prop · G303143 · 1979-12-31 00:00:00 — Regelsamlingen utgör en redogörelse för och utveckling avde lagbestämmelser och föreskrifter (exempelvis förordningen, SFS 1973: 221',om auklorisalion och godkännande av revisorer saml Kommerskollegiets revisorskungörelse)som reglerar de auktoriserade revisorernas verksamhet. Reglerna, som är kompletterade med anvisningar, motsvarardem som rekommenderats för de till Union Européenne des Experts ComptablesEconomiques el Financiers (UEC) anslulna revisorsorganisationerna, däriblandFAR, Varje organisation kan kompleltera dessa regler med de detaljer ochpreciseringar som kan befinnas önskvärda. Anvisningarna innehåller sådanakomplelleringar. Regelsamlingen kan givetvis inte lämna svar på alla defrågor som kan uppkomma i olika situationer under yrkesutövningen. I sådanafrågor som inte med säkerhet kan bedömas med hjälp av regelsamlingen, har FARsstyrelse rätl att lämna tolkningar. Sådana tolkningar meddelas samtligaledamöter. Ledamot som blir föremål för kritik har rätl alt få sillhandlingssätt prövat av styrelsen. Ifrågasatt avvikelse från föreskrifterna i dennaregelsamling utredes genom styrelsens försorg. Ledamoi som befinnes ha avvikitfrån sådan föreskrift eller av styreslen meddelad lolkning har skyldighel attpå anmodan av slyrelsen förklara avvikelsen. Styrelsen beslutar i enlighet medFARs stadgar om disciplinära åtgärder gentemoi ledamot som befunnits skyldigtill överträdelse av bestämmelserna i regelsamlingen. De här följande reglerna har fastställtsav föreningsstämman, som del lillkommer att besluta om ändringar i dem. Delåligger styrelsen att fortlöpande se över reglerna saml atl enligt 10 8 FARsstadgar för behandling av föreningsstämma framlägga förslag till sådanaändringar som anses önskvärda. ' Nuvarande lydelse 1976:825. Prop.1979/80:143 181 Följande definitioner gäller för téi-minologin iregelsamlingen. Ledamot i FAR. Av ledamot personligen ägd revisionsfirma eller i 11 8revisorskungörelsen omnämnt bolag, i vilket ledamot är delägare, aktieägareeller anställd. Den som anlitar ledamoi, dennes byrä eller person som stårunder ledamots överinseende. Person, förelag, organisation eller myndighel, som ärföremål för uppdrag. Förvaltningsberättelser, balans- och resultaträkningar medlillhörande noter och kommentarer samt andra ekonomiska redovisningar även omde icke bygger på fullständig bokföring. Regel I Yrkesmässigt uppträdande Ledamot skall alllid visa sig värd det Jöitroende somyrket kräver. Han skall vid fullgörandet av sina yrkesuppgifter samvetsgrantiakttaga god revisorssed. God revisorssed innebär att ledamot även inom andraområden än dem som behandlats i efterföljande regler skall uppträda på sådanlsätl att han icke vanhedrar sig själv och sin yrkeskår. Såsom inledningsvisframhållits är det otänkbart att specificera alla de krav i olika avseenden somkonstituerar god revisorssed. Här skall blott anföras eii fåtaltillämpningsföreskrifter. Ledamot skall avhålla sig från uppförande och uppirädandesom kan inverka menligt på förtroendet för yrkeskåren. Yrkesverksamheten skall bedrivas i ordnade former och meden god redovisning och dokumentation av arbeten utförda för klienier. Ledamot skall eftersträva ordnade ekonomiska förhållandenoch iakttaga största försiktighet i fråga om borgensåtaganden. Ledamot skall utöva sitl yrke med självständighet ochobjektivitet. Han måste därför vid ett uppdrag alltid vara oberoende I sinaställningstaganden. Brister dessa förutsättningar, skall han avböja respektiveavsåga sig uppdraget. Delta gäller likaledes då omständigheterna är sådana attde kan ge anledning till befogat tvivel om ledamotens oberoende. Ledamoi får icke göra yrkesmässiga uttalanden om han ellerhans byrå 1979/80:143 182 enligt gällande bestämmelser är jäviga eller eljest slår isådant förhållande till klienten att detta kan antagas påverka hansbedömningar. Här nedan återges etl anlal situationer, där utomståendekan antagas ifrågasätta ledamots oberoende. Beroendeförhållande skall exempelvis anses föreligga, omledamoten eller dennes byrå under tid då uppdragsförhållande lill klient råder; 1 innehar elleravtalat atl förvärva någol som helst direkl eller i något hänseende väsentligtindirekt intresse i företagel. 