prop · G3039 · 1979-12-31 00:00:00 — Av dennaanledning har föreskrivits att försäkringstagaren alltid skall ha minst enmånad på sig all belala sedan premieavin sändes ut. Skulle avin avsändas senareän en månad före den dag då den nya försäkringsliden börjar, förskjuts alltsåförfallodagen i motsvarande mån. Detta gäller oberoende av anledningen tillatl avin inte har sänts ut . Vid förseningar som försäkringsbolaget intehar haft anledning att räkna med kan del därför hända alt den förfallodag somanges i avin är en annan än den som egentligen gäller för försäkringstagaren. 23§ Har flera premieperioder avtalats, skall premien för varje period efter den förstabetalas senast pä periodens försia dag. Premie som avser än en månadbehöver dock inte betalas tidigare än efter det att försäkringsbolagethar avsänt elt skriftligt meddelande till försäkringstagaren om belalningen. (Jfr14 S, 30 S försia styckel och 31 S första slyckel i kommiuéförslagei) Särskillvid moiorfordonsförsäkring är det f n. inte ovanligt atl försäkringstidendelas upp pä flera premieperioder. Det förekommer ocksä i andra fall atlförsäkringsbolagel och försäkringstagaren kommer överens om att premierna fören eller flera försäkringar skall betalas med ett jämnt belopp varje månad.Betalningen ombesörjs i dessa fall vanligen av arbetsgivaren, en bank e. d.enligt etl fortlöpande uppdrag (s. k. automatisk betalning). En överenskommelseom månadsvisa betalningar från elt sådant premiekonto omfattas av förevarandeparagraf Frånsettpremien förden första perioden-som följerreglernai21 §,omdet är fråga om ennytecknad försäkring, resp. 22 S när det gäller en förnyad försäkring - skallvarje delpremie betalas senast på periodens försia dag. Liksom vid en vanligförnyelsepremie har försäkringstagaren dock alltid -utom vid mänadspremier-minst en månad på sig atl belala sedan premieavin skickades ul. Beträffandemånadspremier gäller däremot inte någon sådan respillid (frånsett premien förden försia månaden). De behöver alltså inte aviseras särskilt för varjetillfälle då de förfaller till betalning. Det är tillräckligt atl de, så som fn. är brukligt, aviseras vid försäkringens huvudförfallodag med angivande avatt hela försäkringspremien skall betalas med 1 /12 en viss dag . 1979/80:9 133 24§ Betalas inte premien i rätt lid, får försäkringsbolagel i den mån det är 24 § KFL skäligt ta ul en förseningsavgift enligt vad som kan ha beslämts iförsäkringsavtalet, (Paragrafensaknar motsvarighet i kommittéförslaget) Genomdenna bestämmelse för försäkringsbolagen möjlighet att införa enförseningsavgift och därmed bl, a, motverka att en försäkringstagare utnyttjarpremiebetalningsfristerna för att skaffa sig en obehörig kredit. Del kan inteanses skäligt att ta ut förseningsavgift i fall då försäkringstagaren på grundav sjukdom eller av annan anledning som regleras i 25 S tredje stycket harvarit förhindrad att betala premien . Som jag har nämnt ispecialmotiveringen till 21 § bör försäkringstagaren inte heller utsättas förnågon förseningsavgift, om orsaken till att premien inte har betalts äralt premieavin har starkt försenats eller kommit pä avvägar. Enförseningsavgift kan vidare i vissa fall vara oskälig, om en förnyelsepremieinte har betalts därför att försäkringen har förnyats mot försäkringstagarensvilja. Om försäkringstagaren görsig av med försäkringen efterdel alt den har förnyats, lorde försäkringsbolagets premiekrav f ö, vara sälitet att en förseningsavgift inte står i rimlig proportion lillbelalningsförsummelsen. Vilketavgiftsbelopp som kan sägas vara skäligt gär knappasl all fastslå generellt. Enmöjlig utväg kan vara att avgiften sätts i relation till den obetalda premien.Om försäkringsbolagen överväger att ta in bestämmelser i försäkringsvillkorenom en förseningsavgift, torde frågan om avgiftens storiek, liksomförutsättningarna över huvud taget för ell avgiftsuttag, böra diskuteras medförsäkringsinspektionen. Under alla förhållanden åligger det inspektionen attövervaka all inga oskäliga