prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Det var i huvudsak affärsbankernasdirekta lån till sektorn som ökade ^(labell 10: 11), blev statensutlåning till företagen dubbelt så ^slor som under de tre första kvartalen1978, ^Mol bakgrund av företagens goda ^likviditetssiluation, måttligakreditbehov ^saml de skillnader i det svenska och internationella räntelägetsom förelåg sjönk sektomsnettoupplåning utomlands med , under de tre första kvartalen1979, förefaller företagens totala upplåning dvs, upplåningeni utlandet samt på den inhemska kreditmarknaden, inkl, upplåningen från statenha varit något större jämfört med , Även utvecklingen av företagensfinansiella sparande gick i ^likviditeishöjande riktning 1979, Företagens fastainvesteringar ökade med ca , 1979, fortsatte lageravvecklingen,dock i väsentligt lägre takt än 1978. Utvecklingen av de fasta investeringarnaoch lagren innebar därmed i sig ^elt ^ökal finansieringsbehov 1979, ^Seklornsbruttosparande förbättrades emellertid ^någol snabbare än vadfinansieringsbehovet från investeringssidan ökade. Förbättringen ibruttosparandet bekräftas av ^delårsresultal för de ^slörre industriföretagendvs, med ^f^ler än 500 anställda. Dessa företag uppvisade enkra^f^tig uppgång av bruttovinstmarginalen eller jämförtmed en nedgång på under motsvarande delar 1978, Företagensfinansiella sparande förbättrades härigenom något. Företagens likviditet inominella tal tycks ha fortsatt att öka 1979, Ökningen av deras bankinlåningtorde dock ha varit lägre än 1978, delvis beroende på företagens avsättningartill ^likviditetsuijämningskonto i . Utvecklingen under de treförsta kvartalen antyder också en sådan tendens (tabell 10:3). Som framgår av tabell10; 6 ökade ^hushullssektorns ^nelloupplåning pä ^kredilmarknaden inkl, hosstaten med . under de tre forsla kvartalen 1979 ^lill 8,5miljarder kr. Spar- och föreningsbankerna svarade nästan helt förökningen.Samtidigt ^växe hushållens banktillgodohavanden i en snabbare takt under de treförsta kvartalen 1979 jämfört med ^(labell 10:3), Utifrån de inkomst-och utgiftsprognoser för de olika sektorerna, som presenteras i de övrigakapitlen, framläggs i det följande vissa skattningar för dessa sektorersfinansiella variabler 1980. beräknas^i^/^w^r^e^o^i^ budgetunderskott bli . i det lägre resp.ca . i del högre alternativet för utfall i avtalsförhandlingarnaunder . Båda alternativen innebär alt statsbudgeten får en fortsatt^likvidiserande inverkan på banksystemet och på samhällsekonomin i övrigt.Bytesbalansens utveckling talar för att statens upplåning utomlands kan blistörre 1980 än 1979. Statens anspråk på den inhemska kreditmarknaden både vadgäller kapitalmarknaden och bankerna kommer ändock att bli synnerligenbetydande 1980, ^Komnuinernusfinansiella sparande förväntas i del lägre alternativet för utfall iavtalsförhandlingarna bli av ungefär samma ^storieksordning som ,medan det i del högre alternativet förväntas bli försämrat med drygt I miljardkr, 1 båda alternativen förblir kommunernas ^likviditetssi^luationgod. Tabell 10:11 Företagens upplåning på kreditmarknaden Upplåning hos övriga institut 5 608 4 682 4 460 1314 3 988 1023 4715 3 132 634 3 9.50 2665 3 026 2049 3 478 1024 5713 Genom valutabanker Genom ^mellanhandsinstilut Övrigt 2 355 458 4.56 2 325 171 306 5 955 ^-^ ^ ^ 194 ^~4 160 uppskattasfärdigställandet av bostäder bli ca 4 000 lägenheter större än 1979 eller ca55000 lägenheter. beräknas