2 inneharekonomiska engagemang tillsammans med företaget, hos detta anställd person,styrelseledamot eller huvudaktieägare i företaget, och engagemanget ärväsentligt i förhållande till ledamotens eller hans byrås förmögenhet. 3 gått i borgenför klient eller hos denne anställd person. 4 innehar lånlill eller från företaget, hos detta anställd person, styrelseledamot ellerhuvudaktieägare i företaget. Häri innefattas icke följande lån, som erhållitspå normala villkor från låneinstitut, om detla enligt lag äger rätt att utlånatill revisor: a lån upptagna av ledamot eller dennes byrå, om de äroväsentliga i förhållande till låntagarens förmögenhet, b lån molsäkerhet av fastighelsinteckningar. c övriga lån mot säkerhet, med undantag avlån mot säkerhet av borgen av ledamots byrå eller av pantförskrivning av andeleller aktier i denna. 5 varit knutentill företaget i egenskap av styrelseledamot, anställd eller på annat sätt, sominneburil befogenheter av förvaltningskaraklär. 6 befinner sig isådant förhållande till person i företagets ledning, som enligt lag föranlederjäv, eller eljest står i en ställning av beroende till sådan person. 7 medverkat vidföretagets bokföring i en omfattning som icke står i överensstämmelse medinnehållel i lag eller revisorskungörelsen. Även om medverkan överensslämmermed nyssnämnda stadgande, får detta ändå icke medföra begränsning avrevisionens omfattning, 8 mottagit sådangåva som icke kan betraktas som normal minnes- eller hedersgåva. 9 tillövervägande del erhåller sina inkomster från klienten. Är ledamotensverksamhet nystartad, kan dock denna situation föreligga utan alt beroendebehöver förutsättas. 10 erhåller subventioner direkt eller indirekt frånkreditgivare lill eller annan intressent i företaget, som är föremål förrevision. Regel 3 Oförenlig verksamhet Ledamot får icke ägna sig ål sådan annan verksamhel som äroförenlig med hans yrkesplikler som fristående revisor. Ledamot är oförhindrad att driva verksamhet som konsultinom områden där han eller hans byrå besitter kompetens, exempelvisbeskattning, organisalion, databehandling inom redovisningsområdet och liknanderevisorsyrket närslående områden, under förutsättning att han därvid efterkommerföreningens stadgar och dessa regler för god revisorssed. Verksamhet eller uppdrag inom andra områden än nu sagtskan understundom vara förenliga med revisorsyrket under förutsättning attallmän- Prop.1979/80:143 183 tilltro lill ledamotens objektivitet icke därigenomrubbas. får sålunda exempelvis: inneha anslällning som lärare vidstatliga, kommunala eller andra allmänl erkända undervisningsanstalter, om hansamtidigt utövar revisorsyrket i betydande omfattning, förvalta egna förmögenhetsobjekt ulanföryrkesverksamheten, om förvallningen icke innebär aktiv affärsverksamhet. Ledamot skall omsorgsfullt genomföra sina yrkesuppgifter,så atl han får ett tillfredsställande underlag för sina bedömningar. Han år skyldig att beakta god redovisnings- ochrevisionssed. Om ledamot enligt gällande lag eller med uppdragsgivaresmedgivande anlitar av honom eller byrån anställd medarbetare, sker detta påhans eget ansvar. Han måste vara medveten om sitt eget ansvar även vidsamarbete med andra revisorer. Vid utförande av revisioner måsle ledamoi givetvisnoggrant efterkomma gällande lagstiftning, bestämmelser i bolagsordningar ochsådana föreskrifter som i speciella fall kan vara utfärdade av myndigheter ellerandra. Om sisinämnda föreskrifter innehåller beslämmelser som begränsargranskningens effektivitet eller på annat sätt i väsentlig grad försvårar den,bör detta påpekas i en rapport över granskningen, på ett sådant sätt attinnehållel i rapporten eller i den granskade handlingen icke blir vilseledandeför utomstående läsare. Ledamot skall dessutom beakta av föreningen