prop · G303103 · 1979-12-31 00:00:00 — Lagen irädde i kraft . Lagenålägger arbetsgivare all bereda varje ulländsk arbelslagare som saknarkunskaper i svenska språkel ledighel under högsl 240 limmar för all della isvenskundervisning med samhällsorientering samt atl beiala arbetstagaren lönunder studietiden, även om undervisningen äger rum utanför ordinarie arbetstid.Lagen avsäg ursprungligen endasl sådana utländska arbetstagare som hade börjatsin försia anslällning i efter utgången av . För dem skullearbetsgivarens skyldighet gälla efler anställningens början. Genomen lagändring (1973:238) gjordes lagen, med vissa undanlag, tillämplig även päutländska arbetstagare som hade anställts i före . Ifråga om dessa invandrare förutsattes all ulbildningen skulle genomförassuccessivt räknal från lidpunkten för lagensikraftträdande. ändrades lagen på sä säll all arbetsgivarens skyldighelatt bereda ledighel m.m. för svenskundervisning för de invandrare som hadeanställts före är 1973 förlängdes lill , om arbetsgivaren hadeförsummat sina skyldigheter . Vidareändrades lagen sä att den även skulle gälla för de arbelslagare som blivilsvenska medborgare sedan de påbörjat svenskundervisningen. Utöver de insalser som har nämnts förekommerundervisning i svenska för invandrarelever i och gymnasieskolan. Som framgår av denna översikt är de statliga åtgärdernaför all ge invandrare förutsättningar atl lära sig svenska språket av belydandeomfallning. De årliga statliga kostnaderna för insalser på detta område uppgårnumera till mer än 300 milj. kr. Dessa har verksamt bidragil lill atl förbättrainvandrarnas ställning i del svenska samhället. Insatserna har även väckt vissinlernalionell uppmärksamhel. Trots det omfattande utbudet av undervisning i svenska ochsamhällsorientering finns det emellertid fortfarande mänga invandrare som harbegränsade kunskaper i svenska språkel. Del gäller l.ex. invandrare som inle ärförvärvsarbetande och som sålunda inte omfallas av svenskundervisnings-lageneller av arbetsmarknadsulbildningen. Till denna grupp hör i stor utsträckninghemarbetande kvinnor. Frågan om åtgärder för all underiälla för hemarbetandeinvandrare all lära sig svenska har mot denna bakgrund tagits upp i riksdagenvid ell flertal tillfällen och har också begäri elt samlathandlingsprogram för att lösa della särskilda problem (UbU 1973:24, rskr1973:159 och UbU 1975:6, rskr 1975:51). Med anledning av begäran anmälde regeringen år1976 för (prop. 1975/76:100 bil. 10) atl den avsåg alt ta inifialivlill en utvärdering av den budgetårel 1965/66 inledda försöksverksamheien medsvenskundervisning för invandrare. I anslulning lill regeringens anmälan uttaladeriksdagen atl en sådan utvärdering borde avse alla former av undervisning somhittills hade bedriviis med medel från anslaget Undervisning för invandrare isvenska språkel m.m. (UbU 1975/76:23, rskr 1975/76:281). Med hänvisning tillriksdagens ullalande uppdrog regeringen ål SÖ alt i samråd medAMS och utvärdera försöksverksamheten. Uppdraget avser en utvärdering iförsia hand av studieförbundens cirklar i svenska m.m. Övriga anordningar såsomsvenskundervisningen inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen eller densärskilda undervisningen för flyktingar omfattas däremot inte av uppdraget.Inle heller gäller uppdragel uttryckligen frågan om lillämpningen 403 Kommittéer:Arbetsmarknadsdepartementet Del II A:l En försia rapporl medanledning av utredningsuppdraget överlämnades av SÖ lill regeringen i september1978. Tillämpningen av svenskundervisningslagen har följts medslort intresse i den allmänna debatten. Frågan har vid ell flertal lillfällenbehandlats av . Från fackligt håll har gjorts gällande allundervisningen för de anslällda invandrarna inle har fåll den omfallning somlagen syflar lill. Mol denna bakgrund tillsatte dåvarande slalsrådel år1975 en arbelsgrupp som fick i uppgifl all se över lagens lillämpning.Resulialel av arbelsgruppens undersökning redovisades i endepartementspromemoria (Ds A 1976:1) vilken