prop · G303109 · 1979-12-31 00:00:00 — Prop.1979/80: 109 Regeringens proposition 1979/80:109 om stöd till glesbygden för vis.sa energikostnader Regeringen föreslår all antaga de förslag somhar iipptagils i bifogade uidrag av legeringsprotokoll. I propositionen föreslås all den årliga fordonsskallen förpersonbil, som ägs av den som är bosatt i kommun inom stödområde 5 eller 6.skall sänkas med . De nya bestämmelserna föreslås gälla viduppbörd den Ijuli 1980 eller . Vidare föreslås all de s, k, ortslilläggen, somoljeföretagen tar ul för att läcka kosinader för transport av eldningsolja inomlandet skall sänkas så alt de får ulgå med ell visst högsia belopp i 50kommuner i inre och västra , Dessa beslämmelser föreslås Irädai kraft , 1979/80: 109 Närvarande: slalsminislern , ordförande, ochsialsråden , , Mundebo, Mogård, , Åsling, Söder, Krönmark,Burenslam , , , , . Föredragande: statsråden och Proposition om stöd till glesbygden för vissaenergikostnader Statsråden anmäler sina förslag i fråga om slöd lillglesbygden för vissa energikostnader. Anförandena och förslagen redovisas iunderprolokollen för resp. departemenl. Slalsrådel Mundebo hemsläller atl regeringen i en gemensamproposition föreslår alt anlaga de förslag som han och statsrådet har lagl fram. Regeringen ansluter sig till föredragandenas övervägandenoch beslular alt genom proposiiion föreslå all anlaga de förslag somföredragandena har lagl fram. Regeringen förordnar all de anföranden och förslag somredovisas i underprolokollen skall bifogas proposilionen som bilagorna 1 och 2. Prop.1979/80: 109 3 Fiiredragande: slalsrådel Mundebo Anmälan till proposition om stöd till glesbygden för vissaenergikostnader Genom beslut höjdes skallen på bensin med25 öre per liter från och en molsvarande htijning gjordesav kilometerskatlen och av fordonsskallen för bl, a, irafiktraktorer från den 1februari 1980 (prop, 1979/80:30, SkU 1979/80:15, rskr 1979/80:71, SFS 1979:1048 och 1078), Dessulom höjdes från den särskildaberedskapsavgiften för oljeprodukler med per liler för bensin och med 5kr, per m' för motorbrännolja, eldningsolja och bunkerolja (SFS 1979: 1049)saml den allmänna energiskatten på elektrisk krafl och oljor (SFS 1979:1047), 1 proposilionen förulskickade jag alt förslag skullelämnas i annal sammanhang om åtgärder för all inle de som bor i glesbygd skallfå en i förhållande lill andra försämrad situation genom de höjdaenergiskatterna. Jag vill nu la upp denna fråga såviu avser beskaUningsområdel,Chefen för kommer atl la upp en annan fråga, nämligen denom en minskning av oljeföreiagens transportkostnadstillägg (ortslillägg) förvissa oljeprodukler. Även genom en sådan utjämning kommer energikostnadernaalt kunna sänkas i vissa glesbygder. De energiskattehöjningar som beslulades i slulel avdecember 1979 hade fill syfle alt slimulera lill ökal energisparande.Skattehöjningarna bör av detta skäl inte kompenseras i sin helhel. Vad som kankomma i fråga för kompensation är den del av skallehöjningen som belöper päskillnaden mellan den genomsnitlliga energiförbrukningen i samtliga hushåll iSverige och den genomsnittliga energiförbrukningen i glesbygdshushållen. Del är enligt min mening i försia hand personbilslrafikeni glesbygden som bör kompenseras för de höjda energiskatterna. Del har allmänlframhållils all de genomsnittliga årliga körsträckorna med personbilar i glesbygdenär längre än de genomsnittliga årliga körsträckorna