prop · G303178 · 1979-12-31 00:00:00 — 4.8 i län:Trots att de utländska körkorten ej berörts i utredningens direktiv harutredningen glädjande nog gått in på detta område och föreslagit betydandeförenklingar. tillstyrker förslagen om att den s. k.godkännandefristen förkortas från två till , att utbytesförfarandet utanförarprov begränsas till B-körkort och att kravet på körvaneutredning förkörkortsbyte slopas. Däremolställer sig tveksam till förslaget alt för godkännande avutländskt körkort alltid skall krävas att innehavaren skall kunna företekörkortet. Det är i och för sig riktigt att en sådan regel är nödvändig 1979/80:178 160 föratt komma lill rätta med dem som sanningslöst påstår all de har gällandeutländskt körkort. Å andra sidan ställer man de turister och övriga som tappateller bestulits på sitl utländska körkort i en mycket svår situation. De kantyingas atl välja meUan olovlig körning och att lämna fordonet i . Ävenförslagel alt körkortet alltid skall företes vid utbyte finner länsstyrelsenonödigt kategoriskt. Ett utdrag ur del utländska körkortsregislrel ellerliknande bör i de flesta fall kunna godtas. Så sker enligt nuvarande praxis(se K 77 2:28). Om föreleende av körkort krävs för byte tvingas vederbörande imånga fall all återvända till sitt hemland endast för att skaffa sig enduplell, som inte skall tjäna annan funktion än att utgöra bevis omkörkortsinnehav. 4.9 Länsstyrelseni (som i denna del åberopar elt särskilt ytt rande från allmänna enheten vid länsslyrelsen) instämmer på del hela ta get i de åsikter och förslag utredningen framför. 4.10 Länsstyrelseni : Utredningen, som anslu ter sig till NKV: s principförslag, anser att körkortshavare från , och vid tillämpningen av inlernordiska körkortsbestäm melser skall anses bosatt här i landet under fömtsättning att han är kyrko bokförd här enUgt de regler som gäUer för flyttning meUan de nordiska län derna. Tillkomstenav en sådan regel ger två huvudfördelar för de myndigheter som haratt,handlägga körkortsfrågor. Dels kommer det inte att råda tveksamhet närfast bosättning skall anses föreligga. är problemet stort när det påolika sätl gäller all fastställa huruvida någon bosalt sig fast (tagit stadigthemvist) i . Den andra viktiga fördelen torde vara att vederbörandenordiska körkortshavare får svenskt personnummer, vilket underlättarkörkortshanteringen i många sammanhang. Detla innebär vidare attförutsättningarna för registrering i av nordiska körkortshavareautomatiskt skapas. Länsstyrelsenansluler sig till utredningens förslag att fråga om återkallelse prövas iSverige enligt svensk lagstiftning. är dock tveksam till huruvidaundantag för de medicinska kraven kan anses motiverat. tvingarman nordiska medborgare som är bosatta i att byta sittkörkort till ett motsvarande svenskt och på så vis underkasta sig de medicinskakrav som ur trafiksäkerhetssynpunkt ställs upp här i landet. I fortsättningenskulle således för denna slora grupp körkortshavare andra medicinska krav kommaatt gälla vilka kanske inte står i nivå med de i gällande. Utredningenhar föreslagit all ulbytesförfarandet utan förarprov begränsas att avse endaslB-körkort. 1979/80:178 161 Enligtlänsstyrelsens mening är detla förslag rimligt, sett ur trafiksäkerheissynpunkl.Länsstyrelsens erfarenhet av utländska körkort har blivit ganskaomfattande och del kan konstateras att del händer all körkort i framför alllSyd- och saml ulfärdas utan förarprov saml att i en del avdessa länder körskolor saknas. förhållande har i åtminstone elt fallpåtalats för svenska myndigheter genom det främmande landets beskickning iSverige. Dethar visat sig atl möjligheter att med säkerhet kunna konstaterahuruvida etl utländskt körkort motsvarar minst elt svenskt B-körkort är ganskaslora. Det är när utbyte avser högre behörighet som stora problem uppslår.Utbyte med högre behörighet bör givetvis inte godtagas ulan nytt förarprov förden nya behörigheten. Utredningensförslag skulle således väsentligt förenkla handläggning avutbyten av körkort samt ge möjligheter till en mer rationell bedömning. 