prop · G30340 · 1979-12-31 00:00:00 — sombör ställas pä tjänstemannen i fråga. Länsstyrelseni förklarar atl RS-reformen för del länet medför all del inleuppkommer någon övertalig personal hos lokal skattemyndighet. I stället blirförhållandet det motsatta. Tjänstemannagranskning vid fastighetstaxeringen ilänet kan inle genomföras utan att ytteriigare försämra de lokalaskattemyndigheternas redan hårt pressade arbetssituation. Om den tänktatjänstemannagranskningen skall genomföras måste extra resurser tillföras delokala skaltemyndighelerna och fömlsäller atl de lilldelas medelför della. Länsstyrelseni anser att tjänstemannagranskning tills vidare inte böraktualiseras, i vart fall inte förrän blivil fullt utbyggd.Länsslyrelsen anför: Kontrollav fastighetsdeklarationer mäste enligl länsslyrelsens mening bedömas som ettkvalificeral granskningsarbete ungefär jämförbart med granskning av enklarerörelsedeklarationer Granskningen mäste inriklas pä en bedömning av de lämnadeuppgifternas inbördes relation och om de kan antas ge en riktig bild avfastigheten. Meningsfullt biträde med granskningen torde därför endast kunnalämnas av personal på handläggarnivå. Som framgår av bifogat yttrande frän ettpar lokala skattemyndigheter i länel finns någon sådan personal inte tillgänglig.Förslaget går därför inte att genomföra utan resursförstärkning. Fastighetstaxeringenhar kunnat genomföras med frivillig arbetskraft. Om tjänstemän skulleförordnas att på heltid utföra granskning av fastighetsdeklarationer tordedessutom arbetslotterna bli alltför stora för att vederbörande skulle hinnaförvärva den ingående lokalkännedom som är en förutsältning för ett fullgottarbetsresultat. föreslår därför att frågan om biträde tillfastighetstaxeringsnämnden av tjänstemän tills vidare inte aktualiseras - ivart fall inte förrän blivit fullt utbyggd. Länsstyrelseni förordar att granskning och föredragning av tjänstemän inteaktualiseras nu utan prövas först i samband med en övergång till rullandefastighetstaxering. Tjänstemannamedverkan bör då föregås av en analys av detfaktiska personalbehovet för dessa uppgifter. Någon egentlig sådan analys harinte gjorts av kommittén. Istället anförs som skäl att etl vissl överskott av assistent- och biträdespersonalkan beräknas föreligga på LSM efter omorganisationen under /80.Denna personal anses efter viss utbildning vara lämpad för granskning avfastighetsdeklarationer. har i och för sig ingenting att erinramot att övertalig personal - i den mån sådan föreligger -används för LSM:sarbete med fastighetstaxeringen. Någol överskott på handläggare lär inte finnashos LSM. Ett genomförande av förslaget med tjänstemän som föredragande i nämndernakräver därför etl nytillskott av sådan personal. Att ta i anspråk personal inomLSM:s granskningsgrupper för arbete med fastighetstaxering kan endast kommaifråga mellan taxeringsperioderna. 1979/80:40 335 Länsstyrelsen1 län anför: Förlokal skattemyndighet (LSM) befaras den föreslagna sammankopplingen med folk-och bostadsräkningen (FoB) samt förslagel atl införa tjänstemannagranskning avfastighelsdeklarationema medföra slora problem. Länsstyrelsenbestrider att personal, som normalt sysslar med faslighelsregistrering i storutsträckning frigörs under fastighetstaxeringsår. Visserligen sker vissförskjutning ifråga om tidpunkterna för avisering till dataenheten, men LSMIir som vanligt Hb- och lagfartsuppgifter, som man måste följa upp och göravissa noteringar om. Det är i stället så, att den personalmässigt lilladetaljen inom LSM, som sysslar med fastighetsredovisningen inkl. arbetet medde åriiga fastighetstaxeringama (på en sä pass stor LSM som fögderiendast 2,5 är årsarbetskrafter) vid tiden för allmän fasUghetstaxering fär enbetydligt härdare arbetsbelastning än andra är. - Förfrågningarfrän fastighetsägare vid upprättande av deklarationer. - Utredningarbeträffande förtryckta deklarationsblanketter, vilka relume- rats som obeställbara. - Visstarbete med identifiering av