prop · G30338 · 1979-12-31 00:00:00 — Medhänsyn till att det regelmässigt förflyter mellan dagen för beslutetoch den dag sökanden flr del av beslutet vore en regel enligl vilken ersäUningutgår till och med den månad UAT beviljas att föredra. Förvilka utländska medborgare skalt ersättning utgå? Arbetsgruppenföreslår atl ersättning frän slaten skall utgå för utgiven hjälp tillfiyktingar, personer som väntar på tillstånd samt för dem som överförts medstöd av särskilda regeringsbeslut. Arbetsgruppendefinierar flykting i slalsbidragssammanhang som den som av invandrarverketbedöms vara flykting samt de personer som i socialhjälpshänseende betraktassom medlemmar i hans familj. Invandrarverketgör på begäran av olika myndigheter en bedömning av vem som är altbetrakta som flykting. Med flykting avses då den som beviljasuppehållstillstånd enligt § 2 Ufiänningslagen. har från ULKerfarit att kommittén kommer att föreslå väsentliga förändringar i UL:sbestämmelser rörande flyktingar. fömtsätter att verket får tillfälle attyttra sig över de konsekvenser för arbetsgruppens förslag som ändringar i ULkan föranleda. Verketanser atl krelsen av ersältningsgrundande personer i vart fall inte bör varamera inskränkl än vad som gäller . Därutöver har i skilda sammanhang,bl.a. i remissvar till FLYG, framhållit att vissa invandrare i realiteten harsamma behov av stöd och hjälpåtgärder som flyktingar. Det kan bero på atl dessapå gmnd av analfabetism, dålig skolutbildning och markant avvikande kulturellasärdrag har svårt att finna sig lillrälta i det svenska samhället. I vissa fallhar ett omhändertagande i föriäggning genom arbetsmarknadsverket befunnitsnödvändigt. Arbetsgruppen har också påtalat att i vissa fallhar ansett det rimligt att ersätta kostnader för vissa personer som avinvandrarverket ej bedömts vara flyktingar. I remissvar över FLYG föreslog SIVen särskild kvot för familjeåterförening pä humanitära gmnder. Regeringen harnu beslutat införa en sådan kvot för turkiska assyrier/syrianer. Som framhöllsi remissvaret bör den statliga ersättningen även omfatta personer som tas emotinom en familjeäterför-eningskvot. Ersättningavseende personer som får stanna av renodlat humanitära skäl motiveras av atldet aren liten gmpp, att starka skäl talar för all kommunerna flr ersättningäven belräffande dem och att det i hög grad skulle förenkla invandrarverketshandläggning av kontrollen samlidigl som kommunerna Prop.1979/80:38 81 däinte skulle fl ett register över flyktingar. Man skulle inle belräffandeenskild person vela om han flU stanna av politiska eller humanitära skäl. Invandrarverketanser atl ersättning från slaten skall utgå för insalser tili personer somväntar pä tillstånd, som beviljats UAT av politiska och humanitära skäl samtpersoner som överförs med slöd av särskilda regeringsbeslut. Somovan anförts finns flera skäl till alt ett nytt ersättningssystem ej kaninföras . SIVföreslår därför atl - i avvaktan på alt ett nytt system genomföres -ersättningför kommunernas insalser för UAT-sökanden provisoriskt löses genom ett tilläggtill SoS:s bemyndigande i Kungl. Brev den 27 febmari 1959. Verketförutser att, innan etl nytt syslem hinner träda i kraft, betydandeextrainsatser kommer att krävas i de kommuner som mottar båtflyktingar. För atlunderiätta kommunernas förmåga att åta sig dessa, föresläs att regeringen genomsärskilda beslul förordnar om ersättning på samma satt som kommunflit ekonomiskt tillskott från staten för sina extrakostnader för invandringenav assyrier/syrianer. Verketanser även atl tiden innan ett nytt ersättningssystem införes bör utnyttjasfören gmndligare undersökning av kommunernas totala kostnader för flyktingar. Enligt6 § skall bl.a. översända inkommen ansökan till statensinvandrarverk () för yttrande. anser atl man bör överväga att låtakommunen i stället sända ansökan direkl till varefter skulle överlämnaansökan tillsammans med yttrande till länsslyrelsen. Därigenom undviker man enremissomgång, vilket medför att handläggningstiden av dessa ärenden kommer attförkortas och att de administrativa rutinerna förenklas hos . I8 § sägs att "Finner vid ärendets avgörande att för högel-sättning har utbetalats, flr avräkning ske