prop · G303143 · 1979-12-31 00:00:00 — Efter remiss har yllranden över beiänkandei avgells avSvea hovrätt, kammarrätien i Siockholm, bokföringsnämnden (BFN), bankinspektionen,försäkringsinspektionen, riksrevisionsverkei (RRV), riksskatieverkel (RSV),kommerskollegium, patent- och registreringsverket, (), arbetsdomstolen, statens induslriverk, länsslyrelserna i ochVäslernorrlands län, anslällningsskyddskommittén (A 1977:01), 1978 årssemeslerkommillé (A 1977: 02), Föreningen revisorer (FAR),(). i (LO).Tjänstemännens cenlralorganisalion (TCO), Centralorganisationen /SR(/SR), Statsföretagens (), (), , . , Posl- och Kredilbanken (PKbanken), Svenska Handelskammarförbundel,. Svenska Revisorsamfundel SRS (SRS), , . ,Hantverks- och () - Familjeföretagen ochSveriges . har bifogat yttranden av SkånesHandelskammare och . i Västernorrlandslän har bifogal yltrande av och läns Handelskammare.LO har bifogal yttranden av och . och har avgetl etl gemensaml yttrande. PKbanken har anslutit sigtill Svenska Bankföreningens yllrande. 1 Allmänt om betänkandet , i ,LRF, KF och har tillstyrkt eller förklarat siglämna utan erinran kommitténs förslag i dess helhet. AMS, i och TCO harinstämt i den inom kommittén avgivna reservationen (se vidare avsnitt 2.2. iremissammanställningen) men tillstyrkt kommitténs förslag i övrigt. LO: LO redovisade sin principiella syn på bolagsulredningensarbele i samband med yttrandet över delbetänkandet "Nya bolagsreglerm.m." (SOU 1978; 67) lill vilket LO vill hänvisa. visar i sitl yttrande på etl konkret delområde(koncernproblemaliken) på nödvändigheten av atl hela den associationsrättsligalagstiftningen blir föremål för en omfattande översyn såsom LO framfört bl. a.i det lidigare nämnda yttrandet. : Enligt direktiven skullebolagskommiltén "förutsättningslöst utreda frågan om en ändamålsenligutformning 1979/80: 143 117 av del akliebolagsräilssliga koncembegreppei. "Bolagskommiltén har inle följt dessa direkliv ulan begränsai sig till en ganskagrund analys av situationen för 50/.50-bolag och intresseförelag. Aktiebolagsformen tillkom för ell sekel sedan för alt röjaundan ell hinder för den framväxande industrialismen. Genom aktiebolagsformenkunde förelagaren befrias från personligt ansvar och begränsa sitt ekonomiskarisktagande samlidigt som han fick möjlighel att finna uiomslående finansiärer.Dessa senare gavs dessulom ell skydd mot atl företagaren handskades onödigtvårdslöst eller brottsligt med de finansiella medel som finansiärerna tillsköt. Aktiebolagsformen var ändamålsenlig för della så länge detrörde sig om enstaka bolag. Men genom koncernbyggandel urholkadesaktiebolagsformens skyddsmekanismer för finansiärerna. Kulmen nåddes medKreugers koncernbyggande och omfattande finansiella operaiioner. MedKreuger-kraschen som bakgrund började koncernregler ularbelas för alt skydddafinansiärerna även i koncernsammanhang. kan man återigen konstatera atl aktiebolagsformen i sinnuvarande tappning inle är ändamålsenlig ulan åter halkat efter utvecklingen.Del är nu allmänl accepterat alt företagandet inte bedrivs enbart för atttillgodose kapitalägarnas avkastningskrav utan också för alt tilllgodosesamhällets och löntagarnas krav. Dessa har därför berättigade iniressen både avrikligl utformad information och av inflylande på koncernernas utveckling. Denjuridiska formen för koncernerna måste anpassas till dagens verklighet. Bolagskommiltén har i ett tidigare betänkande (SOU1979:67) lagit ett sleg i den riktningen genom sill förslag om sidoordnadekoncerner. En utveckling i den riktningen innebär en kil in i del medvetnasystematiska bollande med konkursföretag som vissa personer bedriver tillförfång för samhällel och löntagarna. Men ett förutsättningslöst utredande av koncernbegreppetborde ha föranlett bolagskommittén alt titta närmare på behovet av en nykoncernbolagsform som bättre avspeglade den verkliga situationen ikoncernerna, Formelll är alla dotterbolagen i en koncern friståendejuridiska personer med eget ansvar för