inlämnade deklarationer. - Fördelningav deklarationer pä de nya distrikten. - Vissl samarbete med FoB. - Biträde ordföranden med utredning beträffandeägarhällanden, arealer m. m. - Beredningsarbeteoch fellistebehandling. Länsstyrelseni KrisUanstads län anser att tjänstemannagranskning med hänsyn till rådandepersonalsituation i stort sett är hell utesluten i länet. Samma uppfattningredovisar i . som inle heller anser att det i principskulle vinnas mycket på en övergäng till tjänstemannagranskning. Avde lokala skattemyndigheter som yttrat sig delar t. ex. myndigheterna i / kommitténs principiella uppfattning. Den lokalaskattemyndigheten i anför: Inuläget saknar fögderier av normalstoriek resurser härför. De tjänstemän somhandhar registrering och uppdatering av fastighetsbeståndet har i allmänhetmedverkat tidigare vid allmän fastighetstaxering med beredning avdeklarationsmaterial före registrering men ej med värdering och granskning ochtorde sakna utbildning härför. Detaljfrågor att lösa i det tidigareföreslagna samarbetet är alltså utbildning, normtal för arbelet med granskningav fastighetsdeklarationer, bemanning av en eller flerafastighets-taxeringsgrapper per LSM. Man bör heller inte vara främmande förtanken, att fackliga företrädare har synpunkter i sammanhanget, som börtillfredsställas för att ge en logisk moUvation för rätt intresse fränpersonalens sida. Det handlar ju här om arbetsuppgifter, som normalt utförs avtjänstemän i handläggarkarriären, varför även kompetenskraven bör bli föremålför klarläggande. Delokala skattemyndigheterna i och biträder förslaget omtjänstemannagranskning under fömtsättning att personella resurser tillförsmyndigheterna. FSF är också positiv förslaget i den mån resurser 1979/80:40 336 tillskapas.Däremot vänder sig föreningen mot de beräkningar och antaganden som kommitténgör om personalsituationen hos de lokala skattemyndigheterna vid tiden för1981 års taxering. Föreningen anför bl. Sammantagetkan konstateras all de lokala skaltemyndighetema inte kommer alt ha möjligheteralt - pä sätt som sketl vid lidigare allmänna fastighetstaxeringar - ta ianspråk resurser frän LSM:s övriga verksamhet för den allmännafastighetstaxeringen. Detta mäste beaklas vid planeringen av hurfastighetstaxeringen skall genomföras och vid medelstilldelning. Det mä också framhållasatt det inte är tillräckligt med medel för anställning av extrabilrädespersonal. De arbetsuppgifter som här är aktuella är av sådankvalificerad art att resurser på handläggamivä måsle tillskapas. /SRanser aU nägon övertalig personal fastighetstaxering vanligtvisinte kommer alt finnas, snarare en besvärande brisl på handläggare. Personalsom normall sysslar med faslighelsregistrering hos lokal skattemyndighetfrigörs inte. /SR anför vidare: Omde lokala skattemyndigheterna skall medverka vid 1981 ärs allmännafastighetstaxering med granskning av fastighetsklarationer måste enligtSACO/SR:s uppfattning särskilda resurser pä handläggarnivå ställas tillmyndigheternas förfogande. Dessa handläggare kan mycket väl rekryteras från denpersonal som handhar faslighetsregislrel hos lokal skallemyndighet. 1 den mänså sker måste dock ersättare utbildas för atl sköta det löpande arbetet medfastighelsregistrel. OcksäTCO delar uppfattningen att samtliga lokala skattemyndigheter bör få möjlighetatt bedriva Uänsiemannagranskning redan vid 1981 ärs fastighetstaxering. Dockär frägan om personella resurser för denna granskning inle redovisad på etltillfredsställande sätl. Den lotala övertalighet som uppstår till följd avRS-reformen är inte jämnt fördelad mellan länen. Vidare uppkommerövertaligheten först när den nya helt genomförts, vilket intehar skell inför AFT 81. Slutligen kan konstateras att flertalel LSM f n. ejförmärker någon egentlig övertalighel. 