prop · G30321 · 1979-12-31 00:00:00 — Kommittén uttalade att dessa rättigheter kunde stärkas framför alltgenom atl så många medlemsstater som möjligt undertecknade och ratificeradekonventionen om migrerande arbetstagares rättsställning. Även en förbättring avsociala stadgans övervakningssystem berördes som en möjlig åtgärd. CAHRS slutbehandlade etl förslag till enresolution om invandrarkvinnomas situation. Ett utkast till resolution omyrkesutbildning för till hemlandet återvändande utländska arbetare har under1978 utarbetats av en expertgmpp under CAHRS. Ställförelrädarkommitlén antog resolution(78)38 angående "". Denna syftar lill atltillförsäkra konsumenten skälig service på en rad områden efter det atl ellförsäljningsavtal slutits, t.ex. beträffande leveranser, installation,reparation eller underhåll samt tillhandahållande av reservdelar. Utbildning, kultur och sport a) Utbildning och kultur Viktigare frågor i koinmiltéarbetel Rådel för kultursamarbete, eller kultursiyrelsen, (Councilfor Cultural Co-operalion - CDCC) har hållit sitl 33:e och 34:emöte. Detta organ arbetar nu enligl samma regler som gäller för övriga huvudkommit- Skr.1979/80:21 12 Verksamheten och arbetsformerna har dels anpassatstill dessa regler, dels utvecklats i riktning mol de förslag till nyaarbetsformer som presenterades vid 32:a mötet och som därefter fastställts av ställförelrädarkommitlén. Arbetet på de projekt som tidigare startats fortsätter ochSverige är representerat i så gotl som samlliga projekl. CDCC avsätter nu lid vid varje möte till atl särskillgranska någol av de pågående projekten. har projektet rörandespråkutbildning diskuterats uttömmande. beslöt alt inrätta en särskildkommitté för frågor rörande högre utbildning (Standing Conference on UniversityProblems - CC-PU). Denna kommitté har haft ett första möte . Viddetta invaldes i byrån för kommittén. Kommittén har ännu inte funnilsina arbelsformer. Viss oklarhet råder också beträffande dess uppgifter ochmandal i relation till CDCC. Inom skolområdet driver CDCC etl projekt om hur denobligatoriska skolan skall tillgodose individens, samhällets ocharbetsmarknadens krav. är representerat i projektgruppen och svenskaförsöksverksamheter kommer att studeras. Inom området högre utbildning och forskning driver CDCCett projekt som f n. koncentrerar sitl arbete på medelhavsländemas problem. Enrapport om den högre utbildningen i nordeuropeiska länder utarbetades underåret. är representerat i projektgruppen. Inom kulturområdetdriver CDCC Ivå projekt. 1 det ena skall man bl. a. jämföra erfarenheter frånolika städer beträffande hur kulturpolitik verkställs. ochÖrnsköldsvik deltar från svensk sida. Det andra projektet behandlarkulturpolitik och audiovisuella media. Även i detta är representerat. //') Pedogogisk forskning, informution och dokumentation Arbetet med alt upprätta det datorbaseradeinformationssystemet European Documeniaiion and Informalion Syslem for Education(EUDISED) fortsätter. är representerat i styrgruppen för EUDISED. EUDISEDhar rönt en växande uppmärksamhet och ett flertal länder utanförEuroparådet har visat slort intresse av systemet och vill ta del av arbetet. Den andra konferensen för ministrar ansvariga förkulturfrågor hölls i . Konferensens tema, vilketfastställts vid möten med en ämbetsmannakommitté som arbetat under Ivå år, var "kulturellaaspekter på utveckling". Konferensen antog sju resolutioner. 