avgifter las ut. Ingethindrar att försäkringsbolagel vid dröjsmål med premiebetalningen dels sägerupp försäkringen lill upphörande, dels tar ut en förseningsavgift därför attförsäkringstagaren inte har betalt premie för tid innan försäkringen upphör. Omen nytecknad försäkring sägs upp, bör emellertid vid bestämmande avförseningsavgiftens storiek beakias all försäkringstagaren drabbas av en visspåföljd redan genom att den obetalda premien i delta fall för behandlas som s,k, korttidspremie (se 29 §). Underiåtenhet att eriägga självaförseningsavgiften kan inte enligt lagen leda lill atl försäkringen upphöreller till att annan särskild påföljd drabbar försäkringstagaren. Viddröjsmål med premiebetalningen har försäkringsbolagen i och för sig också rättatl kräva ränta enligt 3 S räntelagen på de obetalda premierna. Om ett bolagtar ut en förseningsavgift, synes del emellertid knappast bli aktuellt atldessulom begära ränta; avgiften torde normall komma alt inkludera euräntebelopp. Av3 s följer atl försäkringsbolagen inte har räu atl ta in regler iförsäkringsvillkoren om andra särskilda påföljder för dröjsmål med premie-betalningenän möjligheten att ålägga en förseningsavgift enligt förevarande paragraf ochatl säga upp försäkringen enligt 25 S- Prop.1979/80:9 134 25§ Vid dröjsmål med betalningen av premien får försäkringsbolaget säga 25 § KFLupp försäkringen all upphöra efter den dag då ett skriftligtmeddelande avsändes till försäkringstagaren om uppsägningen. Gör försäkringstagarensannolikt atl detta meddelande har försenats eller inte kommit fram på grund avomständigheter som han inte har kunnat råda över, upphör dock försäkringentidigast efter den dag då meddelandet kom honom lill hända och efler den dag då försäkringsbolaget avsände meddelandet till honom. Försäkringenupphör ej, om premien betalas innan den lid som anges i första stycket har löptut. Försäkringstagaren skall erinras om delta i meddelandet om uppsägningen. Försäkringenupphör ej heller enligt första stycket om försäkringstagaren inte har kunnatbetala premien i rätl tid därför alt han harblivit svårt sjuk eller berövatsfriheten eller därför att han inte har fån ut pension eller intjänad lön frånsin huvudsakliga anställning. Detsamma gäller om någon annan liknande oväntadhändelse har hindrat försäkringstagaren att belala premien i rätt tid. När hindretfaller bort skall försäkringstagaren belala premien. Gör han intedet, upphör försäkringen. Om dröjsmålet har varat , upphörförsäkringen även om hindret finns kvar. (Jfr15 S försia styckel, 17 S, 30 S första stycket och 31 S andra stycket ikommittéförslaget) För att försäkringsbolagel skall ha rält att säga upp försäkringenenligt denna bestämmelse krävs alt försäkringstagaren inte har betalt premieninom den tid som anges i 21-23 S§, Att dröjsmålet kan bero på att premieavininte har nätt försäkringstagaren på grund av missöde med posten e. d. hindrarinte atl försäkringen sägs upp. Däremot föreligger det naturligtvis inte någotdröjsmål med premiebelalningen, om försäkringsbolaget har lämnai anstånd ellermed anledning av en anmärkning mol premien har förklarat au saken skall utredasnärmare. Bestämmelseni första stycket om uppsägning på grund av dröjsmål med betalningen av premienär lillämplig så snart premien inte har betalts i sin helhet. Beslämmelsen gälleräven vid dröjsmål med belalningen av delpremier, t. ex. en månadsbetalningfrån ett premiekonto. Det ligger dock i sakens natur lU en uppsägning inte börtillgripas om den obetalda delen avser endast etl förhållandevis blygsamtbelopp, framför allt inte om det kan antas bero på etl rent förbiseende attinte hela beloppet har betalts i räu lid. 1princip kan försäkringsbolaget sända ut ett meddelande om uppsägningenomedelbart efter det alt dröjsmålet har inträtt. 