prop · G3031 · 1979-12-31 00:00:00 — Etl viktigt led i denna verksamhet är all lämna informalion omsocialljänslen. Nämnden bör sprida kunskap om de olika slöd- och hjälpinsalsersom kan ges den enskilde inom socialljänslen. Nämnden skall i den uppsökandeverksamhelen särskill inrikta sig på enskilda och grupper som av olika orsakerkan anlas behöva stöd och hjälp av nämnden. Av 1 S följer att verksamhetenskall bedrivas med respekt för den enskildes självbestämmanderätt ochinlegrilel. En viklig fömtsättning för nämndens uppsökandeverksamhel är atl nämnden får kännedom om de sociala förhållandena i olikadelar av kommunen. Som framgår av paragrafen skall nämnden, när del ärlämpligl, samverka med andra samhällsorgan och med organisationer och föreningar.Nämnden bör samverka inte bara med myndigheler ulan även med organisationer ochdå inte bara sådana med huvudsakligen sociala uppgifter utan även t. ex.fackföreningar, invandrarorganisationer m. m. insatser för den enskilde skallutformas och genomföras tillsammans med honom och vid behov i samverkan medandra samhällsorgan och med organisationer och andra föreningar. Som framgår av de allmänna övervägandena harbestämmelsen atl nämndens insalser för den enskilde skall ulformas ochgenomföras tillsammans med honom grundläggande belydelse för socialtjänstensarbele. Beslämmelsen riktar sig i första hand lill socialarbelarna. Den angerklart och tydligt att inte får vidla insalser "överhuvud" på klienten. En annan sak är all del kan bli nödvändigl alt med slödav LVU ingripa till skydd för bam och ungdom, när samförstånd inle kan uppnås.Likaledes kan del bli nödvändigt att som en följd av det yttersta ansvarel setill alt en vuxen alkohol- eller narkotikamissbrukare blir läkarundersökt närman kan anta atl han behöver tas om hand enligl lagen om psykialrisk vård ivissa fall, LPV. Men även i dessa fall gäller riktmärket att socialnämndensinsalser - så långt del då är möjligi - skall utformas och genomförastillsammans med den enskilde. 1979/80:1 Spec.motiv SoL 529 Den enskilde är ofla ibehov av insatser inom och av insalser från annal samhällsorgan.Nämnden skall i sådant fall samverka med del organet så atl olika insatser kansamordnas. kan det även vara lämpligt att nämnden samverkar medorganisationer eller föreningar. En enskilds medlemskap i t. ex. en föreningkan således bli av betydelse i en frivillig samverkan mellan honom, föreningenoch socialnämnden. bör genom hjälp ihemmet, färdtjänst eller annan service underlätta för den enskilde att bo hemmaoch ha kontakter med andra. Nämnden bör även i övrigttillhandahålla sociala tjänster genom rådgivningsbyråer, socialcentraler ochliknande, social jour eller annan därmed jämförlig verksamhet. Nämnden kan utse en särskild person(kontaktperson) eller en familj med uppgift att hjälpa den enskilde och hansnärmaste i personliga angelägenheter, om den enskilde begär eller samtyckerlill det. Nämndens insatserbör i första hand inriklas på att göra det möjligt för den enskildehjälpbehövande alt bo kvar i den invanda miljön. Genom olika socialaserviceinsatser kan nämnden underlätta boendel för den som på gmnd av åldereller av annan orsak har svårt att klara sig själv. är det viktigtatt nämnden på olika sätl medverkar till att bryta den isolering som kan följaav t. ex. etl handikapp. Nämnden skall även i övrigt ge den enskilde det stödoch den hjälp som han behöver. 1 andra stycket ges exempel på ivilken form verksamheten kan bedrivas. Den här gjorda uppräkningen är på intetsätt uttömmande. Enligt 3 a S på begäran av vårdnadshavaren ulse särskild tjänsteman ellerförtroendeman hos nämnden eller annan lämplig person alt lämna vårdnadshavarenstöd och hjälp vid utövandet av vårdnaden. Förevarande bestämmelse gäller varoch en som behöver hjälp i personliga angelägenheter. pekas påmöjligheten att utse en kontaktfamilj för att bistå den enskilde. 