1 en av dessa tasfrågan om en "Europeisk kulturell charta" upp, i en annan uttalar mansig för ett fortsatt samarbete på kulturområdet inom /CDCC:s ram.Konferensen uppmanar vidare CDCC atl låla utreda frågor rörande den mångnatio-nellakulturindustrin. Nästa kulturministerkonferens skall hållas i . Särskilda aktiviteter eller munifeslutioner Med utgångspunkt från etl svenskt initiativ hölls den 7-9november Skr.1979/80:21 13 1978 i en ämbetsmannakonferens över temat . Vid konferensendiskuterades del förhållandet att naturvetenskapen, matematiken och teknikenhar en mindre tillfredsställande slällning i utbildningen och i kulturen somhelhet saml konsekvenserna härav för samhällsulvecklingen och demokratin. Konferensenrekommenderade en rad åtgärder att övervägas av den europeiskautbildningsministerkonferensen vid dess 1 session i . Dessainnefattar bl.a. strävan att på alla stadier i utbildningssystemet främja medvelenhetom vetenskap och teknik, åtgärder för en bättre iftbildning av låg- ochmellanstadielärare på dessa områden samt aktioner för all molverka könsrollsbetingadeattityder till studier i naturvetenskapliga och lekniska ämnen. andra sportkonferens ägde mm i den 47april 1978. delegation leddes av jordbmksminister behandlade tre huvudämnen, nämligen regeringamas ansvar föridrotten, utvecklingen av den sportcharta på temat "idrott åt alla"som antagits vid ministerkonferens samt etiska problem inom idrotten.Resolutioner antogs inom samtliga ämnesområden. a) Europeiska ungdomsfonden Fonden har fördelat mer än 4 miljoner FF.Sverige har tillsammans med andra medlemsländer bidragit medfrivilliga bidrag till fondens verksamhet. har erhållit enregeringsplats i fondens styrelse. b) Europeiska ungdomscentret Ungdomscentret har fortsatt sin verksamhet ocharrangerat ett tjugotal kurser. härden tillbyggda delen av centretöppnats. Till denna bidrog med ett exlra bidrag om 100000 FF. Viktigure frågor i kommittéarbetet (European Public Health Committee- CDSP) slutbehandlade resolutioner och rapporter om "alkoholoch alkoholism", om "psykologens roll som medlem i ett medicinsktlag" och om "intemationella transporter och utbyte av humanbiologiskasubstanser". Kommittén slutbehandlade vidare en resolution om fortsattaekonomiska bidrag från till den Europeiskabanken för djupfryst blod av ovanliga blodgrupper. Till ämne samordnade forskningsprogram valdes"Kostnadsutvecklingen inom hälso- och sjukvården i medlemsstaterna undersenare år, vilka åtgärder som vidtagits, resultaten av dessa samt rekommendationermot bakgmnd härav". Skr.1979/80:21 14 Kommittén föreslog alt expertkommittéer tillsätts för allbehandla "Alkoholproblem hos ungdomar" och "Identifiering ochmotivering av befolkningsgrupper som inte utnylljar samhällets förebyggandehälsovård". Kommittén behandlade också en rapport om tillämpningen av "Modemaledningsmetoder inom hälso- och sjukvårdsinstilutioner". Denna vann storuppskattning, och kommittén rekommenderade all den skulle tryckas och ges storspridning i medlemsländerna. Kommittén diskuterade också erfarenheter av de olikamedlemsländernas bilaterala överenskommelser med östeuropeiska stater på hälso-och sjukvårdsområdet bl. a. mot bakgmnd av atl vissa av dessa stater under handhar uttryckt intresse för Europarådels arbele främst beträffande blodfrågor,cancer och transplantation. Av del pågående arbelet bör särskill nämnas arbetet med enresolution om artificiell insemination av människor. Arbelel har bedrivitstillsammans med för juridiskt samarbete (European Committeeon Legal Cooperation - CDCJ). Det har emellertid visat sig svårt att uppnå enighel.Arbetet har därför kommit att dra ul längre än beräknat. diskuterade kommittén slutligen fleraadministrativa problem, vilkel bl.a. har resulterat i en framställning omhöjda bidrag till stipendiater och vissa kursdeltagare. Påpekanden har vidaregjorts om behov av en översyn av reglerna för stipendieverksamheten i syfte attöka antalet korta studieförsök, eftersom dessa har visat sig vara mest värdefulla.På svenskt initiativ har också diskuterats en förbättrad organisation ochplanering av kommitténs arbete med förstärkta kontakter mellan kommittén ochdess underordnade expertkommittéer. Miljö- och regionala planeringsfrågor a) Miljöfrågor Viktigare frågor i kommitléarbelet Arbetet inom Europeiska naturvårds- ochnaturresurskommittén (-CDSN) har koncentrerats till frågor om nalur- och landskapsvård samthotade växt- och djurarter. En särskild expertkommitté som haft till uppgiftatt utarbeta en konvention rörande skyddet av vilda djur och växter i Europahar slutfört sitl arbete. har överlämnats tillministerkommittén för fortsatt behandling. Avsikten är atl konventionen skallöppnas för undertecknande i samband med miljöministermötel i i september1979. för djurskydd har hafl ivå sammanträden.Under året påbörjade kommittén arbetet med en konvention om användningen avförsöksdjur. Det fjärde mötet med den kommitté som förbereder dettredje miljöministermötet (i den 19-21 seplember 1979) ägde rum iseptember 1978. Miljöministermötel avses behandla bl.a. frågor rörande förhållandetmellan jordbmk, skogsbruk och naturvård. 