prop · G30375 · 1979-12-31 00:00:00 — skall dessutomtill varje hushåll sända ut en informationsbroschyr som beskriver röslningsförfärandet.I denna broschyr skall riksskatieverkei bereda plats för information påtillsammans minst sex sidor i A 4-formal kring de olika förslagen iomröstningen. Denna informalion skall ulformas av resp. kampanjkommitté.Särskilda medel för information i statlig regi skall härutöver inte utgå.Ytterligare informationsåtgärder, t.ex. s.k. offentliga förhör medefterföljande vetenskaplig medling, får ankomma på de olika kampanjkommittéerna. Någotbehov av att i likhet med vad som var fallet vid den senaste 1979/80:75 13 folkomröstningenår tillsätta en särskild folkomröstningsnämnd föreligger inte. Fråganom kämkraftens användning har väckt storuppmärksamhet och föranlett en livlig debatt såväl i vårt land som i andraländer där kärnkraft används eller planeras bli använd. 1 debatten har skildauppfattningar om kärnkraftens roll framförts. Det har härvid i vårt land gjortsgällande å ena sidan att kärnkraft inte bör användas eller inle bör komma tillökad användning med hänsyn till de säkerhetsrisker en sådan användninginnebär. Ä andra sidan har hävdats att kärnkraften redan ingår som en del avvår energiförsörjning och att kärnkraft, under betryggande kontroll, också ifortsättningen bör användas. Somjag inledningsvis har nämnt blev den reaktorolycka som inträffade den 28 mars1979 vid det amerikanska kärnkraftverket en vändpunkt vadgäller frågan om anordnande av en folkomröstning om kärnkraftens roll ienergiproduktionen. I en kommuniké frånpartiledaröverläggningar i folkomröstningsfrågan förklarade sig de fem riksdagspartiemaha enats om en rådgivande folkomröstning rörande kämkraftens roll i denframtida energiförsörjningen. Vid riksdagsbehandlingen av regeringens förslagtill riktlinjer för energipolitiken framhöll näringsutskottet (NU 1978/79:60)att det mått av enighet i folkomröstningsfrågan som partiledarna enligtkommunikén hade uppnått var ett viktigt politiskt faktum. Enligt utskottetsmening borde bekräfta denna relativa enighet genom ett uttalande tillregeringen i vilket vissa fömtsättningar för folkomröstningen angavs. Riksdagenbeslöt (rskr 1978/ 79:429) att som sin mening ge regeringen till känna vadutskottet anfört. Beslutom att anordna en rådgivande folkomröstning skall enligt regeringsformenfattas av genom lag. I lagen skall anges bl. a. de frågor som skallställas och tidpunkten för folkomröstningen. Vadgäller de frågor som skall ställas har uttalat (NU 1978/ 79:60, rskr1978/79:429) att spörsmålet om hur många altemativ som skall uppställas och hurde skall formuleras i första hand bör besvaras vid de fortsattaöverläggningarna mellan partierna. Sådana överläggningar har somjag harnämnt hållits . Viddessa överläggningar har som jag har nämnt överenskommelse träffatsom de förslag som folkomröstningen skall gälla. Vidöveriäggningarna har enighet vidare nåtts om lämplig dag för folkomröstningen.Det har härvid ansetts angeläget att omröstningen äger rum utan dröjsmål. Visstid har dock måst beräknas för att omröstningen skall kunna förberedas ochgenomföras och för att den verksamhet som skall ske genom kampanj kommittéerför de olika förslagen skall kunna bedrivas. Som lämplig dag för omröstningenhar ansetts . 1979/80:75 14 Vadsålunda överenskommits om förslagen och om lidpunkten för folkomröstningen in i den särskilda lagen. Regeringenhar, som jag har nämnt, uppdragit åt ,som är central myndighet för folkomröstningen, att vidta de förberedandeåtgärder som behövs inför en folkomröstning i kärnkraftsfrågan. Beslutet gmndarsig på resultatet av överiäggningar mellan företrädare för de femriksdagspartierna och innebär att vid förberedelserna skallutgå från bl. a. följande fömtsättningar. Också utlänningar som varitkyrkobokförda i riket vart och ett av skall harösträtt vid folkomröstningen, under förutsättning att de senast den 23 mars1980 har fyllt och inte är omyndigförklarade. Frågan huruvida