prop · G3032 · 1979-12-31 00:00:00 — Ifråga om annan uppgift än sådan, för vdken vid domstolen gäller sekretessenligt 8 kap. 21 §,9 kap. 14 eller 15 §, 10 kap. 17 eller 18 § eller, i vadgäller domstolsförhandling under förundersökning i brottmål eller därmedlikställt mål eller ärende, 6 kap, 1 § eller 10 kap. 19 §, aUl sekretesslagen,må dock sådant förordnande meddelas endast om det bedömes vara av synnerligvikt att uppgiften ej röjes. I annat faU än somavses i andra stycket må rätten förordna att förhör med vittne eller sakkunnigeller med pari under sanningsförsäkran skaU hållas inom stängda dörrar, omförhöret rör förhållande om vilket den hörde har i författning föreskriventystnadsplikt och det bedömes vara av synnerlig vikt atl ej genom förhöret 1979/80:2 DelB Bilaga I förundersökningi brottmål äger rum något uppenbaras som av hänsyn UU vid domstol, skaUhållas inom stängda allmänt eller enskUt inlresse bör dörrar, omden misstänkte begär del undandragas offentlighet, eller rätten finner, attoffentligheten skulle vara till men för utredningen. I brottmål skall, när skäläro dåriiU, förhandling som angår personundersökning, sinnesundersökning ellerannan utredning rörande den tilltalades levnadsomständigheter och persontigaförhållanden i övrigt, äga rum inom slängda dörrar. Förhörmed den som är under femlon år eller lider av sinnessjukdom, sinnesslöhet ellerannan rubbning av själsverksamheten må hållas inom slängda dörrar. Är eljesl försärskill fall föreskrivet, atl förhandling må hållas inom stängda dörrar, varedel gällande. Rättenäge förordna, atl vad som förekommit vid förhandling inom stängda dörrar ickefår uppenbaras. Harmed stöd av 1 § andra eller tredje stycket förhandling hållits inom stängdadörrar, äge rätten förordna atl vad som förekommit vid förhand-Ungen icke fåruppenbaras. Sådanl förordnande medför ingen begränsning i rätten att laga delav altmän handling. 5§Överläggning till dom eller beslut skall hållas inom stängda dörrar, om rättenej finner del kunna ske offentligt. Hålles överiäggning inom stängda dörrar,må, utom rättens ledamöler, närvara endasl sådan rätlens tjänsteman, som harall laga befattning med målet. När särskilda skäl äro därlill, må rällenmedgiva även annan att närvara vid sådan överläggning. håUils inom slängda dörrar, må ock dom eller beslul avkunnas inom stängda dörrar. Avkunnande av dom ellerbeslut Avkunnande av dom eller beslul skall ske offentligt. Har förhandlingskall ske offentligt. / den mån sekreiess som avses i sekretesstagen(1978:000) gäller vid domstolen för uppgift i domen eller beslutet skaU dockavkunnandel ske inom slängda dörrar. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga I Vid utövande av sin verksamhet skall advokat redbart och nitiskt utföra honom anförtrodda uppdrag och i allt iakttaga god advokalsed. Vidutövande av sin verksamhet skall advokat redbart och nitiskt utföra honomanförtrodda uppdrag och i allt iakttaga god advokalsed. Om lystnadsplikl föradvokai vid aUmän advokatbyrå föreskrives i 10 kap. II §sekretesslagen (1978:000) Annan advokat är skyldig atl, där god advokalsed såfordrar, förtiga vad han erfar i sin yrkesutövning. Verksamhet som advokai måicke bedrivas under form av aktiebolag. heller må sådan verksamhetbedrivas i bolag med annan än advokat, med mindreadvokatsamfundels styrelse medgiver undanlag. Del åligger advokai all hållapenningmedel och andra tillgångar, som tillhöra hans huvudmän,skilda från vad honom tillhör, Justitiekanslern äge all hos styrelsen eller, i den mån så beslämts i stadgarna, hos annal samfundets organ påkalla ålgärd mol advokat, som åsidosätter sin plikt eller ej längre är behörig all vara advokat. 