4.11 i län:Länsstyrelsens erfarenheter av ärenden rörande byte av utländskt körkort motmotsvarande svenskt är ej enbart positiva. Ofta föreligger stora svårigheteratt konstatera om det utländska körkortet verkligen är äkta. Den begränsningav gihighetstiden som föreslås liksom övriga förslag beträffande deutländska körkorten löser visserligen ej nyssnämnda problem men underlättarlänsstyrelsens arbete och tillstyrks därför. 4.12 i Västmanlandslän: vitsordar att praktiska svårigheter all tillämpa reglernaom utländska körkort föreligger . Utredningens förslag i detta avsnitthälsas därför med tillfredsstäUelse, i synnerhet som de är väl ägnade att rådabot på dessa svårigheter. Såvittrörde nordiska körkorten har inget att tillägga utom att det voreen fördel om körkorlsklassema kunde bringas att stämma överens i de nordiskaländerna. Beträffandede ulomnordiska körkorten kan inte hålla med utredningen om atlgodkännandefristen sänks från två till . Någon avsevärd nackdel med attbehålla nuvarande ordning finns inte. Alternativt bör TSV vara generös meddispenser för utlänningar, som är här för begränsad tid, överstigande . 4.13 Länsstyrelseni : Reglerna om utländska körkort har på grund av den ökade invandringen medfört inte obetydliga problem. Delta gör sig mycket märkbart i . Invandringen från Fin land är betydande som finländska medborgare även efter det de tagit hemvist i ofta vistas kortare eller i hemlan det. Ettproblem som därvid inte sällan uppstår är att vederbörande - ofta 11 1979180. Prop.1979/80:178 162 pågrund av svårigheter alt behärska svenska språket - under vistelsen i Finlandskaffar sig finskt körkort som han sedermera inte kan få utbytt mot svenskt. Istort torde villkoren för erhållande av körkort vara desamma i de nordiskaländerna. Det synes därför ändamålsenligt och i överensslämmelse med detnordiska samarbetet i övrigi att medgiva alt nordiskt nationellt körkort skallgälla i annal nordiskt land även sedan innehavaren har bosall sig i detla. Önskvärtvore atl bestämmelser härom kunde komma till stånd i de nordiskaländerna. Vid elt icke genomförande kan vissa problem uppslå. Dessabör dock kunna lösas genom bilaterala överenskommelser. Länsstyrelsenhar inte heller eljest något att erinra mot vad förslaget innehåller rörandegodkännande och utbyte av utländska körkort. 4.X4 (TSU): TSU välkomnar förslagen att nordiskakörkort skall godias i och atl möjligheten att byta utom-nordisktkörkort till svenskt körkort utan förarprov inskränks . Närdet gäller utbyte av de utomnordiska körkorten har körkortsutredningen för attkomma lill rätta med rådande problem framkastat tanken att avskaffabytesförmånen och kräva sedvanligt förarprov även i fråga om B-körkort.Utredningen har dock valt det för det slora flertalet invandrare ochutlandssvenskar mera fördelaktiga alternativet att medge utbyte tillB-behörighel. Kravet på körvana har ansetts meningslöst atl upprätthålla bl. a.av del skälet alt körkortshavaren har rätl all köra under sammanlagt ett årsvistelse här med stöd av det utländska körkortet. har inteföreslagit atl godkänt leoriprov skall krävas för utbyte. Här kan sammaargument som i fråga om körvana i viss mån göras gällande. Vederbörande harfält köra i utan närmare insikt i de svenskatrafikreglerna. Detta kan vara motiverat för all klara turisttrafiken ochdylikt. Trots alla försök att införa enhetliga trafikregler återstår ännu storaskillnader mellan olika länder, i synnerhet om man Jämför med utomeuropeiskaländer. Enligt TSU: s mening är det inte för mycket begärt atl den som utrustasmed ett svenskt körkort också genom godkänt teoriprov visat sig besitta degrundläggande kunskaperna om svensk trafiklagsliftning. Om inteutbytestillfället las lill vara torde det vara ogöriigl alt i fortsättningen fåkörkortshavaren att systematiskt sätta sig in i de svenska bestämmelserna.Visseriigen kan körkortsåtgärder sättas in om det händer någol. Delta är dockenligt TSU: s mening . 