prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Vid bedömningen avprisutsikterna har följande faktorer beaktats (se tabell 6:7): Lönekostnadernas sannolikagenomslag inom de för internationell konkurrens skyddade näringarna ^(exkl. jordbruk och bostadsförsörjning). 1tabellen redovisas dessa kalkyler i posterna ^restfaktorn resp, diverse taxor,^Restfaktorn innefattar bl, a. ändringar av företagens marginaler, Speciella prisförändringar som skeri anslutning till särskilda regler och beslut (avser bl, a. bostäder ochjordbruk), Direkta återverkningar av deninternationella prisutvecklingen. ^Tillfällighetsbetonadeprisförändringar (posten trendavvikelse i priserna för vissa färskvaror). Ändringar i den indirektabeskattningen, beslutade eller av regeringen föreslagna. Bedömningarna bygger påtillgängliga prognoser och antaganden om utvecklingen av arbetskraftskostnader,importpriser ^m,m, samt förutsätter oförändrat diskonto och oförändradeväxelkurser. Med utgångspunkt frånde alternativa lönekalkyler som gjorts har de genomsnittliga kostnaderna perarbetstimme för samtliga anställda beräknats öka med 8,5 resp. 11 ^%.Lönekostnadernas genomslag i priserna inom de för internationell konkurrensskyddade områdena har antagits få ett ^Irendmässigt värde. Därutöverförutsätter prognosen någon återhämtning av marginalerna. De ^priskomponenlersom innefattas i ^rest^faktorn inkl. posten ändringar i diverse taxor förkommunikationer ^m. 1979/80:100 116 väntas under dessa förutsättningar bidra till enfortsatt ökning av konsumentprisindex med 1,8 resp, i detvå ^altern^titiven. ^Restfaktorn, inkl. ^ta.xor. skulle 1980 i del högre^aliernativet bli ^någoi s^törre än december ^1978-december 1979men mindre än genomsnittet för^1970-talei (se ^labell 6:7). I dellägre alternativet underskrids även genomsnittsvärdet för perioden 1965- 1970. Prisstegringen på^inhemsk^ti jordbruksprodukter har hållits tillbaka genomsubventioner. Bedömningen utgår ^ftån att ^subvenlioneringen inte^ulökus ytterligare. Med tanke p^å^ bl. a. jordbrukets kostnadsutvecklingandra och den förväntade utvecklingen harinverkan på totala konsumentprisindex av höjda jordbrukspriser satts till 0,6^och i detlägre resp, högre alternativet. I prognosen överbostadsprissättningen har antagits att kallhyrorna höjs . Totala bidragetfrån bostadsposten inkl. kostnader för egnahem har beräknats ^lill 1,2procentenheter.' Ändringen av deinternationellt bestämda priserna har kalkylerats under hypotesen allmarknadsläget för råolja och petroleumprodukter normaliseras under loppet av1980. För petroleumprodukter skulle detta innebära en neddragning av dehöga importpriserna , medan ^råoljeprisel förutses öka ca10^?^^^ under loppet av 1980, Konsumentprisprognosen förutsätter emellertidatt priserna på den svenska marknaden även påverkas av eftersläpande effekterav den internationella oljeprisstegringen 1979. Dessa eftersläpande effekterberäknas dra upp den ^toiala ^konsumenlprisniv^än med drygt en procentenhet.Prisstegringen på övriga importvaror för konsumtion uppskattas bli något lägre1980 än 1979. Totalt skulle därmed den ^inlernationella prisfaktorn inkl. deeftersläpande effekterna bidra till en ökning av konsumentprisindex med 2,2procentenheter under loppet av 1980, ^Tillfällighetsbetonadeprisförändringar på ^vis,sa färskvaror som grönsaker, ^f^isk ^m. ^m, är svåraalt förutse. Som framgår av ^labell 6: 7 har trendavvikelsen