6§3 Tillsyn över advokatväsendel utövas av styrelse; den haratt tillse, att advokai såväl vid utförande av talan inför domstol som i sinövriga verksamhet fyller de plikter, som åvilar honom. Advokat vare skyldig alllämna styrelsen de uppgifter, som erfordras för denna tillsyn. Justitiekanslernäge all hos styrelsen eller, i den mån så bestämls i stadgarna, hos annatsamfundets organ påkalla åtgärd mol advokai, som åsidosätter sin plikt eller ejlängre är behörig atl vara advokat. Vad nu sagts äger dock ej lillämpning ifråga om angivelse till åtal enligt 7 § sjätte stycket Advokai,som i sin verksamhet uppsåtligen gör orätt eller som eljesl förfar oredligl,skall uteslutas ur , Äro omständigheterna mildrande, må istället varning tilldelas honom. Åsidosättereljest advokat de plikter, som åvila honom som advokat, må varning ellererinran meddelas honom, Äro omständigheterna synneriigen försvårande, må hanuteslutas ur samfundet, iSenasie lydelse 1963:149, 3 Senaste lydelse 1963:149. - Senaste lydelse1963:149. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 1 38 Frågaom uteslutning som sagts, varning eller erinran prövas av samfundetsstyrelse eller, i den mån så bestämls i stadgarna, av annat samfundels organ. Upphöradvokat all vara svensk medborgare eller inträder beträffande honom sådanomständighet, all han enligt 2 § andra eller tredje styckel icke må antagaslill ledamot av samfundet, vare han skyldig atl genast utträda; gör han det ej,förordne styrelsen om hans uteslutning. Samma lag vare, om advokat flyttar urriket och styrelsen ej medgiver, att han må kvarstå såsom ledamot av samfundet. Ibeslul, varigenom någon uteslutits ur samfundet, må förordnas, alt beslulelgenast skall gå i verkställighet. För brott mot tystnadspUkt enligt 4 § försia stycket iredje punkten mååtal väckas endast efter angivelse av samfundets styrelse eller, i den mån såbeslämts i stadgarna, av annal samfundets organ. Åklagare är justitiekanslern. Har inträde i advokatsamfundetHar inträde i vägrats någon eller har någon uteslu- vägrats någon eller har någon uteslu tits dämr, må han föra talan mot tils dämr, må han föra talan mol beslutet. Då del organ inom samfun- beslutet. Då det organ inom samfun det, som äger vidtaga ålgärd enligt det, som äger vidtaga ålgärd enligt 7 §, meddelat beslul i fråga som där 7 §, meddelat beslul i annan fråga avses, må lalan mot beslutet föras av som där avses än angivelse ull åtal justitiekanslern, enligt sjätte styckel, må talan mol beslutetföras av justitiekanslern. Talanskall föras genom besvär till högsta domstolen, 23 KAP, I2a§ ÄgerliU följd av sekretesslagen (1978:000) eller bestämmelse som avses där den somhöres ej röja uppgift, må rätten med motsvarande tillämpning av 36 kap. 5 och6 a §§ på undersökningsledarens begäran förordna om undantagfrån skyldighetenall hemlighålla uppgiften. 