4.X5Föreningen : Enligt föreningens uppfattning finns det fråntrafiksäkerhetssynpunkt skäl som talar för att förarprov i samtliga fall skallavläggas av sådana utomnordiska medborgare, som ef- 1979/80:178 V; 163 ler godkännandefristen önskar byta silt hemlands körkortmol ell svenskt. Med hänsyn lill den olika omfattningen av förarproven som kananlas gäl la i vissa länder synes utredningens förslag i vari fall varaalltför generöst. För att få svenskt körkort bör på något sätt fastställas atlsökanden verkligen fyller de krav som gäller i . Automobil Klubben:Utredningens förslag atl regler om utländska körkort samlas i en gemensamförfattning tillslyrks av KAK. KAK har heller intet atl erinra mot alt körkortfrån övriga nordiska länder i princip godlages vid fast bosättning i ,dock med samma utbytes-regler som gäller för svenska körkort. Belräffande ickenordiska körkort tillstyrker KAK även förslaget att godkännandefristen förkortastill elt år. 4.17 : Praktiskasvårigheter att tillämpa reglerna om utländska körkort föreligger . Vissakonsekvenser härav upplevs allmänt som stötande. Utredningens förslag ärägnade all medföra förbättringar och hälsas därför med tillfredsställelse.Genom anslutning till konventioner om körkort har bundit sig förömsesidighet med andra länder. Utredningens förslag får anses hålla sig inomdenna ram som de tillgodoser svenska intressen vad gäller kraven påkörkortshavarens lämplighet och kontrollen därav. Föreningen anser sig haanledning all i förevarande sammanhang framhålla all utlänningar inte enligtföreningens erfarenhet kan sägas köra sämre eller mer vårdslöst än svenskar.Denna erfarenhet bör även ligga lill gmnd för utformandet av regelsystemet. 4.18 Näringslivets trafikdelegation(NTD): NTD välkomnar atl regler om utländska körkort samlas i en gemensamförfattning och all därvid en omarbetning av reglerna görs. Dessa har hittillsvarit svåröverskådliga. NTD har ingen erinran mot att körkort från övriganordiska länder i princip godias vid fast bosättning i , men villframhålla atl samma ul-bylesregler därvid bör gälla som för svenskakörkortsinnehavare, dvs. utbyte av körkort efler . Vad gäller icke nordiska körkort tillstyrker NTD förslagelall godkännandefrislen förkortas från två lill ell år och attulbytesförfarandet ulan förarprov begränsas till B-körkort. 4.19 : Utredningensförslag atl sam manföra bestämmelserna om utländska körkort lill en gemensam författ ning och lämna förslag till ändring av vissa regler på området finner för bundet värdefullt och angeläget. Uiredningen har anslutit sig till NKV:s förslag om attnordiskt nationellt körkort skall gälla i annat nordiskt land även sedaninnehavaren har fast bosalt sig i detta. Förbundet vill, i anslutning lilldelta, påtala giltig- 1979/80:178 164 hetstidernaför danska och finska körkort, som gäller till dess innehavaren har fyllt 70år. Del måsle anses önskvärt att de i della sammanhang aktuella nordiskakörkorten förnyas efter samma principer som gäller för svenska körkort. 4.20Sveriges Irafikhilägares riksorganisation: Utredningens förslag tillslyrks ihuvudsak. När det gäller den internordiska giltigheten av körkort i Sverigeefler bosättning här ifrågasätts dock, om inte körkortshandlingens ålder bör, ilikhet med svenska och norska körkort, vara begränsad till . Frågan berörinnehavare av danska och finska körkort. Utredningensförslag tillstyrks genomgående av de remissinstanser som har yttrat sig i dennadel. 5.1.1 : Styrelsenfinner att de föreslagna reformerna kommer atl påverka flera av de delsystem inomrättsväsendets informationssystem, som styrelsen svarar för. Med hänsyn tillatl olika detaljfrågor inte är lösta föreligger vissa svårigheter attöverblicka alla konsekvenser av förslagen. Först då en tillämpningsförordningtill lagen om registrering av vissa trafikbrott föreligger är det möjligt attanalysera de problem som kan uppkomma för att anpassa ADB-systemen tillförslagen. Det är därför önskvärt att styrelsen bereds tillfäUe att nära följaoch påverka utformningen av delaljbeslämmelserna. Det är vidare angelägetunderstryka att en grundläggande förutsättning för ändringar i ADB-systemen äratt tillräckligt tidsutrymme lämnas från det atl reformerna beslutas till dessde träder i kraft. 