sitt agerande, I verkligheten sker i dagofta en delegering från moderbolaget till dotterbolagen avbeslutsbefogenheter. Vid denna delegering behåller moderbolagen självkontrollen över alla cenirala beslul. En sådan typ av delegering torde saknaformell grund i lagstiftningen som tvärtom formellt synes ge dotterföretagende befogenheter som moderbolagen i verkligheten anser sig ha rätt atldelegera eller ej efter egel skön. I OECDs uppföranderegler för multinationella förelag hardagens verklighet uppmärksammats. OECD-ländemas regeringar har i dessa reglerslagit fast principen att den beslutsnivå i en koncern som fattar de verkligabesluten också har ansvar för dessa beslul gentemoi l.ex. de anställda oavsettkoncernens formella juridiska uppbyggnad. När OECDs uppföranderegler de senasle åren prövats vadgäller moderbolagels ansvar, har regeringarna tvingats konstatera atl deprinciper man internationellt slagit fast i reglerna vad gäller moderbolagetsansvar och som avspeglar den verkliga situationen i dagens storföretag ännuinte slagit igenom i den nationella aktiebolagssliflningen l.ex. anser alt denna frågaborde ha behandlals av bolagskommiltén. Då så inte sketl anser förbundet attfrågan om all skapa särskilda mer ändamålsenliga associationsrätlsliga formerför koncernförelag med del snaraste bör ulredas. 1979/80: 143 118 2.1 50/50-bolaget i aktiebolagsrätten Följande remissinslanser har i huvudsak tillstyrkt ellerförklarat sig lämna utan erinran kommitténs förslag lill behandling av 50/50-bolagoch därmed jämställda företag inom akliebolagsrätten: , kammarrälteni Siockholm, RRV, kommerskollegium, Handelskammare, StockholmsHandelskammare, och Jämllands läns Handelskammare, statensindustriverk, FAR. Svenska Bankföreningen.Svenska Handdskammarjörbundet. , SvenskaRevisorsamfundel SRS, , advokaisamfund.SHIO-Familjeföretagen och Redovisningskonsulters Förhund. : BFN, som begränsar sitt yttrande tillatt avse definiiion av koncernbegreppet vid lillämpning avkoncernredovisnings-och vinstutdelningsregler, har inte något atl erinra motden i utredningen föreslagna definitionen, under förutsätlning all i enlighetmed ulredningsförslagel kompletterande informalion om andelar iintresseföretag lämnas i årsredovisning och koncernredovisning. Bankinspektionen: Som ulredningen konstaterar ärkoncernredovisningsreglerna de viktigaste av de regler för vilkakoncernbegreppet är av belydelse. Inspektionen kan på de skäl ulredningen anförgodta ulredningens koncernbegrepp. Vidare kan inspeklionen instämma iulredningens uppfattning atl del i och för sig är angelägel alt inom ABL ha etlenhetligt koncernbegrepp. Inspektionen är emellerlid inte övertygad om atl detnu valda koncernbegreppet bör gälla för bestämmelserna om låneförbudet. Fråganär enligt inspektionens uppfattning inle tillräckligt belyst för elt definitivtställningstagande i ena eller andra riktningen. Vissa kringgående manövrer somtogs upp av brottsförebyggaande rådet i dess pm (1979; 5 s. 80 f) omAktiebolagslagen - förstärkt skydd för del bundna kapitalet m.m. berörs intealls i del remitterade betänkandet. Inspektionen får därför föreslå alt dennyligen tillsatta ulredningen Utredning om tillsynen över värdepappersmarknadenm.m., som bl.a. skall ta upp frågan om undantag från låneförbudel, på lämpliglsätt bereds tillfälle ta ställning till nu berörda problemalik. RSV: Det är givetvis en stor fördel om ett enhetligtkoncernbegrepp kan användas i aktiebolagsrälten. Vad avserkoncernredovisningsreglerna i 11 kapitlet ABL och reglerna om vinstutdelningenligt 12 kap ABL delar RSV helt kommilléns uppfattning atl koncernbegreppet ejbör innefatta 50/50-bolagen. Häll 50/50-bolag inte ingår i koncernbegreppet vidtillämpning av reglerna om låneförbud föreligger emellerlid - som lagutskottetanförl i betänkande 1977/78; 8 s. 25 - risk för att låneförbudet kringgås. RSVvill därför framhålla att komplelterande beslämmelser kan behövas vidlill-lämpning av reglerna om låneförbud om det visar sig atl