'Senaste lydelse 1963:149, 1979/80:2 DelB Bilaga I Undersökningsledarenäge inhämta yttrande av sakkunnig. Finnes redan under fömndersökningensakkunnig böra utses av rällen, äge undersökningsledaren framställa begärandärom. Han äge ock hos rätten begära föreläggande, all skriftligt bevis skallföretes eller föremål tillhandahällas för besiktning. Undersökningsledarenäge inhämta yttrande av sakkunnig, SkaU myndighet enligt lag avgiva yttrandeunder förundersökningen, må däivid uppgifter lämnas utan hinder avföreskrifternai sekretesslagen (1978:000) etter bestämmelse som avses där. Finnes redan underfömndersökning en sakkunnig böra utses av rällen, äge undersökningsledarenframställa begäran därom. Han äge ock hos rällen begära föreläggande, atlskriftligt bevis skall företes eller föremål tillhandahållas för besiktning.Rätten må på undersökningsledarens begäran förordna att handUng som avses i 38kap. 8 § försia stycket skall lillhandahållas vid förundersökningen. Ej må någon höras somvittne angående något, som han enligt lag eller annanförfattning är pliktig auhemlighålla, med mindre den, UU vilkens förmån tystnadsplikten gäller, samtyckerdärtiU. Ejheller eljest må advokat, läkare, landläkare, barnmorska, sjuksköterska,kurator vid familjerådgivningsbyrå, som drives av kommun, landstingskommun,församling eller kyrklig samfällighet, eller deras biträden höras angåendenågot, som på gmnd av denna deras ställning förtrolls dem eller de i sambanddärmed 'Senastelydelse 1975:670. Den som tiUföljdav3kap.1 etter 2 § eller 4 kap. 1 § sekretesslagen (1978:000) eller beslämmelse somavses där ej äger lämna uppgift må, i faU där uppgiften är av synnerlig betydelseför Intresse, som föranlett sekretessen, ej höras som viune därom utanfegeringens tillslånd. Densom tillföljd av 8 kap. 1 eller 5 § eller 10 kap. 8 eller 11 § sekretesslagen(1978:000) ej äger lämna uppgift må ej höras som vittne därom. Ej heller eljeslmå advokat, medlare, som avses i tagen (1973:650) om medling mellan samlevande,läkare, landläkare, bammorska, sjuksköterska eller deras biträden hörasangående Prop.1979/80:2 Del B Bilaga I 40 erfarit,med mindre det är i lag något, som på gmnd av denna deras medgivet eller den, till vilkens ställning förtrotts dem eller de i förmån tystnadsplikten gäller, sam- samband därmed erfarit, med mind- tycker därtill. re del är i lag medgivet eller den, till vilkensförmån tystnadsplikten gäller, samtycker därlill. Rättegångsombud,biträde eller försvarare må ej höras som vittne om vad för uppdragelsfullgörande förtrolls honom, med mindre parten medgiver, atl det må yppas. Utanhinder av vad i andra el ler iredje slyckel sägs vare annan än försvarareskyldig att avgiva utsaga i mål angående brott, för vilket icke är stadgatlindrigare straffan fängelse . Omtystnadsplikt för präst inom är särskill stadgat. inomannal trossamfund än eller den som i sådanl samfund inlagermolsvarande ställning må icke höras som vittne om någol, som han vid hemligtskriftermål eller under därmed jämförliga förhållanden erfarit. Den som i annat faU än i 5 och 6 §§ sägs till följd av sekretesslagen(1978:000) eller bestämmelse som avses där ej äger röja uppgift må ej höras somvittne därom, med mindre särskUd anledning förekommer au uppgiften lämnas.Rätten inhåmte yttrande från den myndighei, tiU vilken den som åberopas såsomvittne är knuten, om ej särskilda skäl föranleda tUl annat. Beträffandeförhör med part under Belräffande förhör med part under sanningsförsäkran skall i övrigi vad i sanningsförsäkran skall i övrigt vad i 36 kap. 5 och 6 §§, 7 § första styckel 36 kap. 5-6 o §§, 7 § försia styckel saml 15-18 §§ är stadgal om vittnes- samt 15-18 §§ är stadgat om vittnes förhör äga motsvarande tillämp- förhör äga motsvarande tiUämp ning. OmUllhandahållande av allmän Om allmän handling eller annan handUng, som förvarashos stats- eller