tillsammans med endepartementspromemoria (Ds A 1976:2) med förslag till lagändringar lades tillgrund för en proposition (prop. 1975/ 76:177) om ändring i lagen om rätt tillledighel och lön vid dellagande i svenskundervisning för invandrare. Riksdagensbeslul på grundval av propositionen ledde bl.a. lill de nämnda ökadeskyldigheterna för försumliga arbetsgivare samt ökade befogenheier för defackliga organisationerna atl få till stånd den svenskundervisning somarbelsgivare hade försummat. Frågan om svenskundervisning för invandrare har under år1978 tagits upp av (), iSverige (LO) och () i olika skrivelserlill regeringen. Samtliga tre organisationer har hemställt atl regeringenlillsälter en parlamentarisk utredning om svenskundervisning för invandrare. SAF hänvisar i sin skrivelse lill behovel av enövergripande utvärdering av svenskundervisningen för invandrare och tarsärskilt upp svenskundervisningslagen och del finansieringssystem som lagenbygger på. SAF hänvisar till alt många företag inte anställer invandrare pågrund av de extra lönekostnader som invandrarnas dellagande isvenskundervisningen innebär för det enskilda företaget. I LO;s framhålls alt målen för den nuvarande svenskundervisningeninle har preciserats med hänsyn till invandrarnas behov av kunskaper i svenskaoch att arbetslivsfrågor berörs i alltför liten omfattning i svenskundervisningen.Mot denna bakgrund föreslår LO en grundläggande inlroduk-fionsutbildning föralla invandrare i direkt anslulning till inträdet på den svenskaarbetsmarknaden, vilken skall ge invandrarna grundläggande kunskaper i svenskaoch i medbestämmande- och arbetarskyddsfrågor saml fackliga frågor. TCO menar att det behövs en allmän översyn avsvenskundervisningen för invandrare i sin helhel, inklusive siudiesocialaaspekter och lärarutbildning. Översynen bör syfta till att inordnasvenskundervisningen i det allmänna skolväsendet. I likhet micd arbetsmarknadsparlerna anser jag all fråganom svenskundervisningen för invandrare bör ses över. Flera omständigheterlalar enligt min mening för all en samlad bedömning nu bör göras av i vilkenmån de nuvarande insatserna för all ge vuxna invandrare möjligheter atl lärasig svenska är ändamålsenliga. Senast frågan om svenskundervisning för invandrareprövades i sin helhet var , då invandrarutredningen i ell delbetänkande(SOU 1971:51) lade fram förslag som bl.a. ledde till införandet avsvenskundervisningslagen. Därefter har emellertid sammansättningen avinvandringen till ändrats. Ändelen utlänningar som kommer till Sverigehuvudsakligen för atl fä anställning har minskal betydligt i förhållande tillden andel som består av flyktingar och av anhöriga DelH A:l Skr 1979/80:103 404 till invandrare som har kommit lill lidigare.Samtidigt har invandrarnas situation pä arbeismarknaden försvårats genom enihållande lågkonjunktur. Dessa förhållanden har bl.a. lell lill atlsvenskundervisningen inom arbelsmarknadsulbildningen. som jag förut har nämnl,har fått en allt större omfattning i förhållande till svenskundervisningengenom studieförbunden. De har vidare lelt lill all svenskundervisningslagen harfåll en mindre genomslagskrafl än vad som förväntades då den infördes. Enanledning härtill lorde vara all lönekoslnaderna för dellagarna iundervisningen belalas direkl av den enskilde arbetsgivare hos vilkeninvandraren vid tillfället är anställd och inle via elt kollekliviersättningssystem. Dessulom har fristerna för invandrare som har anställts föreår 1973 och som inle har utnyttjat sina rättigheter i många fall löpt ut ellerkommer atl göra del . Vidare har många invandrare, somhar anställts , inte utnyttjat sina rättigheter inom denföreskrivna tvåårsperioden. Jag vill också peka på det förhållandel all nya rikllinjerför invandrarpolitiken har antagits av och en rad invandrarpoliliskareformer genomförts sedan svenskundervisningen för invandrare senast sågs över.