prop · G303143 · 1979-12-31 00:00:00 — Skall förvaltningen eller en viss del av den på grund avavtal skötas av flera bolagsmän gemensaml, får en åtgärd som inte läl uppskovvidlas fastän någon av bolagsmännen inle har deltagit i beslutet om ålgärden,om bolagsmannen inle har hunnit tillkallas eller om han till följd av sjukdomeller av annan anledning inte är i slånd att la del i förvallningen av bolagetsangelägenheter. Första och andra styckena, som motsvarar 5 8 försiaslycket BL. har behandlals i den allmänna moliveringen (avsnitt 2.2.6). Tredjestycket motsvarar 5 8 andra slyckel BL. 4 8 Om etl bolagsavlal föreskriver atl en bolagsman skallsköta förvalt ningen eller viss del av den, får han skiljas från uppdragel eller avsäga sig delta endasl om det finns en viklig grund. Paragrafen moisvarar 6 8 BL. Den legala förvaltningsrätt som lillkommer en bolagsmanenligt 3 8 förevarande lag (som moisvarar 5 8 BL) kan tas ifrån honom endast omhan själv går med på del. Annorlunda förhåller det sig med sådant särskiltförvaltningsuppdrag som avses i 6 8 BL. Under förarbetena till BL uttalades alt ett sådantförvaltningsuppdrag å ena sidan var besläktat med vanligl sysslomannauppdragoch all del såsom sådant när som helt skulle kunna återkallas. Det ansågsemellertid att en bolagsman som hade fält ell sådanl uppdrag hade starkare skälän en vanlig syssloman att fordra att vara bibehållen vid sin befogenhel. Endaslom viktiga skäl förelåg borde därför bolagsmannen kunna skiljas från dennabefogenhel. Även enligt nuiida sysslomannarält lorde en huvudman harätt alt när som helst återkalla ett uppdrag. Huvudmannen är emellerlid skyldigatt ersälla sysslomannens positiva kontraklsinlresse, om en förlida ålerkallelsesker ulan lillräcklig anledning. Sysslomannen å sin sida lorde när som helstkunna frånträda uppdragel. Om han frånträder ådrar han sig dock iallmänhet skadeslåndsskyldighel. Med lanke på den rätt lill skadestånd som sålundalillkommer en syssloman vid förtida ålerkallelse av elt uppdrag kan det synasligga nära lill hands all ersälta 6 8 BL med en hänvisning till allmännasysslomannarätts-liga principer om ålerkallelse av uppdrag. Å andra sidanskulle en sådan hänvisning innebära att bolagsavlalet, i fråga omförvaltningsbefogenhet som avses i 6 8 BL, i princip när som helst kundeupphävas av de övriga bolagsmännen. Prop.1979/80:143 114 Med anlednin;; av det sist anförda harjag, liksomkommittén, funnil all principen i 6 8 BL bör bibehållas i den nya lagen. Dennaprincip bör emellertid enligi min mening uttryckas på ett mindre kasuistisktsätt än som sker i 6 8 BL. I den nya lagen anges all en "viktig grund"skall föreligga för att en bolagsman skall kunna skiljas från häravseit förvaltningsuppdrag. Med den nya formuleringen harjag i huvudsak inte avsellnågon förändring av det materiella rättslägel. En viktig grund för skiljandefrän förvaltningsuppdraget bör således normall anses vara för handen om enbolagsman grovt åsidcsatt sina åligganden på grund av förvaltningsuppdraget.Genom den nya. mera generellt utformade bestämmelsen framhävs emellertidvikten av atl hänsyn tas till omständigheterna i varje särskilt fall. Av förevarande paragraf framgår också atl förtidaavsägelse av förvaltningsuppdraget kan ske om en viktig grund för avsägelsenföreligger. Som skäl för sådan avsägelse bör kunna åberopas att förhållandenahar ändrats efter del att boltgsmannen fick förvaltningsuppdraget. Bolagelsverksamhet har exempelvis vuxit och förvaltningsuppgifterna därmed ökal sä attderas fullgörande kräver väsenlligl mera lid och arbete än lidigare, 5 8 Även en bolagsman som är utesluten från förvaltningenhar rätl att granska bolagels räkenskaper och att få kännedom om bolagetsangelägenheter. Denna kontrollrätt får inle utövas vid en lidpunkt eller påett sätt som innebär särskilda olägenheler för bolaget. Paragrafen mcitsvarar 7 8 BL, 1 fråga om pf.ragrafens första mening får jag hänvisa tillvad jag har anfört vid 2 kap, I 8 om all förevarande bestämmelse är