i dessa prisersett över i det närmaste utjämnats. Bidraget från denna posthar i prognosen satts till noll. Den föreslagna höjningen avenergibeskattningen beräknas dra upp konsumentprisindex ijanuari 1980 . Totalprognosen förkonsumentprisernas utveckling under loppet av 1980 visar i de tvålönekostnadsalternativen en ökning med 7 resp, 7,, Mellan ^genomsnillslägenaför kalenderåren 1979 och 1980 uppskattas förändringen ^lill 9.8 alternativt10,3 ^%. Den genomsnittliga prisökningen skulle således i motsats till 1978-1979 bli ^slörre än prisstegringen under årets ^'^ ^Varieprocentenhets ändring av hyrorna utöver anlagandel påverkar konsumentprisprognosen med ungefär entiondels procentenhet. En procentenhets höjning av diskontot drar direkt upppriserna på grund av den beräknade effekten på ^egnahemskostnaderna ikonsumentprisindex. En av förklaringarna år accelerationen i^prissiegringstakten andra ^halvårel 1979. ^vilkel leder till ^etl högtutgångsvärde / 1980. ^Implicitprisindex för total ^prival^konsumlion, vars ^prisförändringslal brukar påverkas av förskjutningar ikonsumtionens sammansättning under det löpande året, uppskattas 1979-1980 stigamindre än genomsnittet för konsumentprisindex. Ökningen i ^implicitprisindexhar beräknats ^lill 9,3 och 9,i det ^liigre resp. högre lönealternativet. Den totala privata konsumtionen minskade ivolym 1978. Del var andra ^årel i rad som konsumtionen sjönk och den låg därmeddrygt 1,års nivå. Den realt disponibla inkomsten minskade 1978med . Del var första gången som den disponiblainkomsten minskade. Eftersom inkomstminskningen var ^slörre än nedgången i denprivata konsumtionen, så sjönk ^sparkvoten , men låg ändåkvar på en så pass hög nivå som . Som framgår av tabell6: 8, så svarade inköpen av nya bilar och turist-utgifternaför den kraftigaste minskningen av konsumtionen. Även konsumtionen av övrigavaraktiga varor minskade avsevärt. Nyttjandet av privata tjänster ^fortsatiedock alt öka med , ^vilkel var ungefär samma ökningslakt som de tvåföregående åren men en sänkning av ökningstakten jämfört med det tidigare^1970-lalel. Tabell 6:8 Hushållens konsumtionsutveckling ^1%9-1979 -2,7 -16,3 -23,3 2 Delvis varaktiga varor 3 Icke varaktiga varor 5 Summa inhemsk konsumtion 6 Turistutgifter, netto -4,1 7 Hushållens totala ^konsumlion ^'^^Årstakt. Källor: ^Konjunktursinslitutet och statistiskacentralbyrån. 1979/80:100 11 Diagram6:3 Hushällens disponibla inkomster och konsumtionsutgifter Miljarder kr., 1975 ^ärspriser. ^h^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^y\ ^^^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^. '^^^^^*^^. ^h^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^^ ^'^' 1968 1969 1970 1971 1972 1973 197^4^ ^ ^ ^ ^ 1975 1976 1977 1978 1979 1980 Källor: och statistiskacentralbyrån. ökadekonsumtionen totalt med ^drygl jämfört med första ^halvårel 1978. sjönk dock öknings^^ takten, vilket medför att densammanlagda ökningen under de tre första kvartalen 1979 inte uppgick till merän 2,jämfört med , Det var främst konsumtionen av ickevaraktiga varor, bl. a. livsmedel, som blev avgjort mindre än förväntat undertredje kvartalet. För andra halvåret 1979beräknas konsumtionen öka med 1,jämfört med . Den totalakonsumtionsökningen 1978-1979 skulle därmed ha uppgått till 2,. Detta är ensänkning jämfört med den prognos som presenterades i ^konjunkturinslitutetshöstrapport, där konsumtionen