prop · G3031 · 1979-12-31 00:00:00 — Del framgår dålydligl att hinder inle finns mol all la in neuirala uppgifler. Jag älerkommeri specialmotiveringen till frågan om sekrelesskyddel för sådana register. Som utredningen har föreslagil börföreskrifierna tas in i socialtjänstlagen. Eftersom del inle är lämpligt allmeddela alllför detaljbelonade föreskrifter i lagen, anser jag del nödvändigtalt på denna punkt komplettera lagen med närmare föreskrifter. Sådana meddelasav regeringen eller myndighel som regeringen beslämmer. Ansvarel viddelegering bör i första hand anförlros socialslyrelsen, som innanföreskrifterna meddelas bör samråda med . Eftersom registren i många fallförs med hjälp av automatisk databehandling, villjag påpeka all den föreslagnabestämmelsen i socialljänsllagen och med stöd av denna utfärdade föreskrifterinte inskränker dalainspektionens möjligheter atl meddela föreskrifter medstöd av datalagen. I socialljänsllagen bör las in en erinran om delta. Med hänsyn till vad vissaremissinstanser har anfört om skyldighelen att föra diarier viU jag fästauppmärksamhelen på all del jag har behandlal nu är personregisler. Med diarierförslås i kronologisk ordning förda regisler 1979/80:1 Personregister och personakter 441 över inkomna och upprättade allmänna handlingar hosmyndighelerna. Skyldighel alt föra diarier regleras i förslaget lill nysekretesslag. Om socialslyrelsen anser alt del behövs, kan slyrelsen ävenbehandla diarieföringen i allmänna råd om dokumentationsskyldighelen hossocialnämnderna. 2.20.5 Utlämnande uv uppgifter för forskning Enligl socialregisteriagen fåruppgifler lämnas ut till enskild för vetenskaplig eller annan jämförligundersökning om "Irygghel kan anses vara för handen" all uppgifternainle kommer atl missbrukas lill men för enskild. Frågorom utlämnande prövas avsocialslyrelsen. Socialslyrelsen beviljar årligenell inle obelydligl antal tillstånd alt för forskningsändamål erhålla uppgifterur socialregislren. lillslånd gäller endasi uppgifler ursocialregister, varvid begreppel socialregisier har gells en snäv lolkning ochhar gälla endasi själva regislrel. Socialulredningen har i siltslulbelänkande lämnat en redogörelse för praxis när uppgifler lämnas ursocialregisier för forskningsändamål. Forskare som önskar la del av andrahandlingar hos socialnämnderna har enligl iryckfrihelsförordningens allmännabestämmelser att vända sig lill den myndighel där handlingarna förvaras, dvs.till socialnämnden. Nämnden skall då pröva framslällningen i enlighel medsekretesslagens besiämmelser. Del är främsl innehållei i personaklerna som harvaril aktuelll. Av 14 S förslå slyckel gällandesekretesslag framgår att även ulan samtycke från den person som handlingen rörskall handling lämnas ul, om del med hänsyn lill ändamålei och omsländighelernai övrigl finns irygghel för atl etl ufiämnande inle kommer au missbrukas lillskada eller förklenande för den vars personliga förhållanden handlingen röreller för hans nära anhöriga. Behövliga förbehåll bör göras när en handlinglämnas ul. skall alliså pröva frågan om en handling skall lämnasut för forskningsändamål mol bakgrund av dessa bestämmelser. Om socialregisterlagen upphävs,försvinner även de särskilda bestämmelser som finns om att lämna uluppgifler ur socialregisier för forskningsändamål. I forisallningen gäller islällel beslämmelserna i den föreslagna nya sekrelesslagen. Så blir fallet ifråga om såväl uppgifler i själva regislren som andra uppgifler inomsocialljänslen. Del blir då socialnämnden som får pröva saken, eftersomhandlingarna i allmänhel förvaras där. Socialulredningen har inle haft någolatl erinra mot alt så blir fallel. 1 13 kap. 3 S förslagel till nysekrelesslag föreskrivs atl när myndighet i sin forskningsverksamhel från annanmyndighel erhåller uppgift som där är sekretessbelagd, gäller sekrelessen ocksåhos den mollagande myndighelen. Den sekretess som gäller inom socialljänslenför uppgift om enskilds personliga förhållanden förs alltså över till denmyndighet där forskningen bedrivs. 