prop · G30340 · 1979-12-31 00:00:00 — 3 §För byggnader och ägoslag som avses i 8-15 kap. skall taxeringsvärde bestämmas med utgångspunkt i riktvärden. Dessa skall bestämmas för kombinationer av värdefaktorer, som i någon utsträckning varierar inom värdeområdet och som har särskild betydelse för marknadsvärdet. Förövriga värdefaktorer skall riktvärdet bestämmas med utgångspunkt i förhållandensom i genomsnitt eller i huvudsak råder inom värdeområdet. Värdefaktorer,som särskilt skall beaktas vid riktvärdets bestämmande, skall indelas iklasser. Resultatet av klassindelningen kallas klassindelningsdata. Riktvärdeskall redovisas pä karta, i tabell eller på annat sätt. 4 §Riktvärde skall bestämmas så att det leder till taxeringsvärde som efter justering som avses i 5 § står i överensstämmelse med bestämmelserna i 5 kap. 2-5 §§. Avvikelsefär dock förekomma, om den föranleds av klassindelning av värdefaktorer elleranpassning till fastställda tabell- eller värdeserier. 5 §Föreligger värdefaktorer, som inte särskilt har beaktats vid riktvärdes bestämmande och som påtagligt inverkar på marknadsvärdet, skall etl med ledning av riktvärden bestämt värde justeras. Detta benämns justering för säregna förhållanden. Justeringensstoriek skall motsvara av den skillnad i marknadsvärdetaxeringsenheten skulle ha med säregna förhållanden och värdet utan säregnaförhållanden. 6 §Vid värdering av byggnader och ägoslag för vilka riktvärden bestäms skall först fastställas klassindelningsdata och däremot svarande riktvärden. 1 fräga om skogsmark, som ligger inom skilda kommuner och som eljest skulle ha ingått i samma taxeringsenhet, flr de genomsnitfliga förhållandena för denna skogsmark läggas till gmnd vid klassindelning av värdefaktorer för taxerings enheterna om de ligger inom samma värdeområde. Vidriktvärdets bestämmande flr interpolation mellan värden i värdetabell ellervärdeserie inte ske. 1979/80:40 15 Sedandet mot riktvärdet svarande värdet har bestämts skall efter en eventuelljustering för säregna förhållanden det däremot svarande taxeringsvärdetfastställas. 7 §Regeringen eller myndighet som regeringen beslämmer skall besluta om närmare föreskrifter om indelning i värdeomräden, klassindelning av värdefaktorer, klassindelningsgmnder, värdeserier och värdelabeller för de byggnadstyper och ägoslag som anges i 8-15 kap. Mol sådant beslul flr talan ej föras. 8 §Byggnadsvärde är det mervärde som taxeringsenheten har på gmnd av att den är bebyggd. Värde av byggnad som är lös egendom skall bestämmas som om byggnadens ägare ägde marken. 9§Markvärde, tomtmarksvärde, jordbruksvärde, skogsbruksvärde ochskogsimpedimentsvärde skall bestämmas som om taxeringsenheten var obebyggd,såvida inte saneringsbyggnad finns på taxeringsenheten. 10 § Vid värdering av tomtmark skall bebyggelsemöjligheten bestämmas medutgångspunkl i den pägående markanvändningen, såvida inle annan markanvändningär tilläten enligt fastslälld stads- eller byggnadsplan och marken därigenomflr väsentligt högre värde. 11 § Är tomtmarken obebyggd skall vid värderingen rådande byggnadsförbudoch andra föreskrifter angående markens användning beaktas. Finnspä tomtmarken byggnad som har åsatts värde skall, oavsett om byggnadsförbudföreligger, nybyggnad anses möjlig i den utsträckning bebyggelse har skett.Vidare skall vid bedömning av tomtmarkens delbarhet hänsyn tas till ombyggnadens placering på tomten omöjliggör att denna delas. Byggnadunder uppförande, byggnadsminne m. m. och saneringsbyggnad 12 § Värde av byggnad under uppförande skall bestämmas fill hälften avnedlagd kostnad. Kostnaden skall omräknas till det genomsnittliga kostnadslägesom gällde före taxeringsåret. 13 § Byggnadsvärde för byggnad, som enligt lagen (1960:690) om byggnadsminnenhar förklarats för byggnadsminne, är sammanlagda värdet av byggnaden ochtillhörande tomt. Samma skall gälla byggnad som vid 1979/80:40 16 fastställandeav stadsplan har angetts ha sädant värde ur historisk eller kulturhistorisksynpunkt att den bör bevaras. För mark till sådan taxeringsenhet bestäms intenägot värde. 