igångsättningen av bostäder öka.Bostadsinvesteringarnas volymmässiga ökning beräknas uppgå till ca 4,, medanden värdemässiga ökningen uppskattas till , Behovet av^bosladsbyggnadskrediter torde således bli något störte 1980 jämfört med , ^Företugssektorns fasta investeringarberäknas i löpande värden bli runt . större 1980 än 1979. Lagren,som drogs ned med ca ,, beräknas ånyobyggas upp med . Detta pekar på ett ^ökalfinansieringsbehov från investeringssidan. torde sektornsbruttosparande komma att förbättras, dock ej i samma takt somfinansieringsbehovet från investeringssidan ökar. Förelagens finansiellasparande kommer ^såltinda troligtvis att försämras. Försämringen väntas uppgåtill ca . i låg- och till ca . i högalternativet.Samtidigt torde företagens totala upplåning komma alt öka, varvid en stigandeandel kan behöva tas från utlandet. Företagens likvida behållningar kan därmed totalt ^setl komma att öka inominella ^lal även 1980, Delprognoser och arbetsfördelning rörande den preliminära ^natio^nalbudgeten1980 Av inledningen framgår vilka kapitel och avsnitt somsammanställts inom ^ekonomidepartementel^(E) resp, (Kl),Nedan redovisas ^detla i tablåform.Härutöver framgår ^E:s och ^Kl:sbedömningar av utvecklingen inom olika ^delsekiorer. Kl (alt I) ^(H)' ^(L2)' Export av varor och tjänster ^Imporl av varor och tjänster Produktion inom gruvor, ^mineralbrotl De enskilda konsumenternas ekonomi ^Indusirins lönsamhet, kostnader Lagerförändringi % av föregående års BNP. ^1.1 Den internationella konjunkturutvecklingen 2 1.2 Tillbakablick på den svenskautvecklingen 5 1.3 Utblick mot 1980 9 2 Det ^inlernalionella lägel 21 2.1 Sammanfattande översikt 21 4.1 Sammanfattning avindustriproduktionens utveckling 77 4.2 Utvecklingen inom olikadelbranscher 78 4.3 Övriga näringsgrenar och den totalaproduktionen 89 5.1 Läget på arbetsmarknaden 91 6 De enskilda konsumenternas ekonomi 101 6.3 Hushållens disponibla ^inkomsler 107 6.5 Den privata konsumtionen 117 7.1 Sammanfattning avinvesteringsutvecklingen samt prognoser 119 7.2 Investeringsutvecklingen inom olikaområden 123 8 lönsamhet, kostnader och priser 136 8.1 Sammanfallande bedömning 136 8.2 Industriprodukternas prisutveckling 139 8.3 Industrins kostnadsutveckling 143 9 Den ^offenlliga verksamheten 148 9.5 Den ^toiala offentliga sektorn 158 9.6 Beräkning av finanspolitiskaeffekter 160 1979/80:100 182 10.2 Kreditinstitutens utlåning 171 10.3 Den ^sekiorvisa upplåningen 175 10.4 Utblick mot 1980 178 1:1 Försörjningsbalansen 1977-1979 6 2 Förändring i ^BNP-komponenterna iprocent av bruttonationalprodukten föregående år 1977-1980 6 3 Betalningsbalans 1978-1979 9 4 Försörjningsbalans 1978-1980 12 5 BNP från produktions-ochanvändningssidan 12 6 Bytesbalans 1978-1980 13 7 Finansiellt sparande 1978-1980 14 8 Soliditet och räntabilitet förbörsföretagen utom banker och investmentbolag 1967-1978 16 9 Nyemissioner i industri 1970-1979 17 2:1 Bruttonationalproduktens utveckling i vissa^ÖECD-länder 2 ^Bytesbalansulvecklingen i vissaländer 1976-1979 26 3 Konsumentprisernas utveckling1976-1979 26 3:1 export av bearbetade varor ^(exkl.fartyg) till 2 export av bearbetade varor ^(exkl.fartyg) till 3 Världsmarknadspriserna^(enhetsvärdeindex) för bearbetade varor 1972-1980 62 4 Exportutvecklingen för olikavarugrupper 1978-1980 64 5 ^Importuivecklingen för olikavarugrupper 1978-1980 68 6 Betalningsbalans 1976-1980 72 7 Kapitaltransaktioner, netto1978-1979 