1 de allmännaövervägandena (avsnitt 2.8.7) har getts exempel på sådan verksamhet. Nämndenkan givetvis ta upp frågan om en särskild kontaktperson eller familj såväl påeget initiativ som på begäran. Däremot medger inte lagen att en kontaktpersonutses mot den enskildes vilja. Det bör uppmärksammas attkontaktperson eller kontaktfamilj kan utses även i det fall enumgängesberätligad förälder anser sig behöva stöd och hjälp av nämnden vidumgängesrättens utövande. Vårdnadshavarens medgivande krävs inte för att enkontaktperson skall kunna utses i dessa situationer. Medger intevårdnadshavaren att det utses en kontaktperson åt den umgängesberättigade,kommer emeUertid vid oenighet mellan föräldrama om hur umgängesrätten skallutövas kontaktpersonens möjligheter att bistå föräldrama och barnet att varabegränsade. I lagen sägs ingenting om att kontaktpersonen bör ha särskildakvalifikationer. Till 34 1979180. Prop.1979/80:1 Spec.motiv SoL 530 konlaklperson kan socialnämnden utse var och en som ärlämplig för uppgiften och således såväl förtroendeman eller ijänslemän hosnämnden som någon annan. Den enskildes hjälpbehov blir avgörande för vilkakvalifikationer som konlaklpersonen skall ha. Omsorger om barn och ungdom verka för att barn och ungdom växerupp under trygga och goda förhållanden, i nära samarbele med hemmen främjaen allsidig personlighelsutveckling och en gynnsam fysisk och social utvecklinghos barn och ungdom och sörja för all barn och ungdom somriskerar atl ulvecklas ogynnsamt får del skydd och stöd som de behöver och, omhänsynen lill den unges bästa motiverar det, vård och foslran uianför del egnahemmel. 1 11 S har gells allmänna,mälinriklade bestämmelser för kommunernas omsorger om barn och ungdom i vidmening. Särskilda bestämmelser för förskole- och frilidshemsverksamheten finnsi 12-17 SS. Syftel med omsorgema om barn och ungdom har angetts vara atl verkaför all barn och ungdom växer upp under Irygga och goda förhållanden. Dellaöverensslämmer nära med den beskrivning av syftel med samhällets vård av barnoch ungdom som finns i 1 S BvL. Vidare skall enligt 11 S SoL kommunen inära samarbele med hemmen, främja en allsidig personlighetsutveckling och engynnsam fysisk och social utveckling hos barn och ungdom. Detla syfte, som har angelts särskilt för den förskole- och fritidshemsverksamhet sombehandlas i lagen (1976: 381) om barnomsorg, kommer således atl gälla hela dendel av den kommunala socialljänslen som avser verksamhel för barn och ungdom. I 11 S sägs vidare alt nämndenskall sörja för atl barn och ungdom som riskerar all utvecklas ogynnsamt fårdel skydd och del slöd som de behöver. Beslämmelsen svarar nära mol den som nufinns införd i BvL. Slulligen sägs del i paragrafen alt om den unges bäslamotiverar del, skall nämnden sörja för alt den unge får vård och foslranutanför del egna hemmel. F. n. finns bestämmelser i 31 S BvL som i vissa fallger den unge rätl till stöd och hjälp av nämnden. De situationer som anges därfaller under rätten lill bislånd enligt 6 S. Del har emellertid ansellspåkallat att vid sidan av beslämmelserna om räll lill bislånd i lagen skriva indet ansvar som nämnden har för all de unga vid behov kan få vård uianför detegna hemmet. För barn som stadigvarande vislas ikommunen skall bedrivas förskole-och frilidshemsverksamhel. Förskoleverksamheten avser barn sominte har uppnått skolpliktig ålder och bam vilkas skolgång har uppskjulilsenligl 32 S andra styckel skollagen (1962: 319). Prop.1979/80:1 Spec.motiv SoL 531 Fritidshemsverksamheien avser skolplikliga barntill och med ålder. Bam skall anvisas plats i förskola från och medhösUerminen del år då de fyller . Förskolan skall omfalla minsl 525limmar om årel. De barn vilkas skolgång har uppskjulils enligl 32 stycket skollagen (1962: 319) skall anvisas plats i förskola. De bam som av fysiska, psykiska eller andra skälbehöver särskilt slöd i sin utveckling skall anvisas plals i förskola lidigareän som anges i 13 S första stycket eller med förtur anvisas plats i fritidshem,om inte barnens behov av sådant stöd tillgodoses på något annal säll. Kommunen skall genom en planmässig