prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Regeringen har i dekompletterande anvisningarna för myndigheternas ^anslagsframslällningar^föreskrivii att myndigheterna i sina egna ^anslags^framslällningar skallredovisa vilka behov av ^datamaskinulrustning som har ^anmälls ^lill^slalskonlorel ^saml redovisa ^moiiven och ^kosinaderna för de föreslagnaanskaffningarna. I del följanderedovisas en sammanställning över ^slatskonlorels bedömning av^invesleringsbehoven för budgetåren 1979/80 och 1980/81. 1979/80:100 Bilaga 11 Myndigheterna inom dencivila statsförvaltningen har tillstatskontoret anmält behov av ^ADB-utrustning ^lillett sammanlagt värde av ca 396 milj. kr. för ^budgelåren 1979/80 och 1980/81^.^^Slalskontoret beräknar ^atl ^anskaff^ningsbehovel för de två ^budgelåren blirca 303 milj. kr., dvs. ^l^^e än del behov som myndigheterna har anmält. Bland större enskildaanskaffningar som planeras märks kompletteringar och nyanskaffningar av^ADB-ulruslning inom polisväsendet, den allmänna försäkringen, ^vägväsendet,, datamaskincentralen för administrativ databehandling,skatteadministrationen, högskolan, ^ar^belarskyddsstyrelsen samtarbetsmarknadsverket. Av delanskaffningsbehov som statskontoret beräknat avser 270 milj. kr. köp avutrustning och 33 milj. kr. värdet av utrustning som planeras ^atl hyras. En^slor del av medelsbehovet för köp (46 ^%) är redan bundet genom ^lidigare^anskaffningsbemyndiganden av regeringen eller, vad beträffar mindre belopp,genom beslut i statskontoret. Statskontoret beräknar^medelsbehovei för /81 till 115 milj. kr. på ^g^mndval av ^uppgiflerfrån myndigheterna om deras anskaffningsbehov och med hänsyn lagen till sådana förskjutningar av leveranseroch betalningar som erfarenhetsmässigt inträffar. Med hänsyn till detta och^lill den beräknade behållningen på anslaget bör 46 milj. kr. anvisas till^näsla ^budgelår. Anskaffning av^ADB-ut^mslning innebär långa leveranstider. Under budgetåret1980/81 förutses beställningar ske även av utrustning som planeras bliinstallerad ^försi under /82. Av de ^bemyndiganden förbeställningar på ^lolall 815 milj. kr. som ^lämnal åren 1970-1979beräknas 108 milj. kr. återstå vid utgången av /80. Köpvärdet^förden ^ut^mstning som beräknas bli ^instal- 1979/80:100 Bilagall 17 ^lerad under budgetåren 1980/81 och 1981/82 uppgår tillsammanlagt 142 milj. kr. Enligt ^slalskonlorels bedömning behövs därför ^ellkompletterande bemyndigande på 34 milj. kr. Statskontoret har pågrundval av ^uppgifler från myndigheterna om dessas anskaffningsbehov ochefter en ^erfarenhelsmässig bedömning av förskjutningar av leveranser ochbetalningar mellan budgetåren ^beräkniit medelsbehovet för /81^lill 115 milj. kr. Vid ingången av nästa budgetår kommer enligt^slalskonlorels beräkningar att finnas en anslagsbehållning av 69 milj. kr. Medhänsyn härtill har ^slatskonioret beräknat anslagsbehovet för ^budgeiårei1980/81 ^lill 46 milj. kr. ^Slatskon^ioret har härutöver ^beräknai ^behovel av^besiällningsbemyndigande till totalt 34 milj. kr. för anskaffningar sombehöver levereras huvudsakligen under ^budgetårel 1981/82. Den medelsbeh^ållning som vidutgången av ^innevaiande ^budgelår finns kvar på ^invesleringsanslaget ^Slatensdatamaskinfond: Anskaffning av dalamaskiner bör i sin ^helhel föras över tilldet reservationsanslag som för samma ändamål tillskapas genom^budgelomlåggningen. Med beaktande härav beräknar jag i likhet medstatskontoret ^anslagsbehovel för nästa budgetår till 46 milj. kr. Riksdagensbemyndigande bör därutöver inhämtas att beställa datamaskinutrustning till ^etl värde av 34 milj. kr. ^uiöver^lidi^gare lämnade ^bemyndiganden. Jag hemställer all regeringen föreslår all 1. medge all ^datamaskinulrustningbeställs - utöver tidigare medgivet belopp - ^lill en ^koslnad av ^högsl34000000 kr., 2. till Anskaffning av ^ADB-utrustningför ^b^ndget^i^tret 1980/81 anvisa ^ell reservationsanslag av . Datama^skincentralen för administrativ databehandling 1978/79 Utgift 1979/80 Anslag 1000 1980/81 Förslag 1000 Under anslaget redovisas ^kosinader och intäkter vid^dalamaskincentra^len för administrativ databehandling ^(DAF.^A). ^DAFA har till^uppgifl att jämsides med andra datacentraler på uppdrag utföra administrativdatabehandling ^lill en så låg totalkostnad för statsverket som möjligt, med beaktande av såväl kortsiktiga somlångsiktiga aspekter. Del åligger därvid ^DAFA att i första hand ^åla sig uppdra^g^ från andra organ än sådanasom hör till försvarsdepartementets verksamhetsomr^åde. 1979/80:1(10 Bilagall 18 ^Dat^amaskincenti^alen får imån av resurser ^åta sig uppdrag från annan uppdragsgivare ^iin statligt organ. ^DAFA:s produkter skallanpassas ^lill behoven hos de myndigheter som ej hör tillförsvarsdepartementets verksamhetsområde. Det ^åligger ^DAFA alt löpande samråda med ^uppdragsgi-^vaie i^fr^ågoi rörande tekniska eller andraförändringar av betydelse som närmare berör uppdragsgivarna. För ^atl uppfyllahuvuduppgiften skall ^dalamaskincentralen utföra ^arbele med metod- ochsystemutveckling i samband med uppdrag för administrativ databehandling.S^ådant arbete skall debileras uppdragsgivare ^lill fulla ^koslnaden där s^å^^inle är uppenbart orimligt. Utvecklingsarbete skall normalt inte avse^nyutveckling av ^ADB-syslem. Det åligger^dataniaskincentralen all utfärda anvisningar och rekommendationer avbetydelse för de ^ADB-system, vilkas ^drifl förläggs till centralen, så att^diiftaspekter kan ^lillgodoses i ^ell ^lillräckligt tidigt skede. ^DAFA fårvid behov delta i systemutvecklingsprojekt med annan huvudman där så ^äl^nödviindigt för att ^driftaspekierna skall ^lillgodoses i ^elt ^lillräckligt tidigt skede resp. ^atl övertagandel aveventuellt funktionsansvar underlättas, och där drift av det I^härdiga^sysiemel avses skola förläggas ^lill ^dalama^skincentralen. ^DAFA leds av enstyrelse. Chef för ^DAFA är en ^överdirekiör. ^DAFA är organiserad på enkundserviceenhet, en driftenhet, en teknisk enhet, en ^marknadsenhei och enadministrativ enhet. ^DAFA skall varaekonomiskt självbärande. För dess drift har ^endasl ^elt ^formelll ^ans^hig av1 . För ^atl lösa tillfälliga eller säsongmässiga^likviditelsproblem ^saml för att ^lillgodose behov av rörelsekapitaldisponerar ^DAFA en rörlig ^kredii hos ^riksgäldskonlorel på ^högsl 12 milj. kl. ^DAEA:s verksamhetbedrivs vid en datacentral i ^Siockholm, en ^daiare-^gistreringsenhet iHallstavik, en ^daiaceniral i ^saml en mindre ^filial-^enhet i Norrköping.Vid ^DAFA fanns 395 ^anslällda, uttryckt i årsarbetskrafter. ^L^^en ^lotalaomslutningen av ^DAEA:s ^verksamhel uppgick under ^budget^årel 1978/79 till96,7 milj. kr. Nettoresultatet blev ^etl överskott på 2,4 milj. kr. ^DAE.^A^ förutseren fortsall ^efterfrågeökning på sina tjänster. För innevarande budgetärberäknar ^DAFA således en omslutning på ^drygl 114,6 milj. kr. och ^eltnettoresultat på 4 milj. kr. ^DAFA föreslår all anslaget för ^näsla hudgetårförs upp med ^etl ^formelll belopp av . och alt ^DAFA ävenfortsättningsvis får disponera en rörlig kredit i ^riksgäldskontoret om 12milj. Den särställning närdet gäller ^atl ^lillhandahålla servicebyråtjänster till ^Slatliga^myndigheler, som ^DAFA har i ^enlighel med förordningen ^(1975: 567) om^raiionaliseringsverksamhei inom den civilastatsförvaltningen, har utretts av monopolutredningen (B 1977: 08). Denna^ulredning har i belänkandet (Ds B 1979: 1) Dalakonkurrens lämnat förslag sominnebär att ^Prop.1979/80:100 Bilagall 19 ^DAFA i fortsättningen bör verka på samma villkor som och i konkurrens med privataservicebyråer ^saml all de inskränkningar som ^hillills gällt ^föi ^DAFA:sekonomiska handlingsfrihet delvis börupphävas. ^lillsammansmed ^betänkiindet ^tS^OU 1979:72) omrationalisering och ADB i statsförvaltningen. N^är ^lemissin-^stansernas synpunkter föreligger kan ställning tas^lill frågan om ^DAEA:s särställning bör ändras. 1 förslaget till statsbudget bör ^DAFA ^behiindlasp^å^ samma sätt som ^lidigare. Jag biträder ^DAEA:s förslag vad avser anslagoch rörlig kredit för ^näsla ^budgelår. Jag ^hemslällei alt regeringen föresl^är ^atl ^lill ^Dalamaskincentralen för^udmiiiistrutiv ^databchuiidling ^loi /81 anvisa ettförslagsanslag av . B 4.Viss rationaliserings- och utvecklingsverksamhet 1978/79 Utgift 2 691865 1979/80 Anslag 4 000000 1980/81 Förslag 4000000 Från anslaget bestridsutgifter för ^ralionaliseringsprojekl, administrativt utvecklingsarbete eller^försöksverksamhel som bedrivs i rationaliserings-syfte. Anslaget tas i anspråkefter beslut av regeringen i varje särskilt fall. Anslaget står i första hand^lill förfogande för rationaliseringsprojekt inom sådana myndigheter som intesjälva disponerar erforderliga resurser för ^ralionaliseringsprojekl och bör^ulnylljas när del med hänsyn till tiden för projektels bedrivande, ^projeklels^slorlek eller annat skäl ^inle är lämpligt alt begära ^nägon särskildmedelsanvisning av för ändamålet. Under de ^senasle ^budgelåren har medeldisponerats för bl. a. genomförande av ^ell ^generelll ^löneulräkningssyslemför statsförvaltningen ^(SLÖR), en av genomförd studie avalternativa strukturer för ^dalordrifi, en översyn av ^skogsvårdsslyrelsen,utveckling av administrativa rutiner inom statens veterinärmedicinska anstaltoch ^bosladssiy^relsen ^saml för en översyn av ^ålerkravsverksamheien inom^siudiesiöds-^syslemet. Sedan ^budgeiårei 1978/79 har anslaget äventagits i anspråk för att bestrida kostnader för ^s. ^exlema^arbelsiagarkonsuller som ^arbetslagar-^organisationema på grundval av träffademedbestämmandeavtal anlitar i ^ralionaliseringsfrågor. För innevarande^budgelår har genom avtal, som godkänts av lönedelegation ochregeringen, staten som arbetsgivare förbundit sig att ställa 5 milj. kr. tillförfogande för ^della ändamål. Medbestämmandeavtalen innehåller ^inle någon^beslämmelse om ^räll ^lill ^ersällning för ^ulnylljande av externa^arbelsiagarkonsuller efter /80. Om det till följd av senare^Iräffade avtal, som på ^Prop.1979/80: 100 Bilaga 11 20 vägnar ^godkänns av ^lönedelegaiion, skullebli aktuellt med motsvarande utgifter också under ^näsla ^budgelår förordar jag- efter samråd med ^slalsr^ådel - ^atl även sådana ^kosinader fårbelasta ^detla ^anskig. Med hänsyn ^lillanslagets karaktär i övrigt kan någon säker bedömning av medelsbehovet förnästa ^budgelår inte göras. Jag förordar^atl anslaget förs upp med oförändrat 4 milj. kr. Jag hemställer all regeringen föreslår all ^lill Viss ^raiionalisering.s- ochutvecklingsverksamhet för /81 anvisa ^elt förslagsanslag av4000000 kr. 1978/79 Utgift 48225760 1979/80 Anslag 48697000 1980/81 Förslag 51888000 ärcentral förvaltningsmyndighet för revision och redovisning samt därmedsammanhängande frågor inom statsverksamheten. I fråga om revision åliggerdel ^verkel all bedriva förvaltningsrevision och därvid särskilt att granska^slallig och statsunderstödd verksamhet och tillse ^atl den bedrivs ^effekiivt.^Verkel skall även granska taxor och avgifter i statlig verksamhet ^saml granska hur den ^slalliga upphandlingenbedrivs och verka för samordning av denna. Vidare skall ^verkel utöva tillsyn över ^revisionskonlor och meddelaföreskrifter och anvisningar för revisionens utförande ^saml över denrevisionsverksamhet som bedrivs inom andra enheter för intern revision inom^slalsförvaliningen. ^Verkel skall ^lillse alt redovisningsrevision bedrivsändamålsenligt och i betryggande former och även självt bedrivaredovisningsrevision i den mån detta är särskilt föreskrivet eller ^verkelfinner del ^behövligi. 1 fråga om redovisningoch därmed sammanhängande frågor åligger del verket särskilt att utvecklametoder för verksamhetsplanering, budgetering och redovisning inomstatsförvaltningen. ^Verkel skall tillse ^atl redovisningssystemen ärändamålsenliga samt meddela föreskrifter och anvisningar för den statligaredovisningen. ^Verkel handhar den löpande riksbokföringen och skall för varjebudgetår upprätta budgetredovisning och rikshuvudbok. Det åligger även ^verkelall kontrollera statsverkets checkräkning i och att utarbeta^slalisiik över ^slalens finanser. Vidare skall verketanordna och medverka vid utbildning av personal för redovisnings- och^revisionsverksamhei ^saml därmed sammanhängande ^uppgifler inomstatsförvaltningen. ^Riksrevisionsverkei leds av en ^slyrelse. Chef för^verkel är en ^generaldi- ^Prop.1979/80:100 Bilagall 21 rektor, som även är styrelsensordförande. Inom verket ^f^inns fem avdelningar, nämligen trerevisionsavdelningar, en prognosavdelning samt en ^ekonomiadministrativavdelning. tillämpar^programbudgetering och ^lilldelas anslag i ^programiermer. Följandeprogramindelning gäller för ^verkel. Prognoser, budget, redovisning Riksrevisionsverkets^verksamhel under programmen finansieras från ^elt förslagsanslag benämnt^Riksrevisionsverkei. Av grundläggande ^belydelseför ^riksrevisionsverkeis verksamhet är ^or^ganisalionen av den ^slatligaredovisnings- och revisionsverksamheten. ^myndigheler ärsammanförda i redovisningsgrupper med en ^redovisningscentral inom varje grupp.Redovisningscentralerna ger myndigheterna kameral service och utnyttjar därvid^etl redovisningssystem som bl. a. bygger pä användningen av ADB, system ^S. I huvudsaklig anslutning till^redovisningscenlralerna ^f^inns revisionskontor som i första hand bedriverredovisningsrevision. Den centrala revisionen genom ^riksrevisionsverkei skeri form av en ^effektiviielsinrikiad ^förvallningsrevision. (1 ^OOO-tal kr.) Prognoser, budget. Budgetförslaget /81 innebär en ^real minskning av verkets resurser med 2 ^%.^Riksrevisionsverkei framhåller alt verket under ^f^iera år har fått vidkännasreala nedskärningar av verkets resurser. ^Della har ^enligi^riksrevisionsverkei ^inle ^hell ^kunnal kompenseras genomproduktivitetsförbättringar och således begränsat ^verksamhelen. En fortsattminskning av resurserna under ^fiera kommande år bedöms komma att f^å^ negativa^effekler på ^verksamhelen. När del gäller verkels medverkan för altmyndigheterna skall uppfylla de ökade krav som ^stalsmaklema riktar mot dem för^budgeiårei 1980/81 bedömer dock ^verkel all förändring- 1979/80: 100 Bilagall 22 ^arn^ti frän innevarande år i allt väsentligt kankompenseras genom rationalisering och annan utveckling av ^verksamhelen.Däremot innebär den föreslagna anslagsniv^ån att verket ^inle har ^möjlighelatt åta sig nya ^uppgifler utan tillskottav resurser. Verksamheten planeras iallt ^väsenlligl bedrivas med den ^inrikining som gäller . Enbetydande del av förvaltningsrevisionens resurser satsas p^ä^ granskning av omoch hur myndigheterna följer effektern^a^ av den egna ^verksamhelen och hurresultaten redovisas till statsmakterna. ^Arbelet med modernisering av^budgetsystemel planeras inriktas mot uppföljning av den ^budgeilekniskaomläggningen den ^saml utbildnings- och informationsinsatser iredovisnings- och bokslutsfrågor. Programmet Revisionindelas i delprogrammen ^Myndighelsinriklad förvaltningsrevision,^Specialinriklad revision. Extern utbildning (revision), ^Administr^tition samtGemensamma funktioner. Tyngdpunkten i programmet ligger under ^delprogrammel^Myndighelsinriklad ^förvallningsrevision. Detta delprogram är ^indelal i olikaverksamhe^tsområden vilka i ^slort ansluter till departementsområden. ^Etlannat ^vikligl delprogram är ^Spe^cialinriklad revision. Detta inrymmer bl. a. revisionsuppgifter inom områdenataxor och ^avgifier ^saml ^slallig upphandling och ^ADB-verksamhel. Den^exierna utbildningen syftar ^främsl ^lill alt vidmakthålla och höja denyrkesmässiga kompetensen inom ^revisionskonlor och övriga interna revisionsenheter. ^Målel för ^programmeiär ^främsl alt ge ökad kunskap om ^effeklivitelslä-^get i statsförvaltningenoch att stimulera myndigheterna till ^effekliviieishö^jande ^ålgärder. Verketsträvar i sin planering efter att geverksamheten inom programmet en fastare och mer ^enheilig inriktning. I ^dellasyfte har ett antal insatsområden till vilka revisionen avses koncentreraspreciserats. Inom varje insatsområde har ^riksrevisionsverkei bedömt all delfinns ^väsenlliga problem och alt förvaltningsrevisionen kan bidra till enförändring i ^effekliviieishöjande riktning. ^Siaismaklerna har de^senasle åren betonat den avgörande betydelse som ^omprioriieringar av^myndighelernas ^uppgifler har för den framlida utvecklingen avstatsverksamheten. Med hänsyn härtill anser ^verkel ^atl den viktigasteuppgiften för förvaltningsrevisionen är ^atl bidra^lill att utveckla ^slatliga ^myndighelers uppföljning och ^ulvärde^ring avresultat och effekter av den egna verksamheten och alt höja kvaliteten på^myndighelernas ^informalion ^lill ^siaismaklerna om dessa förhållanden. ^Ell annat^insalsområde är informationsbehandling som med hänsyn ^lill framför ^alll^ADB-frågornas ^belydelse för de ^slalliga myndigheternas ^verk^samhel bedömssom ^vikligl. ^Insalsområdel taxor och ^avgifier är ^belydelse-^f^tilli medhänsyn till ^sialsmaklemas under senare lid särskilt ^ulialade ^Prop.1979/80:100 ^BUaga 11 23 ^inlresse för dessa frågor. Myndigheternasstandard- och ^normeringsverk-^samhel är ^elt annat viktigt område ^främsl pågrund av all denna verksamhet i hög grad påverkar ^ulvecklingen inom^väsenlliga delar av samhället, ^inle minst den kommunala ^seklorn. Särskildainsatser inom ^upphandlings-^områdel planeras med hänsyn ^lill upphandlingens^belydelse inom delar av statsverksamheten samt behovet av insatser frånriksrevisionsverket. Totalt innebär verketsförslag en ökning av resurserna under programmet med 1,9 milj. kr. ProgrammetPrognoser, budget, redovisning Programmet Prognoser, budget,redovisning omfattar c/^c/^i^ uppgifter som avser ^ekonomiadminislraliv^informalion på riksnivå, bl. a. prognoser för ^sl^alens inkomster och^ulgifter, den löpande riksbokföringen och redovisning av ^budgeluifall, delsatt utveckla och sprida kunskap om metoder och rutiner för statensekonomiadministration - ^SEA - och att tillse ^atl statens redovisningssystemär ändamålsenliga. Programmet indelas i delprogrammen ^Ekonomiadministrativinformation riksnivå. Utveckling ^SEA myndighetsnivå. Tillsyn, drift,rådgivning, ^Exlern ^uibildning ^(SEA), Administration och Gemensammafunktioner. ^Målel för ^programmei är^atl skapa förutsättningar för bättre ^beslul inom det ^ekonomiadminislrativa^områdel på alla nivåer inom den ställiga ^verk^samhelen för alt på så sätthöja ^effektiviielen i ^slalsförvaliningen. Inom ^programmei planeras -med undanlag för vissa ^uppgifler i ^anslul^ning till den statligabudgetomläggningen - verksamhe^ten under /81 i ^alll^väsenlligl bedrivas enligt nuvarande ^rikllinjer. Uppgifterna i ^anslulning^lill den ^slalliga budgetomläggningen kommer delvis ^atl ändra karaktär. I ochmed all omläggningen genomförs den kommer riksrevisionsverkets^insalser vad gäller de ^lekniska ^frågoma att få karaktären av uppföljning.Som en följd härav kommer vidare ^infor^malions- och ^uibildningsinsalsernaalt koncentreras till redovisnings-och bokslutsfrågor. Verkelsutvecklingsinsatser inom ^programmei planeras inriktas ^mol ^aU ^lillgodose debehov som myndigheterna har av ^melodulveckling och ^myn-^di^ghetsanpassad^försöksverksamhel inom områdena resultatanalys och ^resultalbeskrivning. Under innevarandebudgetår planerar att - som ett led i statsmakternasuttalade strävan alt höja den ^ekonomiadminislrativa nivån i statsförvaltningen- utarbeta en ^långsiklig plan för verkets ^insal^ser. I ^detla ^arbele ingårbl. a. att dra upp riktlinjer för den långsikliga utvecklingen av system ^S.Härvid skall särskilt prövas möjligheter för och konsekvenser av att utveckla^myndighelsspecifika syslem för redovisning och ^resullatuppföljning. ^Tolall innebär verkelsförslag en ökning av resurserna inom ^programmei med 1,3 milj. kr. 1979/80: 100 Bilaga 11 Storlek^en p^å^ personal samt dessfördelning framgår ^;iv följ^ande sammanställning: 1980/81 Beräknar ^Riksrevi- ^Föredra- ^sions- ^ganden H^andlä^gg^andepersonal 184 184 184 184 Övrig personal 81 81 81 81 Su^mma 265 265 265 265 Riksrevisionsverketföreslår en i princip oförändrad ambitionsnivå inom de b^ada programmen.Tidigare ^produktiviletsförbätlringar i verksamheten har enligtriksrevisionsverket kunnat utnyttjas så alt ^verkel ^lagit på sig nyaarbetsuppgifter. Genom rationalisering och utveckling i ^övrigl räknar verketined att under ^budgetårel 1980/81 kunna bedriva sin verksamhet med bibehållenambitionsnivå inom ramen för del av ^verkel föreslagna besparingsalternativet.Jag kan således konstatera ^atl räknar me^d^ att kunnafortsätta sin positiva produktivitetsutveckling under nästa budget^ar. Jag ^godtar i huvudsak^riksrevisionsverkeis förslag ^beiräffande ^verksam^helens inriktning under ^näsla budgetår. Minberäkning av del totala medelsbehovet för ^riksrevisionsverkei framgår avprogramsammanställningen. Ja^g^ vill i dettasammanhang erinra om att jag ^lidigare denna dag vid min anmälan av punkten 10i ^Eör flera huvudtitlar gemensamma frågor (bil. 3 till budgetpropositionen)nämnde ^atl jag avser ^atl återkomma till regeringen när det gällerformerna för en ^exlern och löpande granskning av ^i^dTärsverkens redovisningoch ^bokslulshandlingar. har på regeringens uppdragsärskilt utrett denna fråga. ^J;ig hemställer att regeringen föreslår ^atl ^lill för^budgeiårei 1980/81 anvisa ^ell förslagsanslag av 51 888 ^(M). 1979/80:100 Bilagall 25 1978/79 ^Ulgift 179000307 1979/80 Anslag 189468 000 1980/81 Förslag ^204 750000 ^Riksskaileverket ä^r^dels ^cenlral förvaltningsmyndighet i fråga om beskattning, uppbörd av skall,folkbokföring och val, dels centralmyndighet för administration avexekutionsväsendet, ^alll i den mån uppgifterna ej ankommer på annan myndighet.Verket är dessutom ^beskatiningsmyn^dighei för sjömansskatt, kupongskall ochpunktskatter. ^Riksskatle^v^ ^erkel leds aven ^slyrelse. Chef för ^verkel är en ^generaldirek^iör som även är styrelsensordförande. Denne har närmast under sig en överdirektör. ^Verkel är organiseratpå alla huvudenheter, nämligen en avdelning för verkels administration, en för^rällsärenden, en för direkt ^skatl, en för indirekt skatt, en för kontroll ochrevision, en för administration av exekutionsväsendet, en för folkbokföringoch val samt en för driftteknik. ^Dessulom finns en enhet för allmänna ombudoch ett sekretariat för verksledningen. In^om ^riksskatteverket finnsen och ^sjömansskal-^lenämnden. Till ^verkel är^energiskalienämnden, reklamskattenämnden och ^kilometerskattenämnden knutna. Vid riksmö^tebeslutades om dels ^rikllinjer för en ändrad skatteadministration och taxeringi första instans, ^m.m. ^(prop. 1975:87, ^SkU 1975:31, ^rskr 1975:229), dels^etl ^nyll system för automatisk databehandling inom folkbokförings- och^beskattningsomrädei ^(prop. 1975:57, ^SkU 1975: 32, ^rskr 1975: 230). ^atl alla deklarationer skall granskas och föredras införtaxeringsnämnderna av tjänstemän vid ^länssiy-^relse eller lokal^skallemyndighel. ^Skalteadminislralionen effektiviseras bl. a. genom ^ell välutbyggt ^ADB-slöd som underlag för granskningen och laxeringen. Den nya^laxeringsorganisalionen har, ^enligi beslut vid riksmö^tet 1976/77 ^(prop.1976/77: 138, ^SkU 1976/77:49, ^rskr 1976/77:346) börja^t^ genomföras vid 1979års ^laxering. fram till övergången har bedrivits ett omfattandefortsatt utrednings- och utvecklingsarbete, ^samii^digi som en successivuppbyggnad av den nya ^granskningsorganisalionen har ^skell. Del nya^dalabehandlingssyslemel har en systemstruktur med en blandad regional och^cenlral ^regislerföring. Under /76 beslutades alt 21 län skallförses med egna datoranläggningar ^(prop. 1975/ 76: 100 bil. 101, ^SkU1975/76: 35, ^rskr 1975/76: 212). Härtill kommer en datoranläggning hos^riksskatieverkel ^förden centrala ^ADB-driflen. 1979/80:100 ^BUaga II ^nin^gs- och ^utvecklingsarbelel har^bedriviis med sikte på ^elt successivt genomförande av del nya ^.ADB-systemetfr. Fullföljandet av de nämndariksdagsbesluten förutsatte en myckel omfattande utredningsverksamhet.Regeringen uppdrog åt ^riksskatteverket och statskontoret att gemensamt svaraför denna. De båda myndigheterna har bedrivit utredningsverksamheten inom det^s.