14§ Finns saneringsbyggnad skall värdet av marken sättas ned med hänsyn tillkostnaden i samband med rivning av byggnaden. 15 §I fråga om vattenfallsenheter gäller bestämmelserna i 15 kap. i stället för vadsom sägs i 8-14 §§ samt i 11 och 12 kap. Egendomför vilken värde inle bestäms 16§ För egendom som anges under punkterna 1-4 skall inte bestämmas något värde 1. byggnad eller byggnader inom samma tomt, om byggnadsbeståndetssammanlagda taxeringsvärde ej skulle uppgå till 2. övrig mark och vattentäckt område som inte är täktmark 3. markanläggning som används för sådant ändamål som avses i 3 kap. 4. egendom som avses i 2 kap. 3 § jordabalken. 1 § Riktvärde för småhus skall utgöra värdet av ett småhus medtillhörande garage, förråd och liknande byggnader. 2 § Som riktvärde för ett småhus som är nybyggt, av normal storlek ochstandard, friliggande samt utgör det enda småhuset på en tomt som utgörsjälvständig fastighet flr endast anges värden i en fastställd värdeserie. 3 § Inom varje värdeområde skall riktvärden bestämmas för skilda förhållandenför en eller flera av följande värdefaktorer. Storiek Storieken bestäms med hänsyn till småhusets bostadsytaoch dennas fördelning på olika våningar. Storleksklassenför småhus med en storlek som motsvarar högst i ett plan fårinte göras större än att den motsvarar bostadsyta. Ålder Åldern ger uttryck för småhusets sannolika återstå- Denna bestäms med hänsyn till småhusets nybyggnadsår, omfattningenav till- och 1979/80:40 17 ombyggnadersamt tidpunklen för dessa. Åldersklassen för småhus med en älder motsvarande högst flr inte göras slörre än atl den molsvarar . Standard Standarden bestäms med hänsyn till småhusets bygg- För eU nybyggt småhus skall finnas minst fem standardklasser. Byggnadskategori Byggnadskategorin bestäms med hänsyn till om småhuset utgör friliggande småhus, kedjehus eller radhus samt, om särskilda skäl föreligger, antal lägenheter Fastighetsrätts- Med fastighelsrätlsliga förhållanden avses om den ligaförhällan- tomtmark som småhuset är belägen på utgör själv- den ständig fastighet eller inle. självständigfastighet skall hänsyn även tas till möj ligheten att tomtmarken kan bilda egen fastighet. Värdeordning Med värdeordning avses husets ordningsnummer i 1 §Värdet av hyreshus bestäms som skillnaden mellan värdel av en värderingsenhet bestående av hyreshuset och tillhörande mark och värdet av den eller de värderingsenheter som avser marken. Riktvärdeför en hyreshusenhet bestående av hyreshus och tillhörande tomtmark skallutgöra sammanlagda värdet av byggnader och mark. 2 § Som riktvärde för en hyreshusenhet med normalt förhållande mellanvärderingsenhetens markvärde och dess hyra, bebyggd med ett modemt hyreshus,uppfört och med en hyra av , flrendast anges värden i en fastställd värdeserie. 3 § Inom varje värdeområde skall riktvärden bestämmas för skilda förhållandenför en eller flera av följande värdefaktorer. Hyra Med hyra avses bruksvärdehyra för bostäder och marknadsmässighyra för lokaler. Hyran skall bestämmas med hänsyn till den genomsnittligahyresnivån före taxeringsåret. För värderingsenheter meden hyra skall finnas minst 20 hyresklasser och förvärderingsenheter med en hyra mellan och minst25 hyresklasser. 2 1979/80. Åldernger uttryck för hyreshusets sannolika älersläende livslängd. Denna bestäms medhänsyn till hyreshusets nybyggnadsår, omfattningen av till- och ombyggnadersamt tidpunkten för dessa. Åldersklassen för värderingsenhet med en åldermotsvarande högst flr inte göras slörre än att den motsvarar . Slandardenbestäms med hänsyn fill hyreshusets byggnadsmaterial och utmstning. Förvärderingsenhet med en ålder motsvarande högst 40 är skall finnas minsl trestandardklasser. Med markvärdeandel avses förhållandet mellan värderingsenhetensmarkvärde och dess årliga hyra. För värderingsenhet med en älder motsvarandeminst 20 är skall för värdefaktorn markvärdeandel finnas minst tre klasser. 