75 4:1 Industriproduktionens utveckling 78 2 Försörjningsbalans för rundvirke1978-1980 82 3 Försörjningsbalans för^verkstadsprodukler ^exkl. 4 ^Försöijningsbalans för övrigindustrisektor 1978-1980 88 5:1 Relativa arbetskraftstal, tredje kvartalet1970, 1975-1979 91 2 som uppgivit bristpå arbetskraft och 1979 94 4 Sysselsättningen inom olikanäringsgrenar 1977-1979 95 5 Arbetslösheten 1977-1979 96 6 Antal personer i^arbelsmarknadspolitiska åtgärder 1975-1979 98 7 Antal personer berörda av varsel ompersonalinskränkningar 1974-1979 98 8 Produktivitetsutvecklingen inomolika näringsgrenar 1973-1979 99 9 Produktion, produktivitet ochsysselsättning 1980 100 6:1 Hushållssektorns inkomster och utgifter1978-1980 102 2 ^Realinkomstutveckling efter skatt1977-1980 103 3 Löneutveckling 1969- 1980 ^samlarbetskraftskostnader för industriarbetare 106 1979/80:100 184 4 Inkomstöverföringar till hushåll1976-1980 108 5 Hushållens direkta skatter ochavgifter 1976- 1980 110 6 Konsumentprisindex december^1978-oktober 1979 113 7 Konsumentprisförändringen 1965-1980uppdelad på komponenter 114 7:1 Fasta bruttoinvesteringar efterkapitaltyp och 2 Fasta bruttoinvesteringar 1976-1980inom privat och offentlig sektor 121 3 Lägenheter i ^påbötjade ochinflyttningsfärdiga bostadshus 1976-1980 121 4 ^ömbyggnadsinvesieringar förbostäder 1978-1980 124 5 Planerade och faktiska förändringarav industrins totala investeringar 1970-1980 126 6 Statliga investeringar 1977-1980 130 7 Kommunala investeringar 1978-1980 131 8 Planerade och faktiska förändringari kommunernas och landstingskommunernas totala investeringar 1972-1980 132 9 Lagervolymförändringar totalt ochefter näringsgrenar 1976-1980 135 8:1 Driftsöverskott i tillverkningsindustrin ^exkl,varv 1976-1980 139 2 Produktpriser och rörligaproduktionskostnader i tillverkningsindustrin ^exkl, varv 1977-1980 142 3 Lönekostnader och produktivitet itillverkningsindustrin ^exkl, varv 1977-1980 144 4 Priser på olika insatsprodukter1977-1980 146 5 ^Sammanvägda priser på^insaisprodukter för tillverkningsindustrin ^exkl, varv 1977-1980 146 6 Kapitalförslitning itillverkningsindustrin ^exkl, varv 1977-1980 147 9:1 Statens inkomster och utgifter 1978- 1980 150 2 Industripolitiska åtgärder1976-1980 152 3 Kommunernas inkomster och utgifter1978- 1980 154 4 Socialförsäkringssektorns^inkomsler och utgifter 157 5 Den offentliga sektorns konsumtionoch investeringar 1978-1980 158 6 Den totala o^f^fentliga sektornsinkomster och utgifter 159 7 Finanspolitiska effekter 1974-1980 162 8 Finanspolitiska effekter 1978-1980 163 10:1 Vissa centralbankers diskonto samt ^3-månader^eurodollar - 3 Bankemas inlåning sektorvis1978-1979 168 4 Bankemas likvida tillgångar1977-1979 170 5 Affärsbankernas likviditetskvoter1976-1979 171 6 ^Kredilmarknaden under de treförsta kvartalen 1978 och 1979 172 7 A^ffärsbankernas uteståendekrediter till andra ändamål än bostadsbyggande 173 8 Spar- och föreningsbankernas uteståendekrediter ^lill andra ändamål än bostadsbyggande 175 9 Statens budgetutfall samtupplåningsformer 1977-1979 176 10 Bostadssektorns upplåning påkreditmarknaden 177 11 Företagens upplåning på kreditmarknaden 178 2:1 Industriproduktionens utveckling i de större^ÖECD-länderna ^3;1 Marknadsandelar och relativa priser förSveriges export av bearbetade varor till ^OECD-länderna 1969-1980 .59 2 Exportutvecklingen, totalt och förvissa varugrupper 1973-1980 66 5:1 Arbetskraft och