5.1.2 Datainspektionen: Från desynpunkter dalainspektionen har att beakta, skyddet av den personligaintegriteten vid registrering av personuppgifter med ADB, finns det särskildanledning att uppmärksamma den registrering som sker i KKBEL beträffandekörkortsinnehavare. Ingaandra uppgifter kan tillåtas ingå i KKBEL än sådana som är nödvändiga förändamålet med registret. Vidare måste det krävas att ett belaslningsregislerav den karaktär varom här är fråga endast omfattar uppgifter som kan styrkaspå etl tillfredsställande sätt. annat krav är att varje likartad händelseföranleder lika registrering - personer vilka åtnjuter diplomatisk immunitetlämnas här åsido - vilket innebär att de regler som gäller förundertätlelseskyldigheten måste vara entydiga och inte ge utrymme försubjektiva värderingar. Prop.1979/80:178 165 Datainspektionenanser i denna del alt ell förtydligande av lagtexten bör ges beträffandeinnebörden av begreppet "annal brott vid förande av motordrivetfordon" (83 § körkorlsförordningen). Olika tolkningar av innebörden häravtorde annars ge upphov lill en inte acceptabel "ojämnhet" medavseende på den registrering av belastningsuppgifter som kan ske. Datainspektionenser del vidare som en fördel att utredningen föreslår en central framställningav trafikbrottsutdrag som underiag för körkortsärenden, vilket medför attlänsstyrelsernas omfattande hantering av registerkort och registerbladkraftigt kan begränsas. Den viktigaste följden ur registreringssynpunkt är attnoteringen i CKR om att belastningsuppgift finns kan borttagas. Registerbladskall enligt förslaget inte framställas då ny notering i KKBEL endast omfattarordningsbot om högst till skillnad från domar, beslut idisciplinärenden och strafförelägganden vilka alltid i de fall som anges i 83 §körkortsförordmngen skall föranleda rapport. Förhållandet kan emellertid ejanses som tillfredsstäUande då gäming som föranleder ordningsbotsföreläggandepå högst vid godkännande ej föranleder rapport till länsstyrelse,medan samma förseelse vid domstolsprövning eller utfärdande avstrafföreläggande utlöser rapport. Därför bör övervägas om inte sammaförfarande borde tillämpas oavsett hur gämingen beivrats vilket också medfören ytterligare önskvärd begränsning av registerbladen. Vidareborde från integritets- och rättssäkerhetssynpunkt övervägas om inte denregistrerade borde tillställas en kopia av det registerutdrag som Ullställslänsstyrelse vid ny notering i KKBEL. Detta skulle medge att den registreradegavs möjlighel att kontrollera riktigheten av den tillförda uppgiften samtidigtsom erhållandet av registerutdraget kan förväntas få en vissindividualpreventiv effekt. Slutligenvill datainspekfionen peka på det förhåUandet att CKR innehållerpersonuppgifter på samtliga 17-19- åringar vilket motiveras av alttrafiksäkerhetsverkel önskar hålla en servicebetingad framförhållning, eftersomstörre delen av den ifrågavarande åldersgruppen kommer att ansöka omkörkortstiUstånd eller skaffa registreringspliktigt fordon. Denna registreringsker utan författningsstöd men bör kunna ske utan risk förotillbörligt ingrepp i regislrerads personliga integritet. Del mesttillfredsställande vore atl nämnda personkategori upptogs i 91 § körkortsförordningensamt atl regler för gallring av dessa uppgifter meddelas. 5.1.3Samarbetsorganet för rättsväsendets informationssystem (): I skrivelse tiUstatsrådet och chefen för har SARIföreslagit en utveckling av det särskilda belastningsregistret som förs avrikspolisstyrelsen för vissa brott som är av betydelse i 1979/80:178 166 körkortshänseende(KKBEL). Körkortsulredningen har föreslagit alt detla förslag genomförs medvissa ändringar. har inte någol att erinra mol utredningens förslag tilländringar. Närdet gäller genomförandet av det av körkortsutredningen föreslagna KKBEL villsamarbetsorganet framhålla att del tar upp lill elt år all utveckla de systemoch program som körkortsutredningens förslag förutsätter samt att testa dem.Del betyder atl reformen lämpligen inte bör genomföras förrän efler detatt statsmakterna beslutat att reformen skall genomföras. 