1979/80:1 Personregister och personakler 442 I moliven till 7 kap. 4 S förslagetlill ny sekrelesslag anför chefen för justiliedepartemenlel bl.a. följande omsekrelessen inom . Som socialulredningen framhållerbedrivs i allmänhel den forskning för vilken uppgifter från socialljänslen kanbehövas vid någon slallig inslilution. För uppgifler som från socialljänslenlämnals lill sådan inslilution kommer till följd av 13 kap. 3 S sekretesslagenalt gälla samma sekreless vid inslilulionen och för dess personal som hossocialljänslen. Utlämnande skulle, bl.a. med hänsyn härtill, åtminstone i vissutsträckning stödjas på att någon risk för men inle föreligger. För altundanröja tvekan och slippa tvingas lill en lolkning av skaderekvisiiel som påandra områden skulle minska dess skyddseffekt synes man emellertid böra meddelaen ullrycklig föreskrift i lag om all uppgifl kan lämnas för forskningsändamål.Föreskriften kan byggas ut med vissa rekvisit för prövningen. Det är dock allmärka all mollagande inslilution eller funktionär i sin hanlering av moltagnauppgifter kan bindas endast av sekretesslagen. Bestämmelser av angivet slagbehöver inte föras in eller särskill omnämnas i sekrelesslagen så länge frågaendasi är om ufiämnande lill myndighel eller dess personal. De kan lämpligen fåsin plats i den föreslagna sociallagstiftningen. Någon särskild föreskrift omutlämnande av uppgifler lill forskare som inle är knuten till myndighet på sällanges i 1 kap. 7 S sekrelesslagen förefaller inle behövlig. Skaderekvisiielutesluter nämligen inle all uppgifter kan lämnas ut lill sådan forskare.Möjlighelen enligt 14 kap. 9 S all föreskriva tystnadsplikt m. m. förmottagaren bör f ö. regelmässigt utnyttjas i sådana fall. Slulligen kan regeringenenligl 14 kap. 8 S pröva om uppgiften får lämnas ul. Av 14 kap. I S förslagel till nysekrelesslag följer atl sekretesskyddade uppgifler inom socialljänslen fåröverlämnas med slöd av lag eller förordning, i vilken uppgiftsskyldighel ärföreskriven. När nuvarande bestämmelser i socialregisterlagen försvinner,anser jag atl det bör utfärdas uttryckliga föreskrifter om överlämnande avsådana uppgifter till annan myndighet för forskningsändamål. bör las in i socialtjänstlagen. a.viklen av atl de enskilda klienlernas inlegrilelsskydd tillgodoses så alltilltron till sekrelessen inom socialljänslen tryggas. Ulredningen framhållerall det med hänsyn härtill krävs nödvändiga garantier för att lämnade uppgifterinte kommer att missbrukas. Eftersom forskningen vanligen bedrivs vid någonstatlig forskningsinslilu-lion, bör lillståndsbesluten enligt utredningensmening riktas lill den myndighel där forskningen skall bedrivas och inle lillden enskilde forskaren. Möjlighet skall dock finnas all utlämna uppgifter äventill enskilda forskare, om forskningen inle är avsedd atl bedrivas vid ellerunder ledning av myndighel. Mol bl.a. den här bakgrunden anser ulredningen alldel i ullämningsbesluien bör anges samlliga personer som skall få la del avindividrelaierade uppgifler som omfallas av lillslåndel och inle bara denforskare som leder projeklel. Andra än de som omnämns i besluiel bör alltsåinte få la del av uppgifterna. Vidare bör man ålägga dem som får del avuppgifterna tystnadsplikl. För alt åstadkomma en enhetlig tillämpning i 1979/80:1 Personregister och personakter 443 fråga om utlämnande av uppgifter eller handlingar förforskningsändamål föreslår utredningen vidare all regeringen skall uppdra ålsocialslyrelsen alt utfärda allmänna råd till socialnämnderna.Socialulredningens synpunkler har inte föranlett någon kritik underremissbehandlingen. Jag föreslår alt del isocialljänsllagen skall las in en bestämmelse om alt socialnämnder på begäranlill slallig myndighel för forskningsändamål skall lämna ul uppgifter rörandeklienlernas personliga förhållanden, om det kan ske ulan risk för all denenskilde eller någon honom närstående lider men. De synpunkler