för samtliga personbilar ilandet. Detta kan bero på all kollekliva iransporlmedel saknas eller av annalskäl inte kan utnyttjas och på de allmänt selt längre Prop.1979/80: 109 4 avstånden lill tälorler. affärer och andraserviceorgan m. m. Att en skillnad i de genomsnittliga årliga körsträckornaföreligger bekräftas av en undersökning om regionala skillnader imedelkörliingder för personbilar som vägtrafikskatteutredningen 1977:05)låtit genomföra. Av undersökningen kan dock inle dras några säkra slutsatserom den exakta storleken av denna skillnad. Den torde dock ligga istorleksordningen elt par . Mol den nu angivna bakgrunden anser jag del vara befogalalt minska skatlebelaslningen på personbilarna i glesbygden. Den nuvarande beskaltningen av biltrafiken beslår av enomsättnings-skall på nya personbilar och motorcyklar, en ärlig fordonsskatt påi princip alla personbilar som är registrerade och inte avslällda.bränsleskalier saml - i fråga om bl. a. dieseldrivna personbilar -kilomelerskall. Vidare gäller särskilda regler om rätt till avdrag vidinkomsUaxeringen för resor med egen bil mellan boslad och arbelsplals. Jag anser all den avsedda effeklen - kompensalion lillglesbygdsbilis-lerna för merbelaslningen av de höjda energiskalterna - kanuppnås enklast genom alt den ärliga fordonsskallen sänks för personbilsägaresom bor i glesbygd. 1 del följande redovisar jag hur ett sådant system bör varautformat. 2 Gällande bestämmelser m.m. Fordonsskatten regleras i vägtrafikskallelagen (1973:601.ändrad : 1078), VSL. Bestämmelser om uppbörd av fordonsskall finns iväg-trafikskallekungörelsen 11973: 776, ändrad senasl 1979: 396). Fordonsskatt utgår för personbilar som är eller bör vararegisirerade och inle är avslällda (2 §VSL). Fordonsskallen utgår med belopp som varierar medskallevikten (Ijäns-leviklen). Årsskatten för personbilar är , omfordonels skaltevikt är högst och . om skatlevikien är 901 - I . Är skaltevikten högre lillkommer yUeriigare . för varje intervall om100 kg. Den genomsnittliga årliga fordonsskallen för personbilar i hela landelär ca . Den erläggs antingen för 12 kalendermånader (skalieår) eller fördel av skalleår (skalteperiod). Skall erläggs för skatteperiod om den åriigaskatten uppgår till mer än . Skalteäret för vissi fordon besläms medledning av den sisla siffran i fordonels registreringsnummer. Skatten skall iprincip belalas i förskotl, vanligen under månaden före ingången av skatteåreteller skatteperioden (uppbördsmånaden). Skatlskyldig är den som äger etl skattepliktigt fordon vidingången av uppbördsmånaden. Om fordonsskatl påförs därför all avslällningupphör eller skatteplikt annars inträder, är den skatlskyldig som äger fordonetvid denna lidpunkt. I fråga om fordonsskatt som fastställs genom beslul om 1979/80: 109 5 efterbeskattning, är den skattskyldig som iigde fordonetunder den lid skatten avser (14 § VSL). Skatteplikten för ell fordon upphör bl. a. om detavsiiills. Inlräder eller upphör skatteplikt för en personbil underen kalendermånad skall fordonsskatt alltid belalas för hela den månaden. Uppbörd av fordonsskatl kan vara aniingen ordinarie ellerlillfällig. Ordinarie uppbörd äger rum i fråga om fordon som är skalleplikliglvid ingången av uppbördsmånaden. Om skatteplikt för ett fordon inträder efteringången av uppbördsmånaden äger lillfällig uppbörd rum. Den tillfälligauppbörden omfaltar då liden fr. o. m. den månad under vilken skalleplik-teninlräder 1. o. m. närmasl följande uppböidsmånad. Jaghar lidigare anförl atl kompensation lill glesbygden för de höjdaenergiskatterna bör - på skalleområdel - ulgå i form av sänkl årligfordonsskatt på personbilar i glesbygden. Begreppet glesbygd är inle hellenlydigl. Olika definitioner ger olika avgränsningar. Jag anser dock att denbedömning som ligger bakom stödområdesindelningen enligt förordningen(1979:632) om regionalpoliliskl stöd bör användas även när del gälleravgränsningen av de geografiska områden som bör omfallas av sänkningen av denårliga fordonsskallen. Enligt min mening uppnås en lämplig begränsning omsänkningen omfallar de kommuner som ingår i slödområdena 5 och 6. Dessa är 33kommuner, fördelade på 7 län; Prop.1979/80: 109 6 Från är utbruten ur ochbildar en egen kommun. Åven Dororea bör omfattas av förslaget. Enligt uppgifler från bilregistret var per den 26 december1979 anlalel regisirerade. ej avslällda personbilar 78 150 i stödområde 5 och61665 i stödområde 6. lillsammans 139815 bilar. Den förordade nedsättningen bör ske med etl fast beloppper bil och år. Beloppel bör av prakliska skäl vara jämnt delbart med lolv. Den genomsniilliga årliga fordonsskatten för personbilarär, som jag lidigare har nämnt, ca . Jag förordar atl fordonsskattensätts ned med . för personbilar i berörda kommuner. Det angivnabeloppel är, om endast skillnaderna i genomsnittliga körsträckor beaktas, någolför högl. Det ger därmed kompensalion även för den iransportkoslnadsläck-ning iform av s,k, zontillägg som oljeföretagen tar ul vid försäljning avmolorbensin. Som kommer all framgå av vad chefen för handelsdepartemenlelanför föreslås därtör ingen särskild utjämning av dessa lillägg. En nedsällning av denna omfattning kan beräknas minskastatens inläkler av fordonsskalten med ca 18 milj, kr, . Jag har dåbeaklal all uppgiflen om anlalel bilar avser förhållandena , dåanlalel avslällda bilar är högre än annars. Den nu föreslagna nedsättningen av den årliga fordonsskallenböi regleras i en ny paragraf, 12 a §, i VSL, I paragrafen bör anges att den årliga fordonsskatten förpersonbilar skall minskas med , om fordonet hör hemma i visskommun. De kommuner som avses bör anges i en ny bilaga till VSL, Somjag redanhar nämnt bör Ln, de kommuner som ingår i stödområde 5 eller 6 samt Doroteaanges i bilagan. Frågan om i vilken kommun bilen hör hemma bör avgöras medledning av var den skatiskyldige har sin adress enligt bilregistret. Dennabedömning bör göras endast , då skattskyldighet enligt 14 §VSL inlräder. Vanligen är della vid ingången av månaden närmasl föreskatleåret. Om den som då är eller bör vara antecknad som ägare lill bilen haren adress som finns i någon av de uppräknade kommunerna skall den lägrefordonsskatten debileras honom. Prop.1979/80: 109 7 flytlar lill en sådan kommun efler denna lidpunkl kommerall fa del av den lägre fordonsskallen försi vid näsla uppbördslillfälle. Den lägre skallesalsen bör också lillämpas i de fall enbil blir skalleplik-lig. 1. ex. på grund av all avslällning upphör, vid entidpunkt då ägaren bor i någon av de angivna kommunerna. Om ändrad fordonsskattskall ulgå lör elt fordon, t, ex, av den anledningen att dess skattevikl harförändrats, skall någon ändring av redan påförd skalt inte göras, även omägaren samiidigi flyitar lill annan kommun, 1 fråga om eflerbeskallning bör gälla all den lägreskallesalsen skall tillämpas om den skallskyldige vid ingången av den tid somefterbeskatt-ningen avser hörde hemma i en kommun som ar upptagen i bilaga 3lill VSL, Som en följd av den nya besiämmelsen i 12 a § VSL bör etttillägg göras i 12 § första slyckel av innebörd all vad som där sägs gäller ominle annal följer av 12 a §, De nya beslåmmelserna bör Iräda i krafl den 1 juli 1980och lillämpas vid uppbörd av fordonsskall efler ikraftlrädandet. Någonjusiering av redan betald fordonsskatl bör inle göras. Med hänsyn till frågans beskaffenhel är del enligt minmening inte motiverat alt inhämla lagrådels yllrande över lagförslagel. Med hänvisning lill vad jag nu har anförl hemsläller jagalt regeringen föreslår all anlaga inom budgetdeparlementet upprällatförslag fill lagom ändring i vägtrafikskallelagen (1973:601), Prop.1979/80: 109 Lagom ändring i vägtraFikskattelagen (1973: 601) Härigenom föreskrivs i fråga om vägtrafikskallelagen(1973:601) dels alt 12 § skall ha nedan angivna lydelse. dels atl i lagen skall införas en ny paragraf. 12 a §. ochen ny bilaga, bilaga 3. av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 12 § Fordonsskall ulgår för skalleår Fordonsskallulgår för skalleår enligt bilaga I lill denna lag. Skal- enligt bilaga I tilldenna lag. om inte ten utgår för skalleperiod med en annat följer av 12 a §. Skallen ut- iredjedel, för kalendermånad med går för skalteperiod med en tredje- en tolftedel och för dag med del, för kalendermånad med en lolf- 1/360 av skatten . Över- ledel och för dag med 1/360 av skal- stiger fordonsskallen för ell fordon len , Översiiger fordons- ulgår for- skallen för elt fordon donsskatt för skalleperiod, förhell år ulgår fordonsskall för Föreligger skalteplikl för fordon under del avkalendermånad, ulgår fordonsskall för hela månaden. Vad nu sagts gäller dockicke i fråga om fordon, för vilkel fordonsskallen uppgår till m.insl 4 800kronor för helt skalleår, för den kalendermånad under vilken skalteplikl försiagången inlräder för fordonet eller skalteplikl upphör av annan anledning änav-ställning. Har sådanl fordon varil avslällt avräknas eller återbetalas fordonsskatlför avställningsliden om denna omfaltal minsl eller om fordonetövergåll lill ny ägare under avställningsliden, Fordonsskatl erläggs före ingången av skalleår ellerskalleperiod. Regeringen eller myndighel som regeringen bestämmer får medgeundantag härifrån för grupp av fordon, Fordonsskalten för en personbil skull ulgå med etl 120 kronorlägre belopp än som anges i bilaga I till denna lag, om bilen hör hemmai en kommun som anges I bilaga 3 till denna lag. En personbil anses höra heminu i den kommun, diu denskatiskyldige har sin adress enligt bilregistret vid ' Lagen omlryckt 1979: 280, Senaste lydelse av lagensrubrik 1974:869. Prop.1979/80: 109 den tidpunkt, som anges i 14 !i första eller andraslyckel eller vid Ingången av den tid som anges i 14 § tredje stycket. Saknassådan adress gäller i stället den adress sinn borde vara (tnleckiuid ibilregistret. Den lugre fordonsskallen lillämpas när fordonsskatt påförs förhell skalleår eller hel skalleperiod, när skull påförs dårf(>r allskiilleplikt inlräder jör ell jordon eller vid ej-icrheskattning. Bilaga 3 till vägtrafikskattelagen (1973:601) Förteckningöver kommuner som avses i Denna lag iräder i kraft den och lillämpas viduppbörd av fordonsskall efter ikraftlrädandel. Prop.1979/80: 109 Anmälan till proposition om stöd till glesbygden för vissaenergikostnader Med slöd av regeringens bemyndigande den 30 juni 1977tillkallade chefen för handelsdepartemenlel den en särskilduiredare' med uppdrag all uireda frågan om uljämning av de prisskillnader paeldningsolja och bensin som följer av del tillämpade systemet med orts- ochzontill- lägg (H 1977:03). Utredningen lämnade ijuli 1979 belänkandet (Ds H 1979:3)Uljämning av ortslilliigg. Beiänkandei bör fogas till protokollet i dellaärende som bilaga 2.1. Efler remiss har yttranden över betänkandet avgells avhovrällen för Nedre , kammarrällen i , försvarelsmalerielverk, slalens järnvägar (SJ), transporlnämnden, siaiisiiskacenlralbyrån (SCB), riksskaiteverket (RSV), kommerskollegium (KK),generallullslyrelsen, (), statens pris- ochkartellniimnd (SPK), konsumeniverkel (KOV). översiyrelsen för ekonomisklförsvar (ÖEF). arbelsmarknadsstyrelsen (AMS), statens industriverk (SIND). länsstyrelserna i , . Jämllands,och Norrbollens län, väglrafikskalle-ulredningen IB 1977:05).energiskatlekommillén (B 1979:06). energispar-kommillén (I 1974:05), Svenskahandelskammarförbundel. ().Norrlandsförbiindel. Svenska pelroleum inslilulet (SPI), Centraladriflledningen. Svenska bussirafikförbundet.Svenska laxiförbundet. Vidareförtirdnades deparlemenlsrådel , departemenlssekreleraren LarsHallslen, direklören Bo Jö-nesledt, numera generaldirektören , deparlemenlssekreleraren , direktören avdelningschefen att som sakkunniga och bitr,skalledireklören Lennarl all som expert biträda utredaren. Prop.1979/80: 109 12 (), Kungl.Automobil klubben IKAK). (),Landsorganisa-lionen i (LO), Tjänslemännens cenlralorganisalion (TCO),, , allmännylligabosladsförelag ISABOI, . Hyresgästernas sparkasse-och byggnadsföreningars riksförbund ), ochSveriges fastighelsägareförbund, Slalens vallenfallsverk och Cenirala driflledningen haravgivil likalydande yllranden. har inslämi i SPLsyllrande. Svenska handelskammari"örbundel har bifogat yttrandeav handelskammare. Till LO;s yttrande har logals yllrande av Svenskaskogs-arbelareförbundel. Vissa av länsstyrelserna har bilagl yllranden frånolika länsorgan och kommuner. En sammanstiillning av remissvaren bör ftigas lillproiokollei som bilaga Vid prissäiiningen på dieselbrännolja, eldningsolja ochmolorbensin ulgår varje oljeförelag från ell grundpris på produklen. Däruiövergör oljeföretagen en särskild beräkning av kosinader för iransporl av oljaneller bensinen lill förbrukaren eller lill säljställel. För dieselbrännolja somlevereras med tankbil och för eldningsolja läggs lill grundprisel för alltäcka denna transportkostnad särskilda ortslillägg av olika slorlek beroende påavstånd lill leveransslällel. Vidare las för dieselbrännolja som säljs frånpump och för bensin ul skilda zontillägg som också är eniransporlkost-nadsersällning. Systemen med ortslillägg och zonlillägg harskapals av förelagen själva. Ortslilläggen infördes i slutet av 1940-talel. Tilläggenär lägre ju närmare importhamnarna leveransorlen ligger och är högsl i de inre,norra delama av landel. Med hänsyn härtill kan tickså ortslilläggen varierainom en och samma kommun. De iransportkosinadselemenl som omfallas av del av oljeföreiagenLn, lillämpade ortstilläggssyslemel - lankfarlygsfrakt, hamnavgift ochlankbilslransport - är i viss utsträckning schablonmässigt beräknade. Enbelydande del av förbrukningen av eldningsolja, främst tjock eldningsolja,berörs inle av ortslilläggen beroende på all vissa industrier, varmeverk,kraflvärmeverk och andra storförbrukare