förväntades öka med .. Sänkningen kanhänföras till dels den oväntat svaga konsumtionen enligt nationalräkenskapernaför tredje kvartalet, dels en kraftigare uppgång i priserna än väntat underfjärde kvartalet till följd av skattehöjningen på sprit och tobak ^samlhöjningen av diskontot. förutses enfortsall svag nedgång i hushållens ^sparkvot, I del första alternativet, därden disponibla inkomsten väntas öka med drygt 1 1/ ., förutses en nedgång i^sparkvoten med en halv procentenhet. Därmed skulle den privata konsumtionenöka med ungefär 13/, 1 det andra alternativet för den realadisponibelinkomstens tillväxt - -antas minskningen i ^sparkvoten bli mindre, ett par tiondels procentenheter,varför den privata konsumtionen i detta alternativet skulle stiga med knappt 21/. 7.1Sammanfattning av investeringsutvecklingen samt prognoser Investeringarna vände ^åleruppåt 1979. efter att ha minskat med sammanlagt . Enligtpreliminära kalkyler ökade investeringarna totalt med 6,i volym 1979, varvidmaskininvesteringarna ökade , ^Frånräknas investeringarna ihandelsflottan stannade uppgången vid för totala investeringarna ochför ^maskininvesleringarna vid . För byggnadsinvesteringarna tyderkalkylerna på en uppgång på . Investeringarna inomdet privata näringslivet ^(exkl. bostäder och handelsflotta) började ^åler öka1979. Den starkaste expansionen ägde rum inom den offentliga delen avnäringslivet (dvs, statliga och kommunala bolag samt affärsdrivande verk).Dessa investeringar ökade .. Sammantaget steg näringslivetsinvesteringar ^(exkl. bostäder och ^handels-^fiotta) med , med en någotsnabbare uppgång på maskinsidan än på byggnadssidan. Investeringarna inomindustri och handel steg med 2 resp. , av minskandeinvesteringar. De ^offenlligamyndigheternas investeringar steg . 1979, varvid de i denna post tungtvägande byggnadsinvesteringarna ökade med 2,. Uppgången i de kommunalamyndigheternas investeringar låg framför allt på landstingens fortsattautbyggnad av långtidssjukvården. De statliga myndigheternas investeringar ^slegmed . Enligt^konjunkturbarometern för byggnadsverksamheten började en mer allmän brist påbyggnadsarbetare uppträda . Denna brist förstärktes markantunder sommaren och uppgavs vara det främsta hindret för en ökadbyggnadsverksamhet. Främst av detta skäl minskade igångsättningen från 57000lägenheter 1978 till omkring 55 000 lägenheter 1979, varvid praktiskt tagelhela nedgången föll på ^flerbo-^stadshusen. Investeringarna i nybyggdabostadshus beräknas ha fallit med 2 %^,^ medan ombyggnadsinvesteringarna ökademed varför ^bosiadsin^vesleringarna sammantaget ökade med 1,1979. Kalkylerna för 1980baserar sig i huvudsak på enkäter från näringslivet och de statliga ochkommunala myndigheterna. Som framgår av kapitel 6 om de enskilda konsumenternasekonomi har två beräkningsalternativ framlagts för lönekostnadernas utveckling1980. Prisutvecklingen för investeringsvaror blir givetvis beroende avlönekostnaderna inom landet och därmed har även två alternativ utarbetats förinvesteringsvarupriserna på basis av de två ^lönekostnadsalternativen.Skillnaden mellan de två prisberäkningarna för investeringsvaror ligger totaltpå drygt 1 ^%, med en större skillnad på byggnadssidan än på maskinsidan. 