somsocialulredningen har framfört bör vara vägledande för en sådan prövning. Jagåterkommer lill delta i specialmotiveringen. Med hänsyn lill innehållet i 13kap. 3 § i förslaget till ny sekrelesslag saknas det anledning all föreslåsärskilda tyslnadspliklsbesiäm-melser för den personal som hos den mollagandemyndighelen är behörig att ta del av uppgifterna. Jag anser atl socialstyrelsenbör få i uppdrag all utfärda allmänna råd lill socialnämnderna i fråga omufiämnande av sekre-lesskyddade uppgifler inom socialljänslen för forskningsändamål. Ufiämnande av sekretesskyddadeuppgifter lill enskilda forskare regleras omedelbarl av sekretesslagensbestämmelser. Som chefen för juslitiedepartementet har framhållit utesluterinle sekrelesslagens besiämmelser au uppgifter kan lämnas även i ell sådanlfall. Del lorde då regelmässigt bli aktuellt att meddela nödvändiga förbehållenligl 14 kap. 9 S sekrelesslagen om inskränkningar i motiagarens räll altförfoga över utlämnande av uppgifter m. m. Även detta kan närmare behandlas avsocialstyrelsen i de allmänna råden. Slutligen bör erinras om attdatainspektionen har möjlighet atl meddela särskilda föreskrifter om innehålleti sådana regisler som förs med hjälp av automatisk databehandling. 2,20.6 Utlämnunde uv uppgifter för stutislik I socialregisierlagen har delregisterförande organet ålagls alt lämna statistiska uppgifter ur registerenligl de föreskrifter som regeringen låter utfärda. Sådana bestämmelser harutfärdals i kungörelsen (1968:492) om socialvårdsslalistiska uppgifler avkommun. I denna sägs det att det åligger kommun alt lill statistiskacentralbyrån (SCB) före den lämna statistiska uppgifter förnästföregående kalenderår om socialhjälp, åldringsvård saml vård om barn ochungdom inom kommun och vissa uppgifter rörande tvångsåtgärder enligt NvL. Vidare skall kommun efter anmaninglämna sådana uppgifter som behövs för särskilda statistiska undersökningar påsocialvårdens område. Uppgifterna skall lämnas på blankett enligt formulär somhar fastställts av SCB i samråd med och efler hörande avKommunförbundet. Kungörelsen lämnar således myckelvida ramar för SCB all föreskriva vilken slatislik som skall lämnas. I fråga omde uppgifter om individer som lämnas från kommunerna kan i korthel sägasföljande. 1979/80:1 Personregisler och personakter 444 Inom barn- och ungdomsvården lämnasuppgifler om barn som har varil föremål för social nämnds ingripande enligl BvLoch om fosierbarn som slår under nämnds tillsyn. Inom nykterhelsvården lämnasuppgifter om anstånd med tvångsinlagning på vårdanstalt, om förverkande avsådanl anstånd och om upphörd övervakning enligt NvL. Dessa uppgifterinnehåller inte redovisning av orsak lill åtgärder. Beslul om övervakningenligl 15 S NvL redovisar kommunen lill riksskalleverket. Riksskalleverketvidarebefordrar dessa uppgifter lill SCB. Inom socialhjälpsomiådel lämnasuppgifl om utgiven socialhjälp med angivande av nalionaliiel. familjetyp, antalbarn, anlal månader varunder utbetalning av socialhjälp har förekommit och omhjälp har lämnals för bekostnad av utbildning, näringshjälp eller annatfrivilligt ändamål saml om ersättning har sökts för ulgiven socialhjälp somanses ulgöra förskoll på socialförsäkringsförmån. Uppgiftema omfattar i övriglinte orsak lill socialhjälpen. Resultaten redovisas i SCB:spublikation Socialvården och i . Syftel medproduklen är all ge en samlad redovisning av socialvårdsstatisliken.Huvudkonsumenler är , socialslyrelsen. Kommunförbundel.kommuner, sociala forskningsin-sliiulioner, upplysningsljänst,massmedier m. fi. Den individrelaierade statistikenär således f.n. knuten till beslul som nämnderna har fattat som gällermyndighetsutövning, t. ex. tvångsåtgärder inom barn- och ungdomsvården ochnykterhelsvården saml lämnad socialhjälp. kommer ifortsäliningen att i betydligl mindre Ulslräckning innefaliamyndighelsuiövning. medför all underlaget för den framlida statistikenkommer atl bli hell annorlunda och att nya krav kommer atl slällas