Även på vuxenutbildningens område har en rad reformer genomförls. Här kan bl.a.nämnas tillkomsten av sludieledighetslagen och de ulvidgade slödformerna förvuxenstudier. Jag förordar mol denna bakgrund i samråd med statsrådetWikslröm all en parlamentariskt sammansatt kommitté tillsätts för atl se överfrågan om svenskundervisningen för vuxna invandrare. Kommiitén bör ha tilluppgifl att se över samtliga nuvarande former för svenskundervisning m.m. förvuxna invandrare och uireda frågan om åtgärder för atl ge grundläggandekunskaper i svenska språkel och svenskt samhälls- och arbelsliv för vuxnainvandrare i , En ulgångspunkl för kommilléns arbete bör vara de mål ochriktlinjer för invandrar- och minoriletspoliliken som anlog (prop, 1975:26, InU 1975:6, rskr 1975:160), Dessa rikllinjer, som bygger påprinciperna om jämlikhet mellan invandrare och svenskar, kulturell valfrihetför invandrarna och samverkan mellan majoritetsbefolkningen och minoriteterna,innebär bl,a, att en rad insatser måste vidta i syfte att undanröja despråkliga, sociala och rällsliga hinder som motverkar invandrarnas möjligheteralt få en med den övriga befolkningen jämlik ställning. Till dessasamhällsinsatser hör bl,a. såväl sludier i svenska som åtgärder för atlinvandrarna skall kunna bibehålla sina modersmål och kulturtradilioner. Jag gårnu närmare in på de uppgifter som kommillén bör fä. Kommiitén bör kartläggaalla former av nu förekommande undervisning för vuxna invandrare som syftarlill att ge dem grundläggande kunskaper i svenska och i svensk samhällskunskap,Kommiitén bör därvid samråda med SÖ och tillgodogöra sig maierial somsammanställs inom SÖ med anledning av det tidigare nämnda uppdraget ål SÖ attutvärdera den bedrivna försöksverksamheten med undervisning förinvandrare i svenska språkel m,m. Vidare bör kommiitén i siltkartläggningsarbete använda sig av resultat från den rikstäckande statistiskaundersökning om sambandet mellan invandrarnas situation på arbetsmarknaden ochderas kunskaper i svenska som expertgruppen (A 1975:05) för invandringsforskning(EIFO) sammanställer i enlighel med elt uppdrag av chefen förarbetsmarknadsdepartementet. Kartläggningen bör syfta till all ge en översikiav omfattningen av 405 Kommittéer:Arbetsmarknadsdepartementet Delll A:l undervisningen i svenska för invandrare inom de olikaulbildningsformerna bl,a. med hänsyn lill anlalet deltagare, I kartläggningenbör ingå en analys av de toiala ekonomiska resurser som avsätts försvenskundervisning för invandrare. Kartläggningen bör även ge underlag för enbedömning av kunskaps- och färdighelsresultal som uppnålls inom de olikautbildningsformerna. Kommittén bör mot bakgrund av en sådan kartläggning göraen bedömning av i vilken utsträckning nuvarande svenskundervisning förinvandrare inom olika regelsyslem och utbildningsanordningar svarar mol de måloch riktlinjer som har salts upp för utbildningen. Jag vill erinra om alt denår lillsalla folkbildningsutredningen (LI 1975:19) har i uppdrag atluireda vissa frågor som är aktuella i detla sammanhang,Folkbildningsulredningen skall bl,a, analysera om vissa uppgifter somsludieförbunden har fåll av statsmakterna under senare lid, l.ex, undervisningi svenska för invandrare, kommeri konflikt med principen altfolkbildningsarbetet skall vara fritt och frivilligt, Kommiitén bör överväga frågan om den allmänna inriktningenav en grundläggande introduklionsundervisning i svenska språkel och i svensklsamhälls- och arbelsliv för vuxna invandrare som kommer lill och bedömaomfattningen av en sådan undervisning med hänsyn lill utbildningsbehoven hosolika grupper och lill möjligheterna atl genomföra och finansiera den.Kommittén bör därvid beakta alt de nuvarande anordningarna för grundläggandeundervisning i svenska för invandrare har vuxit fram efter hand och att de harkommit att få en varierande inrikining, uppläggning och finansiering beroendepå om del är fråga om anställda invandrare, invandrare som omfallas avarbelsmarknadspolitiska insalser, icke anslällda invandrare (t,ex, hemarbetandekvinnor) eller flyklingar. Del förhållandet all ansvaret för svenskundervisningoch