handting som tillhör myndighet kan 1979/80:2 Del B Bilaga I kommunalmyndighet, gälle vad därom är stadgat. Havaeljest avvikande bestämmelser meddelats om skyldighet alt förete skriftlighandling, vare de gällande. antagas äga betydelse som bevis, äge rätten förordna atthandUngen skall lillhandahållas. Försia slyckel gäller ej 1. handlingsom innehåller uppgift, för vilken gäller sekreiess tillfiöljd av 3 kap. 1 eller 2 eller 4 kap. I if sekretesslagen (1978:000) eller be slämmelse som avses där, om uppgif ten är av synnerlig betydelse för intresse, som föranlett sekretessen, med mindre regeringen givit sitt tiU stånd därtiU; 2. handUngvars innehåU är sådant, att någon som haft befattning med handlingen ej enligt36 kap. 5 § andra, Iredje eller fiärde stycket eller 37 kap. 5 § må höras därom; 3. handlinggenom vars företeende yrkeshemlighet skulle uppenbaras, med mindre synneriiganledning förekommer; samt 4. handUngsom innehåller annan uppgift än som avses i 1-3 och för vilken gäller sekretessUU följd av sekretesslagen eller bestämmelse som avses där, med mindre sårskildanledning förekommer. Kan del antagas alt handling innehåller uppgift som avsesi andra stycket, inhåmte rätten, innan förordnande meddelas, yttrande från denmyndighei som förvarar handtingen, om ej särskilda skäl föranleda annat. (jfr 8 § andra meningen) Hava avvikande bestämmelser meddelats om skyldighet attförete skriftlig handling, vare de gällande. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga I 42 Innehar någon föremål, somlämpligen kan flyttas till rätten och som kan antagas äga betydelse som bevis,vare han skyldig att tillhandahålla det för syn; sådan skyldighet åligge dockej i brottmål den misstänkte eller den som lill honom slår i sådanlförhållande, som avses i 36 kap, 3 §, Stadgandet i 36 kap, 6 § om vittnes rättatt vägra atl yttra sig äge molsvarande tillämpning i fråga om rätt för parteller annan att vägra atl tillhandahålla föremål för syn. Om skyldighet altförete skriftlig handling för syn gälle vad i 38 kap, 2 § är stadgat. 38 kap, 3-* §§ är stadgal äge Vad i 38 kap, 3-9 §§ är stadgat äge molsvarande tillämpning belräftan- molsvarande lillämpning belräffan de föremål eller skriftlig handling, de föremål eller skriftlig handling, som skall lillhandahållas för syn, som skall tillhandahållas för syn, 40 KAP, 7§ Omullålande av myndighet, tjänsteman eller annan, som är satt att tillhandagå medyttrande, gälle vad därom är stadgat eller eljest är vedertaget. Uppkommerfråga om atl i ullålande, som avses I försia slyckel. lämna uppgift somomfalias av sekreiess UU följd av sekrelesslagen (1978:000) etter besiämmelsersom avses där, äge rällen förordna om undanlag från sekreiessen, om rällenenligt 38 kap. 8 § ägt förordna om tillhandahållande av handling som innehållersådan uppgift. SkaU myndighet etter annan enligt lag avgiva utlåtandet, mådock uppgift som sagts lämnas utan sådant förordnande. Annan sakkunnigskall, om ej rätlen förordnar annat, avgiva skriftiigt utlåtande, Rällen skallförelägga honom viss lid, inom vilken utlåtandet skall avgivas. Utlåtandeskall angiva de skäl och omständigheter, på vilka det däri givna omdömet ärgrundat. Sedanutlåtande inkommit lill rätten, skall det hållas tillgängligt för parterna. 