prop · G303104 · 1979-12-31 00:00:00 — Beiräffande integritetsfråganframhåller ulredningen atl del är "angelägel all de tillfrågade fårtydlig informalion om vilka uppgifler som kommer att inhämtas frän andraregisler och vilka sambearbelningar som kommer atl göras," 1 dellainslämmer SCB hell. Men ulredningen vill också gå längre; "Likaså måste deupplysas om atl de har rält atl förbjuda atl de lämnade uppgifterna används försambearbelning med andra regisler över huvud taget eller för sambearbelning medvissa andra regisler samt om när och hur registret kommer atl gallras," är en fråga somdatainspektionen har atl avgöra. SCB anser för sin del alt del inle är sakligtrimligt atl intervjupersoner detaljreglerar användningen av de uppgifter delämnar. Elt sådant förfarande skulle för övrigl innebära en särbehandling avdenna grupp av uppgiflslämnare jämfört med andra grupper som ingår i SCB: sundersökningar. I utredningsförslaget lillnärvarandeslalislik sägs atl någon forllöpande statistik över nettoanlaletnärvarande ej är befogad. Med de slora skillnader som blirmellan en brutto- och en nettoredovisning anser SCB det motiverat allfortsätta med en nettoredovisning. Utredningen har förutsatt att dens. k. gäststuderandekommittén kommer atl lägga fram förslag om vilka behov avstatistik över utländska sluderande som skall lillgodoses med cenlral statistikoch har därför avstått från all själv lägga fram något förslag om sådanstatistik. SCB vill här påminna om de internationella överenskommelser verkel harom rapportering lill bl. a. och om antalet ufländska sluderande iSverige. I det nuvarande provisoriska systemet liksom i ulredningens förslagfinns ingen möjlighet atl särskilja utländska sluderande. SCB ulgår från allgäststuderandekommittén kommer att ta upp siatislikbehoven i sill belänkande. Om uppgifterna om antagna levererasavidenlifierade lill SCB skulle della omöjliggöra den sambearbelning mellanolika antagningssystem. SCB föreslår därför aU uppgifter från UHÄ:s centralaantagningssystem och från antagningsmyndigheter för högskoleulbildninglevereras med identifierade personuppgifter och atl SCB efler nödvändiga bearbetningarför sökande/antagna-statistiken och överföringar av behörighets-uppgifter förstuderande som påbörjai utbildning ej sparar några person- Prop.1979/80:104 93 uppgifter uiöver vad utredningen föreslår skall finnas idel cenirala högskoleregislrel. SCB anser atl beslämmelser omskyldighel att lillse alt vissa uppgifler om de sluderande och deras sludierdokumenteras enligt föreskrifter som meddelas av UHÄ efler samråd med SÖ,styrelsen för och , är oundgängliga som grundval förden cenirala högskoleslatisliken. SCB vill också starkt undersirykautredningens uppfattning all en förutsättning för all de uppgifter ur de olikalokala STUDOK-registren skall kunna användas i sammanställningar - dvs. bildaunderlag för den centrala slalislikproduklionen - är enhetlighet i innehålloch definitioner. Ulredningens förslag om en ledningsgrupp för STUDOK-systemenfinner SCB därför väl motiverat. Ansvaret för den ceniralahögskolestatisliken föreslås även i fortsäUningen åvila SCB. De skäl härförsom framförs i betänkandet vill SCB instämma i. Vad sedan gäller den jusieringi ansvarsfördelningen fackmyn-dighet-SCB som framförs så tillslyrker SCBulredningens förslag om inrättandet av elt samrådsorgan inom SCB;s ram fördiskussion om behovet av resurser och användningen av de medel som avsiaismaklerna anvisas för ändamålel. Ulredningens förslag om sammansällning avrepresenlanler i samrådsorganel finner SCB välavvägt. Vad gäller kosinaderna ulgår SCBfrån all del skall vara möjligt att -med de undanlag ulredningen själv anför -klara ulredningens förslag inom anvisad medelsram. SCB ser dock vissa riskerför all ulredningens förslag blir dyrare än beräknai. SCB finner del också väsentligl altundersiryka ulredningens ullalande om del nödvändiga i att särskilda medelslälls lill förfogande för förberedelsearbetet med den nya ordningen på olikanivåer