1 praktiken torde det dockmestadels komma att förflyta innan försäkringsbolaget hinner reagera meden uppsägning. kan det tänkas att försäkringstagaren då faktiskt harbetalt premien ulan att bolaget har haft kännedom om del näruppsägningsmeddelandei avsänds. Det kan med hänsyn lill detla vara lämpligl altmeddelandet innehålleren uppmaning till försäkringstagaren att bortse från detifall premien redan har betalts. Uppsägningstidenutgör enligt försia stycket . Prop.1979/80:9 135 attförsäkringsbolaget tillämpar längre uppsägningstid. Uppsägningstiden 25 § KFLräknas frän den dag då etl skriftligt meddelande avsändes om uppsägningen. Iverkligheten fär försäkringstagaren alltså något kortare lid på sig änuppsägningstiden. Meddelandet går emellertid på försäkringsbolagets risk, dvs,uppsägningstiden förskjuls om försäkringstagaren gör sannolikt att meddelandethar försenals eller kommil bort på grund av omständigheter somförsäkringstagaren inte har kunnat råda över. Beträffande innebörden av dennabestämmelse kan jag hänvisa till vad jag har anfört i specialmotiveringen tillden motsvarande bestämmelsen i 15 S andra stycket. Av42 S andra stycket framgår att försäkringsbolaget i samband med meddelandet omuppsägning bör ange skälen för uppsägningen och erinra försäkringstagaren omvad han skall iaktta om han vill få uppsägningen prövad. Underremissbehandlingen har uttryckt farhågor för atl en del personer, somhar underiåtit att belala premien därför att de inte längre vill ha försäkringen,kan missuppfatta en erinran om atl de kan vända sig lill domslol och få för sigatt de är stämda. Med anledning av detta påpekande kan framhållas atl endapåföljden av att en sädan erinran inte lämnas är att försäkringstagaren fårenobegränsad tid atl klandra uppsägningen. Eftersom denna konsekvens knappast harnågon praktisk betydelse i delta fall, kan bolagen utan större risk underiåtaatt erinra om möjligheten till domstolsprövning, om de anser atl denna erinranär mindre lämplig. För att en uppsägning skall fö verkan krävs naturiigtvis atluppsägningsmeddelandet är så formulerat alt del klart framgår all dess syfte äralt försäkringen skall upphöra. Meddelandet skall också innehålla en erinran omalt försäkringen inte upphör, om premien betalas inom uppsägningstiden,Underiåtenhet all lämna en sädan upplysning medför dock inte alt uppsägningenföriorar verkan, Ienlighet med stadgad försäkringspraxis bör betalning genom postens förmedlinganses ha skett den dag dä ell inbetalningskort har lämnats på en postanstalteller ett girokort har kommit in till postgirokontoret (jfr beträffandebetalning av hyra 12 kap, 20 S tredje stycket jordabalken). Tredjestycket.Bestämmelserna innebäratt försäkringsbolagets uppsägning tills vidare blir utanverkan, om försäkringstagaren på grund av särskilda hinder inte har kunnatbelala premien i rätt tid. För all ett hinder skall få denna effekt fordras atldel har uppställ före förfallodagen. Har försäkringstagaren försuttit dennatid, blir bestämmelsen inte tillämplig även om etl sådant hinder skulleinträffa därefter innan uppsägning har ägt mm eller under den frist som gällerunder uppsägningstiden enligt första stycket. Ellexempel på all försäkringstagaren kan ha hindrats att betala premien äratt han har blivit svårt sjuk. Därmed avses framför allt att han har drabbatsav olycksfall och plötsligt blivit förd till sjukhus. Man kan däremol begäraatt den som avsevärd lid i förväg vet om att han skall tas in på sjukhus,exempelvis för en operation, vidtar åtgärder för att betala sina försäkrings- 1979/80:9 136 premierinnan han blir intagen, Å andra sidan kan hinder anses 25 § KFLföreligga även om försäkringstagaren är sjuk i hemmet, nämligen om han på grundav sjukdomen inte kan gå till posten och betala premien och inte heller någonannan kan betala premien för honom. Densom plötsligt blir berövad friheten, t. ex. genom anhållande eller häktning,bör också kunna anses ha giltig ursäkt för att inte betala en försäkringspremiei tid. Det fallel all försäkringstagaren avtjänar frihetsstraff bör bedömas påsamma sätt som då han las in på sjukhus. Om försäkrings-lagaren i lid har känttill när frihetsstraffet skall börja verkställas, får han anpassa sig efterdetla och kan