prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Dessa övningar genomförs vid armén ochkustartilleriet med flertalet fältförband. En värnpliktig kan enligtvärnpliktslagen åläggas ^atl fullgöra ^högsl tre särskilda övningar, vidflygvapnet dock högst fem. En särskild övning omfattar ^högsl vidarmén och marinen ^saml vid flygvapnet. Med ^slöd av ^värnpliklslagenhar regeringen i ^värnpliktsutbildningsförord-^ningen (1976:394, ändrad senast1979:918) meddelat närmare bes^tämmelser om ^repeliiionsutbildningen. Överbefälhavarensförslag ^lill modifierad ^repetilionsutbildning bör enligt hans mening liggatill grund för planeringen för ^programplaneperioden. Med hänsyn till denekonomiska situationen anser han all målet för grund- och ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 60 repetitionsutbildningen t. v. ^måsle begränsas till attkrigsförbanden skall kunna lösa sina planerade huvuduppgifter ^eflermobilisering. Del modifierade systemet innebär ^atl grund- och^repetitionsulbildningen samordnas tidsmässigt på ^etl ^annal sätt än^lidigare. ^Grundutbildningskon^tingenten genomför under slutet av sin utbildning en särskild förbandsövning.Till denna övning inkallas för ^repetilionsutbildning den personal somtillsammans med ^grundutbildningskontingenten skall bilda ^etl krigsförband. Påså sätt kan krigsförbandet i sin helhet övas. Vidare föreslås att^krigsförbandsövningarnas längd och omfattning differentieras med hänsyn ^lillkrigsförbandens uppgifter, organisatoriska förhållanden och utbildningsbehov.Militärbefälhavarna bör i ^della avseende ges ökat ansvar för den samlade planeringen.Ledningsorgan och högre förband skall samövas regelbundet men med lägreambition än vad ^VU ^60-systemet förutsatte. I övrigt skall huvuddelen av allakrigsförband liksom tidigare genomföra ^krigsförbandsövning i^ned fyra årsintervall. Därutöver skall vissa förband och viss personal fullgöra särskildaövningar ^triellan ^krigsförbandsövningar-^na. Jag kan i allt väsentligtgodta överbefälhavarens förslag ^lill modifiering av ^repeliiionsutbildningen.Övningarnas längd och omfattning bör anpassas ^lill förbandens olika behov. Jagvill i delta sammanhang erinra om all ^etl system med differentierad ochavkortad ^repetilionsutbildning har tillämpats försöksvis medvissa förband. Enligt överbefälhavareninnebär ^emellerlid ^främsl den avkortade grundutbildningen men även denmodifierade ^repetitionsu^lbildningen också vissa ^ambilionssänkningar, bl. a.genom ^atl avkall måste göras på förbandens allsidiga operativa och taktiskaanvändbarhet. Antalet ^krigsförbandsövning^ar i fältförband kommer också attminska för många värnpliktiga. Den första ^krigsförbandsövningen kommer allinfalla först efter grundutbildningen ^mol enligt nuvarandeordning. För egen del anser jag att de redovisade ^ambilionssänkningarna ärnödvändiga med hänsyn till den ekonomiska ^situalionen och till all delmodifierade ^sysiemel i stort skapar bättre förutsättningar för en förstärkningav repetitionsutbildningen. Liksom överbefälhavaren konstaterar också jag allmed införandel av den första ^krigsförbandsövningen först eftergrundutbildningen minskar ^beho^vel av anstånd för studerande värnpliktiga.Därmed kan en bättre samordning skapas mellan värnplikt och studier. Enligtöverbefälhavaren innebär den modifierade ^repetitionsulbildningen ^eiTiellerlid också att tillfällena till samövning av olika förband i avsedda operationsområdenminskar. För