ulfärdaderekommendationer ifråga om god redovisnings- och revisionssed. Om det iredovisningshandling förekommer avvikelse från god redovisningssed, som är avsådan art alt handlingen blir vilseledande, eller om god revisionssed av någonanledning, exempelvis bristande information, icke kunnat följas, måste dettapåpekas i rapport till det organ som har att besluta om fastställelse av ekonomiskredovisning och/eller ansvarsfrihet. Skulle sådant organ ej finnas, skallrapporten avges till uppdragsgivaren. Del är av särskild vikl att för ledamot bekantförhållande, som icke beakiats i av honom granskad redovisningshandling, vilkendärigenom kan bli i väsenllig grad vilseledande, påpekas i sådan form atthandlingen icke kan utnyttjas i obehörigt syfte. Vad ovan sagts gäller i tillämpliga delar också utlåtandeni samband med värderingar m. m. I avgiven rapport skall anges vilka avgränsningar uppdragelhaft. Ledamot fär icke tillåta att hans namn används i sambandmed prognoser och framtida transaktioner på sådant sätt alt det ger anledningatt antaga att han slyrker sannolikheten hos framtidsbedömningen. Ledamot äremellertid oförhindrad att i övrigt inom ramen för sin kompetens medverka viddet tekniska upprättandet av prognoser och andra framtidsbedömningar. Vidsådan medverkan måste det förutsättas att framlidsbedömningarna kommer atlanvändas av andra än klienten. Bedömningarna måste därför innehålla redogörelseför källmaterial som använts vid upprättandet, de viktigaste antagandena,omfattningen av ledamotens medverkan och ansvar. Vid samarbele med annan ledamot kan granskningsarbelelinom ett Prop.1979/80:143 184 Varje ledamoi måsle emellerlid deltaga ibedömningen av resultatet av annan ledamots granskningsarbele. Vid samarbetemed annan revisor ankommer det på ledamolen atl bedöma vilka granskningsarbetensom lämpligen kan överlåtas på denne. Beträffande jävbestämmelserna i akliebolagslagen ochföreningslagen bör uppmärksammas att ledamot bör meddela slyrelsen ommedrevisor skulle vara jävig, då varje revisor är skyldig tillse attbestämmelserna i dessa lagar följs. Ledamoi som skall bedöma en iveksam åtgärd ellerunderlåtenhet bör till ledning för silt handlande alltid överväga vilkabefogade synpunkter som kan framkomma vid en efterföljande kritisk granskning.Han bör tydligt ange silt ställningstagande. Ledamot får icke Jör utomstående röja sakförhållandeneller upplysningar, som han fått kännedom om under sitt arbete, såframt ickelaglig upplysningsplikt föreligger eller uppdragsgivaren givit sitt tillstånddärtill. Han får ej heller till fördel för sig eller till skada eller gagn förannan utnyttja vetskapen om sådana sakförhållanden och upplysningar. Offentlig myndighet (l.ex, domstol, åklagarmyndighet,polismyndighet eller taxeringsmyndighet) har enligt lag eller annan förfallningvissa möjligheter att tvinga en auktoriserad revisor att lämna upplysningareller tillhandahålla handlingar, även om klienten inte vill ge sitt tillstånddärtill. Enligt RB 36:5 första stycket, sådanl detta lagrum lyderenligt lag , som trätt i kraft den , får ej någonhöras som vittne angående något, som han enligt lag eller annan förfaUning ärpliklig att hemlighålla, med mindre den, till vilkens förmån tystnadspliktengäller, samtycker därtill. Lagbestämmelse om tystnadsplikt för revisor iakliebolag finns i 10 kap. 13 6 aktiebolagslag. För auktoriseraderevisorer gäller bestämmelsen i 8 8 förordningen om auktorisation ochgodkännande av revisorer. Under hänvisning till nu nämnda bestämmelser synes enauktoriserad revisor ha betydande möjligheter atl hävda att han inte ulanhuvudmannens samtycke får höras som vittne angående något som omfattas avtystnadsplikten. Vidare är att observera stadgandet i RB 36:6, enligt vilkelett vittne kan vägra att som vittne avge utsaga, varigenom yrkeshemlighetskulle uppenbaras, om ej synnerlig anledning förekommer att vittnet höresdärom. Jfr angående beslag RB 27:2 och angående editionsföreläggande RB 38:2andra stycket. Det är att rekommendera