1979/80:21 15 b) Regional planering, byggnadsvärd och stadsplanering Viktigure frågor i kommilléarbeiei har arbelet i för regionalplanering och byggnadsvård () kommil alt i ökad utsträckning koncentreras lill atl ta framunderlag för dels arbelet med utkast lill en konvention om regional planering,dels förberedelserna för en kampanj om stadsförnyelse. Den fjärde europeiska planministerkonferensen ägde rum iWien . Huvudtemat för konferensen var planering förlandsbygdsområden. Med anledning av det regeringsskifte som ägde rum just viddenna tidpunkt kunde något svenskl statsråd icke della. Vid konferensen underslröksbehovet av särskilda insatser för alt inom landsbygdsområden åstadkomma enbalanserad ekonomisk och social utveckling, elt tillfredsställande skydd förnatur- och kulturvärden och en bättre kontroll över bebyggelseutvecklingen i lätorlsnäraområden. Det beslöts att den femle europeiska planminislerkonferensenskall äga rum i och att denna skall ägnas ål en analysav den då 10-åriga verksamheten. 1 anslutning därtill skall också diskuteras etlutkast lill en europeisk konvention om regional planering. Vid den femte planminislerkonferensenskall också en europeisk kampanj om stadsförnyelse lanseras. Särskildu uktivileter eller munifeslutioner har hållits ett seminarium i Grindelwald,, om planering för alpina områden och ett i Ferrara, , ombyggnadsvård och stadsplanering. Regionala och kommunala frågor Viktigure frågor i kommittéurbetel för regionala och kommunala frågor (SteeringCommittee for Regional and Municipal Matters - CDRM) höll sitt iredje plenar-möteden . Enligt ställförelrädarkommitténs beslut ägnadeshuvuddelen av detla sammanträde åt förberedelser för kommunministerkonferenseni . Det andra mötet hölls den 22-24 november1978. Delta möte ägnades främst ål 1978 och arbetsprogram. Bland de verksamheter som pågår inom kommittén kan nämnasföljande sludier: decentralisering, medborgarinflytande, moderna tekniker förkommunal administration inkl. rationell användning av datorer, kommunalekonomi och glesbygdsfrågor. Den tredje kommunministerkonferensen hölls i Saltsjöbadenden 7-8 september 1978 under ordförandeskap av kommunminister behandlades frågor om medborgarinflylande och Ulvecklingen avden kommunala demokratin. Därvid ägnades särskild uppmärksamhet ät följande frägor:- problemen kring sådana grupper - främst invandrare, kvinnor, äldre och handikappade - som är underrepresenterade i kommunalaorgan Skr.1979/80:21 16 - olika sätl altminska klyftan mellan medborgare och förtroendevalda - ökade möjlighelerför medborgare att påverka planering En huvudrapport som bygger på omfattande studier inomEuroparådsländerna låg till grund för konferensens arbele. - nya medier(lokalradio, kabel-lv, videogram) - medinfiytande ikommunal planering - decentraliseringsom medel förökat medinflylande - invandrarnasställning och åtgärder för att öka dessas och kvinnomas inflytande i samhälleltillsammans med andra underrepresenterade gmpper, I.ex. De församlade ministrama antog en resolution om att stärkamedborgarnas inflyiande på lokal nivå och föreslog ett aktionsprogram för attutveckla den kommunala demokratin. Ministrarna betonade särskilt all förhållandena börförbättras för invandrarna i fråga om möjligheter att delta i kommunaloffentlig verksamhel. Det rekommenderades att garantier skall övervägas somger invandrare rätten att rösta i kommunala val