alltså då normalt inte hävda alt han har varit förhindrad attbetala premien. Somgiltigt hinder kan vidare betraktas att försäkringstagaren inte har fått utintjänad lön från sin huvudsakliga anslällning. Visserligen är rätlen lill löni de fiesta fall säkrad, t. ex. genom den statliga lönegarantin vidarbetsgivares konkurs, men utbetalningen av den intjänade lönen kan likväl ivissa fall försenas och försäkringstagaren därmed råka ul för oförutseddaekonomiska svårigheter. Givetvis kan det då inte begäras all de medel som han iövrigi kan ha till sitt förfogande används till au betala försäkringspremier sålänge han behöver dem till nödvändigt uppehälle för sig och sin familj. Däremotbör inte införsel eller utmätning i hans lön betraktas som sådant hinder somutgör en ursäkt för atl inte belala försäkringspremier. Endastlön från försäkringstagarens "huvudsakliga anställning" avses.Försäkringstagaren kan inte som ursäkt åberopa att han inte har fått utersättning för ell extrauppdrag. Han för med andra ord räkna med all belalaförsäkringspremier med de inkomster som ulfaller regelbundet och inte lila lillarvoden e, d, som han uppbär med ojämna mellanrum. Attförsäkringstagaren inte fär ut pension torde vara mindre vanligt. Så kan docknågon gäng förekomma med s, k, trotjänarpension, som inte är säkrad medförsäkring eller pä motsvarande sätl. Slutligenkan försäkringstagaren vara hindrad all betala försäkringspremier på grund avnågon annan liknande oväntad händelse. Exempelvis kan en inkallelse tillmilitärtjänstgöring komma så plötsligt atl den kan ursäkta en försen premiebelalning. Ett annat exempel är all försäkringstagaren blir tvungenatt i sin tjänst göra en oväntad utlandsresa, 1 allmänhet kan dock enutlandsvistelse inte godtas som ursäkt. Den som har fån en premieavi ochplanerar en ulrikesresa som skall påbörjas innan premien förfaller, bör ordnaså att premien betalas inom den föreskrivna tiden. Även vid längre bortovarobör det kunna krävas att försäkringstagaren vidtar ätgärder för att så vikligautgifter som försäkringspremier betalas i lid. Föratt undanröja alla missförstånd kan framhållas alt det inte räcker med atl dethar inträffal en sådan händelse som har berörts. Som har framgått av dettidigare anförda fordras del också alt händelsen har hindrat försäkringstagarenatt betala premien . Ju allvariigare hindret är, desto mer antagligt ärdet givetvis atl händelsen har utgjort en sådant hinder. 1979/80:9 137 Föralt hindret skall kunna åberopas krävs inte att försäkringstagaren 26 § KFLanmäler del för försäkringsbolaget. Det är dock naturiigtvis ofta lämpligl althan gör det, om inte hindret omöjliggör också en sådan kontakt. Som har nämnisi den allmänna motiveringen (avsniti 2.8.3) kan försäkringsbolagel i premieavinange att den som är hindrad atl belala premien i rätt tid bör anmäla dettasnarast till bolaget. En sådan uppmaning utgör dock bara en rekommendation. Densom inte följer uppmaningen kan inte drabbas av någon påföljd. Föreliggerelt sådant hinder för premiebetalningen som avses med bestämmelserna i tredjestycket, föriängs uppsägningstiden så länge hindret pågår, dock längst till tremånader efter förfallodagen. Så snart hindret har upphört måste premien betalasför alt inte försäkringen skall upphöra. Man får dock räkna med alt hindret ipraktiken kan kvarstå efier det atl den utlösande orsaken tillhindret har fallit bort. Sålunda kan man inte fordra alt den som har kommit hemfrån sjukhus skall betala försäkringspremie försia dagen som han är hemma. Närförsäkringstagaren betalar premien sedan hindret har upphört, bör han samtidigti egel intresse upplysa om att han har varit förhindrad att belala premienlidigare. Annars kan del hända alt försäkringsbolaget behandlar betalningenenligt 26 S och utgår från att ett avbrott har förelegal i försäkringsskyddet. Detkan tilläggas att försäkringsbolaget har räu lill premie , även om försäkringen upphör när hindret har fallit bortdärför att försäkringstagaren inte heller då betalar den