att ledamot, när fråga uppkommerom vittnesförhör med honom, om beslag eller om edilionsföreläggande, ochklienien inte vill samtycka, till rättens avgörande hänskjuter frågan om vilkaskyldigheler som åvilar honom. Gentemot taxeringsmyndigheterna är en revisor inle skyddadi motsvarande grad. Enligt 56 8 4 mom, taxeringslagen får den som verkställers. k. taxeringsrevision ta del av handlingar av betydelse för revisionen utanhinder av alt den, hos vilken revisionen sker, har att iakttaga tystnad omderas innehåll, låt vara att skatterätten på framställning av den hos vilkenrevisionen sker kan besluta att viss handling skall undantas från revisionen;förutsättningen för bifall till sådan framslällning är emellertid attsynnerliga skäl föranleder därtill. Enligt bevissäkringslagen för skatte- och Prop.1979/80:143 185 avgiftsprocessen , som trätt i kraftden , får s.k. säkringsåtgärd (beslag, försegling ocheflersökning) beslutas utan annan förutsättning än att risk föreligger för altelt bevismedel kommer att undanhållas eller förvanskas. Visserligen kan densom blir föremål för åtgärden göra skriftlig framställning hos länsskalterällenom undantagande av visst bevismedel från granskning, om han har tystnadspliktbeträffande innehållet i handlingen eller anser att innehållel på grund avsärskilda omständigheter ej bör komma till annans kännedom, men sådanframställning får bifallas endast om synnerliga skäl föreligger. Anteckningar som förs av ledamoi i samband med uppdrag ochkopior av handlingar som utgör dokumentation, är hans respektive hans byråsegendom och får inle utan laglig skyldighet utlämnas till annan. I händelse avbeslag eller editionsföreläggande bör ledamot respektive hans byrå, då del ärgenomförbart, behålla kopior av sådana anteckningar och handling- Regel 6 Förhållandet till kolleger Ledamot skall verka för goda relationer ino:' yrkeskåren. Innanledamoi riktar kritik mot kollegas handlande eller underiåtenhet, måste hanbeakta de omständigheter som förelåg då kollegan gjorde sina överväganden. Kritiksom riktas mot kollega, skall ha värdig form och bör underställas denne, innanden framförs. Regel 7 Publicitet och ackvisilion Ledamot får icke göra sitt namn och sina kvaliflkationerkända hos allmänheten på ett sätt som kan misskreditera yrket. Han fårej genom andra än i stadgarna medgivna reklamåtgärder eller genom direktackvisilion söka värva uppdrag. Grundläggande för revisorns yrkesutövning är en strävanefter objektivitet. Subjektivt färgad publicitet rörande den egna personeneller verksamheten motsvarar följaktligen ej god revisorssed. Arvode skall vara skäligt med hänsyn till de kunskaper ochden erfarenhet som ledamoten kan utnyttja i sin yrkesverksamhet och med hänsyntill del enskilda uppdragels natur och omfattning. Ledamotfår icke överenskomma om arvode beräknat efter andra grunder än ovan sagtseller debitera arvode som görs beroende av residtatet av hans arbele. Klienter är berättigade atl på begäran få en approximativuppgift om arvodel för ett visst uppdrag, så att arvodet pä förhand kanbedömas. Om detta icke är möjligt, skall klienten på begäran hållas underrättadom nedlagda kosinader i den takt arbetet fortskrider. 1979/80: 143 186 (urSvenska Revisorsamfundel SRS: Stadgar. Etiska och kollegiala regler) Etiskaoch kollegiala regler för ledamöterna i 1969års målsättnings- och organisalionskommillé inom SRS föreslog bl.a. ulredningrörande tolkningen av begreppel god revisorssed. Ordinarie höslmötel idecember 1970 antog enhälligt det framlagda handlingsprogrammet och slyrelsenutsåg en kommitté, kallad etikgruppen, för utarbetande avetiska och kollegiala regler. Orsakentill tillkomsten av etiska regler är behovel av en närmare beskrivning avinnehållet i 6 I i Revisorsamfundets stadgar, som bl.a. säger atl SRS skallverka för god revisorssed. Vad som avses med sådan sed berörs däremoi icke istadgarna. Deregler, som införts, har arbetats fram av etikgruppen med ledning av sludierav in- och utländska kodifierade regler och