5.1.4Trafiksäkerhetsverket: Vad avser frågan om viss rationalisering vid hanteringenav registerblad och om införande av särskilt Irafikbrotlsuldrag villtrafiksäkerhetsverkel i likhet med körkortsutredningen förorda att det avstatsmakterna i princip redan godtagna förslaget om begränsningar iframställningen av regislerblad genomförs med del föreslagna "taket"vid bölesnivån . Vad avser den föreslagna lidsgränsen för registreringartillstyrks förslaget om att den tid som besiämmer huruvida registerblad skallutskrivas bör överensstämma med rehabilileringsliden. Principbeslutetom införande av irafikbrotlsuldrag har föranlett körkortsutredningen attnärmare diskutera vad som bör registreras i KKBEL och därvid kommit tili denslutsatsen alt endast körkortshavare och således inte personer för vilkaspärrtid löper skall registreras. accepterande av detta förslag skulleutesluta nuvauande möjlighel att med stöd av 39 § KKF meddela körkortstillståndutan krav om förnyad personutredning i de fall särskilda skäl all förordna ompersonutredning ej anses föreligga. Idetta sammanhang kan nämnas atl trafiksäkerhetsverket i särskild skrivelse harföreslagit ändringar i nu gällande körkortslagsliflning innebärande atlåterkallat körkort, i de fall länsrätt ej funnit skäl beslula annal, skall fååterställas utan krav om vare sig ny personutredning eller ansökan omkörkortstillstånd. Detta synes emellertid kräva registrering Jämväl av personerför vilka spärrtid löper varför trafiksäkerhetsverkel i den delen inte ansersig kunna tillstyrka körkortsutredningens förslag. Dårekvisitionsförfarandel kan komma atl kräva ett omfattande datama-skinelltutvecklingsarbete och då del för den närmare utformningen av utdragen tordeerfordras datatekniska kunskaper bör detaljförslag utarbetas gemensamt avtrafiksäkerhetsverkel och . 5.1.5Riksrevisionsverket (RRV): I en revisionsrapport (, dnr 1975: 559)påpekade RRV vissa olägenheter vid trafiksäkerhetsverkel och länsstyrelsernaberoende på alt fastställda regler saknades för t.ex. lag- 1979/80:178 '67 ringoch arkivering av information. Utredningens förslag beträffandere-gistreringsfrägor innebär klarläggande i dessa avseenden. RRV tillstyrkerdärför dessa förslag. 5.1.6 i (yttrande från tjänstemän vid allmänna enheten): vill först somen allmän kommentar framhålla alt utredningen i sitl förslag helt tycks bortsefrån de behov av belastningsuppgifter som finns när en länsstyrelse skallpröva ansökan om körkorts-tillstånd efter återkallelse eller en ansökan omhögre behörighet. Trots del anser sig kunna tillstyrka denföreslagna begränsningen i framställning av registerblad (s. 231). Enligtlänsslyrelsens mening bör till och med en belastningsfri tid av varatillräcklig. 5.1.7 i län: Flödet av registerblad som tillställs körkortsmyndigheterna ärstort. Många regislerblad föranleder inte till någon annan åtgärd än att desätts in i pärmar i ordning efter körkortshavamas personnummer. Länsstyrelsentillstyrker att förslaget om begränsningar i framställningen av regislerbladkommer lill stånd. Bölesnivån som "tak" ochbelaslningsfrihel bör därvid gälla. 