tvingande.Bestämmelsen i andra meningen torde i sak överensstämma med gällande rätt menavser att tydligare än som sker i 7 8 BL utmärka att en bolagsman inle fårhindras från att få kännedom om vissa bolagets angelägenheler därför att deförvaltande bolagsmännen anser all delta skulle kunna vara till skada förbolaget. En icke förvaltningsberättigad bolagsman kan däremot inle fordra attbolagets böcker och räkenskaper utlämnas till honom utan han får finna sig iatt granska dem pä bolagets kontor eller pä den plats där de eljest förvaran avbolaget. Bolagsmannen kan bli skadeståndsskyldig gentemot bolagetom han förorsakar bolaget skada genom alt uppsålligen eller av vårdslöshet missbrukasin kontrollrätt. Granskningsrätl enligt förevarande paragraf gäller inteden som har förvärvat andel i bolaget enligt 21 8 första stycket. 6 8 För varje räkenskapsår skall en bolagsmantillgodoräknas dels ränla pä den insats han hade kvar i bolagel vidräkenskapsårets början, dels ett skäligt arvode för sin förvallning av bolagelsangelägenheler. Räntan skall beräknas enligt den räntefot som motsvarar del avriksbanken fastställda Prop.1979/80:143 115 diskonto som gällde vid räkenskapsårets början med lilläggav . Paragrafen motsvarar 8 8 BL. Bestämmelserna har behandlals i den allmänna motiveringen(avsniu 2.2.6). Liksom nuvarande 8 8 BL börjar förevarande paragraf med regelnom rält till ränta och fortsätter med stadgandet om arvode. Naturiiglvis är detendasl bolagsmän som verkligen har deltagit i förvaltningen som har räll lillförvallningsarvode enligt denna paragraf revisorer har påpekal isill remissyttrande förekommer begreppet insats i flera sammanhang iförevarande kapitel. Jag vill här nägot uppehålla mig vid frågor som harsamband med insatsbegreppel. En bolagsmans insals i bolaget kan ha formen avpresialioner av olika slag. Vanligtvis är del fräga om sädana prestationer somenligt bokföringslagen kan redovisas som tillgångar. En bolagsmans utfästelseatt göra en insats i bolaget grundlägger för bolaget ett juridiskt krav att fåut prestationen. Anspråk på alt fä ut en förfallen, obetald insats kan ivanlig ordning göras gällande inför domstol av bolaget. Enligt 13 8 andrastycket kan en bolagsman bli skyldig att beiala ränta pä obetalad insats. Ominsatsen eljest är behäftad med fel eller brist eller kommer för sent ansvararbolagsmannen enligt den allmänna skadeståndsregeln i 14 8. Man kan skilja mellan avtalad insats, inbetalad insals ochbehållen insats. Avtalad insals är det penningbelopp eller den egendom av annatslag som bolagsmannen har förbundit sig atl skjuta till. Den avtalade insatsenmolsvaras av etl rättsligt anspråk för bolaget som skall redovisas i bolagetsbalansräkning. Den avtalade insatsen ulgör enligt 10 8 en gräns för den ökningav den behållna insatsen som ulan övriga bolagsmäns samtycke kan ske genom atten bolagsman låter arvode, ränla och vinst slå inne i bolaget. Enligt II 8 är en bolagsmän irile pliklig altpå yrkande av de övriga bolagsmännen skjuta lill någol utöver sin avtaladeinsats. Till den del den avtalade insatsen är inbetalad (i pengareller annan egendom) föreligger inbetalad insats. Del belopp på vilkelränleberäkning m.m. skall grundas kan emellertid under rörelsens gång förändrasi den ena eller andra riktningen på annat sätl än genom inbetalning. Det är dåfråga om den behållna insatsen. Den behållna insatsen moisvarar närmasl aktieni aktiebolag. Om den behållna insatsen minskas genom föriust, skall brislenenligt 9 8 täckas genom innehållande av ränla, arvode och vinst som lillkommerbolagsmannen. Då man beräknar den behållna insatsen utgår man från detinsatsbelopp som bolagsmannen betalar in till bolaget. Den behållna insatsenkan ökas genom att den avtalade insatsen med alla bolagsmännens samtycke höjsoch pä grund därav ny inbetalning sker. Höjning av den behållna insatsen kanockså ske genom att ett belopp enligt 10 8 innehålls och läggs lill Prop.1979/80: 143 116 För att därigenom ökning skall ske av denavtalade insatsen förulsälls etl avtal mellan bolagsmännen om höjning avinsatsens avtalade belopp. Den behållna insatsen minskas genom kapilaluilag avbolagsmannen efter överenskommelse mellan samtliga bolagsmännen. Vidare kanden behållna insatsen minskas genom föriusl som enligt 8 8 påförs bolagsmannen.Den på detla sätt uträknade behållna insatsen ligger till grund för beräkningenav den ränla som enligt förevarande paragraf lillkommer bolagsman. Den behållnainsatsen har också vid bolagels upplösning betydelse enligt 34 8 för vadbolagsmannen då skall få ut ur behållningen. 