prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Flertalet^remissinslanser avstyrker dock förslaget om separat uppbörd, i vissa fall medeftertryck (bl.a. kammarrätten i , ^riksskatteverket^,^ RRV,statskontoret, datainspektionen, decentraliseringsutredningen, ^DALK^,^DEFU^,^SAF^o^e\\^SRR^.^ ^Samiidigi framhåller bl.a, ^J^A^:,^/lov/^fi^tf^e^n^/ör , kammarrätten i ,RRV, statskontoret^,^ datainspektionen och ^DALK fördelarna med nuvarandeuppbördssystem. RRV anser ^atl ^fiera av de förutsättningar som utredningenbygger sill förslag om separat uppbörd på är mycket osäkra och i vissa fallknappast realiserbara. RRV anser också att de av utredningen presenteradekostnadsberäkningarna är osäkra, ofullständiga och delvis motsägelsefulla. RRV^efteriyser känslighetsanalyser för vissa av ^kalkylförulsättningarna, ochredovisar alternativa kalkyler för kostnadsförändringar och^internränlehöjningar, och drar slutsatsen alt det beräknade överskottet avalternativet med separat uppbörd kan vara ^krafligl överskattat. Ocksåkammarrätten i , statskontoret, datainspektionen och^decenlraliseringsutredningen 1979/80:100 Bilaga12 77 ifrågasätter ^ulredningens beräkning avadministrationskostnaderna och anser ^atl ^kosinaderna i ett separat system kanbli lika höga som i nuvarande system. ^Decenlraliseringsutredningen kan ^inlefinna ^atl ^ulredningen kunnat visa all de svagheter ^sonm finns i nuvarande^uppbördssyslem skulle bli avhjälpta om ^verksamhelen centraliserades ienlighet med utredningens huvudförslag. Remissinstansernassynp^unkter på enskildheter i ^förslagel om separat uppbörd redovisas i delföljande. För ett separatuppbördssystem föreslår ^ulredningen alt ^verksamhelen centraliseras, all ^elt^nylt effektivare datasystem byggs upp, all ^driftslalis-^lik och^skolkbevakning ^förbällras och all indrivningen av obetalda ^avgifier skergenom ^kronofogdemyndighelerna, och all därvid införsel i lön får ske.Nuvarande ^arbelsuppgifler vid försäljningsexpeditioner avvecklas^(molsv. 300 ^årsarbelskrafter). ^Ulredningen ^konslalerarall uppgiften all ^adminislrera uppbörden kan läggas på existerande ^myndighel,och anger därvid och postgirot, eller på en fristående ^myndighel,kallad ^TV-avgiflscenlralen, ^TVAC. I frågan om huvudman för uppbörd av ^TV-avgifterförordar flera av remissinstanserna det första ^aliernativet, nämligen ^atl även i fortsättningen bör svara för uppbörden.Televerket har granskat ^ulredningens förslag, och del har därvid ^inleframkommit ^någol som ^lalar emot all en sådan ^separal ^uppbördsorganisalionkan ^elableras i televerke^ts regi. framhåller att ^verkel genom sinlångvariga erfarenhet av ^TV-uppbörden har de ^bäsla ^förulsällningarna alleffektivisera densamma. Verket föreslår sammanfattningsvis: ^-^ att^verksamhelen även i fortsättningen bedrivs i regi, men alt det samlade ^ansvarei läggs på en nybildad ^cenlral ^enhel, en slags ^"dollermyndighet". - all den nya enheten får egnapersonalresurser för vissa funktioner men i övrigt köper tjänster från andraenheter inom . - all ^elt system med separata^TV-räkningar införs så snart förutsättningar föreligger. Datainspektionen och^decenlraliseringsutredningen lar avstånd från synpunkten att^TV-avgiftsuppbörden skulle vara ^arlfrämmande för samt alt uppbördensfiskala karaktär skulle påverka ^leleverkeis serviceuppgifter.^Daiainspeklionen kan förstå alt det kan vara besvärande att jämsides medservicen ^lill abonnenterna även ha negativa uppgifter som att driva in^TV-avgifterna. Del är dock enligt inspektionen ^naluriigt all distributören,^televerkel, lar betalt för den levererade varan. Om det föreliggande^förslagel (om en separat ^uppbördsmyndighel) genomförs skulle på ^sikl ^etl^anlal myndigheter med samma motivering kunna ^inrätlas för olika uppbördsändamål.^Elt ^allernaliv kunde vara all de olika uppbördsfunktionerna samlades hos ensärskild uppbördsmyndighet. Båda dessa steg skulle dock leda ^lill orimligasituationer. 1979/80:100 Bilaga12 78 och ^DALK anser dock all organisatoriska åtgärder,bl.a. vad gäller ^kon-^irollanlernas verksamhet, kan övervägas för alt reduceraeventuella negativa konsekvenser. anför all om^beslul fallas om alt uppbörden ^m.m. av ^TV-^avgifterna ej längre skalladministreras av finns åtskilliga skäl för utredningens andra^huvudmannaallernativ, alltså alt uppgiften anförtros postverket/postgirot,som har en för ändamålet väl ^ulbyggd grundorganisation som vid behov ^lällkan ^komplelleras med de särskilda administrativa funktioner som blirerforderliga. ^Posiverkei skisserar också ^ell förslag ^lill ^organisalion för^TV-uppbörd inom ^poslgirots ram, baserat på de förutsättningar som utredningen^redovisal. Statskontoret finner ^alternali^vel med ^posigirol alltför vagt ikonturerna och i sak långsökt. Detta ^allernaliv kräver dessutom alt ensärskild huvudman - ^televerkel, eller någon form av^TV-avgifisceniral - utses eller ^nyinrättas med del formella ^ansvarei all varauppdragsgivare och kontrollant av uppbördsverksamheten. Del ^Iredje alternativet, en^separal uppbördsorganisation inom en ny statlig ^myndighel,^avsiyrks av de ^ftesla remiss- ^inslan^ser. Hovrätten för om det kan vara rimligt och ^nödvändigl alt tillskapa ytterligareen ^slallig myndighet för uppbörden av ^TV-avgifter. RRV anser att det fordrasmyckel ^slarka och alldeles speciella skäl för alt ^lillskapa en ny^myndighel. ^Enligi RRV har ^ulredningen ^inle ^presenieral sådana skäl. kan inteansluta sig till tanken på enfristående ^(TV-avgifts-^)cenlral. En sådan löper ^enligi ^verkel på ^siklrisken all ^endasl få ^rutinbelo^nade uppgifter och all ^inle kunna erbjudapersonalen utvecklande arbeten. Del torde också stå ^klarl att^bearbeiningsvolymerna är för små för ^atl del skall kunna bli ^ekonomiskl allanskaffa nödvändiga datorresurser. Liknande ^synpunkier framförs avdecentraliseringsutredningen. Flera ^remissinslanser^uitrycker ^slarka farhågor för all ^betalningsresulta-^lel kan bli ^avsevärlförsämrat i ^ell ^separal ^uppbördssyslem, bl.a. ^DALK och SAF. RRV gör enöverslagsberäkning som visar att om ^TV-inläklerna under ^elt år, exempelvis^inkörningsårel, minskas går 71 milj. kr. Om^TV-inläklerna genomgående minskas i ^fasla priser förloras 14milj. En årlig förlust om 9,5 milj. kr. ^moisvarar denkostnadsbesparing som ^ulredningen har beräknat för ^TVAC-alternati-^vel. ^Uiöver de ^ire^huvudmannaallernativ som redovisas av ^ulredningen antyder SR i ^siltremissvar ^möjlighelen ^lill ^ellfjärde, nämligen all ansvaret för uppbörd och kontroll läggs på^rundradioföretagel. Sambandet mellan ^finansieringssitualionen för^radioförelagen och utfallet av avgiftsuppbörden gör all denna uppfattas somen väsentlig uppgift i ^radioförelagens verksamhet. Det förhållandet attavgifterna slår till programföretagels förfogande först ^efler ettriksdagsbeslut torde härvid sakna betydelse. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 12 79 Erfarenheterna från och Norgevisar också att konsumenterna upplever ^etl starkare tryck att betalaavgifterna och har större förståelse för ^avgifiskraven när inkasseringen är^direkl förbunden med den ^verksam^hel för vilken konsumenten ^erläggeravgiften. ^Ulredningen ^föreslåratl ^TV-avgiften skall få drivas in genombl.a. införsel i lön. RÅ^o^e^h^ ^integritetsskyddskommiitén har lämnat ^förslagel utan erinran. Inteheller ^7A' och hovrätten för har närmare kommenterat ^förslagel.I ^övrigl har förslaget mött ^belydande kritik. Kammarrätten i anserall ^införselinslitulel bör reserveras endast för vissa kvalificeradefordringar. Annars föreligger risk för all ^insliiulel förfelar sin verkan.Utredningen har i ^slort sett bara ^ell enda skäl för att göra ^TV-avgifternainförselbara, nämligen att dess avgiftssystem annars bli^r^ alltför betungandeför de exekutiva myndigheterna. ^Detla skäl är enligt kammarrätten intetillräckligt. RRV anser det uteslutet ^atl ^TV-^avgiften kan göras^införselbar. SAF motsätter sig också förslaget och anför bl.a. alt^arbelsgivarna tvingas handlägga ett ökat ^anlal införselärenden och påpekarvidare all arbetsgivarnas ^kosinader för denna verksamhet över huvud tagel^inle har tagits upp i betänkandet. Föreningen ställersig ^iveksam till om denna ^priviligierade indrivningsform bör få användas ifråga om sådana avgifter. Föreningen är heller inte säker på ^aU löneexekution^generelll ^seU leder till ^bälire^belalningsresuilat än om målen ^ut^sälls ^lill förrättning i vanlig ordning.Även datainspektionen ^ifrå^gasäller effektiviteten hos införsel.Riksskatteverket finner det olämpligt all lägga på ^kronofogdemyndighelerna enny arbetsuppgift som beräknas öka målmängden med ca 30%^,^ i vart fall innanalla kronofogdemyndigheter ^förseiis ^med ^ADB-slöd. ^Verkel hänvisar ^lill den^slora och växande arbetsbelastning som ^kronofogdama har. ^Anlalel allmännamål har ökat ^lill , och beloppen med 83 ^%.^Indrivningsresullalet har också ^försämrals. ^ell myckel kraftigt^personallillskoli kan ^kronofog^demyndighelerna omöjligt klara ökningen avsin arbetsbörda med 500000 nya mål , om inte tvä väsentliga kravuppfylls: all ^TV-avgiften blir ^allmänl mål och införsel i lön kan ske. Meddel poängberäknings- och bemanningssystem som ^lagits fram förkronofogdemyndigheterna räknar ^riksskatieverkel med all indrivning av^TV-avgifter skulle kräva ca 300 nya ^årsarbelskrafter. ^Ulnyltjandel av delspeciella datasystemet för ^TV-upp^börden skulle innebära vissa lättnader förde kronofogdemyndigheter som saknar ^ADB-slöd, ^beräknai ^lill ca 20årsarbetskrafter. Totalt skulle del alltså enligt ^riksskatieverkel behövas ca280 ^årsarbelskrafter. ^Verkel beräknar att ^kosinaderna för personal ochlokaler ^m.m. behöver ökas med mer än 33 milj. kr. Liknande ^synpunkierframförs av Föreningen . Även ^kammarrälten i Göteborg^,^RRV^.^ datainspektionen, ^DALK, ^DEFU, ^decentruTiseringsutredningen och SAFframhåller de höga ^kostnadema för kronofogdemyndigheterna. Utredningen föreslår alt en avgift på . 1979/80:100 Bilaga12 80 som betalasför sent. Förslaget tillstyrks av ^DALK och RÅ, som finner avgiften lämpligtavvägd. Hovrätten i och kammar-rätlen i ^Göleborg har ^inle någonerinran mot all en avgift för försenad ^belalning införs, men anser delföreslagna ^beloppel väl högt. ^Inle heller ^J^Å^"^ eller RRV har någonerinran ^mol principen med en särskild avgift men hänvisar ^lill ^beslämmelsemaom dröjsmålsränta om på statliga fordringar. Datainspektionen och ^DALKifrågasätter ^ulredningens förslag all ^elt separatdataregister över ^"icke-T ^V-inneha vare" skulle föras av^iippbördsmyndighelen för alt bl.a. skicka ut informationsmaterial och^underiälla ^avgiftskonirollen. Datainspektionen anser att ^etl ^regisler medca I miljon personer med egenskapen alt de ^inle har TV tveklöst kommer altuppfattas som ^ell otillbörligt intrång och del är datainspektionens ^uppgiflall med ^slörsia möjliga skärpa avråda från ^ell inrättande av ^ell sådant^regisler. Inspektionen förordar i stället ^atl temporära register överhushållshuvudmän ^saml män och kvinnor som "saknar^samhö-^righet" vilka kan samköras med ^regislrel över ^TV-innehavare ochframställa ett register över "icke ^TV-innehavare", ^Della ^regislerskulle förslö-ras ^efler och nya uppgifter inskaffas frånpersonregistret . Merkostnaden för delta system skulle belöpa sig ^lill ca445000 kr. Datainspektionen beräknar all ^merkosinaden ^inle ens är I kr. perperson och år och anser del vara synnerligen anmärkningsvärt om ^inle den personligaintegriteten i ^detla sammanhang ansågs vara värd detta belopp. ^DALK - somanför betänkligheter mot del föreslagna ^förfarandel eftersom det kan öppnavägen för samkörningar av personregister, där den enskilde kan få myckel ^svårlall ^göia sig gällande - förordar också datainspektionens förslag tillregisterhantering. JK är tveksam ^lill ^ulredningens register-förslag men tar^inle ståndpunkt, då ^etl realiserande av ^förslagel kommer alt leda till allJK senare får pröva frågan på ^nylt. RÅ och integritetsskyddskommittén lämnar^förslagel ulan erinran. ^Ulredningensförslagom ^ell separat ^uppbördssyslem innebär alt ca300 ^årsarbelskrafter frigörs inom fältorganisation. och ifrågasätter omdenna personal kan sysselsättas på ^elt meningsfullt ^säll, och RRV anser ^aUlönekostnaderna för denna på kort ^sikl kan behöva bäras av ^leleavgifterna.Televerket påpekar alt de personalplaneringsproblem som kan uppstå på grund avrationaliseringen inom kan försvåras på flera orter i landet om^TV-uppbörden också avvecklas. 1 en skrivelse fr^än avgiftskontrollanter^framhålles också de särskilda ^svårigheler som skulle uppstå för^avgiftskonlrollanterna ifall dessa ^föriorar den förankring de har iteleverkets fältorganisation och anför bl.a. alt en ny organisation skulleavgiftskontrollanterna komma ^atl bli "ensamma vargar" i ännu högregrad, eftersom denna inte skulle ha någon lokal representation. Från^arbetsmiljösynpunkl skulle enligt avgiftskontrollanterna därför en avsevärdförsämring uppkomma. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 12 81 Arbetsmarknadsstyrelsenkommenterar lokaliseringen även eventuellcentral ^uppbördsorganisalion. ^TV-avgifiscentralen bör, enligtstyrelsens mening, om förslaget genomförs lämpligen lokaliseras till ort i övreNorrland, där behovet av arbetstillfällen är mycket stort. Styrelsen är beredd^atl medverka vid val av lokaliseringsort för denna verksamhet. riksdagsbeslut omradions och televisionens verksamhet /79-1985/86 innebär att^verksamhelen skall byggas ut och förbättras. En regional utbyggnadskall ske, så ^atl ^dislriklens andel av ^riksprogramproduktionen för radio ochTV ökar från . Satsningen innebär också all deregionala nyhetssändningarna i ^TV-regional-TV- byggs ^ul så ^atl de omfattarsamtliga distrikt. Denna senare utbyggnad behöver dock inte vara helt genomförd vid avtalsperiodens slut. En rad kvalitetsförbättringar skall vidaregenomföras. Bl.a. motiverar radions och televisionens ^kulluransvar alt^frilansmedver-^kan skall ökas, liksom andelen gestaltande inslag.Sändningstiden i TV skall i ^slori vara oförändrad, bortsett från ^atl ^eltmindre dagblock med repriser på försök skall införas. En ökad programverksamhetför vissa publikgrupper såsomspråkliga och etniska ^minorileler, ^hörselhandi-^kappade och synskadade skallvidare ^eflerslrävas. I riksdagsbeslutet angavsden planerade ^ulbyggnaden och andra ambitionshöjningar i allmänna termer.Proposition och ^uiskollsbetänkande innehöll alliså ingen närmare preciseringav ^kosinaderna för de enskilda reformerna. I riksdagsbeslutet angavs inteheller någon detaljerad plan för i vilken ^lakl reformerna skall genomförasunder ^avialsperioden. Genomförandel skall enligt beslutet prövas i sambandmed behandlingen av de årliga anslagsframställningarna och måste bedömas ^molbakgrund av dels del samhällsekonomiska lägel, dels hushållningen med resurserinom programföretagen. Regeringens ochriksdagens ^siällningsiaganden till radio- och ^TV-verk-^samhelens ^ulbyggnadgjordes bl.a. ^mol bakgrund av de ^koslnadsberäknin-^gar som Radiohade redovisat, först ^lill ^radioulredningen och sedan i ^silt remissvar ^lillutredningsförslaget. Enligt radioutredningen skulle ett genomförande av^ulredningens förslag medföra att ^TV-avgiften vid reformperiodens slut var 5%högre än vid dess början. Härvid ^borlsågs från de kostnadsökningar som kundeinträffa . 1 sitt remissvar över ^radiouiredningens betänkandeföreslog en väsentligt utökad ^verksamhel som enligt företagelskulle leda ^lill att avgifterna skulle behöva ökas . I ^årels^anslagsframslällning har ^redovisal kostnadsberäkningar förreformverksamheten, som medför all ^TV-avgiften vid avtalsperiodens slut ärrealt högre än vad den var vid periodens början. 6 1979180.I ^saml. 1979/80:100 Bilaga12 82 Om man inte bara tar hänsyn ^lill de reala ^kosinaderna för reformernautan även beaktar en väntad prisutveckling, kommer, enligt Radiosberäkningar, ^TV-avgiften att /86 vara . Vid riksdagensställningslagande var avgiften . och är den . Med hänsynbåde till förutsättningarna vid ställningstagande och detsamhällsekonomiska lägel, nu och inom överskådlig framlid, anser jag detuteslutet att avgifterna höjs på det sätt som har skisserat isin ^ansliigsframställning. Skulle del program för radio- och ^TV-verksamhelens^ulbyggnad som har ^utialal sig för ^inle kunna genomföras ulan attkostnaderna ökar i den takt som anger, finns del ^enligi minmening risk för alt ^reforminsalserna måste begränsas eller fördelas över en^belydligl längre lidsperiod än vad som ursprungligen var ^avsiklen. har i sintreårsplan redovisat ett omfattande reformprogram för lokalradion. ^Någol^sådanl reformprogram förutsattes ^inle i ursprungligaställningstagande. Detta innebar alt lokalradiostationerna skulle få engenomsnittlig bemanning av 14 personer. Genom senare ^beslul ochgenom ^beslul rörande medelsfördelningen mellan de olikadotterbolagen har bemanningen nu ^ökal, så ^atl den ^genomsnillligi är uppe i21 personer. Enligt de planer redovisar i åretsanslagsframställning skall bemanningen öka så all ^slalionen har enbemanning om i genomsnitt 39 personer. Det är angelägel all^ambilionshöjningama i radio- och ^TV-verksamhelen ^inriklas på de mål som har^angetts i ^riksdagsbeslutel. ^Mol bakgrund av del^hillills anförda anser jag del vara ^nödvändigl all inför^näsla års anslagsframställning gör en noggrann genomgång av olika^reforminsalser och särskilt undersöker kostnader för dessa och deraskonsekvenser för ^TV-avgiftens utveckling. I anslagsframställningen böralternativa planer för reforminsatser presenteras vilkaäven medger ^belydligl långsammare höjningar av ^TV-^avgiften underavtalsperioden än enligt årets ^anslagsframslällning. Del finns anledning attockså från regeringens sida noga följa kostnadsutvecklingen på radio- och^TV-områdel. /79 en ^drifimedelsförslärkning om 50 milj.kr. För innevarandebudgetår har företaget erhållit ytterligare 60 milj.kr. I sin nu ^lillregeringen inlämnade ^anslagsframslällning har redovisat^ulfallel för /79 och planer för hur driftmedlen skallanvändas under innevarande budgetår. Av redovisningen framgår ^atl SverigesRadio ^inle har genomfört de reformer som vid medelstilldelningen ^föruisallesav regering och riksdag. När del gäller ^kvaliielsslär-^kande insatser ärredovisningen knapphändig. Jag inser all del kan vara ^svårl all ^f^inna^rällvisande former för en sådan redovisning, men del är angelägel alt SverigesRadio gör ansträngningar på detta område, inte ^minsl med hänsyn ^lill ^atlbetydande belopp behöver anvisas för delta ^Prop.1979/80:100 Bilaga 12 83 Del bör vara möjligt alt totalt och för de olika ^programb^t)lagenredovisa hur tillgängliga resurser har använts. Därvid är det av särskilt^inlresse all ange utvecklingen av ^medelsålgången lör programverksamheten. SRbör också redovisa antalet anställda inom olika personalkategorier och hurutvecklingen har varit under senare ^äi'. Riksdagsbeslutet år1978 innebär all viklen av en ^omfallande ^IVilansmed-^verkan belönaskraftigare än ^lidigare. Beslutet innebär ^atl de fyra programbolagen för att^fylla sina uppgifter, inte minst pådel kulturpolitiska ^områ^del, skall använda en ökande andel av sina resurserför ^frilansmedverkan. Såvitt jag har kunnat utläsa, har en sådan andelsökninginte åstadkommits, fastän driftmedlen har ökat ^kraftigl. Om situationen inteförändras, finns del anledning ^atl återigen överväga möjligheten all kvotera^driftmedelsans-^laget, för all pä så sätt garantera en rimlig omfattning av ^frilansmedverkan. Den regionalautbyggnaden kräver ^invesleringar i både byggnader och utrustning, inte minstför televisionen. ^ledovis^tir i ^anslags^framslällningen ^atlen fullständig regional ^ulbyggnad av televisionen kommer att krävainvesteringar om sammanlagt 230 milj.kr. Som jag har nämnt harSveriges Radio i skrivelse ^lill regeringen den 26 ^oklober 1979 ^redovisal och^slälll sig bakom en av ^fasislälld planeringsnivå för ^lelevisionsbolagets regionalautbyggnad. Målet med förslaget är att distriktenskall producera av ^riks-TV-programmen vid avtalsperiodens slut.^Regional-TV-utbyggnaden anpassas till de resurser som behövs för den ökade^riks-TV-produktionen. En sådan målsättning strider ^inle mot de allmänna målsom har uppställt, men den innebär en ambitionssänkning i förhållandetill tidigare planer. Förslaget innebären total investeringsvolympå 135 milj.kr. Härav avser 35 milj.kr. byggnadskostnader och tekniskutrustning i och ^Göleborg, 90 milj. kr. avser ^byggnadskoslnader och^leknisk ^ulrusining i övriga distrikt och 10 milj.kr. avser kostnaderna för enföreslagen inlösen av de