rösträttför en utlänning föreligger skall avgöras på gmndval av den allmänna röstlängdsom upprättades . Röstning på fartyg får börja tidigast den 22 febmari1980. Rösträttbör föreligga i den omfattning som framgår av överenskommelsen mellanföreträdare för riksdagspartierna och av uppdraget till . Omfolkomröstningen hålls , är det inte möjligt att låtaröstningen på fartyg börja redan på den före omröstningen. Förstadagen för fartygsröstningen bör bestämmas så att denna röstning får börjatidigast den före omröstningen, dvs. Flertaletav de bestämmelser som behövs för folkomröstningen finns i folkomröstningslagen(1979: 369), som träder i kraft . 1 den särskilda lag somskall utfärdas inför den rådgivande folkomröstningen skall som tidigare nämntsanges de frågor som skall ställas till folket samt tidpunkten för omröstningen(18 § folkomröstningslagen). I den särskilda lagen bör också anges attutlänningar har rösträtt i den utsträckning som jag har angett i det föregåendesamt att fartygsröstningen får börja tidigast den 22 febmari 1980. Lagen börockså innehålla föreskrifter om utformningen av de röstsedlar som skallanvändas vid omröstningen och om hur dessa röstsedlar skall tillhandahållas. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom industridepartementet upprättatsett förslag till lag om folkomröstning i kärnkraftsfrågan. Bestämmelsernai 15 §§ torde inte kräva några närmare kommentarer. Jag nöjer mig därför medatt hänvisa till vad jag har anfört i det föregående. I 6 § första stycketföreskrivs skyldighet för omröstningsmyndigheterna att sända ut röstsedlar tillvarje röstberättigad. Jag har under hand inhämtat att röstsedlar och röstkortkan sändas ut i samma försändelse. Någon skyldighet för myndigheterna att vidtasärskilda åtgärder i de undantagsfall där detta förfarande inte kan tillämpasföreligger inte. Inte heller föreligger skyldighet att sända ut röstsedlar tillenskilda röstberättigade efter beställning eller i samband med utfärdande av duplettröstkort.1 sådana fall bör myndigheten kunna hänvisa till att röstsedlar finnstillgängliga i röstningslokalerna. 1979/80:75 15 16 § andra stycket föreskrivs bl.a. att varje kampanjkommitté har rätt att efterbeställning erhålla röstsedlar för det förslag och till det antal som kommitténönskar. Att beställningen måste ske inom följer av 7 §. Enligt 8 §folkomröstningslagen (se bilaga 4) svarar staten för kostnaderna förframställning av det antal röstsedlar som behövs. 1 enlighet med överenskommelsenmellan partierna föreskrivs i förevarande paragraf att varje kampanjkommittéskall ha rätt att utan kostnad erhålla så många röstsedlar för sitt förslag sommotsvarar högst fyra gånger antalet röstberättigade i riket. Något hinder motatt kampanjkommittéerna eller någon annan beställer röstsedlar mot betalningföreligger inte. Jag erinrar i sammanhanget om att endasi röstsedlar som lillhandahållsav får användas vid folkomröstningen (7 §folkomröstningslagen). Jagövergår nu lill atl behandla anslagsfrågor i samband med folkomröslningen. Vadgäller frågan om statliga bidrag till kampanjkommittéer för de olika alternativenhar uttalat (NU 1978/79:60, rskr 1978/79:429) att sådana bidrag börutgå och att beslut härom bör fallas i samband med alt fattar beslutom folkomröstningen. Införfolkomröstningen har elt antal organisationer inkommit med skrivelser ochbegärt medel för sin kampanjverksamhet. Jaghar lidigare redovisat de överenskommelser som har träffats mellan företrädarnaför riksdagspartierna om vilka medel som skall utgå till kampanjkommittéemaoch villkoren härför. Antaletutlänningar som får rösträtt i folkomröstningen uppgår till ca 230000. Dämtöverhar ungefär 70000 personer förvärvat svenskt medborgarskap under de tresenaste åren. Sammanlagt kan minst 300 000 personer antas ha särskilda behov avinformation på andra språk än svenska om de olika förslagen i folkomröstningen.Enligt min mening skall de bidrag som avses utgå till kampanjkostnader ocksåläcka kostnader för sådan