och att särskilda rådgivandeorgan för invandrarfrågor skall inrättas. När det gäller frågan om bätlre möjligheter tillkommunikation mellan medborgare och samhällsorgan uttalades att de kommunala myndighelemabör förmedla mer lättillgänglig information genom exempelvis lokala informatörer,bulletiner, broschyrer och nya lokala nyhetsmedier (kabel-tv och videogram). För alt fördjupa medborgarnas inflytande på planeringrekommenderade ministrama en uppdelning av planeringsprocessen i väl åtskildafaser med material som presenteras överskådligt för medborgama. Decentralisering kan - enligt resolutionen - engagera medborgamai de lokala frågoma bl.a. genom alt kommundelsorgan skapas med uirymme förrådgivande, upplysande och verkställande makt. För att omsätta principema i den antagna resolutionenbeslöt ministrarna föra en aktiv forsknings- och informationspolitik, och ökadet intemationella utbytet av erfarenheler inom ramen för Europarådelsverksamhet. Konventioner som öppnuts för undertecknunde (i) öppnades för undertecknande etttilläggsprotokoll till europeisku konvention ungäende upplysningur ominnehållet i fränimande rätl. har inte undertecknat protokollet. Genom konvention upprättas ett system som äravsett atl underlätta för judiciella myndigheler i konventionsstat att fåupplysningar om innehållet i gällande rätt i annan sådan stat. Upplysningar kaninhämtas om gällade rätt på civilrättens och handelsrättens omräde, om rällegångsförfarandetpå dessa områden saml om domstolsorganisationen. Framställning om upplysningfår enligt konventionen göras först när rättsligt förfarande har inletts (jfr prop.1969: 27). Genom tilläggsprotokollet utvidgas konventionens systemtill att omfatta Upplysningar på straffrättens område. Sådana upplysningar färbegäras inte bara av domstol utan också av åklagare och kriminalvårdsmyndighet.Systemet utvidgas dessutom på det sättet att upplysningar på civilrättens Skr.1979/80:21 17 och handelsrättens områden får begäras av den som verkarinom ramen för ell offentligt rättshjälpssystem. Slutligen görs den ulvidgningenalt upplysningar i samtliga fall får inhämtas även innan rättsligt förfarandehar inletts. (ii) Den europeisku konventionen om bevisupptugning in. m.i ullundel i förvaltningsärenden öppnades för undertecknande den 15 mars 1978.Sverige har inte undertecknat konventionen. Konventionen syftar till att förenkla samarbelel mellanförvaltningsmyndigheter i medlemsstater. Konventionen innehållerbestämmelser varigenom konventionsstat åtar sig all på begäran lämna upplysningom innehållet i sin förvaltningsrätt, att ge upplysningar om sakförhållandenoch ställa handlingar till förfogande samt atl la upp bevisning iförvaltningsärenden. I varje konvenlionsstat skall utses etl förmedlingsorgansom skall ta emot och vidarebefordra ansökningar om åtgärd enligl konventionen. (iii) öppnades för undertecknande ellundra tilläggs-prolokoU till europeiska utlämningskonvention. Prolokollet ger möjligheter till utlämning för skallebrottoch brotl mot lagstiftning angående andra pålagor samt tullar ochvalutatransaktioner. När utlämning sker för verkställighet av dom eller beslutsom har meddelats utan att den tilltalade har hörts personligen ges utlämnandestat möjlighet att i vissa fall göra utlämnandet beroende av att dentilltalade kan få sin sak prövad på nytt. deponerade ratifikationsinstmment för protokolletden . (iv) öppnades för undertecknande ett tilläggsproto-koUtiU europeiska konvention om inbördes rättshjälp i brottmål. Protokollet utsträcker rättshjälpskonventionenstillämpningsområde till fiskaliska brott. Det föreskrivs bl.a. attkonventionsstaterna inte skall utnyttja möjligheten att avslå en framställningom rättshjälp enbart på den gmnden atl den hänför sig till en gäming vilken denanmodade staten betraktar som ett fiskaliskt brott. deponerade ratifikationsinstmment för dettaprotokoll . (v) Den europeiska konventionen om kontroll avprivatpersoners förvärv och innehav av skjulvapen öppnades för