sysselsättning1974-1979 92 2 Vid arbetsförmedlingarna kvarståendelediga platser 1974- 1979 3 Arbetslösa enligt ^AKU, arbetslösakassamedlemmar och kvar stående lediga platser 97 6:1 ^Sparkvoten 1964-1980 101 2 Konsumentprisindex 1975-1979 114 3 Hushållens disponibla inkomster och konsumtionsutgifter 118 7:1 Byggnads- och maskininvesteringar,totalt och uppdelat på sek torer 1971 - 1980 122 2 Investeringar inomindustrin, ^totall och uppdelat påbranscher 1973-1980 127 3 Totala industrins lagervolymförändring1967-1980 134 8:1 Driftsöverskottets och^kapitalförslilningens andelar av föräd lingsvärdet i tillverkningsindustrin, ^exkl. varv 1963- 1980 137 2 Rörliga produktionskostnader i tillverkningsindustrin ^exkl. 10:1 ^Slatens budgetunderskott 1976-1979 165 3 ^Real likviditet 1967-1979 169 4 Affärsbankernas utestående kreditertill andra ändamål än bostadsbyggande 173 5 Spar- och föreningsbankernasutestående krediter till andra ändamål än bostadsbyggande 174 Nors^tedts Tryckeri, 1980 Bilaga 2 till budgetpropositionen 1980 ^Prop. Anmälan till statsbudgeten för /81s^åvitt avser ^utglftspro-^grainniet och beräkning av statens Inkomster, ni.^m. 1 Den budgetpoliti^ska utvecklingen befann sigden svenska ekonomin i ett utsatt läge och i viktigahänseenden präglades situationen av en fundamental obalans. Mot denna bakgrundhar en serie åtgärder vidtagits för att återställa företagens konkurrenskraftoch värna om sysselsättningen. Den s^amhällsekonomiska^utvecklingen och de ekonomisk-politisk^a^ ål-gärder som varit nödvändiga har fått genomgripandeåterverkningar på ^Slatens budget. Mellan budgetåren 1976/77 och 1979/80beräknas utgifterna stiga ^ftån ca 1 15 till ca . (tabell I). ^Sta^Lsutgifternasutveckling under budgetåren 1976/77-1979/80, löpande priser ^197(>/77 utfall miljarder kr. ^'/r ^Konsumlion och ^invesleringar Transfereringar ^m. hushåll, kommuner, ^-^^^ 15,^6 + 54,5 -^1^^70,1 + 70^%^ + 61^% 1979/80:10(1 Bilaga2 Budgetförslaget 2 Konsumtion och ^invesleringarsvarar /80 för mindre än ^30^CV av ^stalsbiidgelens totala utgifter. Viktiga poster är bl. a.försvaret, ^rälis- och ^skiiiieväsendei, de statligasjukhusen, högre utbildning ochforskning samt investeringar i energiproduktion, vägar, ^teleanläggningar och^jiiriivägar. ^\')^e^ svarar för över två tredjedelar av konsumtionenoch ^inveslcringarna. .Återstoden, dryg! eller ca 8^%^ av ^Slalsbudgete^n.utgörs huvudsakligen av kostnader ^föi- ^myndighclsverk-^sanihei i ^mer ^iiadiiionell mening. Konsumtionen ochinvesteringarna har ök^at ^förh^iillaiulevis långsamt. Utgiftsökningenförklaras i allt väsentligt av ^löne- och pri^sökningar. ^finansiel^ki transaktioner, som lar mer än 70^%^ av ^biklgcicn^s^ totala utgifter i anspråk, omfattar ^f^teraolika typer av ingifter. De största^utg^t^irs ^tiv transfereringar till hushåll och kommuner, t. ex. barnbidrag,folkpensioner och ^skalteutjämningsbidrag. Även transfereringar ^lill^förei;ig, räntor på statsskulden samt lån och andra ^f^tnansiella^Iraiisaklionei uppgår ^lill betydande belopp. Av ^ulgiftsgruppens ökning om ca55 ^miliarder kr. förklaras endast en mindre del, ,, avnya permanenta åtaganden som beslutats . Som exempel pä såda^na^åiag^tmden kan näm^nas höjda ^b^:^\rnbidrag, ökade^skatteutjäm-^ningsbidrag ^lill kommunerna, insatser för ^energibesparandeåtgärder och inby^ggnad av region^alpolitiken. Väsentligen förklaras emellertid^uigiftsök-^niiigeii av andrafaktorer. Till dessa hör