1979/80: 100 Tabell 7:1 Fasta bruttoinvesteringar efterkapitaltyp och näringsgren -8,8 -9,4 -0,9 -10,1 ^Prival jordbruk, skogsbruk och fiske -6,3 -16,8 -27,5 -12,4 Handel ^m, ^m. -1,9 -5,3 -0,9 ^Offenlliga myndigheter inkl. militära' -4,6 -4,6 -18,1 Privat jor^dbruk, skogsbruk och fiske -10,3 -17,2 -17,2 -19,4 7,^0^" -15,0 -2,5 -24,0 -16,6 -12,9 - 5,^^ -15,0 Privat jordbruk, skogsbruk och fiske -11,6 -6,5 -17,1 -21,7 -13,7 -3,3 -16,1 -12,5 -3,5 -0,8 ^'^ Inkl. offentligaväginvesteringar. ^^^ I ^prival jordbruk osv.innefattas här ^avelsdjur och i övrigt näringsliv travhästar ^m. ^och ^maskininvesleringar överensstämmer därför ej medtotala investeringar. ^^^ Enligt beräkningar ökadeindustrins maskininvesteringar 1978-1979. Industrins totala investeringarberäknas därmed enligt ^SCB ha ^ökal med 5%^., och summa ^toiala investeringar Se vidare avsnillet omindustriinvesteringar. Vid utarbetandet avinvesteringsprognosen för den offentliga sektorn räknar konjunkturinstitutetregelmässigt med att prisutvecklingen för investeringsvaror utövar inflytandepå den volymmässiga utvecklingen av efterfrågan. De ^årsvisa budgetramarna ärnämligen i allmänhet tämligen snävt fastlagda och angivna i nominella belopp,varför en skillnad i ^prisul- Tabell 7^:2 Fasta bruttoinvesteringar inomprivat och offentlig sektor -0,5 -10,7 -5,0 -19,7 därav: ^exkl. -8,9 -16,3 -1,3 -0,4 -0,1 -9,3 -3,5 -0,8 -2,8 -3,0 -11,6 Källor: ^Konjunkturinslilutel och statistiska^cenlraibvr^ån. vecklingen på investeringsvaror sannoliktinverkar på den investeringsvolym som efterfrågas. har emellertidinte utarbetats alternativa investeringsprognoser för den ^offenlliga sektorn.Skälet härtill är att den arbetskraftsbrist inom byggsektorn som råder kanförväntas bestå även under ^slörre delen av 1980. De byggnadsinvesteringar somkan förverkligas 1980 begränsas därmed snarare av ^kapacitelsbrisl än avfinansiella restriktioner. Inom kommunerna torde man t. ex. få svårt altförverkliga de expansiva investeringsplaner som föreligger , och somfår ses ^mol kommunernas ^f. goda finansiella situation. Tabell 7:3 Lägen^heter i påbörjade ochinflyttningsfärdiga bostadshus 1976-1980 14 500 42 650 13 700 40 250 16 800 40 350 18000 ^40l)tX) 15 65^0^ 40 150 13 550 40 150 14 500 38 500 ^'^ ^Etl bostadshus anses bli ^påbörialden månad då ^grundbottenbesiklning äger rum och/eller de egentliga byggnadsarbetena ^påbö^r^ias. ^^^ Då minst tre fjärdedelar avlägenheterna i ^elt bostadshus befinner sig i ^etl ^sådanl skick att ^de kan las i brukanses huset vara ^inflytlningsfär^digt. Anm. Samtliga siffror är för 1976-1978 avrundade till närmast helafemtiotal. Källor: och statistiskacentralbyr^ån. Di^agram 7:1 Byggnad^s- och ^maskininvesleringar,^totall och uppdelat på sektorer 1971-1980 Index 1970 ^=^ 100 ^,^,^* ^K^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^-^"^"^^ v ^"^ ^ ^ ^ ^ ^ ^'^x^ ^N ^"^^^\^ ^ ^ ^ ^, ^.^.^ ^ ^ ^ ^,^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^mkl. ^}------- ^*.- ^\,' A ^['--' ^\'\ O^ffentliga m^ynd^igheter ^/ ^\^ ^\ I I 1 I I I I I ^I^ ^ ^ II 1971 72 73 74 75 76 77 78 79 80 I I I I I I I I I I I 1971 72 73 74 75 76 77 78 79 80 Anm. I varje deldiagram är resp. total inlagd som enstreckad kurva. Källor: ^Konjunklurinstilutet och statistisk^a^ ce^ntralbyr^ån. Det ställer sig myckel svårt att bedöma de kortsiktiga effekterna pånäringslivets investeringsverksamhet av skilda^lönekoslnadsallernaliv. Driftskostnadernas utveckling påverkas givetvis,vilket får omedelbara effekter på företagens finansiellasituation. Dessutom påverkas sannolikt även näringslivets investeringsvolym