annan grundläggande utbildning för invandrare är fördelat pä elt slortantal uibildningsanordnare har minskal möjligheterna att inordna dengrundläggande introduktionen i svenska språkel och svenskt samhällsliv inom enenhetlig ram. Mot denna bakgrund bör kommittén överväga frågan omhuvudmannaskap för olika former av svenskundervisning för invandrare iförhållande till vuxenutbildningen i övrigl, Kommiitén bör därvid pröva ochredovisa olika alternativa lösningar av huvudmannaskapsfrågan. Ekonomiska ochandra konsekvenser för staten och för resp. huvudman i övrigt av de olikaalternativen bör utförligt belysas. Etl av alternativen bör i huvudsak bygga påde principer för fördelning av huvudmannaskapel som gäller . Beträffandeden utbildning som AMU är huvudman för, bör ulredningen i huvudsak utgå frängällande kriterier för arbetsmarknadsulbildningen. I samband med all kommillénsålunda överväger huvudmannaskapsfrågan bör kommiitén även bedöma olika formerför finansiering av svenskundervisning för vuxna invandrare. Utvecklingen på den svenska arbetsmarknaden under senareår har visat hur vikligl del är att alla invandrare får goda möjligheter atllära sig svenska. Arbetslösheten bland invandrarna har inom samtligaåldersgrupper varit väsenthgt högre än bland arbetskraften iövrigl. Speciellt utsatta är invandrarungdomarna. En betydande orsak till mängainvandrares svårigheter på arbetsmarknaden är deras otillräckliga kunskaper isvenska. Detta kan försvåra möjligheterna för många invandrare all erhållaeller kvarslanna i arbete som det begränsar arbetsförmedlingensmöjligheter atl anvisa nytt arbete. Del är även rimligl all anta att den nuvarande Delll A:l Skr 1979/80:103 406 formen för finansiering av lönekostnaderna i samband medföretagsanknuten svenskundervisning i mänga fall ökar svårigheterna förinvandrare med otillräckliga kunskaper i svenska all hävda sig i förhållandetill andra arbetssökande. Vissa samordningsproblem har uppkommil vad gällertillämpningen av svenskundervisningslagens och arbetsmarknadskungörelsensbeslämmelser om dellagande i svenskundervisning. Detsamma gäller förhållandelmellan svenskundervisningslagen och sludieledighelen. Kommillén bör härvidundersöka om de beslämmelser som reglerar arbetsgivarens skyldigheler i sambandmed svenskundervisning för invandrare kan inlegreras i del syslem förvuxenutbildning i allmänhel som på arbetsrättens område har kommii lill ullrycki sludieledighetslagen eller om en fristående lagstiftning av svenskundervisningslagenslyp bör bibehållas. Lagstiftningen om svenskundervisning bör alltså underkastasen överarbelning mol bakgrund av de erfarenheter som har vunnits inom detarbeisrättsliga reformarbetet i övrigl. Riktpunkten för denna översyn börsjälvfallel vara att inle försämra de rälligheler som tillkommer denenskilde invandraren. En fråga som särskilt bör beaklas är de hemarbetandekvinnornas möjligheter atl fä svenskundervisning. I samband härmed bör särskilduppmärksamhel ägnas ål frågan om informalion till invandrare, bl.a.hemarbetande kvinnor, om olika möjligheter lill utbildning i svenska. Mot bakgrund av dessa överväganden bör kommittén utarbetaett program för åtgärder i syfte all underiälla invandrarnas möjligheter attgenom särskild utbildning få grundläggande kunskaper i svenska och om svensktsamhälls-och arbelsliv, Kommiitén bör därvid överväga hur de olikaanordningarna för svenskundervisning skall kunna anpassas bälire till varandra,så att invandrarnas möjligheter till utbildning inom vuxenutbildningen i storloch vid universitet och högskolor underlättas. Kommittén bör även överväga ombehov finns av andra specialinriktade kurser i svenska för olika grupper än desom anordnas f.n, I detla sammanhang bör beaktas att gäststuderandekommittén(U 1978:03) har i uppdrag att överväga frågan om behörighetsgivandeförutbildning för utländska sluderande vid högskolor i , Vad gäller frågan om svenskundervisning för flyktingar börkommittén beakta vad som anförs i betänkandet (Ds A 1978:1) ochflyktingarna