både lokalt och centralt. SCB vill emellerlid inle , vilketulredningen föreslagil, försöka beräkna behovet av särskilda medel förplanerings- och förberedelsearbetet, utan avser alt åierkomma härom när beslulfallats med anledning av ulredningen. Det förslag till kursregislreringoch konlinuerlig resullatsrapporlering som SCB förordar kommer enligt SCB; smening inte all ställa sig dyrare i en driflsilualion än utredningens förslag,snarare Ivärlom. SCB instämmer i utredningensullalande atl det är nödvändigl all "medel slälls lill förfogande för allgenomföra undersökningar om bl.a. de sluderandes sociala bakgrund, även omdella innebär alt tolalkoslnaderna för högskoleslatisliken någol ökar de år dådessa undersökningar genomförs." SCB:s förord för totalundersökning avnyböriare ell givel läsår innebär givelvis större kosinader än om manundersöker elt representativt urval. Denna merkostnad är emellertidenligt SCB försvarbar med tanke på den kvalitetshöjning man når och därmed ökadanvändbarhet av undersökningsresultaten. Kommunförbundei vill inledningsvismed lillfredsslällelse konstalera alt ulredningen genom tilläggsdirektiv fåll iuppdrag alt bl. a. belysa behoven av sialisliskl underlag för bedömning avfrågor som rör sambandet mellan utbildning och arbetsmarknad. Del vore önskvärt att dokumentationoch statistik inom all utbildning på alla nivåer kunde tjäna såsom elt förbällralunderlag för planering och uppföljning av högskolans verksamhel. Prop.1979/80:104 94 Dokumentation om avslutande avhögskolestudier med möjlighet till statistisk bearbelning efler, vore avvärde. Det vore också värdefulll att varje ianspråklagande av utbildningsplatsoch därmed utbildningsresurs på olika nivåer - kurser eller dylikl - voredokumenterat och kunde redovisas sammanslälll. Det torde dock vara nödvändigt attsåväl dokumentationen som statistiken med hänsyn lill bl.a. ekonomiska skälbegränsas till all motsvara en lägre ambilionsnivå än vad som enligt ovan i ochför sig är önskvärt. Kommunförbundei kan anslula siglill vad ulredningen anför i frågan om den enskildes integrilel. Del är väl motiveratall inhämtande av personuppgifter begränsas lill vad som kan anses mestnödvändigt med hänsyn lill del informationsbehov som föreligger. Den närmare ulformningen avsekrelesslillämpningen bör anpassas lill reglerna i den nya sekretesslag, somavses träda i kraft . Rent allmänt vill kommunförbundeiundersiryka viklen av alt ulvecklingen inom högskoleområdel kan följas.Förbundel delar också ulredningens uppfallning alt högskolorna i principlokall bör avgöra vilken statistik som kan vara angelägen med hänsyn lillplanering och uppföljning. Atl sluderande på såväl allmännaulbildningslinjer som enslaka kurser skall omfattas av statistiken anserslyrelsen självklart. Kommunförbundei vill ha en loialöverblick avseende de sluderandes ålder, kön, lidigare utbildning m. m.. vidlilllräde lill högskolor. Lika vikligl är del alt utflödetsom helhet från högskolan redovisas. Kommunförbundei kan inle anslula sig tillden begränsning som ulredningen föreslår, alt sluderande på enstaka kurserskall ingå i ulflödesstalisliken endasl om de förvärvat minst 60 poäng, varavminst 40 inom samma ämnesgrupp. De allmänna enslaka kurserna ulgör, somulredningen också konstaierar, en myckel slor del av högskoleulbildningen.Huvudparten av de som studerar inom enstaka kurser lorde inle uppnå vare signämnda 60 eller 40 poäng. Det är därför angelägel alt utflödesslalislikenomfallar sluderande som förvärvat minst 20 poäng inom samma ämnesgrupp, motsvarandeminsl en termins studier. Kommunförbundei ansluter sig ocksålill atl en obligatorisk kärna av dokumentation skall ingå i den lokalastudiedokumentationen. SCB föreslås även i fortsättningenha ansvarei för högskoleslatisliken. Kommunförbundei anser del vara en godprincip alt statistiken, som utredningen föreslår, skall ulformas så atl eltrelevant basmaterial finns tillgängligt för de punktvisa undersökningar somskall kunna göras för atl