all kompensera denna brist föreslås ^atl skyldigheten för befälall fullgöra särskilda övningar utsträcks till all gälla även^lokalförsvarsförband och vissa förband vid marinen. Härigenom kan befäl ur^lokalförsvarsförband ^(molsvarande) inkallas tillsammans med andra förbandspersonal ^lill gemensamma samverkansövningar i avsedda uppgifter. Förslagetinnebär all ^elt ^begränsai antal värnpliktiga inkallas ^lill särskild ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 6! övning vid ^yllerligare två tillfällen. Jag biträder överbefälhavarens förslag. ^Eör all genomföra ^förslagel ^lillmodifierad repetitionsutbildning krävs ändring i 27 § 1 mom. ^värnpliklslagen(1941:967). Jag förordar all värnpliktslagen ändras så ^atl värnpliktiga ibefattningar for plutons- eller kompanibefäl ^saml värnpliktiga i särskiltkvalificerade befattningar för menig eller gruppbefäl kan åläggas att fullgörahögst fem särskilda övningar. Den föreslagna lagändringen bör förses med enövergångsbestämmelse av den innebörden alt en värnpliktig som har avslutatgrundutbildningen före ikraftträdandet av lagändringen ^inle får åläggas altfullgöra fler än två särskilda övningar utöver del antal som han har allfullgöra enligt de nuvarande ^beslämiTielserna. Den modifieraderepetitionsutbildningen bör börja tillämpas och i sin helhetvara genomförd fr. o. ^m. ^budgeiårei 1982/83. Förslag till lagom ändring ivärnpliktslagen (1941:967) har upprättats inom försvarsdepartementet och börfogas ^lill protokollet som bila^ga 7.1. Överbefälhavaren harplanerat in ^repetitionsulbildningen med en volym som under planeringsperiodenstvå sista budgetår stämmer överens med vad han anser förenligt med deekonomiska förutsättningarna i ^slort. Denna planering innebär bl. ^atlkrigsförbanden skall kunna lösa sina planerade huvuduppgifter eftermobilisering. För periodens tre första ^budgelår har han ^emellerlid, medhänsyn till akuta problem ^främsl inom ^materielområdet. planerat in enavsevärt mindre ^repelilionsutbildningsvo-^lym. Jag anser all denplanerade ^repetitionsulbildningen för /81 ligger på en alltförlåg nivå för att den skall kunna godtas. Som jag ^lidigare har anfört förordarjag därför all resurser förs över från andra områden ^lill^repetitionsulbildningen. Jag återkommer till detta i mina ställningstagandenunder anslagen ^lill ledning och förbandsverksamhet för marinen och armén. Jag tar ^inle nuställning ^lill den begränsning av målet för ^repeliiionsut^bildningen somöverbefälhavaren av ekonomiska skäl har ^selt sig nödsakad alt föreslå. Del börenligt min mening ankomma på statsmakterna all i ^näsla försvarsbeslut la ställningi frågan om del erfordras då. Jag tar inte heller ställning till denplanerade ^repetiiionsutbildningsvoly-^men under periodens senare del. Jagförutsätter emellertid att överbefälhavaren i sin ^programplan för perioden1981/82 - 1985/86 planerar in en ^repetilionsutbildning under ^budgetårel1981/82 av minst den omfattning som jag förordar för ^budgeiårei 1980/81. Förutsättningarna för ^atl^värnplikisförsvarel skall ge den avsedda effekten är all de enskilda, bådeanställda och värnpliktiga, aktivt medverkar och tar sin del av ansvaret. Jaganser alt den utveckling som pågår mot ökad samverkan och vidgat ^medinflytandekan förbättra förutsättningarna att nå dessa mål. Jag erinrar om att regeringeni tillkallade en kommitté ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 62 (Fö 1977:01) för all