ulbyggnad avförskole- och fritidshemsverksamheten sörja för alt de barn som pä grund avföräldrarnas förvärvsarbele eller sludier eller av andra skäl behöveromvårdnad utöver vad som följer av 13 och 14 SS får sådan omvårdnad, när intebehovet tillgodoses på annal säll. I kommunen skall finnas en av kommunfullmäktigeantagen plan för förskole- och fritidshemsverksamheten. Planen skall avse enperiod av . Om ett barn vårdas på sjukhus eller i någon annaninstitution, skall huvudmannen för inslilulionen sörja för alt barnet fårtillfälle atl delta i verksamhet som motsvarar den som erbjuds i förskola ellerfritidshemsverksamhel. Regeringen meddelar ytterligare föreskrifter omförskole- och fritidshemsverksamhelens organisation. Bestämmelser om den kommunala förskole- ochfritidshemsverksamheten ges i lagen (1976:381) om barnomsorg. Lagen reglerarkommunernas ansvar för dessa verksamheter och ålägger kommunerna skyldighet attsvara för en planmässig utbyggnad. Lagen är ell ullryck för den stora vikt somstatsmakterna fäster vid förskolorna och fritidshemmen. Syftet med samhäUetsbamomsorg är alt ge barn möjlighel lill en god och trygg uppväxtmiljö. Enmycket slor andel av de kommunala resurserna tas f n. i anspråk för attuppfylla det ansvar som åläggs i barnomsorgslagen. utgår detbetydande statsbidrag till kommunerna som stöd i driften av bl.a. daghem ochfritidshem. En stor del av socialnämndernas verksamhetsområde upptas numera avarbetsuppgifter som följer av bamomsorgslagen. 1979/80:1 Spec.motiv SoL 532 Mol bakgrund av den viktiga rollsom förskole- och fritidshemsverksamheten således har inom den sociala seklornhar del rikligast alt foga in bamomsorgslagen i SoL, 1 12-16 SS SoL hardärför lagils in de cenirala bestämmelsema, medan de ytterligare föreskrifternaom förskole- och fritidshemsverksamhelens organisation avses bli inlagna i ensärskild barnomsorgsförordning. Vidare föreslås atl de nuvarandebeslämmelserna om finansiering av slalsbidrag till förskole- ochfritidshemsverksamheien skall få sin plats i en särskild lag, lagen omfinansiering av statsbidrag till förskole- och frilidshemsverksamhel(lagförslag 10). När beslämmelserna på så sätl harfogals in i SoL har del skell med uigångspunkl i alt beslämmelserna medoförändral innehåll och så långl möjligi också i oförändrad form skall ta platsi den nya lagsliftningen. Förskole- och fritidshemsverksamheien har varil ochär fortfarande i viss omfallning föremål för särskilda ulredningar i speciellakommilléer och arbetsgmpper. 12 § förstaSlycket svarar mot 4 § barnomsorgslagen. 12 S andra och tredje styckena svararmol 1 S tredje slycket samma lag. 13 § svarar mol 5S första slyckel saml andra styckel förslå punklen bamomsorgslagen. 5 S andraslyckel andra punkten - särskilda bestämmelser om förskola för avlägset boendebarn - avses få sin motsvarighet i bamomsorgsförordningen. 14 § svarar mol 6S första slyckel barnomsorgslagen. 6 § andra slyckel barnomsorgslagen avses bliförd till barnomsorgsförordningen. De ändringar som har gjorts i beskrivningenav barn som behöver särskilt slöd är redaktionella och anpassade lillbeskrivningen i 20 S. Någon ändring i sak har således inte åsyftats. 15 § svarar mol 8S barnomsorgslagen. 16 § svarar mol 9S barnomsorgslagen. 17 § I denblivande barnomsorgsförordningen avses bli intagna de besiämmelser som f. n.finns i 2 och 3 SS, 5 S andra slycket andra punklen, 6 S andra slyckel och 7 Sbarnomsorgslagen. Dessa bestämmelser avser planeringen av verksamhelen.Bestämmelsen i 12 S barnomsorgslagen ersäUs av 68 S SoL. Omsorger om äldre människor skall verka för atläldre människor får möjlighel atl leva och bo självsländigl och alt ha en aklivoch meningsfull tillvaro i gemenskap med andra. I de allmänna övervägandena(avsnill 2.10) har samhällels insalser för äldre människor behandlals relativtingående. I denna och följande paragraf ges en kortfattad beskrivning avsocialnämndens uppgifter på detta område. Det bör samlidigl liksom i deallmänna övervägandena strykas Prop.1979/80:1 Spec.motiv SoL 533 underatl del är en viklig uppgifl för olika folkrörelser, förelag och fackligaorganisationer alt medverka i arbelet för de äldre. 1 paragrafen anges syftet med socialljänslensinsalser för de äldre. De gmndläggande kraven på självbeslämmande ochnormalisering läggs fast. skall genom sina insatser ge de äldrevalfrihet. Nämnden skall skapa förulsällningar för alt äldre människor somönskar del kan bo kvar i sin invanda miljö. skall nämnden medverkatill alt bryla isolering och öppna möjlighet för de äldre till kontakter medanhöriga och andra och till att även i övrigl la del i gemenskapen i samhället.Man bör verka för att äldre människor får möjlighel lill en aktivsysselsällning. Likaså bör de äldres medverkan i samhällsliv och föreningslivstimuleras. Vissa sociala tjänster blir särskilt betydelsefullaför de äldres möjligheter atl leva självständigt. Det gäller insalser som gördet lättare all bo hemma, all behålla handlingsfrihel och all känna irygghel.Till sådana sociala tjänster hör social hemhjälp, färdtjänst och social joursamt tillhandahållande av tekniska hjälpmedel. skall verka för atl äldre människorfår goda bosläder och ge dem som behöver det slöd och hjälp i hemmet och annanlättåtkomlig service. För äldre människor med behov av särskill stödskall kommunen inrälta bostäder med gemensam service (). Övergången från ett yrkesverksamt liv skallunderlättas genom information och annat stöd. Som framgår av de allmännaövervägandena är det alltjämt sä all äldre personer, generellt sett, bor sämreän andra. I lagmmmet har därför lagts särskild vikt vid att socialnämndenverkar för atl de äldre får goda bostäder. är äldre människor ofla ibehov av slöd-och hjälpinsalser i hemmet. Såväl socialjour som andraanordningar som ger de äldre möjlighet att vid behov kunna komma i kontakt mednågon är av stor betydelse för tryggheten i boendet. Nämnden skall sörja föratt de äldre också ges annan service som kan underlätta boendet. I lagrummetunderstryks att servicen skall vara lättåtkomlig. Äldreomsorgen måste vara såanordnad atl de äldre verkligen kan få den hjälp som de behöver. Här harinformationen om vilka sociala insatser som slår till buds stor belydelse. Menfrägan om lätlålkomligheien gäller även avstånd, kommunikationer och tider.All service kan inte ges i hemmet. Det kan bli nödvändigt alt samordna insatservid servicecentraler av olika slag. När de insatser som kan ges i hemmetär otillräckliga, skall de äldre kunna erbjudas ett boende som kan tillgodosekraven på en högre grad av omsorg. Lagrummet innebär en skyldighet för kommunenatt inrätta bostäder med gemensam service. Innebörden härav, bl. a. att deäldre bör erbjudas ett boende och en service som är anpassad till deras behov,har behandlats ingående i de allmänna övervägandena. Bostäderna skall ifortsättningen benämnas . Lägenhet i hyrs på samma sätl som andrabosläder och kan berättiga till kommunalt bostadstillägg. Servicehusen kan varadel av fas- Prop.1979/80:1 Spec.motiv SoL 534 Serviceanordningar som I.ex. social hemhjälp larden boende i anspråk efler egel beslämmande och beialar härför enligl gällandetaxor. Boendet bör vara så utformat all den enskilde även kan erhållade tjänster som han eller hon behöver för all klara sin tillvaro och kännaIrygghel. Även de nuvarande ålderdomshemmenkommer att omfaUas av begreppel . Slrävan bör vara all successiviövergå från den helinackordering som erbjuds vid ålderdomshemmen lill ettboende med mer individuelll anpassad service. I tredje slycket anges särskillnämndens ansvar för information och andra insalser som är ägnade all förebyggaeller begränsa omställningssvårigheter när de äldre lämnar yrkeslivet. Del ärhär i första hand fråga om olika former av informalion som belyser deförändringar i den enskildes liUvaro som pensioneringen innebär eller kaninnebära, upplysningar om föreningsverksamhet och andra aktiviteter som slårtill buds liksom särskilda rälligheler i samband med pensioneringen. Med"annal stöd" avses individuelll inrikiade insalser såsom råd ipersonliga angelägenheler, hjälp i vissa praktiska frågor om boslad och hushålloch i förekommande fall ekonomiska frågor. Omsorger om människor med handikupp skall verka för allmänniskor som av fysiska, psykiska eller andra skäl möler belydande svårigheteri sin livsföring får möjlighel alt della i samhällels gemenskap och all levasom andra. skall medverka lillalt den enskilde får en meningsfull sysselsällning och atl han får bo på ellsäll som är anpassat efler hans behov av särskill slöd. Lagmmmet behandlar kommunens ansvarför atl personer med olika handikapp får de särskilda omsorger som de behöver.Bestämmelsen tar sikte inte bara på rörelsehindrade, syn- eller hörselskadadeutan också på personer med psykiska handikapp och på dem som harmissbruksproblem eller andra svåra sociala problem. Lagrummet ger utlryck förde gmndsatser för arbetet på handikappområdet som bmkar sammanfattas underbegreppel inlegration och normalisering. I övrigt kan hänvisas till de allmännaövervägandena (avsnitt 2.11). Vård i familjehem och i hem för vård eller boende skall sörja för altden som behöver vårdas eller bo i ett annat hem än det egna tas emot i ellfamiljehem eller i ell hem för vård eller boende. ansvarar för all densom genom nämndens försorg har tagits emot i ett annat hem än det egna får godvård. Vården bör utformas så all denfrämjar den enskildes samhörighel med de anhöriga och kontakt med hemmiljön. 1979/80:1 Spec.motiv SoL 535 Med värd i familjehem avses sådanvärd i enskilt hem som anordnas genom socialnämndens medverkan. Vård ifamiljehem avser inte bara vård av bam. Också för vuxna personer kan sådan vårdkomma i fråga. För placering av barn i annan familj än den egna gäller ävenbeslämmelserna i 25-27 SS. Med hem för vård eller boende avsesalla de olika lyper av institutioner som förekommer inom den nuvarandesocialvården, således såväl barn-och ungdomshem, ungdomsvårdsskolor ochnykterhelsvårdsanstaller som övriga institutioner av inackorderings- ellerbehandlingskaraktär. Enligt andra stycket harsocialnämnden ansvaret för all den som vårdas i annat hem an det egna får godvård. Som närmare utvecklats i den allmänna motiveringen skall sådan vård somhär avses som regel ingå som ell led i en sammanhållen vård och behandling.Socialnämnden som har ansvaret för vårdplaneringen har således kvar sitt ansvaräven i del fall någon del av vården ges genom annan huvudmans försorg. I Iredjeslyckel har gmndsaisen om närhet kommil till uttryck. Vården bör föriäggas ochgenomföras på sådant sätl alt samhörigheten och kontakt med de anhöriga och medhemmiljön främjas. Det behov av hem för vård ellerboende som är gemensaml för kommunerna inom en landsiingskommun skalltillgodoses av landstingskommunen och kommunerna i områdel. Behovet av sådana hem och ansvaretför deras inrättande och drift skall redovisas i en plan. Planen upprällas avlandstingskommunen och kommunerna i området gemensamt. Det skall redovisas förlänsstyrelsen. Landstingskommunen och kommunernainom en landsiingskommun har ansvarel för att behovet av hem för vård ellerboende blir tillgodosell. Behovet av sådana hem skall redovisas i en plan.Planen blir del instrument genom vilkel ansvaret för institutionernasinrättande och drift fördelas mellan landstingskommunen och kommunerna. Vilkelbehov som är gemensamt för kommunerna inom landstingskommunen är givetvis enfråga som får bedömas av de berörda parterna från fall lill fall. Bestämmelsentar emellertid främsl sikte på de tyngre institutionerna, dvs. dem som motsvarardagens nykterhetsvårdsanstalter och ungdomsvårdsskolor. Dessa institutionertorde ofta kräva sådana resurser och så stort befolkningsunderlag att de kräveretl slörre upptagningsområde än kommunens. Även andra, mindre hem t.ex.barnhem, som kommunerna i ett landstingsområde har ett gemensamt behov av skallredovisas i planen. Utanför bestämmelsema faller sådanamindre hem som drivs av varje primärkommun för sig. Delta innebäremellertid inle att de skall lämnas obeaktade vid planeringen. De utgör tvärtomett nödvändigl underlag när behovel av sådana hem som skall vara gemensammaför flera kommuner skall fastställas. Prop.1979/80:1 Spec.motiv SoL 536 Del är viktigt attinslilutionsplaneringen blir så fiexibel som möjligt. Planen skall ulgöra ellinstrument för ansvarsfördelning och inle en detaljreglering avinstitutionerna. Ansvarel för upprällande av planenskall åvila landstingskommunen och kommunerna gemensaml. De frågor som därvidkan uppkomma fömtsätts bli lösta i regionala samrådsorgan. Planen skallredovisas för . Vård i familjehem och hem för vårdeller boende skall bedrivas i samråd med socialnämnden. Regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer meddelar ytterligare föreskrifter om vård i sådana hem. har ansvaret för attden enskilde får den vård som han behöver. Detta ansvar gäller också sedan denenskilde har tagits emot i familjehem eller i hem för vård eller boende. Delinnebär all vården i hemmel skall planeras i samråd med nämnden. hållas underrättad om i varje fall alla större förändringar i denenskildes förhållanden under vistelsen i hemmel. När del gäller formerna förintagning i hem som har annan huvudman än kommunen bör det ankomma pålandstingskommunerna och kommunerna att gemensamt utarbeta rikllinjer, somtillgodoser berättigade anspråk på medinflylande från socialnämnderna. Det ärviktigt att dessa riktlinjer utformas på ett sådant sätt alt man behållerkontinuiteten i vårdarbetet och att de medger elt snabbi och smidigtförfarande. Enligt andra stycket fömlsältsregeringen meddela ytterligare föreskrifter. Nuvarande stadgor bör därvidersättas med en förordning. I denna bör ges vissa övergripande riktlinjer förvårdens bedrivande. Regeringen föreslås vidare få möjlighet atl överlåta sinbefogenhet att meddela ytterligare föreskrifter på en myndighel. Avsikten äratt uppdra åt att meddela de ytterligare föreskrifter som kananses behövliga. Särskilda regler till skydd Rir underåriga Var och en som får kännedom om atten underårig misshandlas i hemmet eller annars behandlas där på ell sådant sättatt det är fara för hans hälsa eller utveckling bör anmäla detta tillsocialnämnden. Myndigheter vars verksamhet berörbarn och ungdom samt de som är anstäUda hos sådana myndigheler är skyldiga attgenast till socialnämnden anmäla om något gör atl socialnämnden behöver ingripatill en underårigs skydd. Detta gäller även läkare, lärare, sjuksköterskor ochbarnmorskor som inte har sådan anställning i fråga om vad de får veta i sinyrkesverksamhet. Anmälningsplikt gäller även för demsom är verksamma inom familjerådgivning, om de i sin verksamhet fårkännedom om att en underårig misshandlas i hemmet. 1979/80:1 Spec.motiv SoL 537 Första och andra styckena motsvarar 93 S BvL. Första stycket har till syfte allsäkerslälla all socialnämnden så snarl som möjligi får kännedom om när enunderårig far illa i hemmel. Uppmaningen lill allmänhelen all anmälamissförhållanden har knutits till fall av misshandel eller annan behandling sominnebär fara för den unges hälsa eller utveckling. Det innebär alltså eninriklning på sådana fall där det allmänna har en skyldighet all ingripa genometl straffrättsligt förfarande (3 kap. 5 S ) eller vårdålgärder (1S LVU). Det finns i detta sammanhang också anledning atl påminna om det förbudmot kroppslig bestraffning eller annan kränkande behandling av barn som hartagits upp genom ell tillägg till 6 kap. 3 S och trätt i kraftden . Beslämmelsen i första styckel ärliksom i BvL en rekommendation. Den saknar alliså straffsanktion. stycket innebär däremol enplikt för vissa offentliga organ och befallningshavare vid dessa all göraanmälningar. 1. myndighel vars verksamhet berörbarn och ungdom; härmed avses främst åklagar- och polismyndigheter,skolmyndigheter, centraler för psykisk bam- och ungdomsvård,barnavårdscentraler samt de särskilda organ som kan finnas inrättade för allmänungdomsvård; 2. anställda vid de myndigheter somavses under 1;