lillgodose akluella och relevanta mformationsbehov. Ett permaneni samrådsorgan knutettill SCB, som ulredningen föreslagil. kan enligi styrelsen lillgodose behovelav samverkan mellan högsko-leiniressenlerna å ena sidan, och den ceniralastatistikproducenten å andra sidan. Utredningen lägger även förslag omsammansätiningen av della samrådsorgan. Del kan då konstateras att varkenkommunförbundei eller föreslås ingå. Med hänsyn lill deomfattande och växande verksamhetsområden som kommunförbunden represenlerarsamt förbundens skilda avnämarintressen finner kommunförbundei del vara av slorvikl alt förbunden var för sig blir representerade i samrådsorganel. Kommunförbundei vill även anslulasig lill vad utredningen framhåller som nödvändigl. nämligen all särskildaresurser slälls till förfogande för förberedelser och genomförande av förslagel. Begränsade koslnadsslegringar fårinle uigöra skäl för alternativet all kvalitativt försämra statistiken. Prop.1979/80:104 95 Landslingsförbundel anser allulredningens förslag lill fördelning mellan obligatorisk cenlral registreringoch övrig regisirering är väl avvägda. Utredningen gör enligtLandslingsförbundel den rikliga bedömningen all de olika högskolestyrelsernaäven i forlsätiningen själva skall kunna bestämma den lokala studiedokumentationensinnehåll och uppläggning liksom i valel mellan msnuell och aulomaliskbehandling. Inom denna huvudprincip föreslås sedan ett för hela högskolangemensaml minimiinnehåll för den lokala studiedokumentationen.Landstingsförbundet anser del viktigt aU hela högskolan får en enheiligredovisning, oavseU huvudman och oavsett om studierna sker på linjer eller ienstaka kurser. Utan att gå in på en bedömning av detaljerna tillslyrkerförbundel därför förslaget om eU minimiinnehåll. UNIVERSITETS- OCH HÖGSKOLEÄMBETET (UHÄ) Den hiltillsvarandt; osäkerheten omhur högskolestatisliken skall ulformas har på etl olyckligt sätl fördröjttillgången på statistik om den nya högskolan. Bristen på översiktlighögskolestalisiik har bl.a. varil besvärande för Ulvärderingen avhögskolereformen och för den cenirala utbildningsplaneringen. Å andra sidanhar dröjsmålet medfört atl föreliggande förslag kunnat utnyttja erfarenhetersom vunnits först efter högskolereformen. belänkandeinnebär en kritisk omprövning av formerna för produktion och tillhandahållandeav statistik om högskolan, som utredningen eftersträvat att för denframlida högskole-slaUsliken fillvarala erfarenheler från den tidigareslalistikproduklionen. UHÄ räknar med au kraven påhögskoleplaneringen kommer atl öka , bl.a. beroende på antrycket på myndigheterna atl utnyttja fillgängliga resurser optimalt ökar.Detla medför med säkerhel krav på högskoleslatisliken som f. n. inle kanpreciseras. Ulredningen har emellertid eftersträvat en flexibilitet som kananvändas för atl lillgodose nya behov och önskemål. Samiidigi är UHÄ medvetet om allelt ambitiöst program för högskole-slafisliken förutsätter insamling, lagringoch sambearbelning av individuppgifter på ell säll som av många anses varastötande. Främsl lagringen och sambearbelningén av individuppgifter bör därförbegränsas. Utredningen har i göriigasle månförsökl väga de ovan nämnda aspekterna på högskoleslatisliken mol varandra.Flertalel av regionslyrelserna och de högskoleenheter som yttrat sig har iprincip anslutit sig lill ulredningens förslag eller har uttalat aU förslageli slort sell är väl avvägt. UHÄ inslämmer i denna bedömning. Flera remissinstanser ifrågasäuerdisciplinnämndens lämplighet för alt handha integritetsfnigor. Någrahögskoleenheler förordar all högskolestyrelsen själv skall ansvara för dessafrågor eller besluia om vilkel lokall organ som skall handha dem. UHÄ föreslårall högskolestyrelsen ges ansvarei för inlegriletsfrågor i anslutning tilllokala studeranderegisler med möjlighet all delegera ansvarei hell eller delvislill antagningsnämnd eller disciplinnämnd. Härutöver kan naturiiglvis särskildaberedande och rådgivande organ inrätlas enligt lokala beslut. Ulredningen