utreda formerna ^m. för devärnpliktigas ^medinfly^tande. Kom^mittén har avlämnat betänkandet(Ds Fö 1979:2) Värnpliktigas ^medinflytande under grundutbildning. Frågan bereds ^f. Kommitténfortsätter sitt arbete med bl. a. frågan om ^medinflytande under^repetilionsutbildning. Jag vill i ^della sammanhang peka på de särskilda kravsom den militära utbildningen i vissa fall ställer. Utbildningen ^måslebedrivas med effektivitet och realism så att alla får fullt förtroende för sinoch förbandels förmåga all lösa uppgifterna samt förståelse för vilka kravdessa uppgifter ^släller i krig. Inom armén råder brist pårätt utbildade plutonchefer i krigsorganisationen. Fr. o. ni. ^kalenderårel1978 genomförs därför försök med obligatorisk 15 månaders grundutbildning avvärnpliktiga till kompanibefäl. Chefen för armén har kommit in med enredovisning av erfarenheterna ^m. av den första utbildningsomgången. De frivilligaförsvarsorganisationerna har stor betydelse för totalförsvaret. Tillsammansrepresenterar de en omfattande insats från ^etl stort antal människor ochbreddar försvarefs kontaktyta mot samhället. Organisationerna bör beredas godamöjligheter alt verka. Vid resurstilldelning prioriteras organisationer som hartill ändamål ^atl bedriva fortsall^befäls^ulbildning eller som rekryterar personal för uppgifter iförsvarsmaktens krigsorganisation och hemvärnet. Jag gårnu över till ^fredsorganisalionen och därmed sammanhängande frågor. Under ^1970-lalel har^huvudproduklionsområdei Ledning och ^förbands^verksamhel tagit en ^alll^slörre andel av försvarsmaktens samlade resurser. Denna utveckling har^forlsall trots en fortlöpande rationalisering och trots alt ambitionerna harsänkts, bl. a. i fråga om utbildningen. Jag anser all ^krafiiga ^ålgärderbehöver vidtas för att ^molverka kostnadsstegringarna sä ^atl en rimlig balanskan hållas mellan den ^fredsorganisaloriska verksamheten ochkrigsorganisationens styrka. Inom skilda områden måste sådana lösningar sökas^»om ger ^slörsia möjliga ^effekl. Överbefälhavaren har haftregeringens uppdrag ^atl minska personalen med 3 900 anställdanetto. Fram ^lill har nettominskningen ^varil 4 414 anställda.Personalminskningsmålet har således uppnåtts. För att ge en rättvisande bild avpersonallägels faktiska förändring måste hänsyn ^emellerlid las ^lillgenomförda organisationsändringar ^m. Med en sådan omräkning harpersonalläget inom försvarsmakten ^lill mars 1979ändrats enligt vad som framgår av följande ^labell. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 63 Antal anst^älld tjänstgörande) ^a^ ^(anlal personmånader 16210 16 265 ^+^ ^ ^ ^ ^ 55 4 285 3 800 -485 28 305 24 620 -3 685 48 800 44 685 -4115 Överbefälhavaren har isin ^programplan redovisat den utveckling av antalet anställda sommyndigheterna har planerat och sin egen bedömning av denna. Sammanlagtredovisar han en planerad personalminskning av ca 3 650 anställda underperioden ^lill . Överbefälhavaren har ^ocksäsärskilt ^redovisal del militära försvarels långsiktiga behov av militär,^civilmilitär och civil personal. Han anger att ^behovel är ca 39 500 anställdavid ^sluiet av ^1980-talel. Därutöver räknar överbefälhavaren med ca 2 000^aspiranlanställda för den nya befälsordningen fr. o. ^m. ^budgeiårei 1981/82.