förhyrda byggnaderna i och . Jag finner all del av nu genomförda planeringsarbetet bör kunna ligga till grund förden fortsatta ^ulbyggnaden. Den beräknade kostnaden för investeringar i deåtta mindre distrikten - 90 milj. kr.i prisläge - synes mig vara realistisk. Denna kos^tnadsram förde planerade investeringarna i de mindre distrikten bör inte överskridas. Jagär inte beredd all nu la ^siällning ^lill frågan om i vilken ^lakl ^Ulbyggnadenskall ske. Som jag ^lidigare har ^anförl bör i ^näsla års^anslagsframslällning redovisa ^allernaliva planer för reformverksamhetenunder innevarande avtalsperiod. I underlaget bör därvid givetvis olikaambitionsnivåer för den regionala ^ulbyggnaden kunna ingå. bör få^lillslånd all ^lill en sammanlagd^koslnad av 12 milj. kr. inköpa och bygga om en fastighet i . Fastighetenskall bl.a. användas för ^regional-TV. Därmed har erhållitinvesteringsmedel för en ^sjätle sändningsort. 1979/80:100 Bilaga12 ^Utbildningsdepartementet 84 finns anvisade i ^reformpåslagel för innevarandebudgetår. I planeringen för den framlida utbyggnaden av den regionala ^TV-verksamhetenbör särskilt uppmärksamma ^dislriklen i norra . Som ^ellled i delta bordet sjunde ^regional-TV-området utgöras av^Väslerboltensdistrik-^lel. 1 årets anslagsframställningdiskuterar i ^ell principiellt hållet ^avsnill formerna för^anslagsframslällning och ^medelslilldelning. Del ^heler där bl.a. all^ansvarei för ^verksamhelens ^ulformning inom ^sialsmak^lemas ^målsätlningaråvilar medan ^siaismaklerna begränsar sin granskning ^lill altavse de samhällsekonomiska ^förulsällningarna för medelstilldelningen. Jag kaninstämma i denna bedömning, men anser det i sammanhanget angeläget ^atlinskärpa all styrelser och förelagsledningar i de olika bolagen har ^ansvareiför all de medel som erhålls för all bedriva radio- och^lelevisionsverksamhelen används med iakttagande av god hushållning. Del ärhärvid ^vikligl all de ansvariga tillvaratar möjligheter alt genomförarationaliseringar och andra effektivitetsvinster. Under min anmälan av^avsnillel ^E. Vuxenutbildning kommer jag all behandla frågan om^medelslilldelning lör ^verksamhelen vid under^budgeiårei 1980/81. Jag kommer där all bl.a. förorda en höjning av anslaget^lill programverksamhet ^m.m. med 1,5 milj. kr. Jag går över ^lill fråganom medelstilldelning ^lill den ^avgifisfinansier^ade ^verksamhelen för ^näsla^budgelår. Mina förslag framgår av följande sammanställning. 1 085,8' 1 185,8' 1 127,5' ^'^ ^Genomsnillligi prisläge 1978/79 Jag är ^inle bereddall tillstyrka planer påen ^ulbyggnad av ^AM-sändare. Del för ^invesleringar upptagna ^beloppel harvidare, med hänsyn till det samhällsekonomiska läget, sänkts med 5 milj. kr. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 12 85 lande till verkets förslag. ^Detla innebär allambitionsnivån ^beiräffande i första hand utbyggnaden av ^sändarslalioner måstesänkas något. I anslagsframställningen för /82 bör televerketredovisa vilka följder en årlig sänkning med 15-20 ^9^?^ av investeringsmedlenunder den kommande femårsperioden kan få. Mitt förslag tillmedelsanvisning för televerkels ^invesleringar uppgår ^lill 85,7 milj. kr. Jag förordar vidare ^atl^elt ^besiällningsbemyndigande om 30 milj. kr. för /82 lämnastill ^televerkel. Jag är ^inle beredd ^atlmedge rätt att för investeringsändamål under ^budgetårel 1979/80utnyttja den anslagspost om 3,8 milj. kr, som ej förbrukats under ^budgeiårei1978/79.