information. De särskilda medlen för bidrag tillkampanjkostnader har följaktligen beräknats med hänsyn härtill. Det är av slorvikt att informationsarbetet i denna del sker i så nära kontakt som möjligt medinvandrarnas egna organisationer. Förkampanjverksamheten bör på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /80 under Qortonde huvudtiteln föras upp ett förslagsanslag,benämnt Kampanjkostnader m. m. för folkomröstning i kärnkraftsfrågan. Fråndelta anslag bör få bestridas även särskilda kostnader för statsverket isamband med folkomröstningen, bl. a. föratt tillhandahålla material frånutredningar i stora upplagor och till reducerade priser. Jag beräknar medelsbehovetunder anslaget till 36,5 milj. kr. Härvid harjag beaktat att medlen skall täckaockså kostnader för information till utlänningar enligt vad jag har nämnt.För användningen av medlen och deras fördelning bör gälla de villkor somföreträdarna för riksdagspartiema enats om enligt vad jag harredovisat. 1979/80:75 16 Jagavser all, i avvaktan på beslut om anslag lill bl. a. kampanjkommittéema,föreslå regeringen att av det belopp som resp. kampanjkommitté nuhar föreslagits få disponera, skall kunna lyftas i förskott från det undersextonde huvudtiteln uppförda förslagsanslaget Ofömtsedda utgifter. Detta föratt göra det möjligt för kampanjkommittéerna att få del av de medelför kampanjverksamheten, om vilka överenskommelse har träffats. När anslagettill kampanjkostnader m. m. finns anvisat bör de förskotterade beloppen förasöver till detta anslag. Riksskatteverkethar i skrivelser och beräknat kostnadernaför folkomröstningen till sammanlagt . vad gäller verkets uppgiftervid omröstningen. Beräkningarna grundas på förutsättningen att tre altemativaröstsedlar används och att de utlänningar som var röstberättigade i dekommunala valen 1979 skall delta i folkomröstningen. Vadgäller kostnaderna för att genomföra själva omröstningen godtar jag riksskatteverketsberäkning om . Mot bakgmnd av bl.a. statens invandrarverksskrivelse angående valteknisk och röstmotiverande informationtill invandrare, beräknar jag för sådan särskild information 1,0 milj. kr. Jagförordar att det för innevarande budgetår under andra huvudtiteln uppfördaförslagsanslaget Vissa koslnader i anledning av allmänna val får användas föratt bestrida dessa kostnader. Vid bifall till förslaget kommer anslaget att merbelastasmed nämnda belopp. I detta sammanhang villjag redovisa att regeringen ibeslutet (bilaga 6) också medgett att de kostnader somuppstår med anledning av uppdrag förskottsvis skall belastanyssnämnda anslag. Jagvill vidare nämna alt har beräknat kostnaderna förstatistik m. m. över folkomröstningen till sammanlagt . Enligt vadjag har inhämtat avser chefen för ekonomidepartementet att föreslå regeringen atlförslagsanslaget under sjunde huvudtiteln : Statistik,register och prognoser får överskridas under /80 med högst 1,8milj. för dessa ändamål. Hänsyn till behovet av medel för dessa ändamålkommer vidare att tas vid beräkningen av medel under anslaget för budgetåret1980/81 i budgetpropositionen 1980. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen dels att 1. antaga förslaget till lag om folkomröstning ikärnkraftsfrågan. 1979/80:75 17 2. godkänna att det i statsbudgeten för budgetåret1979/80 under andra huvudtiteln uppförda förslagsanslaget Vissa kostnader i anledningav allmänna val får användas för att bestrida kostnader för folkomröstningen ikärnkraftsfrågan i enlighet med vad jag har förordat, 3. till Kampanjkostnader m. m. för folkomröstning ikärnkraftsfrågan på tilläggsbudget II till statsbudgeten /80 under fjortonde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av36500000 kr. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. 