7 8 Det överskott eller den brist som finns sedanbolagsmännen har tillgodoräknats ränta och arvode enligt 6 8 utgör räkenskapsårets resultat. Paragrafen motsvarar 9 8 BL. 8 8 Resultatet fördelas lika mellan bolagsmännen. Är viss grund avtalad för fördelningen endast av vinsteneller endast av förlusten, gäller den grunden vid fördelningen av såväl vinstsom förlust. Paragrafen motsvarar 10 8 BL. Enligt 10 8 första stycket BL skall vinst och föriuslfördelas efter huvudtalet. 1 många fall är det naturligare all fördelningensker efler vars och ens insals. Avtal därom lär vara vanliga. Man kan därförifrågasätta om inte en ny lag bör föreskriva all vinstfördelning in dubio skallske efter insatsernas storiek. Emot en generell regel om vinstfördelning efterinsatsernas storlek lalar emellerlid atl resultatet skulle bliotillfredsställande i ell bolag där vissa bolagsmän har gjort insatser i pengareller annan egendom medan någon eller några bolagsmän medverkar i bolagelendast genom sina arbelsinsalser. Jag har därför i likhei med kommittén funnitatl regeln i 10 8 försia slycket BL bör behållas som en disposiliv huvudregel.Den dispositiva karaklären av lagregeln innebär att den sätts ur krafl inlebara genom ell uiiryckligt avtal utan även genom lyst överenskommelse. 9 8 Sedan årsbokslutet har upprättats, har bolagsmännenrätt att fä ul vad som har tillgodoförts dem enligt 6 och 8 88. Om del har uppkommit brist i någons insats, skall dock del belopp hållas inne som behövs för att fylla bristen. 10 8 Vad en bolagsman har rält att lyfta för elträkenskapsår skall läggas lill hans insals, om han inle före utgången av följande räkenskapsår begag nar sig av lyflningsrälten. Hans insatsbelopp får dock inte ökas uiöver avtalat belopp mot någon annan bolagsmans bestridande. 118 En bolagsman är inte skyldig all på begäran av deövriga bolagsmännen öka sin insats i bolaget utöver avtalat belopp. Paragraferna motsvarar 11-13 88 BL. 1979/80: 143 117 12 8 Under bolagels beslånd har en bolagsman inle rält allmot någon annan bolagsman göra gällande fordran pä grund av utgifler förbolagets räkning, fordran pä förvaltningsarvode eller fordran på ränta päinsats. Paragrafen saknar motsvarighet i BL. En bolagsmans anspråk på arvode och kostnadsersättning kanbetecknas säsom en fordran mol bolaget. BL ger inte någol klarl besked omhuruvida sådana anspråk under bolagels beslånd även kan riklas mot någon annanbolagsman personligen. En förvallande bolagsmans villighet att för bolagetsräkning göra arbetsinsatser eller kapilalutlägg kan minska om han inte redanunder bolagets bestånd kan utkräva ersättning av medbolagsmännen för denhändelse bolagskassan inte räcker till för all gottgöra honom. Inom moderndoktrin (se I.ex. och enkla bolag, 1955 s. 117) torde emellertid den uppfattningendominera att en bolagsman inte kan med ifrågavarande anspråk vända sig motnägon a-.nan bolagsman under bolagets bestånd. Denna uppfallning har enligtNial (s. 119) sin grund i önskemålet atl i fall då bolaget saknar likvida medelframmana försikiighei i förvaltningen och förmå en förvaltningsberättigadbolagsman lill samråd med de övriga bolagsmännen innan han vidlarförvallningsålgärder som innebär eller medför slörre utgifter. Den av Nialintagna ståndpunkten synes även delas av rättspraxis (se NJA 1921 s. 464). Den inom doktrin och rättspraxis inlagna ståndpunktenförefaller rimlig. Med hänsyn till all frågan lorde