påsialislikrapporleringen. har framhållil all det även ifortsäliningen kommer atl ha slor belydelse all få fram en cenlral statistikför all man skall kunna överväga om behovet av stödåtgärder inom socialljänslenoch följa upp de vidtagna åtgärdernas effekt. Ulredningen har inle behandlatfrågan hur socialstalisliken i framliden bör ulformas men understryker atl manfrån inlegritelssynpunkt i möjligaste mån bör undvika individrelaleradstatistik inom socialljänstområdet. Detla har enligt ulredningens meningväsenllig belydelse för atl klienierna skall få förtroende för sekretesskyddetinom . Ulredningen framhåller vidare följande. En mängdrelateradstalistikrapporiering bör i allmänhel vara tillräcklig som underlag för dencentrala socialtjänststalisfi-ken. även om denna inte blir lika förfinad. Närdel är nödvändigl all ta fram individrelaierade uppgifter, bör detla intesällan kunna ske genom selektiva undersökningar som ulförs av SCB ellerforskare och som baseras på det primärmalerial som finns i kommunerna eller delprimärmalerial som har undantagits från gallring. 1979/80:1 Personregister och personakter 445 kan motivera en individrelalerad statistik som möjliggörresultatredovisningar m. m. över längre tidsperioder. Kraven på restriktiviteti fråga om sådan statistikproduktion bör kunna iakllas vid den beslutsprocesssom skall göra del möjligi atl sälta igång ell sådant program. När SCB skallbegära anslag hos regeringen för sådan statistikproduktion, bör SCB varaskyldig atl redovisa de förhållanden som anses innebära alt denna slalisliksvarar mol "synnerligen angelägna samhällsbehov". Regeringen inhämlardatainspektionens yllrande före sill beslul resp. förslag lill , somdå slulligen beslular. På della sätl finns de bäsla tänkbara garantier för tillgodoser säväl den enskildes behov av sekretesskydd som samhällelsbehov av underlag för social planering, åtgärdsinriktade insalser ochreformpolitik saml för den demokraiiska opinionsbildningen och besluisprocessenöver huvud. Under remissbehandlingen harsynpunkler på slatistikproduklionen framförts från Kommunförbundel, SCB ochlänsslyrelsen i . Kommunförbundel inslämmer i atl mani görligaste mån bör undvika individrelalerad statistik. Förbundel framhålleräven all del måsle vara kommunernas egel behov av informalion som skall varaavgörande för slatistikinsamlandet. SCB förklarar alt man i princip delar utredningensuppfattning atl restriklivilel bör iakltas i fråga om individrelaleradslalis-likredovisning inom socialtjänslområdet. SCB framhåller dock attstatistiken till vissa delar förutses behöva bli baserad på en redovisning ivilken individen kan identifieras I.ex. genom personnummer eller ärendenummer.Exempel på delta är statistik över samhällels insalser för medlemmar i familjereller hushåll, longitudinella studier och vissa specialundersökningar.Länsstyrelsen i anser atl det behövs en individrelaleradstatistik för en redovisning av sociala problem på det regionala och lokalaplanet. Länsslyrelsen förklarar dock alt den i princip är överens medsocialulredningen om all en individrelalerad statistik inomsocial-tjänstområdel i möjligasle mån bör undvikas. Enligl min mening harsocialulredningen framfört välgrundade skäl för all den individrelaieradeslalistiken inom socialtjänslområdel bör begränsas. Denna principiellauppfaUning har heller inle mött någon kritik under remissbehandlingen. Jagförordar all de av ulredningen framlagda principerna förstalislikredovisningen skall ijäna som grund för ulformningen av den framlidasocialstalisliken. När socialregisierlagen upphävs, bör beslämmelsen i dennaom utlämnande av uppgifler för statistik ersättas med en molsvarandebeslämmelse i socialljänsllagen. Föreskrifter om vilka regler som skall gällaför all lämna ut individrelaierade slalislikuppgifler från socialljänslen bördock meddelas av regeringen. Utlämnade uppgifler kommer atl omfattas avsekrelesslagens bestämmelser om sekrelesskydd för slalisliskl primärmalerial. 