5.7.5Skattechefen (23.2.8) Motförslaget att skattechefens ansvar vid fastighetstaxeringen skall motsvararegleringen enligt RS-reformen om ansvarsfördelningen mellan myndigheter ochbefattningshavare har remissinstanserna inte något att erinra. Länsstyrelseni Ålvsborg län anför att en grundfömtsältning för att skattechefen pä avsettsätt skall kunna fullgöra sina i fastighetstaxeringsiagen angivna skyldigheterär att han fortlöpande under förberedelsearbetet kan följa arbetet iarbetsgrapperna. Enligl uppfattning bör därför i FTL tas införeskrifter om atl skattechefen eller av denne beordrad tjänsteman - i motsatstill vad som gäller för sammanträden med fastighetstaxeringsnämnden undertaxeringsperioden - undertättas och fl närvara vid 1979/80:40 337 sammanträdeoch överiäggningar inom arbetsgrapp. i och länframför samma uppfattning. Länsstyrelseni finner i likhet med kommittén del naturligt att ävenfrågorna om fastighetstaxering behandlas i det samrädsförfarande som haretablerats mellan skallechefen och de lokala skattemyndigheterna och som harvisat sig fungera väl. 5.7.6 Länsstyrelsenskontaktman (23.2.9) Förslagetom en kontaktman för fastighetstaxeringen med placering på länsstyrelsernastaxeringsenhet tillstyrks av remissinstanserna, bl. a. länsstyrelserna iÖstergötlands. iGöteborgs och län ifrågasätter om det är tillräckligt med en handläggarei det länet. i framhåller del angelägna i alt enfast Ijänsl Ullskapas för ändamålet. Någralänsstyrelser tar upp frågan om tidpunklen för besked om storieken av arvodenavid fastighetstaxeringen. Länsstyrelserna I och länanser det angeläget att besked erhålls i god Ud. Arvodesfrågan vidsammanträden och utbildning bör då också beaktas. I Östergötlandslän anser att en senaste dag för besked om ersättning för uppdragen bör anges ilagtexten, förslagsvis . fömlsälter att deregler som har föreslagits för ersätlningar vid fastighetstaxeringen ocksågäller det arbete som skall utföras i de arbetsgmpper som har föreslagitsmedverka under förberedelsearbetet. Kommunförbundetmotsätter sig med anledning av kommunernas särskilda intresse ifastighetstaxeringen att de kommunala taxeringsrevisoremas nuvarandemöjligheter alt biträda vid taxeringsarbetet upphör. 5.2Allmän fastighetsdeklaration m. m. 5.2,7Deklarations- och uppgiftsskyldighel. m. m. Remissinstansernabiträder i slort sett förslagen om deklarations- och uppgiftsskyldighet. Någraav förslagen diskuleras emellerUd. Detta gäller det föreslagna undantaget frändeklarationsskyldighet för byggnad pä annans mark, då byggnadens värdeunderstiger . och byggnaden inte används som stadigvarande bostadeller har en större bostadsyta än 10 m Även detta förslag lämnas i allmänhetutan erinran. Länsstyrelseni anser att undantagsregeln skapar nya gränsdragningsproblem ochi dagens läge framstår som obehövlig. föreslår därför attdeklarationsplikten görs obligatorisk beträffande alla 22 1979/80. 1 saml Nr 40 1979/80:40 338 bostadsbyggnader.Länsstyrelserna i och framhåller alt begreppetbostadsyta bör bytas ut mol braksarea som har skett i andra föreslagna reglerom fastighetstaxeringen. 1 anser attdeklarationsskyldighet skall föreligga för samtliga byggnader på ofri grand ochatt de ocksä bör längdföras. Länsslyrelsen anför som skäl för detta atl man vid1975 ärs allmänna fastighetstaxering log bort taxeringsenheter bestående avbyggnader på ofri gmnd ur längderna och att detta har medfört konlrollsvårighelervid kommande ärs taxeringar. Sälunda förelåg svårigheter atl bl. a. följa uppom- och tillbyggnader av dessa hus. Vidare har lokal skattemyndighet vid desärskilda fastighetstaxeringama haft att manuellt avisera"datorn" för atl få fram anmaningar och faslighelsavier. Frägan omdeklarationsskyldighet för viss utrastning och ledningar för överföring ochdistribution av elkraft tas upp i nägra remissyttranden. m. fl.anför bl. Föröverföring och distribution av elkraft erfordras - ulöver ledningar - en mängdutrastning, såsom transformatorer, ställverk, brytare, mät- ochreglemlrastning. Denna utrustning är ofta placerad i byggnad som är lös egendomoch torde - eftersom byggnaden kan betraktas som skräddarskydd -bli byggnadstillbehör.