prop · G30397 · 1979-12-31 00:00:00 — a. frågorom gränsvärden. Allmänt vill jag här framhålla alt jag delar radonulredningensuppfattning om behovet av provisoriska gränsvärden. När del gäller gränsvärden för strålning från mark fårdessa betydelse vid planering för ny bebyggelse. Enligt 9 S BS, som innehållerallmänna bestämmelser om planläggning, förutsätts för att mark skall fåanvändas för bebyggelse att den från bl.a. sundhetssynpunkt eller i övrigt frånallmän synpunkt är lämpad för bebyggelseändamål. Vid planläggning skall såledestillses atl dessa krav är uppfyllda. Enligt 76 S 2 mom. BS skall Prop.1979/80:97 11 statens planverk ulfärda de råd och anvisningar som behövsför tillämpningen av sladgan. Enligt vad jag har erfaril kommer planverketatt. med ulgångspunkt från radonulredningens resultat och förslag, se överfrågan om anvisningar lill bl. 9 S BS. Sådana anvisningar får naluriiglvisockså betydelse vid tillståndsprövning av bebyggelse utanför planlagda omiåden. För kommunernas planering av markanvändningen är delgivetvis av stor belydelse atl klarlägga var i landel det förekommer mark medsärskill hög radioaktivitet. Enligt vad man meddelat från SGU kommer de GEOstrålningskarlor, som jag lidigare nämnde om, efler hand som de blir färdigaalt tillhandahållas kommunerna för atl användas vid planeringen och viduppspårning av vissa hus med hög radondotlerhalt. Inom vissa områden där bl. a.alunskiffer förekommer är dock de geologiska förhållandena dåligt kända. I fråga om nybyggnad av hus. som innehåller bostads- ellerarbetsrum, gäller enligl 46 § BS atl byggnaden, om den skall användasstadigvarande, .skall anordnas och inredas så atl den bereder möjlighet tilltrevnad och god hygien. a. skall särskilt beaktas all byggnaden skall kunnaventileras på lillfredsslällande säll. På grund av beslämmelserna i 48 a och 49SS BS får nybyggnadskraven i 46 S belydelse också vid ombyggnader. Enligl 76 SBS meddelar statens planverk närmare föreskrifter saml anvisningar och råd omkonstruktion och utförande i övrigt av byggnader och andra anordningar, omvilka bestämmelser ges i BS. Föreskrifter, som är av inle oväsentlig ekonomiskbelydelse, skall för att bli gällande fastställas av regeringen. gällerockså om föreskrifier av annan orsak är av slörre vikl. harinkommit med en framställning om fastställelse av nya föreskrifter i SBN. a. avser radondotlerhalt i byggnader. I enlighet med sill remissyllrandeföreslår planverket i sin framställning atl ett gränsvärde införs för högstaradondotlerhalt inomhus vid nybyggnad. Med en sådan utformning avföreskrifterna måsie hänsyn tas inte bara till radioaktiviteten ibyggnadsmaterialet utan även lill den radondotlerhalt i inomhusluften som kanhärröra från marken och eventuell fyllning liksom även lill radon som kantillföras inomhusluften från hushållsvattnet. föreslår attradondotterhallen inomhus skall få uppgå till högsl /m vid nybyggnad samtatt byggnadsmaterialets gammaindex inte får överstiga värdel I. Förslagetomfallar också gränsvärden för byggnadslovspliktiga ombyggnader. 1 den delenöverensstämmer förslaget i huvudsak med vad radonutredningen har föreslagil.Planverkets förslag bereds f. n. i bostadsdeparlemenlel. När det gäller den befintliga bebyggelsen finns, somjagtidigare redovisat, grundläggande bestämmelser om bostäders beskaffenhel ochskötsel i hälsoskyddshänseende i HS. I HS finns inle någon definilion av begreppet sanitärolägenhet. 