Överbefälhavaren betraktar de angivna långsiktiga behoven av personal som ^ellunderlag för all inrikta rekryteringen och somen referensnivå i arbetet med perspektivplanen. En del av depersonalminskningar som överbefälhavaren har planerat uppnås genom olika^beslul som har fatlat. Dit hör beslutet om vissa organisationsfrågor^m. rörande försvaret ^(prop. 1977/78:65, ^FöU 1977/ 78:11, ^rskr1977/78:173). Beslutet innebär ^atl ^luftvärnsregemenle ^(Lv 5)läggs ned. Skånska ^luftvärnsregemenlet ^(Lv 4) i flyttas till föratt där samordnas med Södra skånska regementet ^(P7/Fo 11), Svea^trängregemente (T 1) i förläggs till ^Livgrenadjärregemenlels (I^4/Fo41) och artilleriregementes (A 1) gemensamma anläggningar i Linköpingoch alt arméns radar- och ^luftvärnsmekanikerskola ^(RMS), med ändring av^lidigare ^beslul om lokalisering ^lill , även i ^fortsäUningen skallligga i . Vidare har fattat ^beslul om marinens ochflygvapnets fredsorganisation på lägre regional och lokal nivå ^(prop. 1978/79:96, ^FöU 1978/79:27, ^rskr 1978/79:291). Beslutet innebär ^atl vissa förbandi ^Kariskrona och slås samman och all Karlskrona^kuslartilleriregementes (KA 2) anläggningar i Gräsvik avvecklas ^saml allVästmanlands ^flygflollilj ^() i läggs ned. Överbefälhavaren har ijuni 1979 lämnat förslag till ändring av försvarsmaktens organisation påGotland. Frågan bereds ^f^ ^n. har ävenfattat beslut om principer för ledning av försvarsmak-len i fred och riktlinjerför organisation av försvarsmaktens centrala ledning ^m. ^(prop. 1977/78:63,^FöU 1977/78:9, ^rskr 1977/78:174). Beslutet innebär bl. a. all kostnaderna förde centrala och högre regionala myndigheternas 1979/80:100 Bilaga7 Försvarsdepartementet 64 verksamhet sk^all minskas, bl. a. genom ^atl antalet heltidsanställdareduceras med ^saiTimankigt ca 1 850. I samb^and därmed skall en långtgåendedecentralisering av beslutsbefogenheter genomföras. har ocksåbeslutat alt lägga ned försvarets gymn^asieskola ^(prop.1979/80:7, ^FöU 1979/80:5, ^rskr 1979/80:50). Beslutet innebär att denkompletterande gymnasieutbildningen i allmänna ämnen såväl vid gymnasieskolansom i övrigt inom försvaret skall avvecklas successivt och upphöra helt medutgången av /82 utom vid arméns tekniska skola och arméns stabs-och sambandsskola, dar avvecklingen bör samordnas med skolornas utflyttningtill . Försvarsmaktens^ledningsulredning (Fö 1974:03) har i ^beiänkandei ^(SOU 1978:77) Högreregional ledning lämnat förslag ^lill organisation ^m. av det militäraförsvarets högre regionala ledning i fred. Jag räknar med alt regeringen undervåren 1980 skall lämna förslag till med anledning av betänkandet.^Ledningsulredningen har vidare i belänkandet ^(SOU 1979:84) Lekmän i ^försvareilämnat förslag om lekmannainflytande på högre regional och lokal nivå.Belänkandet har remitterats. Frågan bereds ^f. Överbefälhavaren bar i maj1979 på regeringens uppdrag och med ledning av beslut lämnat förslagtill organisation och lokalisering avde centrala staberna ^m. samt med senare kompletteringarförslag ^beiräffande övriga centrala myndigheters ^organisalion ^m. Överbefälhavarens förslagföljer i princip ^beslul om den centrala ledningen inomförsvarsmakten. ^Della innebär alt fyra myndigheter - överbefälhavaren medförsvarsstaben ^saml de tre försvarsgrenscheferna med resp. försvarsgrensstab -behålls. Överbefälhavarens förslag innebär en beräknad personalminskning om ca500 heltidsanställda. Resten av personalminskningen om ca 1 850^hellidsanslällda fördelas pä de centrala myndigheterna och den högreregionala nivån med ca 1 200 resp. ca 150 heltidsanställda. Som jag har anförttidigare avser jag alt i ^annal