de stora insatserna inom arbetsmarknads- och ^indiisiripoliiikeii, vilka ökar med ca . mellande jämförda budgetåren. hänför sig till olikaformer a^v^ automatiska ökningar. Härmed avses effekter av dels ^pris-^ochlöneutvecklingen, del^s^ tidigare beslutade långsiktiga ^uibyggnadspro-^grani.Folkpensioner, räntor på statsskulden, bostadspolitiken, ^lärarlöner, ^bi^tlrag^lill barnomsorg och ^u-hjälpen svarar för ca 75^%^ av ökningen, ^Alerslodenfördelar sig på ett ^stoi^^t antal mindre poster. Den snabba ^(^ikningen avstatsutgifterna har inte motsvarats av en lika snabb tillväxt i ^slaisinkomslerna. Som framgår av tabell 2 harutgifterna ökat med i genomsnitt ca . under perioden1976/77 -1979/^80, medan inkomsterna stigitmed endast ca . ^Dctla har lett till en kraftig ökningav det statliga ^biidgetiinderskollet. ^Inkomsimvecklingenunder perioden förklaras dels av förändrade skattesatser, dels av ekonominsallmänna utveckling. Ett antal skatter har höjts, ^fränisifolkpensionsavgiften, barnomsorgsavgiften, mervärdeskallen, bensin ochenergiskatterna samt sprit- ochtobaksskatterna. Som ett ^le^tl i den allmänna ekonomiska politiken har emellertid också betydandeskattes^änkningar beslutals, i första hand borttagandet av den allmänna^arb^cisgiv^aiav^giften och omläggningarn^a^ av den statliga inkomstskallen.Kalkyler över den samlade effekten på statsinkomsterna av dessa^skat-^leäitdriiigar är utomordentligt svåra an göra. E^n^ meka^nisk beräk^ningger dock vid handen att ^slaisinkomslerna skulle ha varit ca . ^Prop.1979/80:100 Bilaga 2 Budgetförslaget Tabell2, Statsbudgeten budgetår^en 1976/77-1979/80, löpande priser 1976/77 Ulfall miljarder kr. löpande pris^er miljarder kr. ^icall enl. ^BNP-den^alor' '/i: -10,5 1.36,0 185,0 -49,0 ^+^ 10,5 + 23,4 -12,8 ^-^\rl 1/ större om inga skatteförändringar gjorts^under perioden. Denna beräkning är emellertidhypotetisk, bl. a. därför alt^skallenia påverkar ^lillväxleii ^av^bruilonatioiialprodiikten (BNP^)^ och därmed ^skatteuiider^kigci. En annan ^skaitepolilik med högre skattesatser skulle med ^slörsia sannolikhet ha ^leii^lill lägre tillväxt och lägrest^atsinkomster än v^ad som blivit^fallel. gäller i synnerhet som sänkningarna av ^stalsskaiten i stort ^setl ^iippvägisav skalle- och avgiftshöjningar inom den kommunala sektorn och socialförsäkringssektorn. Den viktigaste förklaringentill all statsinkomsterna ^inle ^ök^tit ^i^ reala termer under den behandladeperioden är dock att underlaget för ^inkomsi-^skailen och arbetsgivaravgifterna^ökal förhållandevis långsamt. Del hade under budgetåren 1975/76-1976/77 ökatsnabbare än vad den totala produktionenegentligen gav utrymme för. därefter har en nödvändig anpassningägt rum, vilket avspeglas i alt statsinkomsternas andel av BNP under periodenhar ^sjunkil från ca 31 ^'^% till ^drygl , ^vilkel ^-^ trotsminskningen - innebär en ^någol högre andel än under ^biidgeiårct 1974/75. Den ^budgeluivecklingsomjagnuhar redovisat i ^kortadiag har lett ^lill en kraftig ökning avbudgetunderskottets ^stoi-lek. Ett lägre ^saldo hade ^Ibrdiai lägre utgiftereller högre skatter och avgifter. ^Viisenlligt lägre utgifter ^ha^ile kunnatuppnås endast genom mindre omfattande insatseri syfte all ^viirna om sysselsättningen eller genom nedskärningar i detransfereringar som ^uigår ^lill främst hushåll och kommuner. Högre skaller och ^;ivgifter hade lett till ökadesvårigheter för företagen att konkurrera eller till