2-RiksdagenI979I80 I sami Nr 75 1979/80:75 18 Kommunikéfrån partiledaröverläggningarna i folkomröstningsfrågan Defem riksdagspartierna har enatf om en rådgivande folkomröstning rörandekärnkraftens roll i den framtida energiförsörjningen. Enligtgällande grundlag skall fatta beslut om anordnande av rådgivandefolkomröstning genom antagande av en särskild lag. I denna skall anges bl. a.de frågor som skall ställas samt tidpunkten för folkomröstningen. Centerpartietoch kommunisterna har föreslagit att folkomröstningen bör ägarum på valdagen 1979 eller . Socialdemokraterna, moderatasamlingspartiet och anser att folkomröstningen bör anordnas i mars1980. En majoritet i förordar således att folkomröstningen anordnas imars 1980. Denslutliga formuleringen av frågorna samt fastställande av dagen för folkomröstningenskall ske i samband med riksdagsbeslut om den särskilda folkomröstningslagen.Socialdemokraterna och har, under hänvisning till pågåendeutredningsarbete om bl.a. och den korta tid som återstår avinnevarande , framhållit att nästa bör besluta om densärskilda folkomröstningslagen . , moderata samlingspartietoch kommunisterna har hävdat att beslut bör fattasredan i vår. Centerpartietoch kommunisterna anser att ett alternativ bör innebära att inganya kärnkraftsreaktorer får tas i drift och att de sex reaktorer som redantagits i drift skall avvecklas inom högst . Dessa partier anser därjämteatt deras alternativ innefattar att ingen svensk uranbrytning skall förekomma. Övrigapartier har inte erinrat mot att ett av alternativen utformas efter dessariktlinjer. Likasåstår det klart att regeringens framlagda energiproposition utgör grundval förett annat alternativ. Detpågående utredningsarbetet kan emellertid påverka den slutliga utformningen avalternativen eller, vilket framför allt framhållits av socialdemokraterna,föranleda ytterligare alternativ. Partiernaär eniga om att statliga bidrag bör utgå till de kampanjkommittéer som kankomma att bildas för de olika alternativen. Bidragen skall utgå med sammabelopp till varje kommitté. Beslut om bidraget fattas i samband med attriksdagen beslutar om folkomröstningen. Prop.1979/80:75 19 1 Säker kärnkraft? övervägandenoch förslag i huvudfrågorna För att kunna föra en diskussion om kämkraftsäkerhet ochförstå vad som hände vid reaktorn nr 2 (TMI-2) utanför Harrisburgi är det nödvändigt med ett visst översiktligt kunnande om kärnkraftverkstekniska uppbyggnad och funktion. Därför inleds även detta sammanfattandekapitel med en kort presentation av den tekniska bakgrunden. En utförligarebeskrivning återfinns i kapitel 3 och 4. I ett kämkraftaggregat får man elektrisk energi genom attutnyttja energi som frigörs när uranatomer klyvs (se faktaruta 1.1). Kämkraftaggregatetbestår av en reaktor, där klyvningen av uranatomema åstadkommer högatemperaturer. Värmen används för att omvandla vatten till ånga som får driva enturbin, kopplad till en elgenerator. Det finns en rad olika typer av reaktorer som används i kämkraftaggregat.I förekommer numera endast s.k. lättvattenreaktorer. De kännetecknas avatt reaktorhärden, där kärnreaktionerna och därmed vännealstringen sker,befinner sig under vatten i en stor trycktank, reaktorkärlet. Detta är helteller delvis fyllt med vatten, beroende på rcciktor-typen. Vattnet omvandlastill ånga, som driver en turbin. Ångan kondenseras sedan genom avkylning medvatten och vattnet går tillbaka till ny uppvärmning i reaktorhärden. Kondensomkan kylas med havs-, sjö-eUer flodvatten eUer med vatten som pumpas runt genomstora kyltom och där kyls med luft. Sådana kyltom används vid kämkraftaitläggningenpå och ger anläggningen dess nu välbekanta silhuett. I den typ av reaktor som kallas kokarreaktor ärreaktorkärlet fyllt med en blandning av ånga och vatten. Vattnet kokar vid 285°Coch vid ett tryck som är ca 70 gånger det vanliga lufttrycket. Ångan driver sedandirekt en turbin. Därpå kyls och kondenseras ångan till vatten i en kondensor,där kallt kylvatten, t.ex. havsvatten, förs in och ut i ett rörledningssystem. Kylvattnetgenom kondensom kommer dock aldrig i direkt kontakt med ånga och vatten som passerarigenom reaktorhärd och turbin. I tryckvattenreaktom är reaktorkärlet helt fyllt medvatten, trycket höjt till