undertecknandeden . har inte undertecknat konventionen. Det huvudsakliga ändamålet med konventionen är att försökakontrollera överföringen av vapen mellan i första hand medlemsstater.I detta syfte innehåller konventionen regler om underrättelseskyldighet och omdubbla tillstånd i de fall då ett vapen förs över från en medlemsstat till enannan eller mellan medborgare i olika medlemsstater. B. Resolutioner som har antagits av ministerkommittén (i)Avtalsviten I resolution (78)3 rekommenderas medlemsstaternasregeringar alt beakta vissa närmare angivna principer när ny lagstiftningrörande avtalsviten utarbetas. Dessa principer syftar lill att förebyggaobilliga effekter av vitesklausuler. Det är sålunda inte tillåtet att kräva fullgörelseav huvudförpliktelsen i tillägg tiU vilet och inle heller att kräva skadeståndsamtidigt med vite. Oskäliga viten skall kunna jämkas. Skr.1979/80:21 18 (ii) Rättshjälp Resolution (78)8 innehåller rekommendationer tillmedlemsstaternas regeringar rörande rättshjälp och rådgivning i rättsligafrågor. Medlemsstaternas regeringar rekommenderas atl vidta åtgärder för atttillämpa vissa närmare angivna principer angående rättshjälp. Enligl dessaskall rättshjälp ges sä att ingen av ekonomiska skäl är förhindrad att hävdasin rätl vid domstol i civila, administrativa, sociala eller skatterältsligaärenden. Därvid skall beaktas både vederbörandes ekonomiska förhållanden och dekoslnader en rättslig prövning kan beräknas medföra. Atl en person förmårbetala en del av rättegångskostnaderna skall inte utesluta rättshjälp. Den somfår rättshjälp kan åläggas belala ett bidrag till kosinadema, som inte fåröverstiga vad han utan belydande svårighet kan betala. Motsvarande principerbör gälla vid juridisk rådgivning i ärenden av det slag som nämnls. (iii) Trunspluntution m. m. 1 resolution (78)29 uttalas att harmonisering avlagstiftningen rörande transplantation och annat utnyttjande av mänskliga organoch vävnader är önskvärd. Medlemsstatemas regeringar rekommenderas därför attnär ny lagstiftning på detta område införs tillse atl denna lagstiftningöverensstämmer med vissa närmare angivna principer. Dessa principer syftar bl.a. till att skydda dem som ställer mänskliga organ eller vävnader till förfogandeför transplantation eller annan användning för terapeutiskt eller diagnostisktändamål eller i forskningssyfte. Vidare ges regler för när transplantation o. d.får ske från avlidna personer. (iv) Jämställdhet mellun makar I resolution (78)37 rekommenderas medlemsstaternasregeringar att verka för jämställdhet i civilrättsligt hänseende mellan makar.Som allmän princip anges atl civilrältslig lagstiftning inte får ge den enamaken en förmånligare ställning än den andra. I resolutionen nämns bl. a.makarnas likställd-hel såviit avser rätl att välja bosättningsort, att ulövayrke eller studier, att beslämma eget och barnens eftemamn, alt bidra tillfamiljens underhåll, att sitta kvar i hemmet vid äktenskapets upplösning, atlförvalta gemensam egendom samt att företräda, vårda och underhålla barnen. (v) Olovligt brukande av motorfordon 1 resolution (78)42 rekommenderas medlemsstaternasregeringar atl verka för alt stöld eller annat olovligt brukande av motorfordoni siörsta möjliga utsträckning förhindras. Detta bör enligl resolutionen skedels genom föreskrifier om att molorfordon skall vara utrustade med stöldlås,dels genom regler om varning eller bötespåföljd för den som inte vidtar lämpligåtgärd för att förhindra olovligt brukande av motorfordon. (vi) Ungdomsbrollslighel och sociala förändringur Resolution(78)62 innehåller rekommendationer till medlemsstaterna alt vidla åtgärder päkriminal- och socialpolitikens område i syfte att resociali-seraungdomsbrottslingar. Bl.a. förordas atl frihelsberövande påföljder skallanvändas inom kriminalpolitiken i så lilen ulsträckning som möjligt. I ställetbör andra behandlingsmetoder väljas. På det socialpolitiska fältetrekommenderas ytterligare forskning, särskilt beträffande betydelsen