har inte närmare belysthur slalisiik över ålerkommande utbildning skall utformas, men del ceniralahögskoleregislrel och de särskilda resurser för specialundersökningar somföreslås ger uirymme för etl utvecklingsarbete i syfte all förbättra slalislikenom ålerkommande utbildning inom högskolan. Prop.1979/80: 104 96 Inom högskolestatisliken är det avslort intresse all i vissa sammanhang kunna särskilja sluderande med olikalidigare utbildning. Det är angeläget all man i högskolestatisliken harmöjlighet all särskilja dessa olika grupper. Trots atl ulredningen avvisat dellaförslag anser UHÄ all sambearbelningar mellan gymnasieskolans elevregisler ochuppgifter i högskoleregislrel även bör kunna användas för all lillsammans medelevenkäter belysa nybörjarnas lidigare utbildning. Ulredningen föreslår all uppgift omkvolgruppslillhörighet skall ingå i högskoleregislrel. Denna uppgifl bör därförför linjestuderande överföras från antagningssystemen. För att möjliggöra en löpandestatistik om studerande på enslaka kurser, som belyser dessa studerandes rollinom högskolan, är del enligi UHÄ;s uppfallning nödvändigt atl beröidasluderande las med i del föreslagna centrala högskoleregislrel, UHÄ anser för sin del all del ärväsenlligl alt enslaka kurser kan beskrivas på båda de säll som utredningenföreslagil. Med tanke på de synpunkter som framförts av remissinstanserna anserUHÄ att den exakta ulformningen ytteriigare bör övervägas. Förändringar kanockså behöva göras efterhand - bl.a. kan behovel av uppgifler om underlaget förforskarrekryteringen behöva beaktas. UHÄ föreslår atl UHÄ ges i uppdrag allefler hörande av högskoleenhelerna, regionstyrelserna och SCB fastställa denexakta ulformningen av en klassificering av enslaka kurser. Därvid bör ävenundersökas den av ulredningen diskulerade möjligheten alt ange nivåer förkurser. Den enskilda högskoleenhelen bör -liksom - ha möjlighel atl i sitt studiedokumenlationsregister införayllerligare uppgifler om enslaka kurser. UHÄ lillstyrker utredningensförslag om all enkäler angående social rekrylering skall göras med tre lill femårs mellanrum. Kostnaderna för denna typ av undersökningar är emellerlid slora,samiidigi som denna melod endasl lämpar sig för atl studera slörre förändringarav den sociala rekryleringen än som normalt brukar inlräffa . Vad belräffar statistik rörandeutländska sluderande anser UHÄ all del är olyckligt all sådan slalisiik saknatsför . Det bör därför undersökas om inle sådana uppgifler kaninsamlas för statistiska ändamål i anslutning lill de lokalasludiedokumenlalionssyslemen ulan all uppgifterna blir offenlliga eller förlätt lillgängliga. Vidare bör undersökas om sambearbelningar mellanhögskoleregislrel och centrala befolkningsregister kan ge åtminstone en del avdel nödvändiga underlaget för en sådan statistik, UHÄ förulsäller i likhet medutredningen all gäslsluderandekommiltén kommer atl närmare behandla behovet avslalisiik om ulländska studerande, UHÄ tillstyrker förslagel atlstatistik om sökande och antagna skall begränsas lill atl endasl avse sökandetill utbildningslinjerna och alt det skal! baseras på uppgifter frånantagningssystemen, Uppgifler om sludieresullal i formav avlagd poäng är av stort inlresse i samband med verksamhelsredogörelser vidhögskoleenheterna, UHÄ räknar därför med atl sådana uppgifler i framlidenskall redovisas i della sammanhang men däremot inle redovisas särskilt tillSCB, Ulredningen föreslår all begreppelhögskoleutbildade individer liksom hitlills i arbelsmarknadssammanhang skallinnefatta alla som uppnått etl visst antal poäng. Eflersom det blir alltvanligare atl sluderande på olika Prop.1979/80:104 97 säu kombinerar sludier och förvärvsarbete, kan det varamotiverat aU denna statistik innefattar även dem som kontinueriigt läser på enutbildningslinje fram lill en examen och därvid passerat det angivnapoängtalet. UHÄ vill dock ifrågasätta om inte denna rapportering kan begränsaslill all endasl avse dem som uppnåll det angivna poängtalet