låneförbudetkringgås. RSV vill peka på atl enligt 12 8 4 och 5 styckena bokföringslagenkrävs atl förelag inom samma koncern har samma räkenskapsår. RSV har somdispensmyndighet funnit alt den regeln ej gär alt uppfylla när ägandebola-genlill 50/50-bolagel har olika räkenskapsår. : För det läll 50/50 bolagbetraktas som dotterbolag i förhållande lill sina olika intressenter kan enligtpalenlverkels Prop.1979/80:143 119 mening svårigheler uppstå om de överordnadeintressebolagen har olika räkenskapsår. Vilket räkenskapsår 50/50 bolaget änansluter sig lill, uppslår problem vid koncernredovisningen med annalöverordnat intressebolag, vilkel försvårar insyn och utvärdering avresullatet. Vidare kan 50/50 bolaget med stöd av koncernregeln ibokföringslagen alternera mellan sin olika moderbolags bokslutsdatum, vilket iprakliken försvårar förståelsen av de berörda bolagens årsredovisningar och gördessa svårlästa. anser även av denna anledning att 50/50 bolaginle skall betraktas som i koncern ingående bolag i akliebolagsrättslig mening.Pä anförda skäl lillslyrker patenlverket kommitténs förslag att förtydligakoncerndefinilionen i aktiebolagslagen. LO:Kommilléns överväganden om koncernbegreppets utformning lar främsl sikle påfrågan om s.k. 50/50-bolag och därmed jämställda företag skall räknas somkoncernbolag eller inle. Delta övervägande sker huvudsakligen mot bakgrundenav att kommittén ser "koncernredovisningsreglerna och reglerna omvinstutdelning (som) de viktigaste av de regler för vilka koncernbegreppet ärav betydelse." Med detta snäva synsätt som utgångspunki föreslårutredningen att de s. k. 50/50-bolagen i aktiebolags-rälislig mening inte skallbetraktas som dotterbolag. Vid detla val av utgångspunkt för enkoncerndefinition kommer kommittén genast i en rad definitionsproblem gentemotandra lagstiftningar vilkel tvingar den till att på ell närmast patetiskt sättjonglera med en rad olika definitioner för att inte komma i konflikl med vissa självklara rättigheter iandra lagar. Från LOs utgångspunkter är det angeläget atl man försökerfinna ell enhetligt koncernbegrepp. Även om LO delar utredningens uppfallningom problemet med "uppblåsning" av redovisningar ochvinstredovisnings-aspekten får detla inte avgöra huruvida en bolagstyp skallbetraktas som tillhörande en koncern eller inte. Det senare får enligt LOsnarasl ses som etl tekniskt redovisningsproblem och ges lösningardärefter. vill instämma i Svenska Fabriksarbetareförbundels förslagatt ges i uppdrag att utforma redovisnings- ochinformationsregler för 50/50-bolag och s. k. intresseförelag. : Bolagskommitténsbegränsade synsätt på hithörande frägor framgår klart av dess skäl mot attlåla 50/50-bolagen innefattas under koncernbegreppet. Frågan behandlas i stortsett utifrån all koncernredovisningen "skall läggas lill grund förberäkningen av koncernens för utdelning disponibla vinstmedel." Årsredovisningens betydligt vidare uppgift att ge enverklig bild av och information kring koncernens ekonomiska verklighet som kanligga till grund för en bedömning , vad gäller t. ex. produktionensoch sysselsättningens utveckling, har bolagskommiltén etl ringa intresse för. inser i och för sigvikten av de faktorer som bolagskommiltén intresserar sig för och altvinstutdelningsbegränsningen kan väga så lungt att det kan vara olämpligt altlägga in 50/50-företagen i koncernens årsredovisning. Men delta får inte ledatill atl väsentlig informalion saknas i årsredovisningen. Förbundel anserdärför atl uttryckligen bör ges i uppdrag alt utforma redovisnings-och informationsregler för 50/50-bolag och intresseföretag. 