5.1.8 i Västmanlandslän: Övervägandena verkar rimliga och förslagen Ullslyrks; dock förefaller detlänsslyrelsen tveksamt atl underlåta registrering i KKBEL av personer, somfått körkortet återkallat med spärrtid eller kortare. Behållsnuvarande ordning behöver personutredning, som , inte lämnas idessa fall. 5.1.9 Föreningen (genom föreningens sektion för norra ): Det är odiskutabelt, atl defärska körkorisinnehavarna står för de flesta skadefallen i trafiken. Förelagnaundersökningar visar också att personer som är brotts- och förseelsebelasladeföre tidpunkten för körkortets erhållande utgör, sedan de erhållit körkort, enmyckel större riskgrupp i trafiken än de så all säga "obelaslade"körkortsinnehavarna. Mednuvarande registreringssystem kan den som har gjort sig skyldig lill ettflertal trafikfarliga beteenden erhålla körkort så länge påföljden för förseelsenunderstiger 25 dagsböter eUer i normerade böler. Om han sedan somnybliven körkortsinnehavare fortsätter sitt trafikfarliga beteende och orsakaren allvarlig trafikolycka kan man visseriigen återkalla körkortet, men dettatorde vara en ringa tröst. Sektionen har svårt att se någon rim och reson inuvarande registreringssystem. Sektionen föreslår därför att registreringen avtrafikförseelser i KKBEL utökas atl omfatta även personer som inte inneharkörkort. Det är inte bara rättvisekrav som talar för en sådan ordning utanframför allt trafiksäkerhelsskäl. Prop.1979/80:178 168 5.2.1--------------------------------------- Datainspektionen: Datainspektionen delar utredningens uppfattningatl vissa rehabiliteringsregler bör införas. Utredningens förslag om en 5-årigrehabiliteringstid beträffande uppgifterna i KKBEL och anmärkningarna i CKR,innebärande att noteringar, med vissa avgränsade undanlag, vilka är äldre ej skall redovisas i trafikbrottsutdrag synes väl avvägt.Datainspekiionen finner emellertid inte några särskilda skäl att införa enkortare rehabiliteringstid för utländska körkortsinnehavare. Personuppgifternai registret bör enligt datainspektionens mening gallras (förstöras) elleravidentifieras så snart uppgifterna inte längre behövs för ändamålet medregistreringen. Datainspekfionen skaU enligt 5§ dalakungörelsen (1973: 291)samråda med () innan gallringsföreskrift meddelas. Beträffandepersonregister inrättade efter beslul av regering eller riksdag kandatainspektionen meddela föreskrift om gallring enligt 6 och 7§§ dalalagenendast om sådan föreskrift inte meddelats i statsmakternas beslul omregistret. Avsaknaden av dylika av statsmakterna givna gallringsföreskrifterkan i vissa fall ge upphov till svåra avvägningsproblem för datainspektionen igallringsfrågan. I vissa fall torde avsaknaden av gallringsföreskrifter kunnases som ett uttryck för alt registret över huvud taget ej skall gallras enligtstatsmakternas uppfatlnine. I fråga om KKBEL anser datainspektionen del somangeläget från inlegritetssynpunkt att regler för gallring intas iregisterlagen. Då ändamålet med kör-kortsbelaslningsregistret är att framställautdrag för körkortsärenden och körkortsmål och då utdragen skall begränsasenligt rehabiliteringsreglerna bör enligt datainspektionens meningregisteruppgifterna kunna gallras enligt motsvarande regler, vilka även böromfatta uppgift i CKR beträffande den som ej längre har körkort. Tillräckligaskäl att enbari för den registrerade, JK, JO och datainspektionen bevara äldreuppgifter synes inte föreligga. 5.2.2------------------------------ Trafiksäkerhetsverket:Verket vill ifrågasätta huruvida kra vet på enhetlighet i registreringssystemet är så stort att rehabiliteringsti den av det skälet bör sättas till föreslagna . Dennatidsgräns bör i stäUet bestämmas med utgångspunkt från de krav som kan ansesrimliga vid en avvägning mellan trafiksäkerhetsintresset och individernasfömtsätta intresse av att uppnå rehabiliteringsgränsen.Med hänsyn till den praxis som utbildats vid föramrval m. m. och med hänvisningtill vad som gäller i fråga om belaslningsregi-strering i andra sammanhang,exempelvis av disciplinärenden för statsanställda synes det knappast motiveratatt bibehålla ifrågavarande regis-temppgifter . I anslutninghärtill föreslår trafiksäkerhetsverkel att körkortslagens bestämmelser omlängsta spärtlid också fastställs Prop.1979/80:178 ,j.. 169 Nuvarande möjligheter all bestämma spärrtid upp till kan intemotiveras från trafiksäkerheissynpunkl. Körkortsulredningenhar avslulningsvis upptagit frågan om viss gallring i centrala körkortsregistret vad avser uppgift om förekommande belast ningar i av länsstyrelserna förda regislerkort eller registerblad.