1§ Riktvärde för ekonomibyggnad skall utgöra värdet av en eller fleraekonomibyggnader eller del av ekonomibyggnad. 2§Som riktvärde för en ekonomibyggnad avseende ett djurstall för mjölkkor som ärbyggt , är av normal beskaffenhet och har en storiek av 301-400kvadratmeter flr endast anges värden i en fastställd värdeserie. 3 § Inom vaijevärdeomräde skall riktvärdet bestämmas för skilda förhållanden för en ellerflera av följande värdefaktorer. Byggnadskategoribestäms med hänsyn till det ändamål värderingsenheten huvudsakligen ärinrättad för. Storieken bestämsbeträffande torkar med hänsyn till torkningsförmåga, beträffande silor medhänsyn till lagringsvolym samt i övriga fall med hänsyn till byggnadernas ytapå marken. Åldern ger uttryck för värderingsenhetens sannolika återståendelivslängd. Denna bestäms med hänsyn till värderingsenhetens nybyggnadsår,omfattningen av till- och ombyggnader samt tidpunkten för dessa. Beskaffenhetbestäms med hänsyn till byggnadsmaterial och utrustning samtvärderingsenhetens skick. Prop.1979/80:40 19 11 kap. Riktvärde för industribyggnad och övrig byggnad 12 kap. Riktvärde för tomtmark, explöatetingsmark och täktmark 1 §Riktvärdet för tomtmark för småhus skall utgöra värdet av en tomt eller, om särskilda skäl föreligger, värdet av en kvadratmeter tomtmark. Riktvärdetför tomtmark för hyreshus, industribyggnad eller övrig byggnad skall utgöravärdet av en kvadratmeter byggnadsrätt vid nybebyggelse eller värdet av enkvadratmeter tomtmark. 2 §Riktvärdet skall bestämmas med utgångspunkt i att tomtmarken kan bebyggas . Somriktvärde flr endast anges värden i en fastställd värdeserie. 3 §Riktvärden för tomtmark för småhus skall inom varje värdeomräde bestämmas för skilda förhållanden för en eller flera av värdefaktorerna storlek, vatten och avlopp, fastighelsrätlsliga förhållanden samt, om särskilda skäl föreligger, typ av bebyggelse och speciell belägenhet. Klassindelningen av värdefaktorer skall ske så att värdet för klassmitten svarar mot värdena i värdeserien. Medde olika värdefaktorerna förstås: Storiek Med storlek avses tomtmarkens areal. Vattenoch Med vatten och avlopp avses i vilken utsträckning avlopp och pä vad sätt tomtmarken har tillgång till vatten och Fastighets- Med fastighetsrättsliga förhållanden avses omtomten rättsligaför- utgör självständig fasfighet eller inte. hållanden keninte självständig fastighet skall hänsyn även tas tillmöjligheten att tomtmarken kan bilda egen fastig het. Typ av be- Med typ av bebyggelse avses om tomtmarken är byggelse avseddatt bebyggas med friliggande småhus, kedje- Speciell Med speciell belägenhet avses tomtmarkens läge belägenhet inomvärdeområdet t. ex. vid strand. 4 §Riktvärden för tomtmark för hyreshus skall inom varje värdeområde bestämmas för skilda förhållanden för värdefaktorn typ av bebyggelse samt, om särskilda skäl föreligger, typ av våningsplan. 1979/80:40 20 Medde olika värdefaktorerna förstås: Typav Med typ av bebyggelse avses det ändamål bebyggel- bebyggelse senpå tomtmarken är avsedd för, antingen bostäder Typ av Med typ av våningsplan avses planets utformning och våningsplan belägenhetinom byggnaden. 5 §Riktvärden för tomtmark för industribyggnad eller övrig byggnad skall inom varje värdeomräde bestämmas för skilda förhållanden för värdefaktorn typ av bebyggelse. Med typ av bebyggelse avses det ändamål bebyggelsen på tomtmarken är avsedd för, såsom industribyggnad, växthus, bensinstation eller dylikt. 6 § Riktvärde för exploateringsmark skall bestämmasgenom att de riktvärden som har fastställts för tomtmark för småhus, hyreshus,industribyggnad eller övrig byggnad multipliceras med en exploateringsfaktor. 