och är frånvarandefrån högskoleulbildningen minsl en lermin. Vilkel poängtal som rapporteringenskall avse bör avgöras av konsumenterna av berörd statistik. UHÄ vill dockframhålla att man mol förslaget atl en viss del av poängsumman inom enslakakurser skall tillhöra en viss ämnesgrupp kan resa den invändningen, allslalisliken då skulle påverkas av hur delaljerad ämnesindelningen är inomolika områden. För en ökad förståelse av hurhögskolan fungerar sett ur studerandeperspektiv och selt ur den återkommandulbildningens och arbelsmarknadens perspekliv är del angelägel all delföreslagna centrala högskoleregislrel utnyttjas för statistik om sluderandeslrömmarnainom saml ul och in ur högskolesystemet. Detta innebär en utökning av delöpande bearbetningarna uiöver vad ulredningen synes ha räknal med. Av det anförda framgår viklen avelt centralt regisler för skilda slag av slalislikproduklion. UHÄ vill särskiltundersiryka all den ökade omfattningen av ålerkommande utbildning och del alltmer decentraliserade högskoleväsendet gör elt sådanl register t. o. m.angelägnare än del var för t. ex. lio år sedan. Beiräffande ansvarei för delcenirala högskoleregislrel lillslyrker UHÅ all della även i fortsättningenskall åvila SCB. Härigenom kommer registel all även skyddas av det särskildasekretesskydd som gäller för maierial inom SCB (SFS 1977; 1029 16 S).Samiidigi ökar möjlighelema lill samordning av högskoleslalisliken med annanslalisiik. Ulvecklingen på del ADB-tekniskaområdel medför atl del på sikl kan antas bli möjligt alt delvis ersättauppgifterna i etl centralt högskoleregisler med en samordnad bearbetning avlokala daiorbaserade studiedokumenlationsregister. Etl sådanl syslemförulsäller all en slörre andel än f. n. av högskolans sluderande ingår isådana regisler. Del släller också slörre krav på enhetlighel mellan de lokalaregistren och måsle föregås av ell omfattande tekniskt utvecklingsarbete. UHÄfinner del därför inle realistiskt atl föreslå elt sådanlregistersystem som underlag för högskoleslalisliken men är berell all medverkai fortsall utrednings- och utvecklingsarbete med della syfle. UHÄ vill i detla sammanhang peka påall de lokala och del cenirala högskoleregislrel endast kan lillgodose behovenav uppgifter om ålerkommande utbildning ininn högskolan. UHÄ vill därt"öri likhei med ulredningen understryka viklen av all del vid sidan av nuvaranderegisler startas s. k. longitudinella urvalsundersökningar som kan beskrivautbildningens omfattning inom alla utbildningsformer och över långalidsperioder för slumpmässiga urval av sluderande. Beiräffande gallringen av delcenirala högskoleregislrel inslämmer ulredningen i dalainspeklionensföreskrifl att uppgifter skall gallras. Med lanke på nuvarandesludiemönster skulle emellerlid della i många fall innebära all även uppgifterom sluderande som fortfarande studerar eller sluderal skall gallras.UHÄ föreslär därför atl gallringsreglerna i stället utformas så atl uppgiflerom studerande som inle studerat under de senasle 20 åren skall gallras.Troligen bör dock personnummer för sädana sluderande få bibehållas iregislrel. så alt sådana sluderande l.ex. inle klassificeras som nybörjare ihögskolan om de ålerkommer efler bortovaro. Prop.1979/80:104 98 UHÄ förulsäller att det nya centrala högskoleregislrelorganisatoriskt skall uigöra en fortsättning av det lidigare högskoleregislrel.så alt inga onödiga broll i statistiken uppslår. Vidare förutsälter UHÄ atlSCB:s uppgifler om forskarsluderandc även i framliden skall ingå i ell cenirallhögskoleregisler. Samordningen mellan slalisliken om grundläggande högskoleulbildningoch slalisliken om forskarulbildningen kan emellertid preciseras försi isamband med den översyn av slalisliken över forskarutbildningen som SCB våren1979 fiitt i uppdrag all göra i samråd med UHÄ. Få invändningar har frånhögskolemyndigheternas sida rests mot ulredningens förslag lill obligalorisklokal studiedokumentation. UHÅ tillstyrker utredningens förslag. Beiräffandeinnehållet i de lokala daiorbaserade sludiedokumentalionsregislren föreslåruniversiieiei i alt även uppgift om diarienummer eller motsvarande förulbildningsbevis skall kunna ingå i regisiren. UHÄ anser det väsenlligl alldessa register kan anpassas lill lokala behov när detta inte medför risker förden nödvändiga enhelliga delen av studiedokumentationen. Om däri"ördalainspektionen accepterar en sådan komplettering, bör den kunna ske. UHÅ har under del senasle året fållflera förfrågningar från nya högskoleenheter om möjligheterna för dessa allansluta sig lill STUDOK-syslemet. 