avprisökningslakten på investeringsvaror. Med hänsyn till de komplicerade och istor utsträckning okända samband som här råder, har något försök alt bedöma desamlade effekterna av skilda ^lönekoslnadsallernaliv på näringslivelsinvesteringar ej ^gjorts. Det förefaller dock övervägande troligt att ett högre^lönekosl^nadsallernaliv dämpar investeringsviljan jämfört med ^elt lägrealternativ. Med tanke på all de olika lönekostnadsalternativen visat sig geupphov till trots allt tämligen små skillnader i kostnadsökning ochvinstutveckling (se närmare kapitel 8) torde skillnaden iinvesteringsutveckling under innevarande år inte bli av nämnvärd storlek. har antagitsen viss uppgång i påbörjandet av bostadshus - till ^580(X) lägenheter, varvidhela ökningen faller på ^flerbostadshusen. De totala bostadsinvesteringarnaberäknas ^sliga med 4,, Nybyggnadsinvesteringarna kalkyleras öka med drygt5% och ombyggnadsinvesteringarna . Näringslivetsinvesteringar ^(exkl. bostäder och handelsflotta) har beräknats öka mednärmare med en starkare uppgång på maskinsidan än på byggnadssidan. För 1980beräknas den privata delen av näringslivet öka sina investeringar väsentligtmer än de offentliga företagen och affärsverken. Industriföretagen gjorde istatiska centralbyråns ^s. ^okioberenkät en kraftig ^upprevidering av sinainvesteringsplaner jämfört med vad som angavs i ^auguslienkäten.Industrins investeringar har bedömts öka , och investeringarna inomhandeln , De offentligamyndigheternas investeringar beräknas ^sliga med 1980, varvidbyggnadsinvesteringarna förutses öka med och maskininvesteringarna medknappt . Investeringsökningen är helt och hållet ^hänförlig till deexpanderande kommunala investeringarna, medan däremot de statliga myndigheternasinvesteringar förväntas sjunka 1980, Därmed har de ^toialainvesteringarna bedömts öka varvid maskininvesteringarna kalkyleratsstiga med 7,och byggnadsinvesteringarna ., 7.2Investeringsutvecklingen inom olika områden ^Bosiadsinvesleringarnaökade enligt preliminära beräkningar med 1,1979. ^Nybyggnadsinvesieringarnaberäknas emellertid ha sjunkit , varvid småhusinvesteringarna minskademed 3,. och investeringarna i ^flerbostadshus steg .. ^ömbyggnadsinvesieringarnahöjdes 1979 och svarade för större delen av investeringsökningen i^perma- ^Prop.1979/80:100 124 Tabell7:4 Ombyggnadsinvesteringar för bosläder 19781980 Med ^Slatligt stöd i form av': ^7',2 -25,7 -24,6 Utan statligt stöd' ^'^ Med statligt ^slöd avses här statliga l^ån ochbidrag. Källa: ^Konjunklurinslitulet. ^nenta bostäder detta år.^Tillväxttaklen var dock avsevärt lägre än , då en mycket kraftigexpansion ägde rum. ^ömbyggnadsinvesie^ringarna i ^flerbostadshus ökade och i småhusen med I ^%, vilket innebären ökning av ombyggnadsinvesteringarna totalt sett om . i volym 1978- 1979 (setabell 7: 4), Denna expansion var baserad främst på projekt finansierade medbl. a. statliga ombyggnadslån, medan ombyggnader med ^energisparslöd blev istort sett oförändrade. Påbörjandet av ^riyalägenheter föll från drygt 57 000 1978 till omkring 55 000 lägenheter 1979.Nedgången var i det närmaste helt ^hänförlig till ^flerbostadshusen, ochorsakades till stor del av den bristpå arbetskraft inom byggsektorn som uppstod och som sedan förstärktesmarkant under loppe^t^ av året. AMS utfärdade nya föreskrifter tilllänsarbetsnämnderna angående beviljandet av ^igångsättningslill-^siånd. Därsägs att de projekt som