2.2 50/50-bolaget i arbetsrätten Följande remissinslanser har i huvudsak tillstyrkt ellerförklarat sig lämna utan erinran vad kommittén föreslagit om 50/50-bolag ochdärmed Prop.1979/80: 143 120 jämställda förelag inom arbetsrätten: ,bankinspektionen, RRV. slatens , FAR samt . AMS: Styrelsen tillslyrker även kommitténs förslag tilländringar i lagarna om anslällningsskydd och om arbetstagares rätt lillledighet för utbildning samt semesterlagen. Den förstnämnda lagändringen anserstyrelsen vara särskilt betydelsefull. När det gäller koncernbegreppet vidtillämpningen av lagarna om styrelserepresentation för anställda ansluter sigemellertid slyrelsen till reservalionen på de skäl som framförs i den.Styrelsen anser del vara särskilt tungt vägande all man får ett något så närenhetligt koncernbegrepp på arbetsrättens område om koncernbegreppet i dessalagar omfattar även 50/50-bolagen enligt samma definiiion som i de övriganyssnämnda arbetsrättsliga lagarna. Arbetsdomstolen: Arbetsdomstolen delar uppfattningen atlde s. k. 50/ 50-bolagen inte skall omfattas av koncernregeln i lagen omslyrelserepresentation för de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar(LSA). Fråga uppkommer dock hur man övergångsvis skall förfara med de aktiebolageller ekonomiska föreningar, i vilka styrelserepresenlalion för de anslälldaförekommer på grund av att 50/50-bolagen ansetts falla under koncernregeln. Detkan kanske ifrågasättas om det är nödvändigt att komplicera systemet medsärskilda regler för just del fallet. Men om sådana regler behövs är det frånlagleknisk synpunkt föga tillfredsställande atl lösa problemet genom att införaen övergångsbestämmelse till den föreslagna ändringen i 1 kap. 2§akliebolagslagen. En övergångsbestämmelse bör i så fall anknytas till en lagom ändring av koncernregeln i 3 6 andra stycket styrelserepresentalionslagen. I delbeiänkandel (SOU 1978; 67) Nya bolagsreglev m. m. harkommiuén föreslagit en lag om årsredovisning, revision och koncerner. Dettalagförslag innehåller två koncerndefinitioner utöver den som finns i aktiebolagslagen.Enligt vad kommittén anfört i slutbelänkandet skall också dessa definitionervara vägledande för tolkningen av koncernbegreppet i den arbetsrättsligalagstiftningen. Enligt kommitténs mening kan detta syfte uppnås utan att någonändring genomförs i denna lagstiftning. Med hänsyn till den utformningkoncernbegreppet fått inom den arbetsrättsliga lagtift-ningen delararbetsdomstolen denna uppfattning. Del bör dock understrykas att ulredningenangående översyn av anställningsskyddslagstiftningen bör överväga en definitivlösning av koncernbegreppets ulformning. i : I ell avseende harreservation anförts mol kommitténs slällningstagande, nämligen beträffandetillämpningen av koncernbegreppet i fråga om slyrelserepresentation för de anställdai 50/50-bolagssitulationen. Vad reservanterna anfört lill förmån för alltillämpa koncernbegreppet i detta fall synes mer övertygande änkommitténs ståndpunkt, Handelskammare med instämmande av StockholmsHandelskammare samt och låns Handelskammare:Förslaget alt låta koncernbegreppet i lagen om styrelserepresentation ochmotsvarande lag för anställda i bankinslitul och försäkringsbolag följaaktiebolagslagens reglering tillstyrks. Vad beträffar de arbetsrättsliga lagar där kommitténstannal för en annan lösning kan lill en början sägas atl ett enhetligtkoncernbegrepp i och för sig förenklar lagsiiftningen. Kommittén framhåller attde berörda lagarna, anställningsskyddslagen, sludieledighetslagen ochsemesterlagen, tillkommit vid en lidpunkl då lagstiftaren synes ha avsell atläven 50/50- Prop.1979/80:143 121 bolag skulle anses vara koncernbolag. En förändring ikonsekvens med vad som föreslås för akliebolagslagens vidkommande skullesåledes innebära en förändring av de materiella reglerna på del arbeisrällsligaområdel, vilkel kommittén inle funnil motiverat alt föreslä. Handelskammarenvill framhålla alt den av kommittén föreslagna regleringen beträffande en avde aktuella lagarna, anställningsskyddslagen, i vissa silualioner kan ansesbefrämja rörligheten på arbetsmarknaden, en effekl som anslällningsskyddslagenju inle i övrigt kan anses ha medfört. Med hänsyn lill vad kommillén anfört ochtill del nu anförda vill handelskammaren inte molsätla sig den i förhållandetill aktiebolagslagen avvikande koncerndefinition för arbetsrättens vidkommandesom föreslagits. Det laglextförslag