1979/80:2 DelB Bilaga I Dennalag träder i kraft , Genom denna lag upphäves lagen(1947:630) om inskränkning av offentligheten vid domslol belräffande allmännahandlingar, Härigenomföreskrives alt 20 kap, 3 § skall ha nedan angivna lydelse. Yppar någon vad han lillföljd av lag eller annan författning är pliktig alt hemlighålla eller utnyttjarhan olovligen sådan hemlighet, dömes, om ej gämingen eljesl är särskill belagdmed straff, för brott mot tystnadsplikt till böter eller fängelse i högst ettår. Den som av oaktsamhetbegår gärning som avses i första styckel, dömes till böter. Röjer någon uppgift, somhan lill följd av lag eller annan författning är pliktig att hemlighälla elierutnyttjar han olovligen sådan hemlighet, dömes, om ej gärningen eljest ärsärskilt belagd med straff, för brott mot lystnadsplikl lill böter ellerfängelse i högst etl år. Den som av oaklsamhelbegår gärning som avses i första slyckel, dömes till böler, / ringa falt skalldock ej dömas UU ansvar. Dennalag träder i kraft , 'Senastelydelse 1975:667. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 45 Sammanställningav remissyttrandena över departementspromemorian (Ds Ju 1977:1 och 11)Handlingssekretess och tystnadsplikt Efterremiss har yttranden över departementspromemorian (Ds Ju 1977:1 och IDavgetisav regeringsräiien,jusliiiekanslern (), riksåklagaren (), bosladsdomstolen,, hovrätten för , kammarrällen i ,kammarrätten i , , ,fideikommissnämnden, , kriminalvårdsnämnden,in-lerneringsnämnden, ungdomsfängelsenämnden, datainspektionen, dalalagstiftningskommiltén(Ju 1976:05), styrelsen för internationell utveckling (SIDA),bislåndsulbildningsnämnden, överbefälhavaren (), försvarets civilförvaltning,försvarets sjukvårdsstyrelse, fortifikalionsförvallningen, försvaretsmaterielverk, värnpliktsverket, , försvaretsradioanstalt, krigsarkivet, civilförsvarsslyrelsen, beredskapsnämnden förpsykologiskt försvar, flygtekniska försöksanstalten, totalförsvaretsupplysningsnämnd, vapenfrinämnden, värnpliklsnämnden, ,psykiatriska nämnden, styrelserna för allmänna pensionsfonden, ,postverket, , , statens trafiksäkerhets-verk,, sjömansnämnden, luftfartsverket, buss- ochlaxivärde-ringsnämnden, statens geotekniska institut, kammarkollegiet,statskontoret, , (),datamaskincentralen för administrativ dalabehandling (DAFA), bankinspektionen,försäkringsinspektionen, , , nämnden församhällsinformation, , statens personal nämnd, statensansvarsnämnd, , , ,universitets- och högskoleämbetet, centrala ,lanlbruksslyrelsen, staiensjordbruksnämnd, , statenslivsmedelsverk, , miljödaianämnden, kommerskollegium,generaltullstyrelsen, patent- och registreringsverket, ,näringsfriheisombudsmannen, statens pris- och karlellnämnd, ,överstyrelsen för ekonomiskt försvar, imporlkontoret för u-landsprodukier,, , arhetarskyddsstyrelsen,statens uppfinningar, statens invandrarverk,uilänningslagkommittén (A 1975:04), , statens planverk, statenslantmäteriverk, statens industriverk, geologiska undersökning, nämndenför statens gruvegendom, , ,statens provningsanstalt, statens skeppsprovningsanslall, domänverket, förenadefabriksverken, länsslyrelserna i , , ,samt Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 46 Vidare har yttrandenavgells av justitieombudsmannen (JO), fullmäktige i ,fullmäktige i riksgäldskonloret, revisorer. Svenskakommunförbundel, , i (LO),(), Centralorganisationen /SR,. Föreningen , , . , , , Sveriges direktreklam-förening.Svenska arbetsgivareföreningen. ,, , (de fem sislnämnda har avgelt etl gemensamt yttrande som i det fortsattaredovisas som yttrande av m. fl.). (), . ,föreningsbankers förbund (de tre sislnämnda har tillsammans avgelt etlgemensamt yttrande