vara praktisktbelydelsefull harjag i likhei med kommittén funnil del lämpligt att iförevarande paragraf la in en beslämmelse om alt en bolagsman under bolagetsbestånd inte kan göra gällande en fordran på förvaltningsarvode ellerkostnadsersättning mol någon annan bolagsman personligen. Denna regel, som juendasl gäller bolagsmännens inbördes förhållanden, är dispositiv. (s. 332) har ullalat, att i och med attlikvidalionslillsländ har inträtt så bortfaller de skäl som lalar för attregressrätten inte skall kunna aktualiseras. Enligt min uppfattning är delemellertid mesl praktiskt atl låla samma regel gälla såväl före som under ettlikvidationslillslånd. Inte ens under likvidationslillslåndel kan såledesbolagsmannen, såvida inle annal har avtalats, göra gällande en fordran påförvallningsarvode eller kostnadsersättning mol nägon annan bolagsmanpersonligen. En sädan fordran kan göras gällande först vid bolagets upplösning.Det jag nu har sagl följer av det i laglexlen använda uttrycket "underbolagets bestånd". 1 vissa fall kan det onekligen vara obilligl att enbolagsman inte får göra gällande regressrätt mot de övriga bolagsmännen underbolagets bestånd. Jag länker särskilt på den situationen atl en bolagsborgenärhar krävl och fåll betalt av någon annan bolagsman än den som för bolagetsräkning upptagit ett visst lån. Om i ett sådant fall den bolagsman som harbetallal bolagsskulden inle får ersättning för sina utlägg kan det ofta vararimligl alt ge honom rält att uppsäga bolagsavlalet (jfr s. 120), Prop.1979/80: 143 118 Även anspråk pä ränta pä insatt kapital torde kunnabetecknas som en fordran mot bolaget. De sakliga skäl som talar mot allförvaltningsarvode och kostnadsersättning under bolagels beslånd skall kunnagöras gällande mot en annan bolagsman personligen synes dock inte ha sammaslyrka då del gäller ränla på insatt kapital. I likhet med kommiuén finner jagdel emellerlid enklast all inte i detla sammanhang göra någon distinktionmellan olika slag av fordringar. Paragrafen har därför utformats så att denavser även fordran på ränta på insats. 13 8 Har en bolagsman haft nödvändig eller nyttigkoslnad för bolagels räkning, är han berättigad till ränta pä sin fordran frän den dag fordringen kom till. Räntan beräknas enligt 5 8 räntelagen (1975:635) för tiden fram till dess ränta skall ulgä enligt 6 8 samma lag. Försummar en bolagsman att göra avtalat tillskotl elleratt redovisa influtna medel, skall han betala ränla beräknad enligt 6 8räntelagen från den dag tillskottet eller redovisningen bort ske. Paragrafen motsvarar 14 8 BL, 14 8 En bolagsman som uppsålligen eller avoaklsamhel skadar bolaget när han fullgör sina uppgifter skall ersätta skadan. Skadeståndet kan jäm kas efter vad som är skäligt med hänsyn till handlingens beskaffenhet, skadans storlek och omständigheterna i övrigt. Skall flera ersätta samma skada, svarar de solidariskt förskadeståndet i den mån inte skadeståndsskyldighelen har jämkats för någon avdem enligt första stycket. Vad nägon har betalat i skadestånd får sökas åter avde andra efler vad som är skäligt med hänsyn till omständigheterna. Första meningen motsvarar 15 8 förstaslycket BL, Den skadeslåndsskyldighel som här avses är en bolagsmansskadeståndsskyldighet mot bolaget. Vidare förutsätter försia meningen atlbolagsmannen i sin förvallning av bolagels angelägenheler eller eljest såsombolagsman har förorsakat skadan. Om han i elt visst fall inle uppträder sombolagsman utan som tredje man gentemoi bolaget, l.ex. om han ingår ell vanliglköpeavtal med bolaget, blir han i detta rättsförhållande inte ansvarig enligtförsta meningen, Hans ansvarighet är då i stället att bedöma enligt de reglersom gäller för ifrågavarande rättsförhållande. Nägon regel som möjliggör jämkning av del i 15 8 BLstadgade skadeståndsansvaret finns inte i BL. För att jämkning avskadeslåndsskyldighel skall kunna ske enligt 6 kap. 2 8 skadeståndslagen (1972:207) krävs alltid att fullt skadeståndsansvar skulle vara oskäligt betungandeför