som framlagts i denna del synes emellertidorimligt lungt och svårtillgängligt. Lagtexten skulle allernaiivi kunna gesföljande lydelse: "Vad som anges i . . . stycket om koncern gäller även dåetl företag ägs av två andra förelag och de båda delägarna endasl gemensamt kanbesluta rörande det ägda företagels angelägenheter." Anslällningsskyddskommittén:I belänkandet föreslås att ägarakliebolag och 50/50-bolag inte längre skallanses som koncern enligi aktiebolagslagen. I anslutning därtill föreslås etttillägg till 4 8 LAS av innebörd all ägarföretag och 50/50-bolag skall ansesuigöra en koncern i LAS mening, dock endast för det fall att ägarföretagen ärtvå. Med utgångspunkt i alt de med 50/50-bolag jämställda företagsbildningarnaomfattas av LAS koncernbegrepp innebär delta en förändring i det nu rådanderättslägel. Om tre eller flera från varandra frislående företag under formersom är jämställda med de som kännetecknar 50/50-bolaget bildar t. ex. ettgemensamt distributionsföretag, skulle arbetslagarna i det nybildade förelagetför förvärv av rättigheter enligt LAS inte längre fä tillgodoräkna sigeventuell anställningslid i ägarföretagen, - I betänkandet föreslås vidare attkoncernbegreppet i LAS utvidgas till att omfalla s. k. sidoordnade koncerner. Anslällningsskyddskommitlénhar enligt sina direkliv bl.a. atl lagtekniskl se över LAS och i anslutninghärtill uppkommer skilda frågor med anknytning till lagens koncernbegrepp.Därtill kommer atl behov kan föreligga att mera övergripande se över detarbetsrältsliga koncernbegreppet. Mol bakgmnd härav, och då underlag saknasför att bedöma de föreslagna ändringarnas praktiska omfattning, bör förnärvarande någon förändring i rättsläget med avseende på koncernbegreppet i LASinle ske. Semesterkommittén:Semesterkommillén har ingenting alt erinra mot den föreslagna ändringen avsemesterlagen. Semesterkommillén(en minoritel av två ledamöter): Med hänsyn till semeslerkommitténs egnadirektiv saknas enligt vår mening anledning för kommittén att på nuvarandeulredningsstadium la ställning till frågan om ett utvidgat koncernbegrepp isemesterlagen. LO: När det gäller lagen om anslällningsskydd kanifrågasättas om inte det föreslagna tillägget till 4 8 innebär en förändring avdet nu gällande rättsläget. Om t. ex. tre från varandra fristående förelagbildar elt gemensamt produktionsbolag, skulle inte de anställda i det nyaföretagel längre kunna lillgodoräkna sig anställningslid i de olikaägarföretagen. Däremot när det gäller lagen om styrelserepresentation skall deinte gälla. 1 fråga om medbestämmandelagen hävdar man spelar det ingen rolleftersom koncernbegreppet inle förekommer där. Det senare torde emellertid vara direkt felaktigt. Genomden s. k. NCB- domen (nr I 1979) fastslås klart moderbolags indirekla ansvar för alt dottertoretag kan förhandla och informera enligt MBL. 1979/80: 143 122 Vad beträffar MBL är del rikligl alt någonkoncerndefinilion inte föreligger i den, men del gör del inle mindre angelägetatl koncembegreppei får en enheilig definition eflersom etl efterföljandemedbestämmandeavtal kommer att knyla an lill rådande definitioner. Kommillén andas emellertid en viss osäkerhet om vilketkoncernbegrepp som är det lämpligasle inom arbetsrätten (sic!) och framhålleralt frågan om koncernbegreppets utformning inte därför bör uppfattas somdefinitiv. och semeslerkommillé föreslåsla sig an frågan. LO länker inle närmare kommentera del logiska i dendefmitionshärva kommiitén har hamnat i ulan hänvisar i slället lill vad de bådaunderremit-lerade förbunden anför, speciellt gäller detta angelägenheten avmöjlighet till styrelserepresentation. Däruiöver instämmer LO i förslag i alt - eftersom läget är som det är - nyaarbelsrätlskommittén (NARK) får i uppdrag att se över på ell konsekvent sätlhur den arbeisrällsliga ulformningen av koncembegreppei bör vara. Enutgångspunkt för översynen måste enligt LOs mening därvid vara att ingaförmåner eller rälligheler för arbetstagare enligt de olika