premie som bolaget harkrävt honom på. 26§ Betalar försäkringstagaren premien efler det alt försäkringen har upphönenligt 25 S, skall han därigenom anses ha begärt en ny försäkring från klockannoll dagen efler den då premien betalades. Vill försäkringsbolaget inte meddelaförsäkring enligt försäkringstagarens begäran, skall en skriftlig underrättelseom delta avsändas till försäkringstagaren frän den dag däbelalningen mottogs. Annars anses en ny försäkring ha tecknats i enlighel medförsäkringstagarens begäran. (Jfr15 S andra styckel och 30 S första slyckel i kommittéförslaget) Omförsäkringstagaren betalar en premie efter det atl försäkringen har upphört pågrund av dröjsmål med premiebelalningen, står flera möjligheter lill buds förförsäkringsbolaget. Bolagetkan sälunda vilja avräkna vad som återstår av den tidigare obetalda premien.Det kan ske i den formen alt bolaget kommer överens med försäkringstagaren omalt betalningen skall räknas som om den hade gjorts . Denna möjlighel kandock knappasl utnyttjas annat än då det har gått en kortare lid efler det attförsäkringen upphörde. Vidare kan bolaget efter avräkningen erbjuda den begärdaförsäkringen på villkor att ytteriigare premiebelopp skall betalas in ellererbjuda en försäkring för den kortare lid Prop.1979/80:9 138 somden kvarstående premien räcker till för. Också dessa erbjudanden måste 27 §KFL för att bli gällande godkännas av försäkringstagaren enligt vanliga reglerom hur avtal ingås, eftersom de inte kan anses slå i överensslämmelse medförsäkringstagarens begäran om en ny försäkring. Ensärskild fråga är om försäkringsbolaget kan helt avböja att meddela en nyförsäkring med anledning av den lidigare belalningsförsummelsen, eventuelltsedan bolaget dock har tagit i anspråk den del av det inbetalda beloppet somsvarar mot dess fordran på den lidigare premien. Frågan är med andra ord ombetalningsförsummelsen ulgör etl sådant särskill skäl som enligt 9 S andrastyckel berättigar bolaget alt vägra atl meddela den begärda försäkringen. Somjag har sagt i specialmotiveringen till den bestämmelsen bör denna frågabesvaras jakande, om försäkringstagaren har avsiktligt uinyttjatpremiebetalningsreglerna för att skaffa sig ett försäkringsskydd utan attbelala . Rör det sig emellertid om en enstaka försummelse som kan anlasbero på ett förbiseende från försäkringstagarens sida eller kan denne åberopanågon särskild ursäkt, bör han inte anses ha förverkat sin räu att få en nyförsäkring. Det bör i detta fall särskilt beaktas alt en vägran att medge denbegärda försäkringen kan drabba försäkringstagaren mycket hårt, om ettförsäkringsfall inträffar efter det att han har betalt in det nya beloppet meninnan försäkringsbolagel har hunnit meddela sitl besked. Omförsäkringsbolagel önskar utnyttja nägon av de nu nämnda möjligheterna ochalltså inte vill meddela försäkring i enlighet med försäkringstagarensbegäran, skall bolaget skriftligen underrätta försäkringstagaren om detla inom14 dagar från den dag då belalningen mottogs. Att underrättelsen försenas ellerinte kommer fram hindrar inte atl försäkringsbolaget har uppfyllt vad som krävsför att undvika att en försäkring kommer till stånd enligt försäkringstagarensbegäran. Ombolaget inte reagerar inom den angivna liden,anses en ny försäkring ha tecknatsi enlighet med den begäran som försäkringstagarens betalning innebär.Försäkringstiden böriar då klockan noll dagen efter den då premien betalades(se om tidpunkten för betalning specialmotiveringen till 25 S andra stycket).Försäkringsbolaget har i detla läge föriorat möjligheten atl använda nägon delav beloppet som betalning av dess fordran på den tidigare premien. Dennafordran för i stället krävas ut i särskild ordning, och fortsatt underlåtenhetatt betala den kan inte föranleda uppsägning av den nya försäkringen. 