7 § Exploateringsfaktorn skall bestämmas för skildaförhållanden för följande värdefaktorer. Väntetid Medväntetid avses tiden innan exploateringen kan Exploaterings- Med exploateringstid avses tiden under vilken tid exploatering kan beräknas pägä. 8 §Riktvärde för täktmark skall beräknas som produkten av en brytnings faktor och värdet per kubikmeter brytvärd fyndighet av olika slag, säsom sten, gms, sand, lera, jord, torv eller andra jordarter vid omedelbar brytning. Kubikmetervärdetvid omedelbar brytning skall inom varje värdeområde bestämmas tillmarknadsmässigt arrendepris. Som kubikmetervärde får endast anges värden i enfastställd värdeserie. 9 §Brytningsfaktorn skall bestämmas för skilda förhållanden för följande värdefaktorer. Väntetid Medväntetid avses tiden innan brytningen kan Brytningstid Medbrytningstid avses tiden under vilken bryt- ningenkan beräknas pågå. Riktvärde för och betesmark 1§ Riktvärde för skall utgöra värdel per hektar . 2§Som riktvärde för som är tillfredsställande dränerad, av genomsnittliggodhet och med normala brukningsförhållanden fär endast anges värden i enfastställd värdeserie. 3 § Inom varjevärdeområde skall riktvärden för åker bestämmas för skilda förhållanden för eneller flera av följande värdefaktorer. Medgodhet avses åkermarkens produktionsförmåga. Förvärdefaktorn godhet skall finnas minst tre klasser, där mittklassen svarar motgenomsnittlig godhet inom värdeområdet. Värdeskillnadenmellan tvä intilliggande klasser flr uppgå fill högst av värdet förmark med genomsnittlig godhet, dock lägst per hektar och högst 3 000kronor per hektar. För åker skall anges vilken eller vilka godhetsklasser som ihuvudsak förekommer inom olika delar av värdeområdet. Medbmkningsförhällanden avses åkermarkens läge i förhållande till annan åker samtdess inre arrondering, dvs. fältstorlek, fältform och förekomst av bmknings-hinder. Förvärdefaktorn bmkningsförhällanden skall finnas tre klasser där miltklassensvarar mot normala brukningsförhållanden inom värdeomrädet. Värdeskillnadenmellan två intilliggande klasser flr uppgå fill högst av värdet förmark med normala bmkningsförhällanden, dock lägst per hektar ochhögst per hektar. För åker skall anges om det inom del avvärdeområdet i särskilt stor utsträckning förekommer annan bruk-ningsklass änden normala. Åkermarkensdränering bestäms av befintliga täck-dikningars beskaffenhet samt av markensbehov av dränering. Förvärdefaktorn dränering skall finnas högst tre klasser. Prop, 1979/80:40 22 4 § Riktvärde för betesmark skall utgöra värdet per hektar betesmark ochanges för varje värdeområde för . 5 § Inom varje värdeområde skall riktvärden för betesmark bestämmas förskilda förhållanden för värdefaktorn beskaffenhel. Med beskaffenhet avsesfrämst betesmarkens produktionsförmåga samt dess bmknings- och torrlägg-ningsförhällanden. Förvärdefaktom beskaffenhet flr finnas högst tre klasser. Riktvärde för skogsmark med växande skog samt skogsimpediment 1§ Riktvärde för skogsmark med växande skog skall utgöra värdet per hektarskogsmark. 2§Som riktvärde för skogsmark med växande skog av genomsnittlig beskaffenhet inomen region bestående av ett eller flera län eller delar därav flr endast angesvärden i en fastställd värdeserie. 3§ Inom varje värdeområde skall riktvärden för skogsmark med växande skogbestämmas för skilda förhållanden för en eller flera av följande värdefaktorer. Godhet Med godhet avses skogsmarkens virkesproducerande Kostnad Kostnadenbestäms med hänsyn till de väsentligaste kostnads-och kvalitetsfaktorer som påverkar värdet av virkesproduktionen. Omfler än en kostnadsklass förekommer skall anges vilken klass som svarar motgenomsnitfiig kostnadsklass för värdeområdet. Virkesförråd Med virkesförråd avses virkesförråd per hektar Därmed avses fast volym stamvirke ovan stubbe inklusivetoppar och bark. För virkesförråd per hektar fårklasserna ej göras större än . Trädslag Trädslagenbestäms med hänsyn till skogens sam- mansättning.För värdefaktorn trädslag skall finnas klasserna barrskog, lövskog och i vissafall ädel lövskog (bok och ek). 1979/80:40 23 Grovskogs- Medgrovskogsprocent avses den andel av barrsko- procent gensvirkesförräd som består av träd med en bröst- höjdsdiameterav pä bark. För värdefaktorn grovskogsprocent skall finnasminst tio klasser. 