan erhålla en utbildning som i rimlig grad är anpassad efter hansintressen och anlag, lär anpassad studiegång anordnas. Därvid får avvikelse skefrån timplan. För elev pä högstadium får utbildningen helt ellerdelvis föriäggas utanför skolan. Enligt 5 kap, 51 § beslutas anpassadstudiegång av skolstyrelsen efter hörande av elevvärdskonferensen.Skolstyrelsen ansvarar för att elev med anpassad studiegång får en utbildningsom så långt det är möjligt är likvärdig med övrig utbildning inom skolan. 1979/80:54 174 Defrågor som det här gäller har samband med skolplikten.