27§ Har den avtalade premien höjts därför att försäkringen på försäkringstagarensbegäran har ändrats under försäkringsliden, skall denna tilläggspremie betalasinom efter den dag då försäkringsbolaget 1979/80:9 139 avsändeett skriftligt meddelande till försäkringstagaren med krav på 28 § KFLlilläggspremien. Detsamma gäller annan lilläggspremie som försäkringslaga-renär skyldig att betala. (Jfr16 S försia meningen och 31 S första stycket i kommittéförslaget) Idepartementsförslagel behandlas alla premiehöjningar under pågåendeförsäkringsperiod som lilläggspremier. Det kan röra sig om en premiehöjning somföranleds av atl försäkringen utökas med ett nytt försäkringsmoment, t. ex. dåen motorfordonsförsäkring som har avsett enbart den obligatoriskatrafikförsäkringen utvidgas till att omfatta också vagnskadeförsäkring eller dåen villaförsäkring kompletteras med maskinskadeförsäkring. Premiehöjningen kanockså vara en följd av att försäkringstagaren har begärt altförsäkringsbeloppet skall höjas eller alt han vid en moiorfordonsförsäkringanmäler längre körsträcka. Andra exempel på att en tilläggspremie kan komma atttas ut är alt försäkringstagaren begär lägre självrisk eller anmäler fareökningvid exempelvis en brandförsäkring, 1 vissa fall kan också försäkringsbolagetbegära en ändring av försäkringsvillkoren som kan innebära en premiehöjningunder försäkringstiden (se 19 S försia styckel). Reglernai förevarande paragraf om när en lilläggspremie skall betalas överensstämmermed dem som enligt 21 S första stycket gäller för betalningen av förstapremien, 28§ Om en lilläggspremie som är en följd av atl försäkringen har utökats underförsäkringstiden inte betalas i rätl lid, för försäkringsbolagel medtillämpning av 25 S säga upp försäkringen i den del den har utökats. Omen annan tilläggspremie inte betalas i rätl tid, för försäkringsbolaget räknaom försäkringstiden för den ändrade försäkringen med hänsyn lill den premie somhar betalts. Sedan en skriftlig underrättelse om en sådan omräkning avförsäkringstiden har avsänts till försäkringstagaren, gäller försäkringen underden som följer av omräkningen, dock minsl under Ijorton dagar efterdet att underrättelsen har avsänts. (Jfr16 S andra och tredje meningarna saml 30 S första siycket i kommittéförslaget) Om försäkringstagaren inte betalar en tilläggspremie som harföranletts av att försäkringen under den löpande försäkringsperioden hartillförts ett nytt försäkringsmoment, påverkar del inte försäkringens giltigheti dess ursprungliga omfattning. Påföljden är i stället atl försäkringen kansägas upp med tillämpning av 25 S såvin gäller det nytillkomnaförsäkringsmomentet. Bestämmelserna avser dröjsmål med betalningen av en tilläggspremie somär en följd av aU försäkringen har ändrats på annat sätt än genom en utökningav försäkringen. Påföljden för en sådan försummelse är att försäkringstiden kanräknas om. En sådan omräkning kan bli aktuell, om 1979/80:9 140 försäkringsbeloppetpå försäkringstagarens begäran skall höjas l.ex. från 29§ KFL 200 000 lill 300OCK) kr, men försäkringstagaren försummar att betala den tilläggspremie somföranleds av ändringen. Försäkringsbolaget för då räkna ut för hur denredan betalda premien gäller fören försäkring med etl försäkringsbelopp på , samt justera försäkringstiden i enlighel med denna uträkning. Genomomräkningen förkortas alltså försäkringstiden. En förutsäuning är dock altförsäkringsbolagel avsänder en skriftlig underrättelse om detla, Ivissa fall kan omräkningen innebära att det inte längre återstår nägon del avförsäkringstiden. När det gäller en försäkring som enligt 14 S andra stycketinte är avsedd att förnyas skulle del inte vara tillfredsslällande om denupphörde i och med alt försäkringsbolagets underrättelse om omräkningenavsändes. Försäkringstagaren har därför i elt sådanl fall en respillid pä 14dagar, räknat från det att underrättelsen avsändes. Inte heller en försäkringsom enligt 14 S första stycket förnyas, om den inte sägs upp till försäkringsiidensutgång, upphör förrän denna fjortondagarsfrisl har gått lill ända,Försäkringsbolagel kan alltså med underrättelsen säga upp försäkringentill Ulgången av , om bolaget med stöd av 15 S inte vill förnyaförsäkringen.