Även om viss ulrustning klassas som industritillbehör skall den räknas tillfaslighet (1 kap. 4 § FTL). Anläggningarna är också ofta så speciella atl denenskilde knappasi kan bedöma om det är fräga om byggnad med tillhörande egendomeller markanläggning. Enligt förslaget skall dessa byggnader anses varafastigheter och utgöra taxeringsenheter om värdet uppgår . De skallemellertid ej åsättas taxeringsvärde, eftersom fastigheterna ej ärskattepliktiga. Förslagetbedöms medföra atl 10 000-tals dylika enheter inom elsektorn skall längdförasoch deklareras ulan några påtagliga fördelar. Inte minst den värdering i någonform som mäste ligga till grand för deklarationen blir resurskrävande. Det kananses sannolikt att det även inom andra sektorer såsom tele, vattenförsörjning,avlopp, gas, fjärrvärme och dylikt finns ell betydande antal likartade mereller mindre svårbedömbara byggnader som är lös egendom. Pågrand av del anförda föreslår m. fl. att icke skallepliktigabyggnader, som är lös egendom, ej skall utgöra taxeringsenhet och därmed ejheller deklareras. Om sä ej anses kunna ske bör den förenklade fastighetsdeklarationsom föresläs, verkligen göras så enkel som möjligt, dvs. endast behövainnehålla för något angeläget ändamål erforderiiga uppgifter. Elverksförenlngenframhåller att det inte torde vara meningen att själva kraftledningarna, somräknas som industritillbehör, skall behöva deklareras, och anser att det behövsett förtydligande i detta avseende. framhåller vikten av att fastighetsägarna ges möjlighetatt lämna datalistor över hyror etc. i stället för att i detalj föra över dessauppgifter på särskild blankett. Enligtförslaget skall anmälan om övergång av äganderätt till fastighet göras ordförande eller till . LänsstyrelsernaI och län anser att anmälan hellre bör 1979/80:40 339 görashos lokal skattemyndighet som då flr möjlighet att t. ex. registreraden nya fastighetsägaren och beakla överiltelsen när undertättelse ochfastigheisiaxeringsnämndens beslul senare sänds ut. Ifråga om förslaget att utan ändring föra över reglerna om byggnadsnämndensskyldighet att lämna LSM undertättelse om innehållet i beviljade byggnadslovanför I Ålvsborg län all denna skyldighel mänga gånger fullgörspå ett bristfälligt säU. En förbättring skulle väsentligt underiättataxeringsarbetel. RSV bör kunna medverka till att denna fullgörs på ett meraenhetligt och bätlre sätt. FortF konstaterar atl någon förändring inle föresläs av gällande ordning altsärskild förteckning som upptar försvarets fastigheter skall kunna avlämnaslill taxeringsmyndigheterna efter särskild överenskommelse med RSV.Längdföringsregler bör också liksom utarbetas med beaklande avsekretessen. Synpunklerpå förslagel att fastighetsdeklarationerna liksom inkomstdeklarationerna skallkunna sändas in med posten portofritl lämnas bl. a. av den lokalaskattemyndigheten i . Man framhåller bl. a. att deklarationerna numeralämnas vid särskilt anordnade insamlingsställen. Att man i stället skallsprätta kuvert och bevaka ankomstdag hos lokal skattemyndighet kan inte ansesmeningsfullt. Om regeln införs bör det beaklas vid tilldelning av medel förfastighetstaxeringens genomförande. Också den lokala skattemyndigheten 1Uppsala anser atl portofrihelen möjligen kan medföra ell merarbete för lokalskattemyndighet men bedömer det inte alltför betydande. Skogsstyrelsenanför i fråga om uppgiftslämnandet vid skogstaxeringen följande: Analysemaav utfallet av taxering, vilka finns redovisade i bilaga 2 tillbetänkandet, visar alt slora systematiska feluppskattningar av de skogligavärdefaktorerna förelåg. Av den deklarationsundersökning som har företagitsframgår det att uppgifterna om skogen i stor utsträckning har varit mycketdåligt ifyllda. Taxeringen måste därför i många fall i huvudsak gmndas pä denskogssakkunniges bedömningar. För att underlätta taxeringsarbetel och förbällraresultatet är del därför, enligt mening, viktigi atl ätgärdersätts in för atl förbättra uppgiftslämnandet. En förutsättning för atl