arbelsrätislagarnainskränks. Redan enligt sina nuvarande direktiv kan hävdas att deltaproblemområde ligger inom NARKs mandal. : I betänkandet föreslåsatt s, k, 50/ 50-bolag och därmed jämställda förelag ska räknas somkoncernföretag när det gäller anställningsskyddslagen, sludieledighetslagen,föräldraledighetslagen och semesterlagen. Förbundet tillstyrker dessa förslag. Enligt förbundels uppfattning har kommittén inle varitkonsekvenl, när man inle lägger fram samma förslag när det gäller lagen omstyrelserepresenlalion för de anslällda i aktiebolag och ekonomiskaföreningar. Som framgår av en reservation till betänkandet innebärdetta en försämring ur arbetstagarnas synpunkt, eftersom det är"oomtvistligt att lagstiftaren vid tillkomsten av ABL avsåg altkoncernförhållande skulle föreligga mellan ägarakliebolag och50/50-bolag". Detta koncernbegrepp bör gälla även i fråga omslyrelserepresentation för de anställda. Som förbundet har framhållit lidigare i andra sammanhangär det önskvärt att koncernbegreppet ges samma innebörd i all arbetsrätlsliglagstiftning. Någon egentlig diskussion om denna fråga förs dock inle ibetänkandet. Kommiitén säger t. ex. atl man anser det ligga ulanfördess uppdrag att behandla koncernbegreppet i förhållande lill MBL - tydligendärför att koncernbegreppet inte förekommer i denna lag. Kommittén säger vidarealt man inte analyserat vilket koncernbegrepp som kan vara detlämpligasle inom arbetsrätten - denna fråga föreslås i slället bli överlämnadtill de sittande ulredningarna om anställningsskyddslagen och semesteriagen.Därmed finns det dock risk både för en alltför splittrad och en alltförbegränsad lösning av frågan och förbundet avstyrker därför förslaget. Eftersom koncernbegreppet berör flera lagar änanställningsskydds- och semesteriagarna och eftersom en samlad lösning ärnödvändig, finner förbundet del naturligt all den arbelsrätlsliga utformningenav koncernbegreppet i första hand behandlas av den nya arbetsrättskommillén. Därmed bör det också finnas förutsättningar för att snabbtlösa angelägna frågor som gäller medbestämmandelagen (t, ex, förhandlings- ochinformationsskyldighet inom koncerner) och föriroendemannalagen. Prop.1979/80:143 123 alls behandlas i det aktuella betänkandet (t. ex. fackligauppdrag som gäller hela koncernen). : När nu utredningen inte lagit det djupare grepp i koncernfrågan som ovan diskuterats (se avsnill I i remiss sammanställningen) vill förbundet ändå lämna följande synpunkter i den del av utredningsförslaget som berör de arbetsrältsliga frågorna. Del är synpunkier som förbundet önskar få beaktade i avvaktan på en verkligt förutsättningslös ulredning av frågan om ulformning av koncernbegreppet i associalionsrältsliga sammanhang. Beiräffandemedbestämmandelagen säger utredningen atl koncernbegreppet inte förekommer idenna lag och frågan om en utvidgning av koncernbegreppet torde därför"knappasl få belydelse vid lillämpningen av MBL". Enligt förbundelssynsäll ärdetta en någol lältsinnig förklaring till den begränsning del innebäralt inle föreslå regler i MBL som läcker in frågor som rör koncernförhållanden.Förbundet menar också all denna begränsning inle är i enlighet med direktiven. Avhittills vunna erfarenheter av framför alll informalions- och förhandlingsreglernai MBL vill förbundet i stället framhålla alt det föreligger starka skäl för allinföra koncernbegreppet ocksä i denna lag. Ålskilliga är de situationer dåanställda i dollerbolag finner att för dem viktiga beslut träffats ikoncernledningen/moderbolaget utan att dotterbolagets anslällda haft minstamöjlighel till information eller inflylande. Det kan l.ex. gälla vidbolagsöverlålelser genom aktieförsäljning, förändringar av verksamhetsinriktningeller av produktionsnivå. Förbundel vill således föreslå all samma koncernbegreppsom nu före slås för övrig arbetsrättslig lagstiftning också införs i MBL. Förbundel slöder lill fullo förslagel i den reservalionsom avgivits i fråga om koncernbegreppet i lagen om styrelserepresenlalion.