sammanhang föreslå regeringen alt lämnasärskild proposition till rörande ^organisalion av den högreregionala ledningen. Jag förutsätter dock all de krav på personalminskningarsom regeringen har ^uUryckl kan realiseras. Överbefälhavarensförslag ^beiräffande de centrala staberna avviker från ^beslul ifråga om överbefälhavarens ledning av ^personalljänslen, ^FN-avdelningensplacering inom arméstaben samt försvarels läromedelscentralslydnadsförh^ållanden. Vad gäller ledningen av personaltjänsten innebärriksdagsbeslutet ^atl resurserna för ^personalljänsl skall hållas samman i enpersonalenhet som är direkt underställd chefen för stabsdelen för planering ochpersonal. Överbefälhavaren redovisar i sitt organisationsförslag ^ell ^sådanlalternativ men förordar alt resurserna för personalvård bryts ut urpersonalenheten och organiseras i en särskild personalvårdssektion. Iriksdagsbeslutet anges alt personalvårdsbyrån skall ingå i försvarsstabens 1979/80:100 Bilaga7 Försvarsdepartementet 65 ^personalenhel för ^atl därigenom åstadkomma enangelägen förstärkning av överbefälhavares ^re.surser för ledning av^personalljänslen. ^Mol bakgrund av de höga krav som måste ställas på denpersonaladministrativa verksamheten anser jag för egen del all del ärväsentligt alt dess resurser ^försiärks och hålls samlade. Jag finner därförinte någon anledning all förorda all omprövar sill beslut. ^Beiräffande^arméslabens ^FN-avdelning innebär riksdagsbeslutet alt den skall vara direkt underställdchefen för ^arméslaben. Överbefälhavaren föreslår all ^FN-avdelningen i ställetingår i stabens personalsektion, bl. a. för all avlasta ^arméstab.schefen. Jaganser all personalfrågorna är en ^arbeiskrä-^vande del av försvarsmaktensdeltagande i ^EN:s verksamhet. Det krävs därför enligt min mening ett närasamarbete med personalsektionen i ^arméslaben. Jag anser all riksdagsbeslutetbör omprövas vad gäller ^FN-^avdelningenslydnadsförhållanden. Avdelningen^börenligt min meningingå i arméstaben men inte lyda direkt under^arméstabschefen. ^Beiräffande försvarels^läromedelscentral anger riksdagsbeslutet att centralen skall vara ensjälvständig myndighet. Överbefälhavaren föreslår alt ^läromedelscenlralen fårsamma lydnadsförhållanden som gäller för försvarets brevskola, ^vilkelinnebär alt centralen skall lyda under chefen för armén. Jag finner ^inle någonanledning alt förorda en ändring av ^beslul. Läromedelscentralen börsåledes utgöra en självständig myndighet inom försvarsmakten. I ^övrigl haröverbefälhavaren gjort vissa avsteg från den ^principorganisa-^lion somförsvarsmaktens ledningsutredning har föreslagit och som jag redovisade i^prop. 1977/78:63 om försvarsmaktens centrala ledning ^m. Sålunda föreslårhan nu alt inspektören för rikets befästningar och den personal som ärunderställd honom behålls som en särskild enhet inom ^operalionsledningen iförsvarsstaben. I sin egenskap av chef för fortifikationskåren lyderinspektören under chefen för armén enligt överbefälhavarens nu framlagdaförslag. Vidare föreslår han ^atl en särskild ^atlachéenhet bildas iförsvarsstaben inom den enhet i ^operalionsledningen som ansvarar förunderrättelse- och säkerhetsfrågor. Han föreslår också att produktionen av^signalskyddshandlingar behålls vid försvarsstaben. ^Beiräffande armé- och^flygslaberna föreslår överbefälhavaren att ansvaret för mobiliseringsledningenskall ingå i organisations- och ^malerielenhelen resp. ^syslemsekiionen.