saml i remissyttrandena häröver, Kommiitén bör vidare ha till uppgift att utreda frågor somrör tillgången på och behovet av lärare och ledare med lämplig utbildning försvenskundervisning för invandrare. Jag föreslår att vissa skrivelser till regeringen ihithörande frågor från LO, TCO och SAF överlämnas till kommittén, Detla böräven ske med skrivelser från Svenska facklärarförbundel, lärarförbundoch . Kommittén bör forllöpande samråda medfolkbildningsutredningen (U 1975:19), ulredningen om vuxen utbildning(U 1978:31), ulredningen (U 1978:03) om gäslstuderande m.m, samlgymnasieutredningen (U 1976:10). Kommittén bör kostnadsberäkna sina förslag. Kommittén böri sill arbele beakla alt utrymme för nya kostnadsålaganden från samhällets sidaär utomordentligt begränsat. Utredningsarbetet bör bedrivas skyndsami. Med hänvisning lill vad jag nu anfört hemställer jag altregeringen bemyndigar mig 407 Kommittéer:Arbetsmarknadsdepartementet Del II A:2 att lillkalla en kommillé med högsl sex ledamöter meduppdrag alt göra en översyn av svenskundervisningen m.m. för invandrare, atl ulse en av ledamöierna all vara ordförande, atl besluta om sakkunniga, experter, sekrelerare och annalbilräde ål kommillén. Vidare hemsläller jag all regeringen föreskriver atl kosinaderna skall belasla tolfte huvudfitelnskommilléanslag. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hennes hemställan. Utredning av pensionärernas sysselsättningsförhållanden Beslul vid regeringssammanlräde 1979-03-01Departementschefen, slalsrådel , anför. Allt färre människor fortsätter atl förvärvsarbeta efterdet att de har blivit ålderspensionärer. Folkräkningarna alllsedan 1930-laletvisar successivi sjunkande förvärvsfrekvenser i de högre åldrarna. Ett växandeantal personer lämnar dessulom arbeismarknaden innan de har blivilålderspensionärer. Förtidspensioneringen har ökat bl.a, till följd av ändradlagstiftning i början av 1970-talel och förvärvsfrekvenserna har sjunkil iåldersgrupperna närmast pensionsåldern. För män i åldern , sjönk förvärvsfrekvensenenligt arbetskraftsundersökningarna från 1978,För kvinnor i motsvarande åldrar steg förvärvsfrekvensen under samma periodfrån till , vilkel är en betydligt lägre ökning ängenomsnittet för alla kvinnor. Den allmänna ålderspensioneringens syfte är att beredainkomsttrygghet, Däremoi syflar den inte lill all förhindra eller försvårafortsatt förvärvsarbete för dem, som önskar della i aktiv yrkesverksamhet. Säsyflade t,ex, den beslutade ökade rörligheten ipensionsåldrarna lill en större flexibilitet mellan pensionering ochförvärvsarbele, Inle heller förtidspensioneringen har etl sådanl syfle. Denavser atl bereda stabila inkomster ät den, som inte kan förvärvsarbeta ellersom kan förvärvsarbeta endast i begränsad omfattning. Del är ofrånkomligt, att varje pensionering påtagligtminskar de ekonomiska moiiven alt förvärvsarbeta. Del är emellerlid inleenbart ekonomiska drivkrafter som ligger bakom människors önskan om ell arbete,Detla förhållande har i växande grad uppmärksammats i modern sysselsättningspolitik.Arbetet är också elt medel för självförverkligande och social gemenskap. Det äromvittnat, all många pensionärer kan och vill fortsätta att arbeta, mensamtidigt olillräckligt klarlagt vad som hindrar dem från della. Del är därför önskvärt att få de pensionerades ställning iarbetslivet närmare belyst och atl uireda vad som kan göras för all beredaförvärvsarbete åt de pensionärer som så önskar. Denna uppgifl bör anförtrosåt en särskild tillkallad utredare. Huvudintresset bör inriktas på Del II A:2 Skr 1979/80:103 408 ålderspensionärer, äldre förtidspensionärer ocharbetstagare nära ordinarie pensionsålder, för vilka förtidspensionering är aktuell. Utredaren bör inleda silt arbete med all klarläggaförekomslen av förvärvsarbele eller annan sysselsällning bland ålders- ochförtidspensionärer. Särskilt viktigt är atl beskriva skillnader iförvärvsfrekvens mellan män och kvinnor, skillnader mellan olika delar avlandel, olika