rättsfallsstudier, enkät till SRS'ledamöter samt gruppens egen erfarenhet och uppfattning. Reglernaär givetvis icke uttömmande utan de är ett försök att nedskriva de meragrundläggande uppfattningarna. Liksom i så många andra situationer får manbedöma den uppkomna frågan med hänsyn till de speciella förhållanden, som råderi det enskilda fallet. Föratt ge vägledande uttalanden i etiska och kollegiala frågor har lillsatis enpermanent nämnd. Etiskaoch kollegiala regler för ledamöterna i 81 Det åligger ledamot atl efter bästa förmåga tillvarata sina uppdragsgivaresoch andra målgruppers intressen inom ramen för vad lag och god revisorssedbjuder. Ledamotskall utföra sina uppdrag med saklighet och omsorg. Föratl kunna uppfylla dessa krav fordras att ledamot ständigt förnyar sinakunskaper och vaksamt följer utvecklingen inom sitt område. 62 Ledamot skall uppträda på sådanl sätt att aktning och förtroende föryrkeskåren upprätthålls, 83 Reklam skall vara saklig. Den får icke vara uppseendeväckande eller Reklam illojal. Brevpapperfår endast innehålla fakta om ledamoten, huvudsakligast namn, adress ochlelefon. Medlemskapi SRS bör alllid anges. 6 4Ledamot bör icke till annan avstå arvode eller utge ersällning för att hanlillförts uppdrag av denne, såvida del icke är fråga om överlålelse hell ellerdelvis av verksamhelen. 6 5 Ledamot bör icke äta sig uppdrag av sådan omfallning att kvaliteten på arbetetdärigenom försämras. 8 6 Del åligger ledamoi att vid val av medarbetare visanoggrannhet och omdöme, att skaffa sig god kännedom om deras utbildning ochpraktik samt att ge dem arbetsuppgifter anpassade efter vunnen erfarenhet avnämnda fakiorer. Ledamot bör bereda sina anställda tillfälle lill lämpligvidareulbildning. 8 7 Ledamot och hans medarbetare har lystnadsplikl omde förhållan- Tystnadsplikt den, som de får kännedom om i sitt arbete,såvida icke lagstiftningen ålägger ledamolen alt uttala sig i speciella fall. Därutöver har ledamot, som slutar etl uppdrag, rätt atllill sin eflerlrädare uppge orsaken till uppdragets upphörande och den senareräu att av ledamoten erhålla för fullgörandet av sitl uppdrag erforderligauppgifter. 8 8 Ledamot får icke - i eller utanför sinyrkesverksamhel åla sig Oberoende uppdrag, som menligt kan påverka hansoberoende ställning. Som en följd härav anses det oförenligt med ledamotsverksamhel atl verka som fastighetsmäklare och försäkringsombud att drivainkassoverk-samhet eller liknande, såvida icke ledamolen upplyst uppdragsgivareom alt han uppbär ersättning härför av annan än denne. Ledamotfår icke göra sig beroende av uppdragsgivare genom lån. borgensförbindelsereller andra ekonomiska avtal mellan parterna vid sidan av uppdragsförhållandet. 8 9 Vidbestämmande av arvode skall hänsyn tas lill all ledamolen ulför ettkvalificerat arbete och till det ansvar, som ledamotens arbete innebär. Ledamoten får icke betinga sig ell arvode, som är beroendeav del ekonomiska resultatet av arbetet. Ledamotbör icke åta sig utförande av uppdrag till fast arvode, om uppdragelsomfattning icke helt kan överblickas. Om anbudpå fast arvode måste lämnas (t. ex. på grund av bestämmelse i bolagsordningeller liknande) bör anbudet lämnas med förbehåll om rätt till tilläggsräkning. Sedan uppdragel slutförts eller eljest upphört skallsluträkning möjligt tillställas uppdragsgivaren. 6 10 Sedan uppdrag slutförts eller eljest upphört, skalluppdragsgivaren tillhöriga handlingar utan dröjsmål utlämnastill honom, såvida icke laga av handlingar rätt att innehålla handlingarnaföreligger. 6 11 Med kollega avses ledamot i och i annanrevisorsorganisation. 1979/80:143 188 812 Medför etl uppdrag att ledamoten skall uttala sig om en kollegas arbete,skall uttalandet vara sakligt. Om det är lämpligt med hänsyn till uppdraget ochuppdragsgivaren, skall ledamoten taga kontakt med kollegan för atl undvikamissförstånd, innan uttalandet görs. 813 Då ledamot erbjuds etl uppdrag, som en kollega har eller haft, börhan ta reda på orsaken härtill. Detnya uppdragel skall icke överläs, om uppdragsgivaren icke vill rälla tillallvarliga förhållanden, som kollegan med rätta har vägrat atl godkänna. 