avförebyggande åtgärder när det gäller resocialisering av familjer och ungdomaroch i fråga om medel att uppnå solidaritet i samhällel. Skr.1979/80:21 19 Viktigure frågor i koinmitléurbeiet (i) för juridiskt samarbele (CDCJ) för juridiskt samarbele (European Committeeon Legal Cooperation - CDCJ) höll tvä möten.Kommitténs 29:e möte ägde rum den 3 och det 30:e mötet den 27november- 1 syfte att uppnå ökad rättslikhet mellan Europarådetsmedlemsländer pågår ulredningsarbete på en rad områden inom olika kommittéerunder CDCJ. Bland de ämnen som har utretts bör främst nämnas vårdnadom barn, åtgärder för alt underlätta för part atl föra talan vid domstol, skyddför den enskilde vid automatisk databehandling, automatisk databehandling avrättslig informalion, transplantation, makars rättsställning, följdverkningari bevishänseende av nya meloder att återge handlingars innehåll, immunitet ochprivilegier saml rättsliga aspekter på de problem som uppstår i samband med slatslösapersoner utan bestämt hemvist. har föreslagit ministerkommittén atl antautkast till resolutioner om jämställdhet mellan makar i civilrättsligt hänseende,om internalionelll ulbyle av och transport av transplantationsmaterial m.m.samt om artificiell insemination. (ii) för brotlslighetsfrågor (CDPC) för brottslighetsfrågor (European Committeeon Crime Problems - CDCP) höll sitl 27:e möte. Vid mötet, som ägdemm , behandlades bl.a. förslag till resolutioner omungdomsbrottslighet och sociala förändringar, om förebyggande av olovligtbrukande av motorfordon och om harmonisering av nationell vapenlagstiftning. CDPCantog förslagen, det sistnämnda med vissa ändringar, och beslöt alt hänskjuladem till ministerkommillén. Vid mötet antogs också en slutlig rapport från ettsärskilt möte om straffrättsliga reformer som överlämnades tillministerkommittén. CDPC beslöt vidare att föreslå ministerkommittén atttillsätta två nya kommittéer, den ena angående samarbete mellan allmänhelen ochpolisen för all förebygga och upptäcka brotl och den andra om registrering ochrehabilitering av dömda. Avsikten var att dessa kommittéer skulle börja sittarbete respektive och därmed ersätta två andra underkommiltéertill CDPC. Bland de frågor som behandlades av CDPC:sunderkommittéer märks, ulöver de ämnen som ovan nämnls, avkriminalisering, straffprocessuellafrihetsberövanden, ekonomiska broll, terrordåd, internationellt samarbete ifråga om brott mot konst, våldet i dagens samhälle samt vissa frågor rörandekriminalvård i anstalt. På inbjudan av hölls det elfteeuropeiska justitieministermötet i den 21 och 22 juni 1978.1 mötetdeltog företrädare för medlemsstater utom och Malta.Vidare deltog justitieminister samt som observatörer Liechtensteinsjustitieminister och företrädare för . Av de frågor som diskuterades vid mötet kan nämnas desärskilda problem som uppstår för personer som avtjänar frihetsstraff iutlandet, åtgärder för atl underlätta för medborgarna att tillvarata sinaintressen i rättsliga angelägenheter, frågan om dödsstraffets avskaffande,frågan om pä vilket sätl en modern administration kan tillgodose medborgarnasbe- Skr.1979/80:21 20 hov samt frägan om förlusl av rättigheter i samband medstraffdom. I samtliga ämnen utom det sislnämnda antog ministermölelresolutioner i vilka rekommenderas atl vidlavissa närmare angivna åtgärder. Till grund för diskussionen rörande de särskilda problemsom uppstår för dem som avtjänar frihelsstraff i annal land än hemlandet låg enrapport som hade utarbetats av justitieminister. 1 rapporten påpekadedenne de svårigheter som anstallsintagna utlänningar har att göra sinarättigheter gällande samt de problem som uppslår då dessa av språkskäl inte kanfå kontakt med personal och andra inlagna. Vidare framhölls den socialaisolering som drabbar dem som avtjänar frihetsstraff i främmande land tillföljd av att de är avskurna från konlakt med sina familjer. Justitie-ministemerinrade också om de problem som uppkommer för intagna med annan religion ochfrämmande seder.