den skadeståndsskyldiges ekonomi. Om i ett akliebolag en stiftare,styrelseledamot, verkställande direktör, revisor eller aktieägare har ådragitsig skadestånds-skyldighet kan enligt 15 kap. 4 8 försia stycketaktiebolagslagen skadeståndet jämkas efter vad som är skäligt med hänsyn tillhandlingens beskaffenhet, skadans storiek och omständigheterna i övrigl. Prop.1979/80:143 119 Jag har i likhet med kommillén funnil del lämpligl atl iförevarande paragraf la in en motsvarighet lill jämkningsregeln iaktiebolagslagen. Behov av en jämkningsmöjlighel kan t. ex. föreligga i densituationen all en bolagsman har förskingrat bolagets medel och en annanbolagsman är ansvarig gentemoi bolaget endasl på den grund atl han har gjortsig skyldig till ganska ringa vårdslöshet i fråga om övervakningen av den förstnämndeshandlande. Detta stycke innehåller uttryckligaföreskrifier om solidariskt skadeståndsansvar och om regressrätt (jfr 15 kap.4 8 andra stycket aktiebolagslagen). Den vars ersättningsskyldighet jämkats ärgivelvis solidariskt ansvarig endast med del jämkade beloppel. De akliebolagsrätlsliga skadeståndsreglerna gäller ävenskada som har vållats Iredje man under förutsättning att skadan vållats genomöverträdelse av aktiebolagslagen eller bolagsordning, dvs. genom åsidosällandeav nägol moment i del akliebolagsrätlsliga systemet av skyddsregler för tredjeman. Till dessa skyddsregler hör l.ex, bestämmelser om bundet kapital. 1 en nyhandelsbolagslag synes det emellertid inle finnas behov av regler om skydd förIredje man som behöver sanktioneras genom elt specielll stadgande omskadeståndsskyldighet för bolagsmännen. Inte heller synes behov föreligga avsärskilda bestämmelser om en bolagsmans skadeståndsansvar gentemoi en annanbolagsman. 15 8 Talan för bolagets räkning mot en bolagsman omskadestånd pä grund av beslut eller åtgärd under ett räkenskapsår skall väckas,om talan förs i en bolagsmans namn, senast etl år från del årsbokslutet blevtillgängligt för sistnämnde bolagsman eller, om talan förs i bolagets namn,senast ett är frän del årsbokslutet blev tillgängligt för samtliga bolagsmän. Har liden för talan försuttits, kan talan ändå väckas, omdet inle i årsbokslutet eller på annat säll lill bolagsmännen har lämnats iväsenlliga hänseenden rikliga och fullständiga uppgifler om det beslut ellerden åtgärd som ligger till grund för talan. Talan som avses i detla siycke kandock inte väckas har förflutil frän ulgängen av del räkenskapsårdå beslutet fattades eller åtgärden vidtogs. hinder av första eller andra stycket kanskadeståndstalan som grundas pä brott föras mot en bolagsman. Paragrafen motsvarar 15 8 andra stycket BL. Det är önskvärt att frågor om enbolagsmans skadeslåndsskyldighel avgörs snabbt. försvårasulredningsmöjlighe-lerna och det är vidare viktigt atl en bolagsman som harvidtagit åtgärder för bolagets skötsel någorlunda snarl kan känna sig trygg motoväntade krav på grund av åtgärderna. Bestämmelsen i 15 8 andra stycket BL omen ettårig preskriptionstid synes därför i princip vara ändamålsenlig. Utgångspunktenför den ettårstid inom vilken talan enligt 15 8 andra slyckel BL kan anställasär då nästa räkenskapsavslutning "blir för bolagsmännen Prop.1979/80:143 120 Detta ullryck är oklart. Med uttrycketkan åsyftas, aniingen all fristen skall börja löpa först däräkenskapsavslutningen är tillgänglig för alla bolagsmännen eller att det avgörandeskall vara när den blir lillgänglig för en behörig representant för bolageleller alt liden skall räknas individuellt för varje bolagsman sä all frislenför honom löper från del redovisningen blev tillgänglig för honom oavsett hurdel förhåller sig med de andra bolagsmännen. Det är Ivå former av skadeståndstalan mol en bolagsman somhär kan komma ifråga. Dels kan en representant för bolaget föra lalan ibolagels namn för bolagels räkning och dels kan en enskild bolagsman föra talanför bolagets räkning men i eget namn (actio pro socio). Enligt min uppfallningfår det anses lämpligl att preskriptionstiden