kommunerna planerat byggstart för Under tredjekvartalet ^inle kan få ^igångsättningslillstånd . Dessaprojekt kommer av ^arbelsmarknadsmässiga skäl inte att få påbörjas förrän19^80. Detta har givetvis lett ^lill en viss överflyttning av igångsättningenfrån till 1980. Antalet färdigställdalägenheter sjönk från närmare 54000 1978 till omkring 53000 1979. Bidragandehärtill är - förutom nedgången i antalet påbörjade lägenheter 1979 - också attbyggnadstiderna sannolikt ^föriängts ytterligare 1979 på grund av den rådandebristen på arbetskraft. ^Detla lågafärdig^ställande ledde till en väsentligt mer ansträngd situation påbostadsmarknaden - speciellt ^besväriig var situationen inomstorstadsområdena, där lägenhetsreserven var extremt låg.Efterfrågan pä nya bostäder hölls inom delar av landet dock även Under 1979tillbaka av det alltjämt svaga arbetsmarknadsläget. Dessutom reduceradesinvandringsöverskottet något även 1979, efter alt ha halverats 1978, Bilaga 1.1 ^Preliminärnationalbudget 125 har igångsättningenantagits stiga till 58000 lägenheter varav 40000 i småhus. Antalet^in^f^tyttningsfärdiga lägenheter beräknas med denna igångsättning ^lill 53000 även . Med detta begränsade antal färdigställda lägenheter tordebristen på bostäder tillta i synnerhet som man får räkna med ett omslag i nettoinvandringentill och en ökad regional rörlighet av arbetskraften. Som framgår avkapitel 5 förutses nettoinvandringen stigafrån 13 500 personer 1979 till 17 000 personer 1980. Dessutom kan denförutsedda ökningen av hushållens disponibla inkomster förväntas medföra enökad efterfrågan p^å^ nyproducerade bostäder. Med ovan angivnaförutsättningar angående igångsättning ^m. beräknas^nybyggnadsinvesieringarna stiga med i volym 1979-1980, med ungefårsamma ökningstakt för såväl investeringar i ^flerbostadshus som i småhus,^ömbyggnadsinvesteringarnas ökningstakt förutses inskränka sig ^lill . Därvid beräknas investeringarna i ^fterbostadshus stiga medan småhusinvesteringarnaväntas minska . Liksom 1979 är del projekt finansierade med bl. a.statliga ombyggnadslån som synes svara för expansionen, medan däremotombyggnadsinvesteringarna med ^energisparslöd beräknas falla tillbaka. 1kalkylen för ombyggnadsinvesteringarna med ^energisparslöd har därvid endastden av för /80 anvisade ramen om 1 175 milj. kr. medräknatsoch ej den planeringsreserv om 640 milj. kr. som regeringen kan disponera medhänsyn främst till sysselsättningslägel. ^Bosiadsinvesle^ringarna skulledärmed totalt sett stiga i volym 1979- 1980, ^Industriinvesieringarnareducerades med sammanlagt . De beräkningar överindustrins investeringar som redovisas här grundar sig på statistiskacentralbyråns enkätundersökning . Industriinvesteringarnaberäknas nu ha ökat 1979'. För byggnadsinvesteringarna anges en nedgångpå , medan ^maskinin^vesleringarna beräknas ha ^ökal , De viktigastefaktorerna bakom denna utveckling torde vara att såväl ^kapacilelsutnyltjandesom lönsamhet ^böriat stiga , Industrins produktionsvolym steg med 6%1979, och därmed kunde kapacitetsutnyttjandet i maskiner och anläggningar -somunder 1976-1978 legat på en extremt låg nivå - höjas. Förelagen höll under 1976-1978en i förhållande tillproduktionsvolymen relativt stor personalstyrka, och delta innebar altproduktionsökningen 1979 kunde genomföras genom en ^slark produktivitetsökningmed åtföljande snabba höjningar av vinstmarginalerna från den exceptionelltlåga nivå