uppnäetl godtagbart resultat är dock att den som svarar för uppgifterna hartillräcklig kännedom om fastighetens beskaffenhel. Skogsbmksplan eller annanuppskallningshandling är givetvis etl bra medel för alt öka kunskapema ombeskaffenheten. Del kan i sammanhanget erinras om att förberedelsearbetet förtaxeringen är inriktat på att inom de olika områdena uppnå anvisade riktvärdenifråga om de skogliga värdefaktorerna, vilket lorde innebära att inlämnadeskogsuppskatlningshandlingar lika ofta kan leda till ett lägre som till etthögre taxeringsresultat. Kommitténföreslår ingen ändring av gällande regler angående fastighetsägares skyldighelalt efler anmaning förete skogsbmksplan eller annan uppskattningshandling somavser skogen. har inget att erinra häremot under förutsättningatt möjligheterna till anmaning inte utnyttjas i avsevärl slörre omfattning änvad som skedde vid taxering. 1979/80:40 340 Förslagelom en förenklad deklaration för vissa skattefria fastigheter biträds allmänl avremissinslanserna. a. DEFU, länsstyrelserna i Östergötlandsoch saml 7'07?. Länsslyrelsen i län anför emellertid attdel med hänsyn till den utökade möjlighelen alt undanta fastighet frånskatteplikt är angeläget att även den förenklade formen av deklaration kommeratt innehålla de uppgifler som behövs för att bedöma skallepliklsfrågan. Annarskan den siluationen uppkomma att skatteplikts-frägan avgörs av fastighetsägarenoch inte av fastighelstaxeringsnämnden. 5.2.2Besiktning (24.2.3) Förslagelom besiktning vid fastighetstaxering anser remissinstanserna vara bra. DEFUtillstyrker den föreslagna möjlighelen för taxeringsnämnden att besiktigafastighet i former som liknar de taxeringsbesök som görs vid den årligainkomsttaxeringen. Del är en enkel och informell arbetsform med syfte all påplatsen utreda de verkliga förhållandena, något som är till fördel både för denskatlskyldige och den som laxerar. anseratt förslagel är etl steg i rält riktning för atl fl sä riktiga värden sommöjligt med belysning från olika synpunkter. Kammarrätterna anser attmöjligheten att genom besiktning komplettera den information som ges ideklarationen är en värdefull nyhet. Åtskilligaremissinstanser anser alt den föreslagna regeln om besiktning är för snävtutformad. 7?SK anför atl förslagel innebäratt fastighet flr besiktigas menendast om granskningen av faslighetsdeklarationen inte ger lillräckligaupplysningar för atl åsätta en riklig taxering. Denna begränsning är enligtRSV:s mening otillfredsställande. RSV anför vidare: de fall där deklaration saknas skulle en besiktning i många fall leda till enriktig taxering. Detta torde även vara till fördel för fastighetsägaren, som iannat fall löper risk att få ett för högt värde likaväl som tvärtom. Denomständigheten att deklaration inte lämnals kan ju bero pä andra omständigheterän trilska. En jämförelse med de regler som gäller om besök hosdeklaralionsskyldig för avstämning av deklaration mot räkenskaper är enligl RSVinte adekvat då förhållandena vid fastighetstaxering är väsenlligt annorlunda. Länsstyrelseni anser del vara mindre lämpligl alt föreskriva återhållsamhet ifräga om besiktning och anför: Frågaär om besiktning av fastighet som grundats på en helt frivillig överenskommelsemellan fastighetsägaren och i regel ordföranden. Ofta anser en fastighetsägareatl besiktning är en fullt naturiig förrättning i samband med enfastighetstaxering. Länsstyrelsentillägger alt det av innehållet i övrigt inte framgår vem eller vilka som ägerrätt della vid besiktning av fastighet. Detta bör klargöras på lämpligl sätt. Blanddem som framför liknande synpunkter är Lantbrukarnas skattedele- 1979/80:40 341 gallon,som anser att fastighetsägare i de allra flesta fall är mycket positiva lillbesiktningar, eflersom taxeringsnämnden därigenom ges större möjlighet allåsätta taxeringsvärden som vid jämförelse med näriiggande fasligheter verkarrimliga. Moliven bör därför utformas så atl besiktningar uppmuntras och iframliden används i större