beträffande en enskild bolagsmansrält lill actio pro socio räknas frän del räkenskapsavslulningen blevtillgänglig för denna bolagsman. Bolagels lalerätt bör emellertid inle varapreskriberad om en bolagsmans räll till actio pro socio beslår. Jag anserdärför alt preskriptionstiden för bolagets lalerätt skall börja löpa först fråndet räkenskapsavslutningen blev lillgänglig för alla bolagsmännen. De nuredovisade övervägandena harjag i överensstämmelse med kommiltéförslagel låtitkomma till ultryck i detta stycke. Inom aktiebolagsrälten där liksom inomhandelsbolagsrätten huvudregeln är att preskriptionstiden är ettårig - gälleren Ireårig preskripiionstid för anspråk mot styrelseledamot och verkställandedirektör om del ej i årsredovisningen eller i revisionsberättelsen eller eljesilill bolagsstämman har lämnats i väsentliga hänseenden riktiga ochfull-siändiga uppgifler angående beslut eller åtgärd varpå lalan grundas (15kap. 5 8 tredje och fiärde slyckena saml 6 8 akliebolagslagen). En handelsbolagsmantorde, främst genom sin rätt att få kännedom om bolagets angelägenheler, hastörre möjligheter än en aktieägare all ulöva direkt kontroll av verksamheten iföretagel. Behovet av en ireårig preskriptionstid är därför kanske inle såstort inom handelsbolagsrätten som inom aktiebolagsrälten. Å andra sidan kan ensådan preskripiionstid bidra till atl handelsbolagen undgår rättsförluster. Entreårig preskripiionstid kan vidare vara av särskild betydelse i ettkommanditbolag, i vilkel kommandit-delägarna genom bolagsavlalet har utestängtsfrån möjlighelen all utöva direkl kontroll av verksamheten i företagel.Slutligen lorde del från rättssäkerhetssynpunkt vara av belydelse med imöjligaste mån enhetliga preskriptionsregler för olika bolagsformer. Iförevarande siycke har därför i överensstämmelse med kommiltéförslagel tagilsin en motsvarighet lill reglerna om en treårig preskriptionstid iaktiebolagslagen. Av detla siycke framgår all de föreslagnapreskriptionsreglerna inle gäller talan som grundas på brott (se 15 kap. 5 8sista stycket aktiebolagslagen). 16 8 En bolagsman som vill klandra etl årsbokslut skallväcka lalan senast efler det atl årsbokslutet blev tillgängligt förhonom. Prop.1979/80:143 121 Paragrafen motsvarar 15 8 tredje slyckel BL. Enligt 15 8 kan i vissa fall skadeståndstalan anställasefter den i 15 8 första stycket stadgade ettåriga preskriptionstidens utgång.Om talan enligt 15 8 andra eller iredje slyckel väcks men motårsbokslutet inte har anställts inom ettårstiden torde inle ett bifall tillskadeståndskravet medföra en ändring av årsbokslutet. Den ökning av bolagelsakliva som vinns om skadeståndsanspråket bifalls får i slället komma de övrigabolagsmännen lill godo i form av högre vinstandel eller minskad föriusl inästföljande årsbokslut. Bolagets och bolagsmännens förhållande till tredje man 17 8 Var och en av bolagsmännen förelräder bolaget, ominte något annat har avtalats eller följer av 31 8. En bolagsman som har visat trolöshet i bolagetsangelägenheler kan på talan av någon annan bolagsman av domstol skiljas frånrätten all förelräda bolaget. Domslolens avgörande får verkställas utan hinderav alt det inte har vunnit laga kraft. Paragrafen moisvarar 16 8 försia stycket BL. En enskild bolagsmans representalionsbehörighet kan liksomenligt gällande räu upphävas genom avtal mellan bolagsmännen, genom attbolaget träder i likvidation eller genom beslul av domstol. Enligt 4 8 handelsregislerlagen skall handelsregistretbl.a. innehålla uppgift om av vem och hur bolagets firma tecknas, när inlefirma får tecknas av varje bolagsman ensam. Enligt 13 8 handelsregislerlagenskall lill registermyndigheten ofördröjligen anmälas om handelsbolag har trätti likvidation eller om i annat fall ändring har sketl i fråga om uppgifl somregistrerats. Enligt 19 8 samma lag skall en registrering som har kungjortsanses ha kommii till Iredje mans kännedom, om det inle av omständigheternaframgår all han varken hafl eller bort ha vetskap därom.