1 förarbetena till sladgan (prop. B 1958: 46) anslöt sig emellertidföredragande statsrådet till hälsovårdsstadgekommilléns bestämning avbegreppet. Prop, 1979/80:97 12 bär alt som sanitär olägenhel anses alla yllre faklorer avnågon betydenhet, som inte är av blott tillfällig natur och som kan inverkamenligt i såväl fysiskt som psykiskt hänseende på en normal människashälsotillstånd. Denna bestämning av vad som skall hänföras till sanitärolägenhet har blivit vägledande i rättstillämpningen. Enligl 4 S HS och instruktionen för socialslyrelsenankommer del på slyrelsen atl till ledning för hälsovårdsnämnderna meddela rådoch anvisningar rörande den allmänna hälsovården. Jag vill här upplysa om allsocialslyrelsen redan nu i sina anvisningar lill 15 S HS tagit upp frågan omhälsofarliga ämnen i inomhusluften. Styrelsen framhåller bl. a. alt brister ivenlilationssyslemel kan leda till hygieniska problem i form av t. ex. högahalter av hälsofarliga ämnen, dålig lukl, kondens, dammkvalster och mögel, somkan utgöra sanitär olägenhet för de boende. Eftersom det inte finns någolultryckligt förbud mol atl stänga av mekaniska ventilationsanläggningar ellerall sätta självdragssyslem ur funktion, har slyrelsen i sina anvisningarframhållit all mekaniska venlilalionssyslem skall hållas i drift och skolas såatl de fungerar på avsett sätt saml atl självdragssyslem skall hållas ifunklionsdugligi skick (Socialslyrelsen, Dnr SN 1-5032: 168/78). Med hänsyn lill vad som genom radonulredningensundersökningar och remissyttrandena över ulredningens promemoria har kommU framom hälsorisker på grund av radon i bosläder är klarlagt atl radon ochradondöttrar är sådana hälsofarliga ämnen som kan utgöra sanitär olägenhet ien bostad. Enligt vad jag har erfarit har socialslyrelsen för avsikt att ge utråd och anvisningar belräffande radon i bostäder. Arbetet hai redan påbörjatsoch dess utgångspunkt är radonulredningens förslag om gränsvärden. De råd ochanvisningar som kan bli resultatet av arbetet torde på grund av kungörelsen(1970:641; omtryckt 1977:629) om begränsning i myndighets rält alt meddelaföreskrifter, anvisningar eller råd komma att underställas regeringen. Mot bakgrund av vad jag nu har anfört anser jag att det f.n. inte finns anledning att ta inilialiv lill några lagändringar. Jag vill i della sammanhang också erinra om altradonutredningen inle har lagt fram någol förslag lill provisoriskt gränsvärdeför stråldos från gammastrålning i befinllig bebyggelse. Gammastrålningen utgöri regel ett mindre problem än radondotterhallen. De åtgärder som kanvidtas i byggnadsbeståndet för atl motverka gammastrålningen är dessulom svårgenomförbaraoch innebär stora ingrepp i berörda bostäder. Frågan om gammastrålning börenligt min mening bli föremål för fortsatta överväganden i radonutredningen. Jag delar utredningens uppfattning att det behövsylleriigare insalser för atl bl.a. utföriigare studera hälsoriskerna ibyggnader på grund av strålning, analysera konsekvenserna av alternativagränsvärden, utförligare kartlägga förekommande strålnivåer, förbättramätmetoderna, utarbeta fler lämpliga skyddsålgärder och, slulligen, noggrantundersöka kostnads- 1979/80:97 13 effekterna för fastighetsägare och boende av de ålgärdersom krävs för alt riskerna till följd av strålning i bosläder ytteriigare skallkunna begränsas. Del är en viklig uppgift för radonutredningen alt ylleriigareklariägga dessa frågor så alt de provisoriska gränsvärdena så snarl del ärmöjligt kan ersältas av mera permanenta gränsvärden för strålning i byggnader. 2.3 Tekniska åtgärder mot strålning framhåller alt radonhalten i svenskabyggnader har ökat under . Detla har fram lill år 1975skelt framför allt genom ökad användning av radioaktivt byggnadsmaterial.Därtill kommer att sirävandena all minska energiåtgången ibyggnader kan ha lelt till minskad ventilation. Väl fungerande ventilation minskar riskerna för sanitärolägenhet i form av höga halter av radondöttrar, andra hälsofarliga ämnen,dålig lukt, kondens, mögel och allergiframkallande dammkvalster. Knappheten på olja och de höjda energipriserna harunderstrukit vikten av energihushållning i samhället. Uppvärmning avbebyggelsen svarar för en betydande del av den lolala energianvändningen ochsparåtgärder inom den sektorn är därför belydelsefulla. Energihushållning i bebyggelsenstimuleras därför på olika sätt. Bl.a. ulgår statligt stöd för vissa energisparandeåtgärder. En stor del av neltoenergiförbrukningen ibyggnadsbeståndet går ål lill atl värma upp ventilalionslufl. Med hänsyn lillkraven på energibesparing är del därför önskvärt atl luftväxlingen hålls på enså låg nivå som möjligt. Lägsta godiagbara ventilation i en bostad måsteemellertid enligl min uppfattning i första hand beslämmas av kraven på godhygien inomhus. Frågan om radon i bostäder har således ett vissl sambandmed energisparåtgärder och måste därför uppmärksammas i kommunernas energisparverksamhel.Från har sänts ut information om delta till kommunema. och kommunförbundets information till energibesiktningsförrätlarehar även dessa frågor tagits upp. Frågan om sambandel mellan energisparande ochhälsorisker i byggnader övervägs enligl vad jag har erfaril också ienergihushållningsdclegationen (Bo 1978:03). 1 vissa fall har energisparålgärder genomförts såeffektivi att luftomsättningen i bostaden har blivit för låg. Exempelvis hartilluftsvenliler salts igen. Av byggforskningsrådets energistatistik framgåratt del inle heller är ovanligt atl fläktar i fläklventilerade hus varvas nedeller hell slängs av eller vid låg utetemperatur, vilket resulterar ialltför låg luftomsättning. Jag vill här erinra om de anvisningar till 15 S HSsomjag redogjorde för. Det ankommer således på fastighetsägaren att setill all ventilationen fungerar på avsett sätt. Det är därför viktigi attkunskap om Prop.1979/80:97 14 ventilationens belydelse når ul till fastighetsägarna. Jagåterkommer till informationsfrågan. Enligl 46 S BS skall byggnader för stadigvarande bruk, sominrymmer bostads- eller arbetsrum, kunna ventileras på ett tillfredsställandesätl. I SBN 1975 föreskrivs som allmänl krav vid nybyggnad alt luftkvalitetenskall kunna hållas på sådan nivå all hälsofara inle uppstår. För flerbostadshusslälls krav på fläklventilalion som ger en luftomsättning av minst 0,5 oms/h.För enbostadshus godtas dock självdragsvenlilalion. För hus som är byggdaenligt äldre bestämmelser kan såväl högre som lägre luftomsättning förekomma. Av radonulredningens redovisning framgår att, omluftomsättningen uppgår lill 0,5 oms/h, radondollerhallen inomhus vid nybyggnadsom regel kan hållas lägre än det föreslagna provisoriska gränsvärdet /m'under förutsättning att byggnaden inle ligger på mark med förhöjd radonavgångeller innehåller byggnadsmaterial som har hög radonavgång. Kravel i SBN 1975 påen luftomsättning av minst 0,5 oms/h för fläklventilerade hus torde således t.v. kunna godtas vid nybyggnad. Undersökningar utförda av statens institut förbyggnadsforskning tyder på alt luftomsättningen i nyproducerade enbostadshusmed enbarl självdragsvenlilalion under vissa perioder väsentligt kanunderskrida värdel 0,5 oms/h. Slalens planverk har underställt regeringenförslag om ändring av föreskrifierna i SBN 1975 som innebär all näktventilationskall krävas även vid nybyggnad av småhus. Förslagel bereds f. n. ibostadsdepartementet. har framhållil all kunskapen om vilkenluftomsäit-ning som förekommer i bosladsbeslåndel är bristfällig trots altflera undersökningar har genomförts. Del gäller främst de självdragsventileradehusen. Delta bekräftas av flera remissinsianser. En någorlunda säker bedömningav hur ventilationen fungerar i bostadsbeståndet förutsätter ytterligareundersökningar. Enligl vad jag har erfaril kommer sådana undersökningar atlgenomföras med medel från byggforskningsrädel. pekar på att luftomsättningen i ett stortantal bostäder med förhöjd radondotlerhalt är lägre än oms/h. Genom attskapa en fungerande ventilation med en luftomsättning av 0,5 oms/h kan manenligl radonutredningen sänka radondotterhallen i många av dessa bosläder acceptabel nivå. I byggnader med myckel höga radondotterhaller kanluftomsättningen behöva ökas över 0,5 oms/h för att halten skall minskas acceptabel nivå. väl fungerande mekaniskt ventilationssystem har denfördelen framför etl självdragssyslem all en någoriunda jämn ventilation kanerhållas oberoende av yltre väderförhållanden. Erfarenheten från undersökningarav mekaniska ventilationssystem visar dock att dessa inte alllid fungerartillfredsställande. I fläklventilerade bosläder med hög radondotlerhalt inomhusbör enligt utredningen den första åigärden för atl minska radondotlerhaltenvara en genomgripande kontroll av atl venlilationssyslemel 1979/80: 97 15 fungerar på avsett vis. En sädan kontroll kan behöva skegenom både besiktning och mätning. 1 fläklventilerade bostäder som har samtliga frånluftsdonanslutna till fläkt bör del enligt radonutredningen normalt inte vara svårt altfå 0,5 oms/ h som medelluftomsättning i huset. Viktigt är att ventilationen ärnågorlunda jämnt fördelad. Speciell uppmärksamhet bör ägnas åt ventilationen isovrum. Vid fältundersökningar utförda av det nämligen visat sig all ventilationen i sovrum ofta är sämre än i andrarum. Kostnaderna för nödvändiga ventilalionstekniska ålgärder i hus med högradondotlerhalt har av planverket bedömts vara förhållandevis små. För självdragsventilerade bosläder gäller enligtradonutredningen på samma sätt som för de fläktvenlilerade atlventilationssystemet måste kontrolleras med avseende på tilluftsdon,frånluftsdon och ventilationskanaler. I det fall självdragsvenlilationen ärotillräcklig för all säkerslälla godiagbara hygieniska förhållanden inomhus kanbyggnaden behöva förses med cenirala frånluftsfläkiar. Det kan också blinödvändigl att komplettera enskilda rum med särskilda tilluflsdon. 1självdragsventilerade bosläder med mycket hög radondotlerhalt kan del dessulombli nödvändigl alt dimensionera ventilationssystemet så att del ger en högreluftomsättning än 0,5 oms/h. Enligt radonulredningens uppfattning behöverfläklventilalion installeras främst i självdragsventilerade enbostadshus somhar minst 4-5 av rummens 6 omslutande ytor utförda i alunskifferbaseradgasbetong med hög radonavgång. Installationskostnaden uppskattas av utredningentill mellan IO 000 och . Behovel att spara energi är somjag har framhållitslort. I befintliga byggnader med hög radondotterhall måste i vissa fallluftomsättningen ökas så alt den översliger 0,5 oms/h för all radondotterhaltenskall kunna sänkas till acceptabel nivå. I sådana fall kan det många gångervara från energiekonomisk synpunkt motiverat alt anordningar för värmeåtervinninginstalleras. För sådana anordningar kan energisparstöd lämnas. Jag kommer i delföljande att föreslå ekonomiskl slöd för ålgärder som minskar strålriskerna ibostäder. Redan nu vill jag anmäla att som villkor för detta slöd enligt minmening bör gälla atl, i de fall luftomsättningen måste ökas över 0,5 oms/h,anordningar för värmeåtervinning installeras om det är energiekonomisktmotiverat. De övriga åtgärder som diskuleras av radonutredningen föralt minska radondolterhallen inomhus är byte av byggnadsmaterial som ger upphovtill förhöjd radondollerhalt eller isolering av materialet med spärrskikt föratl minska radongasutströmningen i rumsluften. Utredningen anför dock att delofta är så svårt och kostnadskrävande att byta byggnadsmaterial som har enbärande funktion eller utgör bjälklagsfyllning atl del som regel inle är enframkomlig väg. När del gäller isolering av byggnadsmaterial med högradonavgång pågår forskningsprojekt där särskilda spärrskikt undersöks. 1979/80: 97 16 har uppskattat all mellan 200 och 2 000hus ligger på mark av alunskiffer eller har fyllning av s. k. rödfyr och har enradondotter-halt inomhus som översliger /m. Enstaka hus med värden över I000 Bq/m förekommer och bör enligt utredningen åtgärdas snarasl. För dessa huskan del 1. ex. bli aktuellt med utbyte av fyllning intill källarväggarna.Koslnaden för atl schakta borl sådan fyllning och ersälla den med lämpligtmalerial saml alt återställa anordningar på marken har ulredningen uppskattattill . För källariösa byggnader med s. k. krypgrund påmark med hög radonavgång bör krypgrunden fläktventileras. 2.4 Vissa frågor om spårning och mätning m. m. Som jag har anfört kan hög radondotterhall ibostäder vara att betrakta som sanitär olägenhel enligl hälsovårdsstadgan. Detligger därför nära lill hands atl hälsovårdsnämnderna spårar och närmareundersöker byggnader, i vilka höga halter av radon och radondöttrar kanförmodas förekomma i utrymmen där människor uppehåller sig stadigvarande. Härefterkan nämnderna bedöma om sanitär olägenhel föreligger till följd av strålning. Ansvaret för att erforderliga ålgärder vidlas för atlundanröja sanitära olägenheter ligger i första hand hos fastighetsägarna. har i sin promemoria närmare redovisatolika spår-nings- och mätmetoder. Det konstateras att lillgängliga mätmetoderär osäkra när det gäller långiidsmedelvärden av strålningen. Dessa värden är defrån strålskyddssynpunkt viktigasle all känna till. Mätningarna bör därför enliglradonulredningen komplelleras med uppgifler som kommer fram vid 1. ex.besiktningar. Mol bakgrund av mälmetodernas osäkerhei är del enliglutredningen inte heller rimligl att kräva alltför ingående mätningar för allbedöma radondolierhalterna i en boslad. Del väsentliga måste vara att snabbtfinna de mesl utsatta husen i bostadsbeståndet, dvs. de hus som har en radondotlerhaltsom ligger över /m. har i en skrivelse lill samlliga kommuneri landet uppmanat dessa att lill styrelsen redovisa tillvägagångssätt vidspårning, hur många hus som har spårals, vilka ålgärder som har vidlagils ochresultatet av de mätningar som har utförts. Jag anser det vara lämpligt attberörda myndigheler tar till vara resultaten och erfarenhelerna från mätningarnaoch att de biträder kommunerna med råd och anvisningar i mätningsarbe-let.ResuUaten av spårningsarbetel är av intresse även för radonulredningensfortsatta arbete. Statens provningsanslalt är cenlral förvaltningsmyndighetför mätning och provning. I den officiella organisationen kan utsesriksmätplatser för olika mälstorheter och riksprovplatser för olikaobjektområden. Prop.1979/80:97 17 provning är f. n. inte officiell provning. Det finns inteheller någon riksmäl-plats för storheter inom områdel joniserande strålning.Provningsanstallen har föreslagil att statens strålskyddsinstilut skall utseslill sådan riksmäl-plats. Vissa hithörande frågor berörs i betänkandel Svenskmälplalsorgani-sation (Ds 1 1979: 6). Några beslul har ännu inle fattals idessa frågor. Berörda myndigheler gör , delvis på inilialiv avradonulredningen. vissa insalser avseende mät- och provningsverksamhet. För attde behov av sådan verksamhel, som åtgärder mot strålning i byggnader skapar,skall kunna tillgodoses snabbt kan emellertid enligt min mening ytterligareinsalser behövas. Enligl vad jag erfarit pågår fn. mellan provningsanstallenoch övriga berörda myndigheter överläggningar rörande lämpliga former för dessainsalser. De kostnader som kan uppkomma torde i försia hand få täckas medavgifter. 2.5 Finansiering av åtgärder i bostäder Många kommuner har som jag nämnl redan inlett arbelel medalt spåra upp hus med hög radondotlerhalt och rekommendera ålgärder. Del kommersannolikl alt bli aktuellt för många faslighelsägare att söka vägar atlfinansiera de nödvändiga arbetena. Jag har i det föregående redovisat vilka åtgärder somenligl radonulredningens mening kan behöva ulföras i hus med olika typer avstrålkällor. Kostnaderna för dessa arbeten kan variera belydligl.Uppskattningarna är emellertid f. n. myckel osäkra. Detta gäller såväl vilkakostnaderna blir i enskilda hus som hur många hus som kommer alt beröras.Utredningen har bedöml all de sammanlagda kostnaderna kan komma att bli ca 250milj. Enligt utredningens uppfattning behöver normalt ingasärskilda åtgärder utföras i flerbostadshus eller fläklventilerade småhus somär uppförda med radioaktivt byggnadsmaterial. Som regel behöver man i dessafall endast se till atl ventilationen fungerar på avsell säll. Särskilda ålgärder kan däremot komma att bli nödvändiga isådana självdragsventilerade småhus som har en slor andel alunskifferbaseradgasbetong i byggnadsstommen. Anlalel sådana hus uppskattas av ulredningen lillmellan 3000 och 15 000. Om man installerar fläklventilalion ochvärmeåiervinningsanläggning kan kostnaden beräknas till ca . per hus.Den sammanlagda kostnaden uppskattas av ulredningen lill ca 180 milj. kr. I ett begränsal anlal fall kan mer genomgripande arbelenbli nödvändiga. Del gäller de fall där slrålbelaslningen förstärks av radon somavgår från marken eller från fyllnadsmaterial. Jag har tidigare redovisat allutredningen uppskattat antalet sådana fall till mellan 200 och 2 000 samt attkostnaderna kan komma att uppgå till . Deltaskulle enligl ulredningen ge en total kostnad av ca 60 milj. kr. 1979/80:97 18 Till detla kommer enligt utiedningen kostnader för sådanaålgärder som kan följa av utredningens förslag alt lillämpa etl lägregränsvärde för byggnader som är föremål för viss inte oväsentlig ombyggnad. Detantal hus som byggs om på elt sådanl sätl kan enligt ulredningen grovt uppskattastill elt par tusen . De tillkommandekostnaderna med anledning härav uppskattar ulredningen lill några tiotal milj.kr. Som jag nämnde inledningsvis har ulredningen i en särskildskrivelse lämnat förslag om finansieringen av kostnaderna för atl sänkaradondolterhallen i befinlliga bosläder. Ulredningen har därvid pekal på atlde ålgärder som kommer i fråga ofta inle uppfyller de krav som gäller för altbosladslån lill ombyggnad skall kunna utgå. Utredningens förslag innebär altmöjligheler till sådana lån bör öppnas. Denna finansieringsmöjlighet bör enligtulredningen begränsas lill de fall då hälsovårdsnämnden har funnit att detföreligger sanitär olägenhet till följd av för hög radondotter-halt och dåbyggnadsnämnden har slälll krav på särskilda åtgärder för att nedbringaradondotterhallen i samband med ombyggnad. Gränsen för den lägsta kostnad som berättigar till slödbör enligt utredningens förslag sältas till . för flerbostadshus ochtill I . Ulredningen förordar vidare alt fastighetsägaren fårbidrag med en viss andel av den godkända kostnaden. Bidragsandelen börenligiutredningen lämpligen utgöra . Som ett alternativ till ett syslem där generella bidraglämnas endast efter det atl hälsovårdsnämnden har fastställt alt sanitärolägenhet föreligger anger utredningen möjligheten att i efterhand helt ellerdelvis avskriva lånen i de fall som detla bedöms skäligl. Utredningens finansieringsförslag har mött krilik frånskilda ulgångspunkter. Det övervägande antalet remissinstanser är eniga om alletl särskill finansiellt stöd bör ulgå. Flera sinsemellan avvikande uppfattningarhar däremol redovisats om behovet av subvenlioner och hur dessa i så fall börutformas. Även jag anser att kritik kan riktas mol utredningens bedömningar idessa avseenden. Innan jag lägger fram konkreta förslag om de villkor som börgälla vill jag utveckla mina allmänna synpunkter på inriklningen av det stödsom bör erbjudas. Fastighetsägarna har rent allmänt ansvarel för atlutrymmen som används som bosläder är i sådanl skick atl de lämpar sig förbostadsändamål. Ägare av fastigheter får normalt räkna med att oförutseddautgifter kan uppkomma och inrälta sin ekonomiska planering efler delta. Dehälsorisker som har uppenbarats lill följd av radioaktivi sönderfall ibyggnadsmaterial och strålning från omgivningen kräver i vissa fall skyndsammaåtgärder. Som utredningen har visal kan kostnaderna för dessa variera avsevärt.Ofla krävs inte mer än en förhållandevis enkel kontroll och 1979/80:97 19 justering av befintliga ventilationsanläggningar. 1 andrafall kan de omedelbara utgifierna bli så stora atl man inte rimligen kanförulsälla alt de skall kunna läckas med medel som fastighetsägarna själva direklkan göra tillgängliga. Fastighetsägarna kan i dessa fall behöva hjälp allfinansiera arbetena. Slalen har sedan lång lid tagit på sig ett ansvar för attkrediter tillhandahålls på sådana villkor atl bostäder som är hälsovådligaeller hygieniskt otillfredsställande kan förbättras eller ersättas. Detta harskett främst genom bosladslån. Staten har vidare genom överenskommelser med kreditinstitutensäkrat lillgången till byggnadskrediler och bottenlån på kredilmarknaden förde hus lill vilka slatliga bostadslån har lämnats. Denna ordning har undersenare år fungerat väl.