omfattning än . Någraremissinsianser pekar på andra områden m. m. för besiktning än som har angellsi förslagel. i län anser att den arbelsgrupp somföreslagils medverka under förberedelsearbetet också bör fä göra molsvarandebesiktningar. RSV har samma uppfattning och anför att begränsningen avbesiktningsmöjlighelen får konsekvenser som på elt onödigt sätt försvårarmöjlighelen all åstadkomma etl bra laxeringsresultat. Så är förberedelsearbetetav väsenllig belydelse för laxeringen. De försiag av riktvärden m. m. somutarbetas i detta skede är grundläggande för del kommande laxeringsarbelel. Imånga fall skulle en möjlighel att besiktiga de fastigheter av olika slag somomfattas av det grundläggande undersökningsarbetet vara av betydande värde. Enbehörig atl besiktiga fastigheter även vid provvärdering bör därför las in ilagreglerna. Dessa bör förslagsvis kunna ulformas som att besiktning vid behovflr företas vid provvärdering och taxeringen. Skogsvårdsstyrelseni län anför att det i fråga om besiktning av skogsfastighel måste varaväsenlligt att skogsvårdskonsulenlen i distriktet är med vid besiktning. Detidigare s. k. typskogarna får i detta sammanhang en ännu större betydelse somjämförelseojekt. 3.2.3Anmaning, deklarationsförvaring m. m. (24.2.4, 24.2.5 och 24.2.6) Förslagetalt minimitiden för svar på anmaning skall vara och all normaltidenbör vara minst lämnas ulan erinran av flertalel remissinsianser.Länsstyrelsen i anser emellertid att normaltiden för svarenbör vara med hänsyn lill den korla laxeringsperioden. Länsstyrelseni anser att del normall bör räcka med en svarstid om älta dagar. DEFUframhåller att svarstiden vid inkomsttaxeringen enligl RSV:s rekommendation ärminst . DEFU anser att samma regel bör tillämpas vidfastighetstaxeringen. Fråganom anstånd med att avge fastighetsdeklaration tas upp av några remissinstanser.Länsstyrelsen i anför: Hittillshar det inte funnits några bestämmelser som gett möjlighet att medge anståndmed att lämna allmän fastighetsdeklaration. Anståndsfrägan har inte hellerberörts av kommittén. Mänga ansökningar om anstånd med atl lämnafastighetsdeklarationer har förekommit vid tidigare taxeringar. Länsstyrelsenifrågasätter om det inte bör införas möjlighel för lokal skattemyndighet attmedge anstånd med att lämna deklaration även till fastighetstaxeringen. Detmåste anses som otillfredsställande att behöva meddela deklarationsskyldiga,som i och för sig anför slarka skäl för ansländ. 1979/80:40 342 altnägon anståndsmöjlighel inte finns. Med hänsyn till den korta laxerings-periodsom gäller bör dock anslåndsmöjlighelen begränsas till förslagsvis högst enmånad. Sammauppfattning framförs av FSF. Någraremissinstanser har framfört synpunkler på möjligheten alt få tillgång tilldeklarationsmaterialet. RA anser att det är synneriigen önskvärt att regeringenfär möjlighel alt göra materialel tillgängligt för forskare. Den föreslagnabestämmelsen innebär i del hänseendel starka begränsningar, i det allregeringens medgivande endasi skulle kunna avse myndighet eller Ijänslemän, somhar erhållit regeringens uppdrag all ulföra bearbetningen. Även om riksarkivelulgår från all högskolorna kan innefattas i det nägol oklara begreppel"ämbetsmyndighet" synes bestämmelsen innebära en avsevärdinskränkning, som ylleriigare förslärks därigenom all användningen begränsaslill "statistisk bearbelning". Alt i enlighel med lagförslagelinhämla skriftligt medgivande från den, som har avgett deklarationen, lorde ivarje fall efter någon tids förlopp bli en omöjlighet. Länsstyrelseni anser att det är rikligt med en restriktiv tillämpning avregeringens möjlighet att beslämma om utlämning av uppgifter ur fastighetsdeklarationför statistiska ändamål. Alla statistiska uppgifter som inte erfordras förtaxeringen medför etl merarbete för nämnderna som molverkar della syfte. Vid1975 års allmänna fastighetstaxering var det mycket dåliga erfarenheler ifråga om belastningen av taxeringen med uppgifter för slalisliskl ändamål.