som i det fortsatta redovisas som yttrande av m. fl. , , (), somföreträdare för , och ,. och Skola, och AB . Yttrandenhar dessutom kommit in från . Svenska Elektriska Malerielkon-trollanstalien Aktiebolagoch . Följanderemissinstanser har lill sina remissyttranden fogat yttranden, riksskatteverketav kyrkobokföringsinspeklörerna i , i stifts norrainspektionsområde och i , universitets-och högskoleämbetet av rektorsämbetet vid , av juridiska fakulteternavid universiteten i , och , av medicinska fakulteternavid universiteten i och och av rektorsämbetet och medicinskafakulteten vid saml av några enskilda ledamöler i förbundels remiss-utskott.Sistnämnda yttrande redovisas i del fortsatta som Domareförbundels PM. Vidarehar länsstyrelserna bifogat yttranden av bl. a. kommuner, kommunala nämnderoch organ enligt följande. Länsstyrelseni har bifogat yttranden av kommunfullmäktige i Nynäshamnskommun, kommunstyrelserna i , , och Södertäljekommuner samt polisstyrelsen i . Vidare harlänsslyrelsen lill sitt yttrande fogat ell yttrande av Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 47 Kommunstyrelsen i har såsom sitt yttrande åberopaten av borgarrådsberedningen anlagen promemoria vari bl, a, hänvisas lillyttranden avgivna av indusiriverkssiyrelsen, sociala centralnämnden ochstadsjuristen i kommunen, Länsslyrelseni har bifogat yttranden av kommunstyrelserna i Linköpingskommun och stadsjuristen i , Länsslyrelsen har vidare bifogatyttrande av socialkonsulenterna i länel. Kommunstyrelsen i kommunhar delvis såsom sitt yttrande åberopat yttrande av sociala centralnämnden ikommunen, Länsslyrelseni har bifogat yttranden av kommunfullmäktige i kommunmed därlill fogade yttranden av hälsovårdsnämnden och sociala centralnämnden ikommunen samt av kommunstyrelserna i och kommuner,Länsslyrelsen har vidare bifogat yttrande av social konsulenterna i länet.Kommunstyrelsen i har i sitt remissyttrande åberopat yttrandeav sociala centralnämnden i kommunen. Länsstyrelseni har bifogat yttrande av kommunstyrelsen i kommun.Kommunstyrelsen i kommun har såsom eget yttrande åberopat utlåtandeavgivet av kanslichefen i kommunen. Länsstyrelseni har bifogat yttranden av kommunstyrelserna iGöteborgs, och kommuner. Kommunstyrelsen i kommunhar bifogat yttranden av sociala centralnämnden, allmänna skolstyrelsen,sjukvårdsstyrelsen och stadskansliet i kommunen saml har såsom eget yttrandeåberopat det av stadskansliet avgivna utlåtandet. Kommunstyrelsen i Härrydakommun har som sitt yttrande åberopat yttranden äv sociala centralnämnden ochskolstyrelsen i kommunen. 2Allmänna synpunkter på förslaget 2.1 Inledning Promemorianhar allmänt sett fått ett positivt mottagande. Det stora fiertalelremissinstanser som kommer med allmänna omdömen om förslaget godtar detla helteller i stort sett. Några remissinstanser är emellertid siarkl kritiska motförslagel. Tillde remissinstanser som ställer sig positiva till förslaget hör JK, RÅ, Sveahovrätt, hovrätten för , kammarrätten i , ,, ungdomsfangelsenämnden, datainspektionen,datalagstiftningskommUtén, ÖB, , ,beredskapsnämndenför psykologiskt försvar, totalförsvarets upplysningsnämnd,, psykiatriska nämnden, , postverket,, , luftfartsverket. statskontoret,SCB, Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 48 DAFA,bankinspektionen, , statens personalnämnd, ,, medicinska fakulteten vid , karolinskainstitutet, lanlbruksslyrelsen, , ,kommerskotlegium. patent- och registreringsverket, ,, , arbetarskyddsstyrelsen, statens nämndför arbetstagares uppfinningar, statens planverk, statens industriverk,geologiska undersökning, statens kärnkraftsinspekiion, statens skeppsprovningsanslall,domänverket, förenade fabriksverken, länsstyrelserna i ,och saml i och tån.futtmåktige i , revisorer. ,, industriförbundm. fl., TCO, SACOISR, Sverigesadvokatsamfund, , , Allmänhetens pressombudsman,, , och . Blandde nu nämnda remissinstanserna finns emellertid åtskilliga som beklagar atlförslagel lill sekretesslag blivit svåröverskådligt och som förordar atlförslaget arbetas om i förenklande syfte. Till dessa hör ,kammarrätten i , förenade fabriksverken, två länsstyrelser. Svenskakommunförbundel, SACOISR och TT. Fleraremissinstanser tillstyrker förslaget med hänvisning lill sill egetverksamhetsområde eller tillstyrker det eller lämnar det utan erinran ulannärmare kommentarer. Bland dessa remissinstanser återfinns bostadsdom-stolen,kriminatvårdsnåmnden, interneringsnämnden, bislåndsulbildningsnämnden,fortifikalionsröivaltningen, statens geotekniska instilui, staiensjordbruksnämnd.överstyrelsen för ekonomiskt försvar, importkontoret för u-tandsprodukter,, , statensprovningsanslall, kommunstyrelsen i kommun, , och . stort sett positiv attityd lill förslaget redovisas också av riksskatteverketoch . Enkritisk inställning till förslaget intar regeringsrätten, kammarrällen iGöieboig, , , universitets- och högskoleämbetet,de juridiska fakulteterna vid , Lunds och ,generaliutlsiyretsen, i , JO, och . Kritiken går i allmänhet ut på allförslagel är svårtillgängligt och atl dess konsekvenser inte är tillräckligtklarlagda. A vde remissinstanser som är kritiska mol förslagel är del em el lertid endaslkammarrätten i Göieboig, universitets- och högskoleämbetet, de juridiskafakulteterna, JO och som avstyrker att förslagel läggstill grund för lagstiftning. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 49 Enligty/T innebär förslagel etl realiserande av tanken på en samordning av reglernaom handlingssekretess och tystnadsplikt. JK har själv tidigt uttalat sympatiför denna tanke men har av naturiiga skäl hafl svårt alt bilda sig en klaruppfattning om huruvida den skulle kunna realiseras och i så fall hurresultatet skulle se ut. Del förslag som föreligger visar enligt JK:s meningalt en samordning är möjlig och ger klara fördelar Men del är också uppenbartatt samordningen medför problem. Mest väsentligt är kanske att lagen blirsåomfattande. JK anser emellertid all fördelarna av atl fä en samlad regleringinom två varandra så näriiggande ämnesområden är stora. JK tillstyrker därförförslagel alt sammanföra reglema i en lag. Just omfattningen av förslaget ochmaterialels svårtillgänglighet - detla gäller även för en någoriunda erfarenjurist - kommer säkert att framhållas av många remissinstanser. När del gälleromfattningen måsle man emellertid enligt JK:s mening hålla i minnet att denföreslagna lagen ersätter lagstiftning som är spridd på många ställen. Denomständigheten att bestämmelserna nu samlas på ett ställe ger lätt ell intryckav att regleringen ökats i omfattning, någol som knappasl lorde vara fallel.Alt den föreslagna lagen är svårtillgänglig kan inte förnekas. Efler alt självha sysslat med lagstiftning på sekretessområdet har JK emellertid fän denuppfattningen att del är myckel svårt att skapa något enkelt på detta område.Den närmast till hands liggande lösningen skulle naturiigtvis vara atl minskadetaljeringsgraden, dvs.