Överbefälhavaren föreslår vidare alt del bildas en gemensam ^beredningsen^helför mark- och byggnadsfrågor inom försvarsstaben och ^atl den ingår iplaneringsledningen som en försöksorganisation. Han ^harockså föreslagit allnuvarande ^militärassislenter utgår och ^atl de på vissa ^myndigheler ersättsmed ^samverkansofficerare. Överbefälhavaren anger i sill förslag också ^atl ensammanslagning på lång sikt kan bli aktuell av ^marinslabens två enheter förledning av utbildningen inom flottan resp. kustartilleriet. De avsteg somöverbefälhavaren nu föreslår i förhållande till den ^principorganisalion somförsvarsmaktens ^ledningsulredning har ^angett och 5Riksdagen 1979/80. Nr 100 Bil. 1979/80:100 Bilaga7 Försvarsdepartementet 66 som jag redovisade i ^prop. 1977/78:63 om försvarsmaktenscentrala ledning ^m. rör i många fall detaljer i stabernas ochmyndigheternas interna organisation. Jag anser att statsmakternas beslut om^st^tibernas och myndigheternas organisation inte bör vara så detaljerade ^atldet försvårar för myndigheterna ^atl inom en given principorganisationfortlöpande anpassa den interna organisationen med hansyn till ändrade uppgifter och förhållanden.Enligt min mening bör därför inte nu la ställning till huvuddelen avöverbefälhavarens förslag. Del bör ankomma på regeringen alt fortlöpandereglera dessa frågor. Vissa av de förslag somöverbefälhavaren har framfört vill jag dock kommentera något. Inspektören förrikels befästningar fördes över från ^fortifikalionsförvallningen ^lillförsvarsstaben . De uppgifter som ligger på inspektören i fråga omoperaliv planläggning bör enligt min mening hållas samlade i försvarsstaben.Därmed kan även ansvaret för personalkårs-frågorna för ^forlifikationskårenåläggas chefen för denna enhet. Jag ser inte något hinder ^mol all han i deltaavseende lyder under chefen för armén. Beträffande förslagetatt ta bort ^militärassislenlerna anser jag ^atl den ^alll bättre^lotalförsvarsplaneringen inom statsförvaltningens civila myndigheter harmedfört all berörda ^myndigheler har byggt upp en egen kompetens för samverkanmed försvarsmakten. Jag delar därför överbefälhavarens uppfat^tning allbefallningarna som ^mililärassistenl kan utgå. Jag anser också i ^likhei medöverbefälhavaren att del kan behöva placeras samverkansofficerare påmyndigheter som har en särskilt omfattande kontakt med försvarsmakten. 1977/78:63 anmäldejag alt behovet av ^truppslagsinspektörer med ^truppslagsavdelningar bordeövervägas i det ^fortsatla utredningsarbetet. Jag pekade också på att det fannsarméinspektörer knutna till ^mililärområdessla^berna. Jag anmälde vidare attden ^verksamhel som bedrivs av armé- och ^Imppslagsinspektörerna borde las uppi ^etl sammanhang och därvid behandlas i samband med översynen av den högreregionala ledningen. Överbefälhavaren har i sitt förslag till ^organisalion av arméstaben förordatalt ^Imppslagsinspektörerna med ^truppslagsavdelningar liksom bör ingå istaben. Enligt min mening bör dock ställning tas till^truppslagsinspektörer-^nas verksamhet ^m. först när frågan om arménsutbildningsverksamhet och den därav följande uppgiftsfördelningen mellan olikaledningsnivåer avgörs. Som jag har framhållit avser jag föreslåregeringen ^atl behandla denna fråga i en särskild proposition angående denhögre regionala ledningen. I fråga om marinstabeninnebär riksdagsbeslutet att staben skall beslå av fem enheter, varav tvåenheter för ledning av utbildningen (en för flottan och en