köper olja i hel eller deladfartygslast och enligt avtal som inle har någon anknytning lill ortslilläggen.Storleken av ortslilläggen varierar ,/m'. Tolalluppgick uttagna ortslillägg till ca 470 milj, kr, , Ortslilläggberäknas L n, för drygt 4 000 orter, Zonlilläggen tillkom redan före . De ärschablonmässigt beräknade för mycket slora områden och avspeglar således inlepå Prop.1979/80: 109 13 samma sätl som orlstilläggen mer lokala skillnader ikostnader för transporler lill olika leveransorter inom respektive zon, Landelindelas med utgångspunkt från importhamnarna och deras närmasle omland i ire zoner.I s. k. O-zon betalar förbrukarna gällande grundpris och i de s. k. 1- och2-zonerna däruiöver ell zontillägg som uppgår lill elt respeklive perliter. Av drivmedelsförsäljningen från pump åi- 1977 skedde något mindre änhälflen, dvs. ca 2,5 milj, m\ i O-zon, 1 2-zon såldes nägol mer än 10%av den totala volymen. Totalsumman uttagna zontillägg uppgicktill ca 35 milj. kr. Frågan om en utjämning av prisskillnader på oljeproduktertill följd av varierande transportkostnader har under en följd av år tagils uppoch behandlals i . a. häri olika moiioner yrkats pä ålgärder föratl få lill stånd en enheilig prissätlning. Näringsutskotlei uttalade (NU 1973:6) bl.a. attprisdifferenserna på olja och bensin helt betingades av skillnaderna ifraktkostnader mellan olika regioner och all dessa prisskillnader utgjorde endel av ell större problem som hade blivil särskili beaklal i denregionalpolitiska reformverksamheten. Utskotlel föruisaile alt regeringen skullepå lämpligt salt aktualisera frågan om en regional uljämning av avsedda priseri det fortsatta arbetet med regionalpolilisk planering inom iransporlseklorn. uppdrog regeringen åt SPK all uireda möjliga sättalt slopa gällande orts- och zonlillägg i syfte atl erhålla en för hela landetenheilig prisnivå för olika oljeprodukter. SPK redovisade elt förslagtill teknisk lösning. 1 förslaget skisserades en metod för avveckling avregionala och lokala prisskillnader på oljeprodukter i konsumenlledel. Melodeninnebar att säljare av oljeprodukter skulle dels betala en enheiligtransporl-uljämningsavgift, dels erhålla ett Iransporlkoslnadsbidrag beroendepå var i landet produklerna såldes eller förbrukades, SPK;s förslag till leknisk lösning remissbehandlades. Denskisserade meloden ansågs av många ha nackdelar, Åven om förbrukarna aveldningsoljor i inre Norriand skulle få avsevärda prissänkningar skulle prisetpå olja stiga inte bara i södra och ulan även i Norrlandskustland. Bl, a, påpekades därför atl meloden kunde medföra negaliva regionalpoliliskaeffekler och alt betydande delar av exportindustrin skulle belastas med ökadekosinader, Meloden skulle dessulom ge lämligen slora adminislralionskosinader, Näringsutskotlei underströk är 1976 INU 1975/76:44) viklenav en enhetlig prissättning på oljeprodukler men fann all del var nödvändiglmed fortsatta överväganden om vilka ålgärder som skulle vidlas. Mot denna bakgrund tillkallades, som lidigare har nämnls,en särskild uiredare med uppdrag atl granska olika möjligheter atlmildra verkningarna av de nuvarande orts- och zonlilläggen, 1 utredningsförslaget framhålls all en total utjämning avortstilläggen är förenad med sådana nackdelar alt ålgärden inteheller nu är Prop.1979/80: 109 14 lämplig att genomföra, I stallet löreslås en siinkning avde högsta oitsiill-läggen, I huvudsak innebar förslaget att utjämningen