minska^t ^'^ 1^b^mlgeiför.slagel redovisas i flera fall ^uigifters och inkoms^ters reala ^uiveckling enl. ^dens.k. ^BNP-deflalorn.Denna reala utvecklin^g^ har erh^ållitsgeno^m^ ^aii ^ul^gi^f^torresp. ^inkomsler ^omräknals ^me^il hänsyn ^lill^prisiilveckling^en för ^brultoiialionalpio^diikl^en ^s. ^SNP-de^Oalorneller ^impliciiprisindex för BNP). ^Della ^beräknin^gssä^ll innebär för^inkomslerna all [leras ^uive^ckling ^direkl kan jämföras ^me^ti^bniiionalional|iro-^cliiklens ^uiveckling Samma sak gäller för ^ulgifterna. ^Dock ^bi^ir uppmärksammas ^allprisutvecklingen varierar mellan olika ^samhällsscklorcr. S^ålun^da ligger^exempelvis pris^utvecklingen för ^slaien resp. kommunerna normall över^briillonalionalprodiik-^lens prisutveckling (bl. a. beroen^de ^p.^i^ att dessasektorers ^verksamhel är mer ^ar-^bels^krafisinlensiva). D^ä^^volymiiivecklingen för ^va^^e sektor beräknas me^d^ hjälp av sektornsprisin^dex kommer ^s.^*ilunda volymutveckling resp. ^real ^utvecklin^j^io^nl.BNP-^de^Oatorn all avvika frän varandra. För staten och kommunerna kommer^volymiii^vecklingen normall all vara lägre än den reala ^ulvecklingen enl.^BNP-deflaioru. ^Prop.197^9/80: 100 Bilaga 2 Budgetförslaget 4 utrymme for hushållens privata konsumtion. I bäggefallen hade tillväxten i ekonominhämmats ^o^e^b^ de ^slatsfmansiella och samhällsekonomiska problemen blivit större ^;in vad de i ^d;ig ^iir. .lag har vid ^tlera ^tilKallcn bl. a. i del revideradebudgetförslag som ^ban^dades för ^ftamhållit attbudgetpolitiken konsekvent måste ^imiktaspå ^all nedbringa budgetunderskottet. Vikten av en öppen attityd till ^loiiin^tli ingår på budgetens utgiftssida betonades. I det ^f^tn^anspoliiiskaperspektiv som då avtecknade sig borde diskussionen ^gäll^ti hur vi på^cftektivast ^mi)jlig;i sätt skullekunna ^disponer^ti de resurser som redan ^kanalisei^Lisvia ^slalsbudgeten. Omprövning av löpande program och ^omdisposiiion av ^tillgiingliga resurser måste ske i syfte^alt öka den samlade ^viilfärdcn. Bedömningen av de^budgelpolitiska framtidsutsikterna delades av vid dess behandling^tiv ^kompletleringsproposiiionen. I fråga om ^budgeiundei skotten anfördes i^nnansutskollets betänkande bl. a. att utvecklingen ingav stark oro. ^Della intryck förstärktes enligt ^utskotlel vid^etl studium av den långtidsbudget som presenterades i ^kompletleringsproposi^iionen.En ^uppsliamning av statsfinanserna ansågs bli en central ekonomisk-politiskuppgift under den närmast ^ftamförligg^tmde perioden. Ett bibehållande av^budgeliindeiskottet på den nuvarande nivån var enligt utskottets uppfattning inte ^nnijligt.I del perspektiv som avtecknades i långtidsbudgeten blev del nödvändigtalt pröva ^iiven gjorda åtaganden. I ^ftnansuiskottet rådde i allt väsentligt enighet om behovet av enstram ^uigiftsprövning. Den syn påbudgetpolitikens allmänna uppläggning som jag ^häi redovisat h^ar varit enväsentlig ^uigängspimkl för ^btidgetarbeiet. I den regeringsförklaring som^iivgavs vid regeringens tillträdeframhålls att det för alt begränsa det ^ftamlid^ii ^sk^tittclryckel. ^bered^tiett realt utrymme för avtalsförhandlingar och undvika snabb ^inftation krävsekonomisk tillväxt och en starkåterhållsamhet med ^oftentliga utgifter. ^Slatens budgetarbete skall ^däiför^priiglas av yttersta återhållsamhetmed ^ny;i utgifter och noggrann prövning av gamla. ^Kostnadskriivandeambitioner på olika områden måste prövas mot bakgrund ^tiv den rådandeekonomiska situationen och budgetläget. ^Anstiiingningar kommer alt ^gör^t^isför alt effektivisera den statligaförvaltningen. Del kommer inte att ^f^innas någotutrymme för en politik präglad ^;ivkostnadskrävande reformer eller löften. Möjligheten att ^gör^ti nya åtagandenblir i hög grad beroende av hur snabbi den svenska ^siimhällsekonomin^förstiirks. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 2 Budgetförslaget Mot bakgrund av de uttalandenoch ställningstaganden som ^gjorts ^;iv regering och riksdag beträffande den^tillmänna inriktningen ^;ivbudgetpolitiken har det nyssavslutade budgetarbetet präglats av ^leslriklivitetmed nya utgifter och noggrann prövning av gamla. Ett uttryck för ^delUi ar att del ^s. k. huvudförslaget imyndigheternas ^ansl;igsfr;imställningai beträffande främst myndighetsanslagmed ^elt ^fåt^til undantag utgjortgrundvalen for budgetprövningen. Huvudförslaget innebär en ^tmslagsnivå /81 som utgår från anslaget för ^budgelåiel 1979/80 uppräknatmed hänsyn till pris- och löneutvecklingen och därefter minskat med 2^%. En allmänutgångspunkt har ^varil alt ^timbitionsnivån i myndigheternas verksamhet ävenvid en sådan anslagsberäkning genom fortlöpande ^lationalise-^ringsverksamhet normalt kan bibehållas vid en i^huvtids^tik ^i^>lorändiad nivå. Jag vill i dettasammanhang framhålla alt ^myndighetern^ti ^i^ sina ^tmslags-^framställningarvisat ökande återhållsamhet och i många fall ^iedovis;ii konstruktiva förslagtill ^rationaliseringsålgärder och omfördelning av resurser. Del är angelägetatt fortsatta ansträngningar görs för ^titt stimulera arbetet med^omprioriteringar. ^Etl inslag i detta arbete är alt myndigheterna åläggs attpå olika områden fördjupa analysen av sin ^verksamhel i syfte ^titt ta framunderlag för ^tänkb^tira förändringar. Regeringen räknar med alt utfärdaanvisningar med denna inriktningunder vårens lopp. ^Budgeleringen av statligainvesteringar har skett med stor återhållsamhet. Undantag har självfalletgjorts för ^investeringsuigifter i direkt rationaliserings- och^effekliviietsfrämjande syfte. Detta syfte är ^påt^tigligt ^inle minst i frågaom affärsverkens ^invesleringar där hänsyn också tagits ^lill ^efterfrågeutveckling och kapacitetsläge.Investeringar utöver de nu föreslagna kan i vissa fall komma att aktualiserasi anslutning ^lill eventuella ^konjunkturstödjandc insatser. I enlighet medriksdagens intentioner har i årets budgetarbete stor vikt lagts vidmöjligheterna ^lill ^omprioriteringar. Utrymme för ^smiirie ^lesiiis-^lillskott som bedömts angelägnahar sålunda fått ^skap^tis genom ^ompriori^teringar och taxehöjningar inomramen för huvudförslaget. ^Fiirslag ^från myndigheternas sida till inrättande^;iv nya tjänster ^h;ir ^inle godtagits om inte synnerliga skäl förelegat. En väsentligutgångspunkt i regeringens ^biidgethehandling har ^varil att genom besparingarp^ä^ olika områden motverka vissa eljest ^aulomaliska utgiftsökningar. Jagåterkommer strax till några exempel på sådana förslag. Jag vill ^emellerlidredan nu framhålla att ^ftera av dessa besparings-^f^örslag lar sikte på alt böjaav utgiftstrender och dämpa ^aiitomaiiken i ^transfereringsutgiftern^ti. Dettagäller transfereringar till såväl företag som kommuner och hushåll. Vidbedömningen av vilka ^transfereringsulgifter och andra utgifter som närmast kankomma i ^ftåga har en ^tivgöiandc vikt 1979/8^0:100 Bilaga2 Budgetförslaget 6 lagts vid de ^li^irdelningspolitiska aspekterna.