cirka 155 gånger det vanliga lufttrycket ochtemperaturen till . Det heta vattnet, som vid detta tryck inte övergårtill ånga, leds i ett slutet system (primärkretsen) tUl en ånggenerator. Därförångas vatten i en yttre ångkrets (sekundärkretsen). Ångan driver en turbinoch avkyls på 1979/80:75 20 AU materia är uppbyggd av atomer av olika grundämnen såsomväte, syre, kol, kväve etc. Atomerna består av en käma omgiven av ett hölje av elektroner.Elektronen är en sk elementarpartikel med negativ elektrisk laddning.Atomkärnan är uppbyggd av protoner och neutroner. Protonen är enelementarpartikel med positiv elektrisk laddning och en massa närmare 2000gånger elektronens. Den utgör kärnan i den ei\klaste atomen, väteatomen.Neutronen är en elektriskt neutral (oladdad) elementarpartikel med praktiskttaget samma massa som protonen. Uranatomer består av 92 protoner och ett varierande antal(135-148) neutroner. Olika uranatomer kan således ha olika massa beroende påhur många neutroner som ingår. Alla atomer av samma grundämne har samma antalprotoner i kärnan. Antalet protoner bestämmer kärnans elektriska laddning ochdärmed, via elektronhöljet, grundämnets kemiska egenskaper. Atomer av sammagrundämne men med olika massa genom olika antal neutroner kallas isotoper. naturen vanligaste uranisotopen är uran-238 (92 protoner och 146 neutroner). Isotopen uran-235 (92 protoner och 143 neutroner) har denviktiga egenskapen att kunna klyvas i två lättare atomkärnor (t ex ochbarium) när urankäman träffas av en neutron. Vid klyvningen bildas också 2 ä 3nya neutroner (se figur), som i sin tur kan klyva nya uranatomer. På så sättkan en kedjereaktion uppstå och vidmakthållas. Vid kärnklyvningen frigörsenergi, ursprungligen bunden i urankäman. Huvuddelen av denna energi omvandlasså småningom till värmeenergi. De lättare atomer som bildas vid klyvningen av urankämankallas klyvningsprodukter. Av figuren framgår att en neutron också kan fångas in aven atom av isotopen uran-238. Denna omvandlas då till plutonium-239, enatomkärna som också är klyvbar i en kedjereaktion. Detta sker i viss omfattningi alla kärnreaktorer. Särskilt utnyttjas detta fenomen i den särskildareaktortyp som kallas bridreaktor (av engelskan breed = avla). Där tillvaratasneutronerna så effektivt att man får fler klyvbara plutoniumatomer genom bestrålningav uran-238 än man förbrukar genom klyvning av den ursprungligabränsleladdningen. Härigenom kan man utnyttja den mycket vanligare förekommandeisotopen uran-238 för framställning av reaktorbränsle trots att isotopen somsådan inte är direkt användbar för detta ändamål. 1- : ' J sammasätt som i kokarreaktorn. I tryckvattenreaktom kommer således vattnet och vattenångani turbinkretsen aldrig i direkt kontakt med reaktorhärden. Figurerna1.1 och 1.2 visar den principiella uppbyggnaden av de båda reaktortyperna. Frånenergiutvinningssynpunkt är de båda reaktor typema likvärdiga. Omkring tvåtredjedelar av värmeenergin förs bort med kylvattnet. Ett kärnkraftaggregat omcirka elektrisk effekt klarar att försörja en stor stad som t.ex.Göteborg med elektrisk energi. Den spillvärme som går bort med kylvattnetunder fuU drift motsvarar ungefär vad som går åt till lokaluppvärmningi samma stadsområde . Principskiss av ett kärnkraftaggregai med kokarreaktor (BWR).Ånga som ai'kokas från reaktorn lämnar en del av sin energi i hirhincn. Restenav energin lämnas i kondensom där ångan kyls ned och kondenserar till vatten. Kondensomkyls i sin tur med vatten utifrån, t.ex. havsvatten. Både tryckvattenaggregat och kokaraggregat ingår i detsvenska käm-kraftprogrammet. Tryckvattenreaktom (PWR) tillverkas av detamerikanska företaget , kokarreaktorn (BWR) tillverkas av Asea-Atom.Tabell 1.1 upptar dels aggregat som tagits i drift, dels aggregat för vilkakoncession beviljats och byggnadsarbeten påbörjats. Av de senare är 3och 4 samt i stort sett färdigställda. Utsläpp av radioaktiva ämnen under normal drift Reaktorhärden är en oerhört intensiv källa tilljoniserande strålning av alla slag (se faktaruta 1.2). Vattnet i reaktortanken,den tankväggen av stål samt betongväggar i reaktorbyggnaden på tillsam- Priiiciiskiss av ett kärnkraftaggregat med tryckvattenreaktor(PWR). En tryckvattenreaktor arbetar med tm skilda iHirmetransportsystem. Sjiilvareaktorn ingår i ett primärsyslcm som arbetar med vatten under högt tryck. I cuånggenerator alstrar det heta vattnet i pri-märsystcmct ånga i ett sekuiidärsystcm.