yrkesgrupper och näringsgrenar, alt kartlägga skillnadernastänkbara orsaker samt all belysa hur de förändrals över liden. Vidare böruiredaren skaffa sig en bild av hur stort del potentiella arbetsutbudet blandålderspensionärer och äldre förtidspensionärer är och därmed också analyserabehovel av arbetstillfällen om målet arbele åt alla skall förverkligas ocksåför de äldre som så önskar. Uiredaren bör inle bara undersöka i vilken utsträckningpensionärer kan och vill arbeta, utan också analysera i vilken utsträckninglagar, avtal och arbetsuppgifternas karaktär tvingar människor alt lämna sillarbete vid uppnådd pensionsålder eller . Mot bakgrund av här nämnda kartläggningar och redan gjordaundersökningar av äldre människors arbetsförmåga bör uiredaren diskutera hurstor betydelse som bör tillmätas de olika länkbara skälen lill alt vissapensionärer, med betydande återstående arbetsförmåga, inle står tillarbetsmarknadens förfogande. Bland sådana länkbara skäl kan förulom de redanangivna nämnas, all man föredrar andra aktiviteter framför förvärvsarbete, atlman avstår från atl söka förvärvsarbete pä grund av marginaleffekterna i skatteochbidragssystemet, eller atl man till följd av egna värderingar elleromgivningens attityder har uppfattningen, all den som är pensionär ej börförvärvsarbela. Utredarens utgångspunki bör vara atl äldre arbetstagarebör ha vidsträckt räll alt, inom ramen för etl flexibelt pensionssystem iprakliken själva beslämma. när de vill lämna förvärvslivet. Därför börutredaren la ställning lill vilka ålgärder, som kan behöva vidlas för atlstärka de äldres ställning på arbetsmarknaden. Sådana åtgärder kan vara av viltskilda slag och beröra l.ex. arbetsmarknadspolitik, skattefrågor,pensionsfrågor, social service, lagar och avtal om anställningsskydd m,m. Vadbeträffar skatter, pensioner och social service bör uiredaren främst se som sinuppgifl att belysa om gällande beslämmelser eller praxis ulgör etl hinder förmöjligheterna att bereda pensionärer sysselsättning, Evenluella reformbehov pådessa områden får utredas i annat sammanhang, Däremoi bör uiredaren i samrådmed anslällningsskyddskommittén (A 1977:01) ta ställning till om den nuvarande67-årsgränsen i 33 S lagen (1974:12) om anställningsskydd bör bibehållas ellerom den bör höjas. Därmed lillgodoses riksdagsbeslutet i anledning avarbelsmarknadsulskottels ullalande i belänkande nr 1977/78:8, Uiskoltetulialade all möjligheterna atl lillförsäkra alla arbelslagare lagfäsi anslällningsskyddtill fyllda borde undersökas. Ullalandet gjordes med anledning av ettyrkande med denna innebörd i motion 1977/78:224 av Per , Atl hell avslåfrån varje övre åldersgräns kan erbjuda svårigheter, Elt länkbart alternativeller komplemenl till den begränsade höjning av nuvarande åldersgräns somarbelsmarknadsutskoliet diskuterar kan vara all ersälta den automatiskaavgångsskyldigheten med en rätt all övergå till visstidsanställning. Utredaren bör lägga särskild vikl vid alt överväga ochföreslå arbetsmarknadspolitiska åtgärder, som kan öka de äldres möjligheterall få eller behålla elt lämpligt arbele, på hel- eller dellid. Vissa av de älgärder som kan komma atl föreslås för allöka möjligheterna 409 Kommittéer: Del II A:3 till förvärvsarbele för den som uppnått ordinariepensionsålder torde vara lillämpliga också för många av de äldre arbetstagare,som av arbelsmarknadsskäl är eller står i begrepp att bli förtidspensionerade,1 det sammanhanget bör uiredaren beakla den översyn av möjlighelen bl.a. lillvilande pensionsräll för förtidspensionär, som tar elt förvärvsarbete som jagaviserat i proposilionen 1978/79:73 om åtgärder för arbetshandikappade. Införsen sådan vilande pensionsräll måsle den nämligen förenas med akliva sysselsättningsskapandeåtgärder för de människor som berörs. Vid uppdragets fullgörande bör uiredaren samråda med demyndigheter och andra utredningar, som berörs av uppdragel. Vidare böruiredaren bedriva sill arbele i nära samråd med arbetsmarknadens parler ochpensionärsorganisationerna.