1 försia hand har önskemålen varit all fåulnyllja systemet för lokal anlagning. UHÅ räknar därför med all - enligi denprocedur utredningen föreslår - STUDOK-syslemel successivi kommer all införasvid allt fler högskoleenheler, någol som i sin lur släller forlsaila krav påulvecklingsarbeiei. Bl.a. kan det bli akluelll all breddaanvändningsmöjlighelerna för STUDOK-syslemet till andra datorsystem än de somfinns på de nuvarande datorcentralerna inom högskolan. UHÅ vill framhålla svårigheternaall på sikl bedöma kostnaderna för ell syslem som forlfarande ulvecklas menlillslyrker på nuvarande premisser ulredningens förslag. Om inte tillräckligaresurser kan disponeras för sys-lemefs fortsatta drifl och utveckling är detemellerlid enligi UHÅ;s mening inte försvarbart atl bibehålla systemet.Utredningens förslag är all se som ett minimum för all UHÄ skall kunnavidmaklhålla och vidareuiveckla sysiemel i enlighel med de av ulredningenredovisade riktlinjerna. Del hittillsvarandeutvecklingsarbetet avseende den lokala studiedokumentationen har i hög gradslyrls från UHÄ. Ulredningen föreslår atl del framlida ansvaret skall åvila enledningsgrupp med en förelrädare för varje högskoleenhel som är ansluten lillsystemet. Vidare bör represenlanler för UHÅ, SCB och SFS ingå iledningsgruppen. UHÄ tillslyrker della förslag liksom den ordning föranslutning av högskoleenheter till systemet som utredningen förordar. Ulredningen föreslår all ellpermanent samrådsorgan inrälias inom SCB och ges ell avgörande inflytande påutformningen av högskoleslatisliken och disposilionen av de resurser som SCBföriogar över härtor. UHÅ lillslyrker den föreslagna ordningen eftersom den kange möjligheier till en fortsatt löpande diskussion om prioriteringen avslalislikbehov mellan närmast berörda intressenter liksom möjlighelen all påell säll som saknats samordna den löpande statistiken med olikaspecialundersökningar, inklusive SCB:s enkäler lill skolelever ochhögskolesluderande. Del syslem för högskolestalisiiksom föreslås i beiänkandei är i försia hand anpassal för det statliga ochkommunala högskoleväsendel. Kommittén nämner emellerlid alt det även finns eltfålal läroanstalter med enskild Prop.1979/80:104 99 huvudman av vilka den största är iSiockholm. "Del är enligt vår mening angelägel alt även dessaläroanstalter tas med i statistiken om grundläggande högskoleulbildning"(sid. ISO). inslämmer i deltauttalande och är för sin del beredd atl liksom bidra meduppgifter till högskoleslalisliken. Behoven av informalion omhögskoleulbildning är slora. Ulredningen har genomfört en behovsinvenlering.Tyvärr har inle ulredningen använl denna invenlering för en grundlig analys ochpriorilering av behoven av informalion. varvid lillmälerledamolen " och experten särskilda yllranden slor vikl. 1 likhei med och lanlbruksuniversiielel all högskoleregislrel bör omfalla två delar - enindividdel och en struklurdel. Individdelen i det ceniralahögskoleregislrel bör endast omfatta sluderande på ulbildningslinjer. Deenstaka kurserna svarar främsl mol lokala och regionala behov och tillräckligauppgifter om dessa borde kunna lämnas via regislrels struklurdel. Det är inte säkert all man med denav utredningen föreslagna klassificeringen av enslaka kurser får någonmeningsfull överblick av innehållel i den samlade verksamhelen. Man bör istället välja en mer arbelsmarknads-sekloranpassad klassificering avstatistiken över enstaka kurser.