1979/80:1 Personregister och personakler 446 Kommunerna beslämmer själva omvården av sina arkiv. Kommunallagen föreskriver all arkiven skall vårdasenligl de föreskrifter som kommunfullmäktige beslutar. Det finns inle någragenerella gallringsföreskrifter för de kommunala arkiven. På regeringensuppdrag har efler samråd med Kommunförbundel ulfärdal råd ochanvisningar om gaUring av socialnämndernas arkiv. I socialulredningensslulbelänkande lämnas en redogörelse för delta. Personaklerna omfattas dockinle av dessa råd och anvisningar. Vanligen arkiveras dessa utan gallring. Socialulredningen har framhållilalt del hos socialförvaltningarna finns en omfattande dokumentation som berörde enskilda klienterna och all del från integriielssynpunkl är angeläget alldenna minskas. Ulredningen anför vidare all tyngdpunkten av socialnämndernasverksamhel kommer all förskjutas från myndighelsulövande uppgifter till serviceoch rådgivning och därmed jämförlig verksamhel. Som en följd av detta föreslåsockså en förhållandevis långtgående sekretess för de uppgifler som därvidlämnas. Man kan därför enligt utredningen vänta sig all anteckningar i personakternai än högre grad än vad som är fallel nu kommer att innehålla känsliga uppgifterom klienlernas och deras anhörigas personliga förhållanden. Del är uppgiflersom ofla har lämnals i förtroende. Del framstår då som myckel angeläget ochföljdriktigt att gallringsbestämmelser utfärdas så all sådana uppgifter inteförvaras än som är moliveral från vård- och behandlingssynpunkt.Ulredningen utlrycker förståelse för all klienter kan kännaoro över all känsliga uppgifler av personlig karaklär om dem själva och derasanhöriga arkiveras ulan lidsbegränsning, så som är fallel f n. Mot bakgrund av socialljänslens behov av dokumentation föratl genomföra sina uppgifter föreslår socialulredningen en generellgallringsfrist belräffande personakterna. Av praktiska skäl föreslåstiden räknad från dalum för sista anteckningen i akten. Utredningen belönar delangelägna i att anleckningar kontinuerligl förs i akten när det är fråga ompågående förhållanden. Från gallringen skall enligt förslagel undantashandlingar om fastställande av faderskap och underhåll med hänsyn till dessasvärde som bevisurkunder. Ulredningen förklarar vidare att forskningens behovav primärmaterial bör kunna lösas genom atl viss del av materialet tas undanfrån gallringen. Utredningen säger dock all den inle har haft anledning aUpresentera någol förslag i denna del, eftersom dessa frågor inte har legat inomramen för utredningens uppgifler. Beträffande registren föreslår ulredningen enmolsvarande gallringstid räknal från den lid anteckningen avser.Detta innebär att anleckningar som rör elt pågående förhållande. I.ex.placering av ett barn utanför hemmel, skall gallras ul försl ire år efler attdet förhållande som anteckningen avser har upphört. Gallringsförslagel har fållelt blandat mollagande av remissinstanserna. Prop.1979/80:1 Personregister och personakler 447 Det stora flertalet av dem har dock antingen uttryckligenslöli förslagel eller inle riklal någon krilik mot delta. Bland dem som stöderförslagel är socialslyrelsen och Kommunförbundel. fiamhällerall del är viktigi all gallringsförslagel genomförs därför all många människori dag avslår från atl uppsöka socialvården av rädsla för atl "hamna i papperen".Helt negaliva lill förslagel släller sig däremol hovräu och . Vissa remissinsianser som haryllral sig i frågan anser all gallringsfrislen är alltför kort för all delskall vara möjligt all lillgodose kravel på en helhelssyn inom socialljänslenoch behövligl underiag för ulredningar. Bland dessa remissinsianser finns fieralänsstyrelser, bl.a. i . Flera av remissinstanserna harkritiserat förslagel därför all de har ansett gallringsfrislerna alllför korlamed hänsyn till kravet på utredningar i ärenden om barn- och ungdomsvård. a. kammarrätten i Göleborg, länsslyrelsen i ochSlockholms kommun. JO ullalar atl även om en lidsgräns