4 § Riktvärde för skogsimpediment skall utgöra värdel per hektar ochanges för varje värdeområde för skog. 5 § Inom varje värdeområde skall riktvärdet för skogsimpediment bestämmasför skilda förhållanden för värdefaktorn beskaffenhet. Med beskaffenhet avsesfrämst slag av förekommande vegetation samt fömtsättningar för ökad produktion. delstaxeringsenhet med utbyggd kraftstation, delstaxeringsenhet med regleringsanläggning huvudsakligen avsedd förvattenkraftsändamål, delstaxeringsenhet med outbyggt som enligt verkställbart tillstånd flrbyggas ut, delstaxeringsenhet vars huvudsakliga värde utgör värde av andels- ellerersättningskraft. Värderingenav valtenfallsenhetema inom ett avrinningsområde skall samordnas. Vidvärderingen bestäms först varje kraftstations och regleringsanläggnings totalavärde i nybyggt skick. Totalvärdet för varje enhet uppdelas därefter i ettbyggnadsvärde och ett markvärde. Byggnadsvärdet bestäms med beaktande av denvärdeminskning som har skett efter nybyggnadsåret. Värdeav nybyggd kraftstation och regleringsanläggning 2 §Värdet av nybyggd kraftstation eller regleringsanläggning bestäms som produktenav kraftstationens eller regleringsanläggningens taxeringseffekt i kilowatt ochav ett riktvärde. 3 §Taxeringseffekt är en effekt som är tillgänglig i under helaåret. Den bestäms för en kraftstation med tillhörande andelar i regleringsanläggningargenom att den utbyggda effekten i kilowatt multipliceras med tre faktorer genomvilka beaktas skilda förhållanden beträffande utnyttjandetid,regleringsmöjlighet och belägenhet. 1979/80:40 24 Utnyttjandetid Utnyttjandetidenär lika med kvoten mellan normal- årsproduktionen,uttryckt i kilowattimmar och den utbyggda effekten i kilowatt. Minst nioklasser skall finnas. RegleringsmöjlighetRegleringsmöjligheten anger den utbyggda effektens relativa värde med hänsyntill möjligheterna till årsreglering. Minst fem klasser skall finnas. Belägenhet Belägenhetenanger den utbyggda effektens värde vid kraftstationeni förhällande till dess värde i . Minst fem klasser skall finnas. 4 §Taxeringsefteklen för en kraftstation med tillhörande andelar i reglerings anläggningar skall delas upp i en del som avser kraftstationen och i en del som avser andelama i regleringsanläggningar. Uppdelningen skall ske enligt de fördelningstal som bestäms för olika regleringsgrader. Fördelningstalen kan bestämmas olika för skilda typer av avrinningsomräden. Dentaxeringseffekt som har bestämts för en kraftstations andelar iregleringsanläggningar skall delas upp mellan de regleringsanläggningar, somligger uppströms kraftstationen i förhällande till anläggningarnas magasinsvolym. Enregleringsanläggnings taxeringseflekt är summan av de laxeringseffek-ter, somberäknats för anläggningen vid dessa uppdelningar. 5 §Riktvärdet för en kraftstation skall utgöra värdet per kilowatt taxerings effekt och bestämmas för skilda förhållanden för värdefaktorn godhet. Genom denna beaklas olikheter i årskostnaderna beroende på varierande anläggningskostnader per kilowatt taxeringseffekt. Minst tre klasser skall finnas. Riktvärdetskall utgöra del kapitaliserade värdet av av årsnettot för enlaxeringseffekt om en kilowatt före taxeringsåret. Årsnettotbestäms som skillnaden mellan bruttointäkten, beräknad enligl statens valtenfallsverkshögspänningslariffer för mellansvenska området, och årskostnad för respektivegodhetsklass. I årskostnaden skall inräknas normala drifts-, underhålls- ochförnyelsekostnader. Depå detla sätt framräknade riktvärdena skall jämkas med hänsyn till lönsamhetenför den totala elproduktionen i landet. 6 §Riktvärdet för en regleringsanläggning är lika med riktvärdet för en kraftstation med den godhet som är genomsnittlig för riket. Byggnadsvärdeoch markvärde för vattenfallsenhel 7 §Byggnadsvärdet för en vattenfallsenhel skall beslämmas till det tekniska nuvärdet av de byggnader som hör till taxeringsenheten. 