skallske i form av en maximering av ortslilläggen lör orter inom det inrestödområdet och vissa angränsande kommuner i väsira Svealantl som också harhöga ortslilliigg. Sammanlagt berörs 49 kommuner. Enligt förslaget bör högsiaortstillägg vara /m' räknat på den oitsiilliiggsniva som lörelag närulredningens belänkande avlämnades . Ersättning lill oljeföreiagenför de tianspoitkoslnader som inte blir läckla lill följd av maximeringen avorlstilläggen skall enligt förslaget liimnas i form av särskildali;insportbi-diag. Del lolala behovel av sådana bidrag beräknas av ulredningen,också med ulgångspunkl i (irisiilliiggsiiivån , lill 17 milj. kr.per år. Föl all tacka kostnaderna föi utjämningen föreslås att en särskildtransponavgift om ca /m' skall tas ul på motorbiiinnoljaIdiesel-brännolja) och eldningsolja. Utredningen har också övervägt frågan om en utjämning avronlilläg-gen. En sådan åtgärd anses enligt förslaget inte vara påkallad medhänsyn bl, a, dels lill de små prisskillnader som de nuvarande zonlilläggenmedför, dels lill atl sysiemel redan har en betydande utjämnande effekt, Lluvuddclen av remissinslanserna, ell 35-lal, inslämmer ieller har ingel alt erinra mol utredningens ständpunkl all en uljämning avorlstilläggen bör genomföras. Av de inslanser som är för en uljämning förordarelt 10-tal ett annal syslem än utredningen, i de flesla fall en total utjämningi stället för en reducering. En uljämning avsiyrks eller ifrågasätts av ett15-tal inslanser. När del gäller den närmare ulformningen av en uljämning avortslilläggen har huvuddelen av instanserna lillslyrkl ulredningens förslag,Zonlilläggen har lagils upp av endasl etl 20-tal remissinstanser. Drygt hälftenav dessa delar utredningens slällningstagande, medan återstoden förordar enuljämning även av dessa tillägg. För egen del vill jag anföra följande. Regeringen strävar i sin regionalpolitik efler att skapalikvärdiga levnadsförhållanden för befolkningen i olika delar av landet. Detförhållandet alt de högsta orlstilläggen och därmed de högsta oljepriserna somregel tas ul på de orler där förbrukningen av o|ja på grund av ett strängareklimat är störsi lalar därtör för all man bör söka åstadkomma lämpligakompensa-tionsformer. De belydande olägenheler som har visal sig varaförknippade med en lotal uljämning av ortslilläggen undviks i bred omfallningmed del nu föreslagna systemet. Genom en maximering kan verkningarna av denuvarande orlslilläggen mildras utan alllför slora adminisiraliva insalser. Jagförordar därför all den föreslagna maximeringen av de högsia orlstill-läggengenomförs som etl led i regeringens regionalpolitiska slrävanden. Del föreslagna sysiemel innebär elt slöd lill transporlerav olja. Jag vill i detla sammanhang erinra om atl del finns ett särskiltslalligl regionalpoliliskt iransporlslödsystem enligi vilkel fraklbidrag utgår,bl, a. för land-transporler av vissa råvaror och halvfabrikat lill orlerförelrädesvis i norra Prop.1979/80: 109 15 , Oljeprodukler omfallas dock inle av delta systemför vilkel särskilda riktlinjer gäller. Niir del gäller den av utredningen föreslagna geografiskaavgränsningen lill 49 kommuner i ell sammanhängande omräde i inre ochvaslra bör först påpekas atl anlalet kommuner inom delta område harökal lill 50 genom en uppdelning av kommun på så säu all Dorolea kommunhar lillkommil. 1 övrigl kan anföras följande. Huvuddelen av de aktuellakommunerna finns inom slödområdena 5 och 6.