som rått . ^'^ Enligt statistiska centralbyr^åns tolkning avenkäten ökade ^indusirins ^maskininves^leringar med 11 ^%^ och industrins totala investeringarmed 1978- 1979. ^Prop.1979/80:100 126 Tabell 7:5 Planerade och faktiska förändringar avindustrins totala investeringar 19701980 ^Åriig procentuell förändring, priser ^'^ Planerna är beräknade som kvoten mellanprognosårets enkätvärde och enkätårets utfall. För planförändringen 1979- 1980har använts det preliminära utfallet . Anm.Uppgifterna inom parentes är ^prognoserade värden. Källor: och statistiskacentralbyrån. emotses en^forlsall förstärkning av industrikonjunkturen, om än i avtagande takt.Industriproduktionen beräknas stiga med ytterligare , menproduktivitetsutvecklingen förutses bli väsentligt långsammare än under 1979.^Kapacitetsutnytijandet bör således kunna stiga ytterligare, medanförbättringen av industriföretagens vinstmarginaler kan ^vänlas bli på sin höjdav marginell betydelse, (För en närmare analys av vinstutvecklingen, se kapitel8 om ^indusirins lönsamhet, kostnader och priser.) Vid föregåendeperioder av ^uppåtriktad konjunkturutveckling har företagen justerat upp sinainvesteringsplaner mellan på varandra följande enkätundersökningar. 1 den nuaktuella enkäten har investeringsnivån justerats upp med 1,2 miljarderkr. i löpande priser. För att hitta en ^upprevidering i denna storleksordningfår man gå tillbaka till augusti- och^oktoberenkäterna och 1974 - år med stora investeringsökningar. 1 tabell7: 5 redovisas företagens planer ^saml planer och utfall . Företagens planer pekar i okorrigerat skick på en ökning på 3%.Mönstret mellan planer och utfall för tidigare ^högkonjunkturår lyder på alt enrelativt kraftig uppjustering skulle behöva företas. De i slutet av 1979rådande nivåerna för kapacitetsutnyttjande och vinstmarginaler var ^emellerlidinte högre än all del förefaller troligt, att ^påfyllnaden av nyainvesteringsprojekt inte alls blir av samma ^storieksordning som under t,ex. 1973 och 1974. Det har därför bedömts rimligt att låta uppjusteringenstanna vid , och de totala industriinvesteringarna förutses därmed stiga med12% 1980. Enkätens uppgifter korrigerade och fördelade på byggnads- resp.^maskininvesleringar tyder på en ökning av byggnadsinvesteringarna ochen förstärkning av maskininköpen . 1 diagram 7; 2redovisas investeringsutvecklingen för några i investeringshänseende tungtvägande branscher. Branschuppgifterna har schablonmässigt^uppkorrigtrats på samma sätt som för industrin som helhet. Med denna enklametodik förmår man givetvis endast grovt fånga de enskilda branschernasutveckling, men det kan ändå vara av intresse att notera de skillnader iutvecklingen som framträder för de olika industri- Diagram 7:2 Investeringar inom industrin, totalt ochuppdelat på branscher 1973-1980 100 90 80 70 ^'^ ^^^T^^ ^_^_^ ^ 80 70 60 50 ^h^ ^ ^ ^/ 1973 74 75 76 77 78 79 80 Verkstadsindustri, ^exkl varv 80 70 60 50 ^\-^r 1973 74 75 76 77 78 79 80 De branschvisa prognoserna är något osäkrare änprognosen för totala industrin. Investeringarna i bilar är inkluderade.Källor: ^Konjunkturinstituiei och . De starkaste ökningarna avinvesteringarna skedde 1979 inom järn- och stålverken. En viss ökning ägdeockså rum inom verkstadsindustrin, medan däremot investeringarna inom massa-och pappersindustrin föll ytterligare. Investeringarna inom övriga branscherförblev på ungefär samma nivå 1979 som 1978.