1979/80:40 25 skeenligt 5 kap. 6 §. Vid denna beräkning får dock aväteranskaffningskostnaden inte översliga det totala värde som harberäknalsenligt 2-6 §§. Byggnadsvärdetav regleringsanläggning och kraftstation under uppförande skall bestämmasenligt 7 kap. 12 §. 8§ Markvärdet fören vattenfallsenhet är skillnaden mellan det enligt 2-6 §§beräknade totala värdet och av äteranskaffningskostnaden förtaxeringsenhetens byggnader. Om 75 proceni av äteranskaffningskostnadenöverstiger det totala värdel skall markvärdet vara noll. Harkraftstationen inte tagils i bruk skall markvärde beräknat enligt förstastycket minskas med en tredjedel. För regleringsanläggning som inte har tagitsi bruk skall inte något markvärde beslämmas. 9 §Värdet av andelskraft skall beslämmas lill sä stor del av kraftstationens mark- och byggnadsvärde som motsvarar andelen. Rätt till andelskrafl skall i regel ulgöra särskild taxeringsenhet. Värdetav kraftstation skall minskas med värdel av förekommande andelskraft. 10 §Ersättningskraft anges i kilowatt laxeringseffekt. Värdel per kilowatt taxeringseffekt skall för den fastighet som lämnar kraft beslämmas med beaktande av de bestämmelser som gäller för leveransens fullgörande. För den mottagande fastigheten skall värdet per kilowatt taxeringseflekt bestäm mas utifrån det värde ersättningskraften har för den mottagande fasfighe ten. Belastningenav ersättningskraft skall dragas av från kraftstationens markvärde sä längtmöjligt, i annat fall frän dess byggnadsvärde. Förmånen av ersättningskraftskall läggas lill markvärdet av den taxeringsenhet till vilken förmånen hör. 17 kap. Om taxeringsorganisationen m. m. 1§ Med skattechef avses i denna lag chefen för skatteavdelningeller, i , chefen för länsslyrelsens taxeringsavdelning. Underbenämningen taxeringsinlendent inbegrips, förutom nämnda tjänstemän saml chefför besvärsenhet och taxeringsinlendent, även den, åt vilken uppdragits att isin tjänst utföra göromål som ankommer på taxeringsinlendent. Ominle annat föreskrivs, fär skattechefen uppdra åt chef för taxeringsen- 1979/80:40 26 heteller besvärsenhel alt fullgöra uppgift som ankommer pä honom enligt denna lag.I Slockholms län flr skattechefen även lämna sädant uppdrag åt sinställföreträdare. Medchef för taxeringsenhet eller besvärsenhet jämställs enligt denna lag chef försektion vid sådan enhet i , samt . 2§Län indelas i fastighetstaxeringsdistrikt för taxering av småhus-, lantbruks-,hyreshus- och industrienheter. I distrikt för industrienheter taxeras ävenspecial- och exploateringsenheter. Taxeringsenhetflr utan hinder av vad som sägs i första stycket hänföras till annatfastighetstaxeringsdislrikt om det erfordras med hänsyn lill behovet avlokalkännedom i nämnden eller eljest för taxeringsarbetet. Allataxeringsenheter, som bildas av samma fastighet, hänförs till sammafastighetstaxeringsdistrikl. 3§Fastighetstaxeringsdistrikt för taxering av småhusenheter omfattar kommun ellerdel av kommun. Fastighetstaxeringsdistriktför taxering av lantbmks-, hyreshus- och industrienheter omfattar kommun, delav kommun eller flera kommuner. Kommuneller del av kommun flr ingå i tvä eller flera fastighetstaxeringsdistrikt. 4 § För varje fastighetstaxeringsdistrikt skall finnas en fastighetstaxeringsnämnd,som inom distriktet verkställer taxering av de enheter distriktet avser. 5 § Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer beslutar omindelning i fastighetstaxeringsdistrikt. 6 § Ordförande i fastighetstaxeringsnämnd förordnas av länsstyrelsensenast före det år då allmän fastighetstaxering ägerrum. Länsstyrelsenflr förordna ytteriigare en ledamot i fastighetstaxeringsnämnd. Därvid gällervad som sägs i första stycket. 7 §Övriga ledamöter i fastighetstaxeringsnämnd och suppleanter för dem utses genom val. Val av ledamöter och suppleanter förrättas före utgången av december månad före det är då allmän fastighetstaxering äger mm. Valav ledamöter och suppleanter i fastighetstaxeringsnämnd förrättas avkommunfullmäktige.