på år kan godtas närdel gäller vuxna klienter, skulle en sådan gallringsregel få olyckligakonsekvenser för barn- och ungdomsvårdens del. JO säger vidare att anlagandetatl äldre uppgifler skulle sakna relevans för bedömningen av ell enskill ärendeinte kan upprällhållas inom barn- och ungdomsvården. Den omständigheten allinga anmärkningar mol elt barns förhållanden har kommil in utgöringen garanti för alt barnel har haft del bra under denna lid. Del är oflaslumpen som avgör om och när anmälningar görs om i.ex. barnmisshandel ellerandra missförhållanden i ell barns hemmiljö. Beträffande vissa slags uppgiflerär del enligt JO vidare av särskill inlresse alt kunna bevaka om etl mönsterupprepas. Sådana uppgifter är t.ex. tidigare misshandel eller vanvård av äldresyskon till barnet. Även vissa psykiska sjukdomstillstånd hos barnels vårdareeller annan i dess omgivning förtjänar atl uppmärksammas. JO anser därför attden föreslagna gallringsregetn inle bör genomföras generellt ulan måsle försesmed vikliga reservationer, när del gäller uppgifler om allvarligamissförhållanden som rör barn. Enligl JO:s mening bör gallringsregelnkonslmeras så all dylika uppgifler inle gallras lidigare än efler lio år ellerden senare dag när barnel uppnår myndig ålder. socionomers riksförbundlillslyrker i princip förslagel men framhåller alt uppgifler omtvångsingripande mol olämpliga vårdare måsle sparas längre än ire år. För alllillgodose barnens rätt måsle speciella regler skapas för arkivering av sådanahandlingar. Många remissinstanser framhållerall man måsle klargöra forskningens behov av materialet och utfärda särskildabestämmelser för detla ändamål, innan gallringsförslagel kan leda tilllagsliflning. En sådan uppfattning redovisas av bl.a. /SR.brottsförebyggande rådel. rektorsämbetet vid vid Slockholmsuniversilel. 1979/80:1 Personregister och personakter 448 sätter om det över huvud tagel är möjligi all genomföraförslaget med hänsyn lill effekterna på den sociala forskningen. Sådanasynpunkler framförs av bl. a. medicinska fakulieisnämnden vid Lundsuniversilel, Diakonsällskapel och . bl.a. samhällsveienskapliga inslilulionen vid Slockholmsuniversilel. presenlerar egna principförslag om gallring. SCB framhåller all deföreslagna gaUrings-reglerna medför att exempelvis specialstudier över enlängre period bakåt i liden inle kan göras. SCB vill därför riklauppmärksamhelen på all den kommande behovsanalysen av slalislik inomsocialtjänsten kan resullera i att man behöver göra vissa undanlag frångallring för all lillgodose statistiska ändamål. De föreslagnagallringsbestämmelserna har behandlats utföriigt i elt remissyurande avriksarkivet. framhåller all socialulredningens förslag i viss måninnebär en ny syn på gallringsfrågan, eftersom utredningen har låtit sillsynsäll beslämmas av inlegriielssynpunkler. Om man väljer all lösa gallringsfråganenligl ulredningens förslag, blir forskningen näslan hell hänvisad till delypområden som kan komma att väljas ul. Urvalel av sådana områden blir därförav siörsla betydelse. När forskarna vill klarlägga orsaker ochutvecklingslinjer, blir de i hög grad hänvisade till longitudinella sludier ivilka individer och händelseföriopp följs genom tiden. Motsättning mellan deetiska-moraliska gallringsönskemålen och den moderna på slora samhällsförloppinrikiade forskningen är sålunda i vissa avseenden skarp. Vid avvägningenmåste enligt mening de vetenskapliga kraven ges etl avsevärlslörre beaktande än vad socialulredningen har gjorl. Den problemorienteradeforskningen är med nödvändighet beroende av källmaterial, som redovisarmissförhållanden och brister, eftersom del är svårigheier av sådan art somforskarna främsl vill söka avhjälpa. I ell samhälle som har blivit alltmerberoende av vetenskapligi ulvecklingsarbcle kan dessa behov inte förbises.Riksarkivel förordar för sin del att gallringsfrågan löses genom all mindreväsenfiiga handlingar gallras ur personaklerna enligl regler, som bör övervägassärskill.