Ångan i sekuiidärsystemct driver sedan en turbin, varefter den kyls ned i en kondensorpå samma sätt som i ett kokaraggregat. Prop.1979/80:75 .;, : 24 Joniserande strålning är ett samlande namn på strålningsom kan orsaka att elektroner (jfr nedan) slits loss från de atomer ochmolekyler som all materia är uppbyggd av. Man säger då att atomerna ellermolekylerna joniseras. Sker detta i levande materia, tex i en cell, kan detta mnebäraatt de kemiska livsprocesserna påverkas. Joniserande strålning utsänds av radioaktiva ämnen. Denkan också alstras på annat sätt, tex i röntgeruör. används denfysikaliskt sett felaktiga benämningen radioaktiv strålning i stället förjoniserande strålning. Olika typer av joniserande strålning Följande typer av joniserande strålrung är främst avintresse i detta betänkande: gamma- och Dettaär sk elektromagnetisk strålning med mycket röntgenstrålning: kort våglängd - tusentals tillmiljonen gånger kortare än tex hos synligt ljus som också är elektromagnetiskstrålning. betasfrålning: Betastrålning består av elektroner. elementarpartiklar som är bärare av den negativa elektriskaenhetsladdningen. Elektroner ingår bl a i ytterhöljet på de atomer ochmolekyler varav all materia är uppbyggd, alfastrålning: , Alfasträlning består av alfapartiklar, dvs atom- kärnor av grundämnet helium. Alfapartiklarna är positivtelektriskt laddade. neutroi«trålning: Denna består av neutroner, dvselementarpartiklar med i stort sett setmma massa som väteatomens käma men utanelektrisk laddning. Genomträngningsförmågan för alfa-, beta- och gammastrålningbelyses i furen intill. Alfastrålningens räckvidd är iluft och någon hundradels till någon tiondels millimeter i kroppens . Betastrålningens räckvidd i luft är av storleksordningenmeter och i kroppsvävnadema upp mot , beroende av betapartiklamasrörelseenergi. Gammastrålningen, som är av samma natur som röntgensfrålning,dvs en elektromagnetisk vågrörelse, har till skillnad mot alfa- och betastrålningenstor genomträngningsförmåga, liksom neutronstrålningen. Genomträngningsförmågan för alfa-, beta- och gammastrålning. "tf SJ Oj Allt omkring oss och även vår egen kropp innehållernaturligt radioaktiva ämnen som ständigt utsätter oss för joniserandestrålning. Därtill kommer joniserande strålning från solen och världsrymden(kosmisk strålning). Av de stråldoser vi på detta sätt får kommer i genomsnittomkring en femtedel från naturligt radioaktiva ämnen i kroppen. Omkring en tredjedelkommer från kosmisk strålning. Resten, dvs omkring hälften av den årligastråldosen, kommer från naturligt radioaktiva ämnen i mark och byggnader.Stråldosen från mark och byggnader kan dock variera starkt beroende på var ilandet man bor, vad husen där man vistas är byggda av och till och med var ihusen man huvudsakligen vistas. Olika personer kan därför mycket väl uppvisaskillnader på eller i en del fall ändå mer i den totala årligastråldosen från naturligt radioaktiva ämnen. Prop.1979/80:75 26 PWR BWR PWR BWR BWR 800 580 915 580 900 ' kraftgrupp AB, i vilket företag största intressent. *> Forsmarks kraftgrupp AB, som ägs till avstatens vattenfaUsverk (VattenfaU). mansnågra meters tjocklek svarar för att den direkta strålningen från reaktorhärdenstoppas upp. Bränslestavamai reaktorhärden skall i princip vara fullständigt täta, men det går inte attundvika ett visst läckage under normal drift. Det som främst läcker ut ärgasformiga ämnen, såsom isotoper av ädelgaserna xenon och , isotoper avjod i ångform samt tritium, en radioaktiv väteisotop (se faktaruta 1.3).