814 Om ledamoi, som har anställning hos kollega, ämnar sluta sin anställningför att börja egen verksamhet eller erhålla anställning hos annan kollega, fårhan icke verka för atl uppdragsgivare skall följa medtill det nya verksamhetsområdet. 815 Ledamot får icke direkt vända sig lill en kollegas medarbetare och erbjudadenne anställning. 816 Om ledamoi får uppdrag hos en kollegas uppdragsgivare bör kolleganunderrättas härom. Ledamotfår icke motsätta sig att kollega tillkallas av uppdragsgivaren och får ej hellerförsvåra samarbete med kollegan. 817 Ledamot bör icke erbjuda sina tjänster utan ersättning eller mot orimligtlågt arvode, om det icke kan motiveras av ideella skäl. 818 Om kollega avlider, får ledamot icke vända sig till dennes uppdragsgivareför att överta uppdrag med mindre än att åtgärden skriftligen god-kännes av denavlidnes rättsinnehavare. § 19Utöver vad som anges i 6 2 gäller, atl ledamot såsom ombud i mål och ärendenhos myndighet är skyldig att väl förbereda sig och att handlägga uppdragel medomsorg och skyndsamhet. 1979/80:143 189 (ur ):Stadgar. Regler om god sed) 8 1 Det åligger ledamoi att efter bäsla förmåga tillvaratasina uppdragsgivares och andra målgruppers intressen inom ramen för vad lagoch god redovisnings- och revisorssed bjuder. Ledamot skall ulföra sina uppdrag sakligt ochomsorgsfulll. För alt kunna uppfylla dessa krav fordras att ledamoiständigt förnyar sina kunskaper och vaksamt följer ulvecklingen inom sitlområde. 8 2 Ledamoi skall uppträda på sådanl sätt atl aktning ochförtroende för yrkeskåren upprätthålls. 8 3 Reklam skall vara saklig. Den får icke vara slölandeeller illojal. Brevpapper får endasl innehålla fakta om ledamoten,huvudsakligast namn, adress och telefon. Medlemskap i bör anges. 8 4 Ledamoi bör icke till annan avstå arvode eller utgeersättning för atl han tillförts uppdrag av denne, såvida del icke är fråga omöveriåtelse helt eller delvis av verksamheten. 8 5 Ledamoi bör icke åla sig uppdrag av sådan omfattningatl kvaliteten på arbelet därigenom försämras. 8 6 Del åligger ledamoi att vid val av medarbetare visanoggrannhet och omdöme, att skaffa sig god kännedom om deras utbildning ochpraktik saml atl ge dem arbetsuppgifter anpassade efter vunnen erfarenhei avnämnda fakiorer. Ledamoi bör bereda sina anslällda tillfälle till lämpligvidareutbildning. § 7 Ledamoi och hans medarbetare har tystnadsplikt om deförhållanden, som de får kännedom om i sitt arbele, såvida icke lagstiftningenålägger ledamoten att uttala sig i speciella fall. Därutöver har ledamoi, som slutar ett uppdrag, rätt atllill sin efterträda- Prop.1979/80:143 190 re uppge orsaken lill uppdragets upphörande och den senarerätl alt av ledamolen erhålla för fullgörandel av sitt uppdrag erforderligauppgifler. 8 8 Ledamot får icke - i eller utanför sin yrkesverksamhet- åta sig uppdrag, som menligt kan påverka hans oberoende ställning. Som en följd härav anses del oförenligt med ledamotsverksamhel alt verka som fastighetsmäklare och försäkringsombud all drivainkassoverk-samhet eller liknande, såvida icke ledamoten upplyst uppdragsgivaredärom. Ledamot får icke göra sig beroende av uppdragsgivare genomlån, borgensförbindelser eller andra ekonomiska avial mellan parterna vidsidan av uppdragsförhållandet. 8 9 Vid bestämmande av arvode skall hänsyn tas till altledamolen utför ett kvalificerat arbete och till det ansvar, som ledamotensarbete innebär. Ledamoten bör icke betinga sig ett arvode, som är beroendeav det ekonomiska resultatet av arbetet. Ledamot bör icke åla sig utförande av uppdrag lill fastarvode, om uppdragets omfattning icke helt kan överblickas. Om anbud på fast arvode måste lämnas (t. ex, på grund avbeslämmelse i bolagsordning eller liknande) bör anbudet lämnas med förbehåll omrätt till tilläggsräkning. Sedan uppdraget slutförts eller eljest upphört skallsluträkning möjligt tillställas uppdragsgivaren.