förkustartilleriet). Överbefälhavaren anser alt en sammanslagning av dessa tvåenheter kan bli aktuell på lång sikt. Jag vill i detta sammanhang erinra om minföreträdares uttalande i ^prop. 1978/79:96 ^(s. 5) om marinens och flygvapnetsfredsorganisation på lägre regional och lokal nivå ^atl den ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 67 ekonomisk^a^ utveckling som har ägt rui^n^ efter del^atl försvarsbeslut antogs ställer ännu större krav på besparingarinom försvarsmaktens ^fredsorganisalion än ^lidigare. a. som en följd av dettauttalande utreder chefen för marinen en ökad samordning inom marinen. Hanstuderar därvid möjligheterna ^lill ökad samordning dels mellan örlogsbaser ochkustartilleri-försvar, dels mellan flottans och kustartilleriets utbildningsåväl ^innehålls-^som ^lokaliseringsmässigt, dels vad gäller marinensunderhållsverksamhet. Enligt min mening bör en ^ökd samordning inom marineneftersträvas. Marinstaben bör ges en ^organisalion som underlättar ^detla. Jaganser ^mol denna bakgrund alt ^lidigare ^beslul bör ändras så ^atl flottans ochkustartilleriets produktionsledning hålls samman i en enhet.^Delaljorganisalionen för en sådan enhet är dock beroende av de utredningar somchefen för marinen nu genomför. En sammanslagning kan därför komma alt behövaläggas senare än förändringarna av stabernas ^organisalion i ^övrigl. Del börankomma på regeringen att reglera denna fråga. Jag har i del föregåendebehandlat frågor där även personalens ^kårlillhö-^righel kan behöva ses över.Jag vill därför erinra om ^atl jag i ^prop. 1977/78:63 om försvarsmaktenscentrala ledning ^m. ^(s. 99) anförde alt det i samband med geno^mförandetav den nya befälsordningen år nödvändigt att se över ^personalkårsfrågorna isin helhet inom försvarsmakten. Överbefälhavaren harvidare lämnat förslag om hur ^resursema för utveckling av ^ADB-syslem skalldisponeras, dimensioneras och inplaceras i organisationen. ^Förslagel innebär istort ^atl den personal för utveckling och modifiering som finns vid decentrala staberna och försvarels materielverk samlas till en enhet vidförsvarels datacentral. Enligt ^förslagel skall dock de enskilda myndigheternasjälva ha resurser för att bedöma ^behovel av och leda ^ulvecklingen avinformationssystem samt för att ha systemansvar för de egna systemen. Myndighetsom ansvarar för den ^ADB-tekniska förvaltningen och driften av systemen skallockså ha egen personal för denna verksamhet. Överbefälhavarensförslag innebär vidare ^atl enheten för systemutveckling skall omfatta 60anställda. Detta innebär en minskning med 13 anställda av den personalstyrkasom nu finns. Enheten föreslås få kontor i , och , dvs.på orter där berörd personal och försvarets datacentral redan nu harverksamhet. Enligt min mening ärdet angeläget all försvarsmaktens egna resurser för utveckling av ^ADB-systemutnyttjas i första hand. De får dock ^inle blir så ^slora att^överlalighetsproblem uppslår. Jag delar därför överbefälhavarens uppfattningatt ca 60 anställda kan vara en lämplig personalstyrka för en gemensam enhet^mol bakgrund av den ^ADB-verksamhet som pågår och planeras inomförsvarsmakten. I samband med all den gemensamma enheten bildas bör ^behovel avpersonal för ledning ^m. av ^informationssys-^temulvecklingen vid deenskilda myndigheterna beaktas. Det bör dock fortlöpande prövas om intepersonal från andra myndigheter inom försvars- 1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet