prop · G303170 · 1979-12-31 00:00:00 — Regeringen föreslår attantaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprolokoll. I propositionen läggs fram förslagtill vissa allmänna riktlinjer för energipolitiken. Riktlinjerna har sinutgångspunkt i bl. a. resultatet av den rådgivande folkomröstningen ikärnkraftsfrågan . Behovet av att minska oljeberoendet betonas kraftigt ipropositionen. Betydelsen av energihushållning framhålls. Det understryks att de närmasteårtiondena måste bli en tidsperiod när uthålliga, helst fömybara och inhemska,energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan introduceras för att på siktsvara för huvuddelen av vårt lands energiförsörjning. Kärnkraften skall enligtpropositionen avvecklas i den takt som är möjlig med hänsyn till behovet avelektrisk kraft för att upprätthålla sysselsättning och välfärd. Högst de tolvkärnkraftsreaktorer som är i drift, färdiga eller under arbete användsunder sin lekniska livslängd. Ingen ytterligare kärnkraftsutbyggnad skallförekomma. I proposilionen framhålls att detkommer att krävas mycket betydande insatser inom energiområdet om planerna påatt minska oljeberoendet skall förverkligas och den slegvisa avvecklingen av kärnkraftenäga rum. Ett program för fortsattenergihushållning aviseras i propositionen. Åtgärder för att införa fastabränslen behandlas. En fond för oljeersättande investeringar aviseras. Eltillgången bör enligtpropositionen användas för att bl. a. ersätta olja. Elanvändningen föreslås skepå ett sådant sätt att vi inte blir låsta till ökat elutnyttjande i framtideneller försvårar introduktionen av andra energikällor. Mer omfattande och detaljeradeförslag till riktlinjer för den framtida energipolitiken aviseras tillriksmötet /81. 1 1979/80. Prop.1979/80:170 2 I propositionen behandlas ocksååtgärder för att höja säkerheten i de svenska kärnkraftverken. De förslag tillsäkerhetshöjande åtgärder som har framförts av reaktorsäkerhetsutredningen börenligt propositionen vara genomförda eller under genomförande senast vidutgången av . Åtgärder för att upprätthålla beredskapen motkärnkraftsolyckor berörs. Särskilda lokala säkerhetskommittéerföreslås bli inrättade för varje kärnkraftverk. Arbetet med säkerhetsanalyserför de svenska kärnkraftsreaktorerna bör enligt proposilionen intensifieras. Statens kärnkraftinspektionsframtida verksamhet och organisation tas upp till behandling. Inspektionenföreslås fä en ny organisation för att bättre kunna fullgöra sina uppgifter.Anslagsfrågor för tas också upp. Vidare läggs förslag fram omintroduktion av naturgas i västra enligt det s. k. Sydgasprojektet.Riksdagen föreslås godkänna ett avtal med omnaturgassamarbete. Samarbetet omfattar bl.a. transport av naturgas för svenskräkning över det planerade danska rörled-ningssyslemet och leveranser avnaturgas enligt särskilda avtal mellan och Dansk A/S. Leveranserna avses börja . Medelsanvisning av 165milj. som förskottsbetalning för invesleringar i ledningar m. m. i Danmarkföreslås. Vidare redovisas i propositionenvissa riktlinjer för genomförande av . Förslag läggs slutligenfram om överföring till Svenska av slalens aktier i . Närvarande: statsministern , ordförande ochstatsråden . Mundebo, , , Åsling, Söder, Krönmark.Johansson. Wirlén, , , , , Proposition om vissa energifrågor beslöt den 16 januari1980 all en rådgivande folkomröstning i kärnkraftsfrågan skulle hållas den 23mars 1980 samt att omröstningen skulle gälla tre förslag (prop. 1979/80:75, NU1979/80:26, rskr 1979/ 80: 141). Förslag nr I och förslag nr 2innebar båda avveckling av kärnkraften i den takt som är möjlig med hänsyn tillbehovet av elektrisk kraft för upprätthållande av sysselsättning och välfärd.För att bl. a. minska oljeberoendet och i avvaktan på att fömybaraenergikällor blir tillgängliga används enligt dessa förslag högst de lolvkärnkraftsreaktorer som är i drift, färdiga eller under arbete. Ingenytterligare kärnkraftsutbyggnad skall förekomma. Säkerhetssynpunkter bliravgörande för den ordning i vilken reaktorerna las ur drift. Förslag nr 2 innehöll dessulomförslag om bl. a. ytterligare stimulans av energihushållningen, åtgärder föratt förhindra direktverkande elvärme i ny permanentbebyggelse, forcering avforskning och utveckling av fömybara energikällor, åtgärder för att stärkasäkerheten vid kärnkraftverken, samhällsägande av kärnkraftverk och andraframtida anläggningar för produktion av elektrisk kraft av betydelse ochindragning genom beskattning av övervinster i vattenkraftproduktionen. Förslag nr 3 innebar avvecklinginom högsl lio år av de sex kärnkraftsreaktorerna i drifl. Icke laddadereaktorer skulle enligt förslaget aldrig tas i drift. Det innehöll vidareförslag om bl. a. fortsatt och intensifierad energibesparing, kraftigt ökadsalsning på fömybara energikällor, skärpta säker- Prop.1979/80:170 4 hetskrav för reaktorer i drift samt förbud moturanbrytning, upparbelning och export av reaktorer och reaktorteknologi. Utgången av folkomröstningen blevatt 18,av dem som deltog i omröstningen röstade på förslag nr I, påförslag nr 2 och 38,på förslag nr 3. Av de röstande valde att lämnablank röstsedel. 75,av de röstberättigade deltog i omröstningen. En majoritet av de röstande hardärmed utalat sig för att kärnkraften skall avvecklas i den takt som är möjligmed hänsyn till behovet av elektrisk kraft för atl upprätthålla sysselsättningoch välfärd samt för att högst de tolv kärnkraftsreaktorer som är idrift, färdiga eller under arbete används under sin lekniska livslängd, vilkenbedöms vara , för att bl. a. minska oljeberoendet. Majoriteten harvidare uttalat att ingen ytterligare kärnkraftsutbyggnad skall förekomma samtatt säkerhetssynpunkter blir avgörande för i vilken ordningsföljd reaktorernaskall tas ur drift. Jag kommer i det följande medanledning av folkomröstningen att lägga fram vissa allmänna riktlinjer fördenframtida energipolitiken. Resultatet av omröstningen bör ligga till grund förinriktningen. Jag kommer också att behandlafrågan om inrikiningen av arbetet inom kärnsäkerhetsområdet. Med stöd av regeringensbemyndigande tillkallade dåvarande statsrådet för att mot bakgrund av bl.a. gjorda säkerhetsstudier och olyckan vidkärnkraftverket block 2 dels överväga om det finns anledningatt väsentligt omvärdera kärnkraftens risker, dels utreda vilka åtgärder sombör vidtas för att stärka säkerhelen vid de svenska kärnkraftverken. Enligt direkliven till kommiitén(dir. 1979:49) skulle kommittén bl.a. överväga inom vilken eller vilka av detre åtgärdskategorierna -haveriförebyggande, haveribekämpande ochkonsekvenslindrande åtgärder de primära insatserna bör göras, och lämnaförslag till sådana insatser. En utgångspunkt förutsattes härvid vara attkommitténs arbete skulle leda fram lill en åtgärdsmodell som inte är bundentill ett speciellt kärnkraftverk ulan kan tillämpas generellt. Kommittén', som antog namnetreaktorsäkerhetsutredningen, lade fram sitt belänkande(SOU 1979: 86) Säker kärnkraft?. I betänkandet redogörreaktorsäkerhetsutredningen för bl.a. olyckan vid kärnkraftverket Three MileIsland, säkerheten vid svenska kärnkraftverk och säkerhetshöjande ålgärder. ' Dåvarande universitetskanslern , ordförande,professorerna , numera generaldirektören ,professorn , docenten , generaldirektören , forskningspsykologen och professorn . 1979/80: 170 5 1979/80: 100 (bil. 17 s.179) har regeringen föreslagit att, i avvaktan på en särskildproposition i ämnet, till : Förvaltningskostnaderför /81 beräkna ett förslagsanslag av I . Jag anhålleratt nu få ta upp denna fräga. Jag kommer vidare att behandla fråganom en introduktion av naturgas i , baserad främst på import från Danmarkenligt avtal mellan och Dansk A/S ().Dessa kommersiella avtal har träffats inom ramen för ett avtal mellan och om naturgassamarbete, som undertecknades den 29februari 1980. bör fogas till protokollet i detta ärende somhilaga. Enligt min uppfattning börregeringen till /81 återkomma med mer omfattande och detaljeradeförslag till riktlinjer för den framtida energipolitiken. De förslag som läggsfram bör syfta till att klargöra hur oljeberoendet skall minskas och denstegvisa avvecklingen av kärnkraften äga rum. a. bör bedömningar avenergibehovet redovisas. Vidare bör lämnas förslag tillfortsatta insatser för energihushållning. I beslut (CU 1977/78:31,rskr 1977/78:345) med anledning av propositionen (prop. 1977/78:76) omriktlinjer för energihushållning i befintliga byggnader förutsattes enomprövning av programmet ske inför /82. Den utvärdering som f.n. pågår inom delegationen (Bo 1978:03) för frågor om energihushållning ibefintlig bebyggelse kommer härvid att utgöra huvudsakligt underlag. Förslagtill ytterligare åtgärder för att ersätta olja med fasta bränslen ochalternativa drivmedel, förslag angående utvecklingsbolag för energiområdet ochförslag till fortsatta insatser för forskning och utveckling inomenergiområdet bör också läggas fram. Vidare bör frågorna om säkerhetshöjandeåtgärder i kärnkraftverken och beredskapsplanering inför olyckor ikärnkraftverken tas upp. Förslagen bör läggas fram så snarl erforderligtunderlag föreligger. I början av /81 börsålunda förslag om den närmare utformningen av den fond för investeringar ienergiteknik som snabbt kan ersätta olja, somjag har aviserat (prop.1979/80: 100 bil. 17 s. 213), läggas fram. De energipoliliska förslagen iövrigt bör kunna föreläggas . gällande riktlinjer förenergipolitiken antogs av (prop. 1975: 30, NU 1975: 30, rskr1975: 202) och avsäg tiden till omkring . Förslag till riktlinjer förenergipolitiken till omkring förelades (prop. 1978/79: 115). Det reaktorhaveri som inträffade vid detamerikanska kärnkraftverket nära , ,ledde till att en överenskommelse träffades mellan riksdagspartierna om att enrådgivande folkomröslning rörande kärnkraftens roll i den framtidaenergiförsörjningen skulle hållas. Med anledning härav beslöt (NU1978/79:60, rskr 1978/ 79:429) att uppskjuta behandlingen av prop. 1978/79: 115jämte motioner i 1979/80:170 6 de delar som berörde eller hade nära samband med ämnet förfolkomröstningen. Jag avser att senare denna dag föreslå att regeringenåtertar prop. 1978/79: 115 i dessa delar eftersom riktlinjer förenergipolitiken med utgångspunkt i folkomröstningsresultatet nu läggs fram. 2 Allmänna riktlinjer för energipolitiken Energisystemets egenskaper ochutformning har stor betydelse för samhällsutvecklingen. En trygg och säkerenergiförsörjning är en förutsättning för att vi skall nå angelägna samhällsmålsom ekonomisk tillväxt, full sysselsättning, regional balans, social ochekonomisk utjämning och god miljö. Energipolitiken måste utformas ifullt medvetande om de stora problem som världen står inför inom energiområdet.De industrialiserade ländema har kunnat bygga del av sin välfärdsutveckling på den rikliga tillgång på billig energisom oljan har medfört. Vi befinner oss nu i en helt annan situation.Oljeutvinningen kommer inte att kunna ske i en takt som både svarar mot en ökadförbrukning i industriländerna och tillgodoser de berättigade krav som ställsfrån utvecklingsländerna på alt få ökad tillgång till olja, som ofta är detenda bränsle de har förutsättningar för atl kunna utnyttja. Hela världen slårdärmed inför en betydande omslällning inom energiförsörjningen. , som saknar egna lillgångarav olja. kol och naturgas, har i denna situation ett mycket utsattförsörjningsläge. Trots de omfattande åtgärder för att minska oljeanvändningensom har vidtagits och som kommer att vidlas under 1980-taletkommer oljeberoendet alt kvarstå . En brislandeförsörjningstrygghet inom energiområdet kommer därmed att bestå. Den storaoljeimporten medför också betydande ekonomiska problem. Vi måste mot denna bakgmnd varamedvetna om att kriser i energitillförseln och omställningsproblem avbetydande omfattning kan bli aktuella. En förändring av den svenskaförsörjningssituationen måste genomföras steg för sleg genom förstärktenergihushållning och ökat utnyttjande av mer uthålliga energislag. Energisystemet bör mot dennabakgrund ges en inriktning mot ett system grundat på uthålliga, helst fömybaraoch inhemska, energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan. Systemet bör byggapå användning av mänga olika energislag och vara så utformat att det kansuccessivt anpassas till utvecklingen av bl. a. ny leknik och förändradeförhållanden i vårt land och i vår omvärld. En effektiv energihushållning måsteockså bedrivas. Uppgiften under 1980-lalet och1990-talel blir att utveckla energisystemet så att uthålliga energikällor iframtiden kommer alt svara för huvudde- Prop.1979/80:170 7 len av vår energiförsöijning. För att klara detta måste viföra en målmedveten politik som omfattar hela energiområdet, dvs. bådeenergihushållning och energitillförsel. Riksdag och regering har ansvaretför alt ställa upp mål för energipoliliken och tillhandahålla medel för attmålen skall kunna nås. Behovet av att påverka och styra såväl efterfrågan påsom tillförseln av energi har efter hand blivit större. Statliga myndigheter,kommuner, privata och statliga företag och enskilda hushåll har alla vikligauppgifter för att genomföra energipolitiken. De erfarenheler som vinns i dessaolika sammanhang och de förslag till förändringar som kommer fram utgör ettväsentligt underlag för den anpassning av energipolitiken som ständigt måsteske. Kommunerna har en viktig roll i detsamspel som krävs mellan olika intressenter för att kunna minska oljeberoendetoch åsladkomma en trygg energiförsörjning. Kommunerna har bl.a. den fysiska ochekonomiska planeringen, den kommunala energiplaneringen samt information,rådgivning och besiktning till sitt förfogande härvidlag. På den slatliga förvaltningen inomenergiområdet ställs höga krav på effektivitet och samordning. Det blir alltmernödvändigl att olika samhälleliga styrmedel och stimulansåtgärder somforskningsinsatser, utredningsverksamhet, inlroduktionsålgärder, utfärdande avnormer och andra tvingande regler saml användande av bidrag och andraekonomiska styrmedel sätts in samordnai för att förverkliga energipolitikensmål. Det är också viktigt att nya kunskaper, som vinns genom forsknings- ochutvecklingsarbete och ulredningsverksamhel, successivt utnyttjas för att geunderlag för inriktningen av energipolitiken. Behovet av en statligorganisation, som inom de av regering och riksdag fastlagda ramarna kan bedrivaen övergripande planering som omfattar hela energiområdet, kan därmed kommaatt öka. Situationen på bränsleområdet kan också ge ett ökat behov av enorganisation för att bl.a. introducera nya bränslen i energisystemet. Hur denstatliga organisationen inom energiområdet bör utformas för att klara bl. a.dessa uppgifter utreds f. n. av en särskild utredare (I 1979: 10) med uppdragatt se över myndighetsorganisationen på energiområdet. Utredarens övervägandenoch förslag väntas föreligga . Jag räknar med att förslag med anledninghärav skall kunna läggas fram till / 81. Olja har jämfört med andra bränslenett myckel omfattande användningsområde. De flesla bränslen kan utan störreomställningsåtgärder ersättas av olja. Vårt system för tillförsel ochanvändning av energi är vidare i huvudsak anpassal till olja. Del har gjort atlolja allmänt har betraktats som det bränsle som kan användas i ökadutsträckning vid större energibehov än beräknai eller minskad tillförsel avnågot annat bränsle. Med anledning av de problem som detstora oljeberoendet medför kan detta sätt att betrakta oljan inte längreaccepteras från energipolitiska utgångspunkter, i stället måsle nu användningenav olja begränsas till Prop.1979/80:170 8 Mål för den framtida oljeimportenbör ställas upp. har i samarbetet inom detinternationella energiorganet, lEA, antagit ett nationellt oljeimportmål för år1980. Jag kommer alt föreslå regeringen att etl importmål för år 1985antas inom ramen för lEA-samarbetet. Jag räknar med att återkomma till fråganom mål för import och användning av olja för bl. a. i samband med deenergipolitiska förslagen under nästa . En översyn av målet för år 1985bör då också ske. Energiförsörjningens storabetydelse för samhällsutvecklingen motiverar att samhället har betydande insyni och inflytande över tillförseln av energi. De särskilda krav som måsteställas på elförsörjningen utgör enligt min mening skäl för att samhället börha ett övergripande ansvar för produktion och distribution av elektrisk kraft.Redan nu sker en betydande del av elproduktionen i företag som till störstadelen ägs av stat och kommun. svarar för avelleveranserna i landet. , som svarar för av elleveranserna.ägs till av ett antal kommuner i . De fyra kärnkraftsblocksom är i drift, färdiga eller under byggnad i ägs helt avvattenfallsverkel. de tre blocken i Forsmark ägs till av statensvattenfallsverk och till av kommuner genom AB ,och , medan de två blocken i ägsav och således till av kommuner. Ett annat majoritetsförhållandefinns i () där intressenter med enskildägarmajoritet svarar för av ägandet medan ägs av och . Elt ökat samhällsinflytande kan här vara motiverat. Enligt vadjag har erfarit pågår f. n. överläggningar som syftar till att stärka detsamhälleliga inflytandet i OKG. När dessa förhandlingar är avslutade avser jagatt åierkomma i frågan. Sträng hushållning med energi ärnödvändigl både av ekonomiska skäl och miljöskäl. Inte minst oljeberoendetmedför betydande påfrestningar på den svenska ekonomin, somförändringar på den internationella oljemarknaden snabbt kan medföra att vårförsörjningstrygghet hotas. Åtgärder för att minska oljeberoendet är somjag harnämnt en huvuduppgift för energipolitiken. En effektiv energihushållning medett målmedvetet sparande av energi har därför blivit ett prioriterat område.Svenska och internationella erfarenheter visar att det ofta kostar mindre attspara en enhet energi än alt tillföra molsvarande enhet. Energisparande äralltså i många fall en lönsam verksamhet. Energisparandet medför att miljönvanligen förbättras. Möjligheterna alt spara energi varierar också mellan olikasamhällssektorer. Det är alltså flera aspekler som bör beaklas i den 1979/80: 170 9 löpande avvägning som bör göras mellan investeringar itillförsel och sparande av energi. års oljekris har ettstort antal åtgärder vidtagits för att minska förbrukningen av energi ochstimulera en övergång till mer energisnål teknik i byggnaderna, industrin ochtransportväsendet. Bland de åtgärder som har vidtagits i detta syfte kan nämnasstödet till energibesparande åtgärder i befintlig bebyggelse. Statsbidragutgår vidare till omställningsåtgärder i befintliga industriella processer ochtill prototyper och demonstrationsanläggningar inriktade på bl.a. effektivareenergianvändning, övergång till annat bränsle än olja och vissenergiproduktion. Stöd ges också till rådgivning och information tillallmänheten, förelagen samt statliga och kommunala organ. Vidare ges stöd tillutbildning i energifrågor till bl. a. kommunerna. De åtgärder som har vidtagitshar verksamt bidragit till alt bromsa ökningen i energiförbrukningen. Ensatsning måste emellertid även i fortsättningen ske på energihushållningen. Energihushållningsåtgärder inomsamhällets olika delar bör enligt min mening översiktligt samordnas, planerasoch avvägas i ett program för energihushållning. Utformningen av programmet börske under hänsynstagande till de svaga grupperna i samhället. Förslag rörandeett sådant program bör kunna läggas fram till nästa . Jag villemellertid redan nu i korthet peka på några av de huvudområden som ett sådant programenligt min mening bl.a. bör innehålla. Jag kommer att samråda i dessa frågormed cheferna för kommunikations-, budget- och bostadsdepartementen.Utgångspunkten är att programmet i första hand skall omfatta perioden t. o. m.år 1990. För att säkerställa att de resurser som satsas ger avsedda effekter påanvändningen av energi bör programmet ses över omkring . Programmet börbestå av åtgärder inom befintlig och planerad bebyggelse, inom näringslivetsamt inom transportsektom. Därutöver bör delar av energibeskattningen och avden kommunala energiplaneringen omfattas av programmet. Programmet bör ses somett led i strävandena att minska oljeberoendet och att begränsa ökningen ianvändningen av energi. Betydande resurser har lagls ned påenergisparande åtgärder i byggnader. Den energisparplan innefattanderikllinjer för energihushållning i befintliga byggnader, som togställning (prop. 1977/ 78:76, CU 1977/78:31, rskr 1977/78:345)beräknades komma att omfatta investeringskostnader på 31000-48000 milj. kr.under perioden 1978-1988. beslut med anledning av prop.1978/79: 115 (bil. 3, CU 1978/79:37, rskr 1978/79:394) omfattade bl.a. vissaändringar av stödet till energibesparande åtgärder i bostadshus m. m. Syftetmed ändringarna är att öka möjligheterna att mer aklivt styra stödet till deåtgärder som är mest angelägna från samhällets synpunkt. a. eftersträvasen ökad styrning mot energisparåtgärder som snabbt minskar energianvändningenoch en ökad differentiering av energisparsiödei. Prop.1979/80:170 10 med beslutet om att påbörja genomförandet avenergisparplanen tillkallade regeringen en delegaiion (Bo 1978:03) för frågorom energihushållning i befindig bebyggelse, energihushållningsdelegationen.Delegationen är parlamentariskt sammansatt. Dess uppgift är att följagenomförandet av planen och att vid behov initiera åtgärder eller uiredningarsaml uppmärksamma hälsorisker som kan uppstå i samband med energisparåtgärderi byggnadsbeståndet. Delegationen arbetar f. n. med enomfattande utvärdering av sparplanen. Avsikten är att denna utvärdering skallligga till grund för den omprövning av energisparandets omfattning ochinriktning som i nämnda riksdagsbeslut förutsattes ske inför budgeiårei1981/82. Enligt vad jag har erfarit kommer resultatet av utvärderingen attredovisas . Det innebär att förslag till inriktning av det fortsattaenergisparandet inom byggnadsbeståndet bör kunna läggas fram i samband med deenergipolitiska förslagen till nästa riksmöie. För ny bebyggelse har utformningenav plan-och byggnadslagstiftningen stor betydelse både för möjligheterna attnå en god energihushållning och för att införa nya bränslen som kan ersättaolja. Detsamma gäller de normer, råd och anvisningar som myndigheterna utfärdarmed slöd av lagstiftningen. 1 byggnadsstadgan (1959: 612) föreskrivs attplanläggningen skall ske så att den främjar en god energihushållning. Vidare föreskrivsall byggnad skall utföras så att den möjliggör god energihushållning. I förslagettill ny plan- och bygglag (SOU 1979: 65 och 66) har motsvarande krav överförts.1 tillämpningsbestämmelserna till byggnadsstadgan Svensk byggnorm, SBN 1975,ställs bl.a. krav på värmeisolering, lufttäthet och tekniska installationer medutgångspunki i behovet av att spara energi. Svensk byggnorm är nu också föremålför revidering. a. har planverket föreslagit regler för alt förbättraenergihushållningen i fritidshus. Det åligger berörda myndigheter attfortlöpande följa utvecklingen inom energiområdet så att normer ochanvisningar kontinuerligt anpassas till de krav som ställs. Ett sätt att minskaenergianvändningen i bostadsbeståndet är att införa individuell mätning ochdebitering av värme och tappvarmvatten. Regeringen bemyndigade förra åretchefen för att tillkalla en särskild utredare (1979:03)med uppgift att utreda och lämna förslag beträffande mätning och debitering,individuellt eller i mindre kollektiv, av energi för uppvärmning ochtappvarmvattenberedning. Energianvändningen i byggnader kanockså minskas genom insatser för utbildning, information och rådgivning.Utbildning i energifrågor i gymnasieskolans och högskolans regi har en viktigfunktion att fylla i detta sammanhang. Hur de slatliga insatserna utanförutbildningsväsendet inom detta område bättre skall samordnas behandlas f n. avden särskilda utredaren om myndighetsorganisationen inom energiområdet. Jagåterkommer till dessa frågor under nästa budgetår. 1979/80:170 11 Transportsektorn svarar för omkring20% av landets energiförbrukning och är mer än någon annan seklor beroende avolja för sin energiförsörjning.