pä den ersättning som beslulatspä gmnd av senare ingiven ansökan". Enligl LONs mening kan delta medföraatt mäste lägga upp etl särskilt bevakningsregister, som kan blibetungande ur adminisirativ synpunkl och även fördröja handläggningsliden avdessa ärenden. föreslär i slällel alt fär möjlighet aU krävakommunen direkt om det visar sig att ersättningen till kommunen var för hög. 6 1979/80. Prop.1979/80:38 82 Länsslyrelsenbiträder i huvudsak arbetsgmppens förslag till konstmktion avstatsbidragssystemet. En förenklad administration, innebärande minskadekoslnader för stat och kommun har länge ansetts önskvärd. Länsstyrelsentillstyrker ocksä atl ersättning skall utgä även för personer dåderas ansökan om uppehållstillslånd behandlats. De spontaninvandra-de är idagkoncentrerade till vissa kommuner för vilka den ekonomiska påfrestningen kanbli kännbar. Då man inte kan skilja mellan flyktingar och övriga invandrareinnan tillståndsfrägan avgjorts och då kommunerna inte kan påverkahandläggningsliderna är statlig ersättning för kommunernas kostnader för dessapersoner motiverad. Allmännaöverväganden om bidragssystemets ulformning Förslagetinnebär att administrationen förenklas jämfört med de rutiner som lillämpasidag. Trots aU det av förslaget inte framgår i detalj hur ansökningsrutinernaskall utformas är det helt klart att handläggningstiderna för varje ärendekommer att minska både hos kommunerna och staten. Länsslyrelsen vill dockunderstryka vikten av att möjligheterna till etl än mer schabloniseratersättningssystem utreds för framtiden. Länsstyrelsentillstyrker att kostnader utöver utgiven socialhjälp ersätts genom etlgenerellt procentpåslag. saknar dock möjlighet att bedöma om denföreslagna procentsatsen kommer att motsvara kommunernas kostnader i detlaavseende. Vilkakostnader skall ersättas? Länsstyrelsenfinner att ersättning för kostnader utöver utgiven socialhjälp bör ulgä ävenför personer som väntar på uppehållstillständ. Kommunernas skyldighet alt lämnahjälp och vidla åtgärder enligt de sociala vårdlagarna gäller samtliga personersom vistas i kommunen. Vissa av dessa ätgärder kan vara synneriigenkostnadskrävande. Kostnaderna för lolkhjälp m.m. är inte heller mindre förpersoner som ej fåU fillständsfrågan prövad. Administrationen skulle dessulomavsevärt förenklas om samma regler gällde för samtliga ersäuningsberättigadepersoner. Närskall siadig ersällning upphöra alt ulgå? Länsslyrelsendelar arbetsgmppens uppfattning att ersättningstiden, med vissa undantag,bestäms schablonmässigt. finner det dock ej möjligt att på iförslaget angivna uppgifter ta ställning till ersättningstidens längd. När detgäller flyktingar anser emellertid att undantag 1979/80:38 83 börkunna göras även för personer som vid ankomsten lill uppnått så högålder atl del inte kan anlas alt de kan försörja sig. Undantagetbör gälla fram lill dess att de har möjlighel att erhålla svensk ålderspension. Länsstyrelsentillstyrker atl administrationen av det nya bidraget läggs på en myndighet. Dånuvarande slatsmedelsgranskning upphör lorde länsstyrelserna, med beaktande avdet antal flyktingar och UAT-sökande som finns i landet, hatillräckliga resurser för atl administrera bidraget. I förslaget anförs attlänsslyrelserna, i egenskap av tillsynsmyndighet över kommunernassocialhjälpsverksamhel, erhåller lokal kännedom om gängse socialhjälpspraxis.Tilläggas kan att den hittillsvarande granskningen av kommunernas ansökningarom ersättning för obligatorisk socialhjälp till utländska medborgare varit avvärde för tillsynsverksamheten. Länsstyrelsenifrågasätter nödvändigheten av att ansökningshandlingarna sänds tillinvandrarverket för kontroll. Istället bör kommunernas uppgifter omstatusförhållande m.m. kunna godtas. Länsstyrelsenfömtsätter att möjlighet att bevilja anstånd med ingivande av ansökan kommeratt finnas. hemställer en stor del av länets kommuner om anståndmed ingivande av statsmedelsansökningar, vilkel regelmässigt beviljas.Förfarandel har inte medfört några nackdelar för länsslyrelsen ulan harinneburit alt ansökningama har kunnat inges i sådant skick att tids- ocharbetskrävande kompletteringar till stor del kunnat undvikas. Även om detföreslagna ansökningsförfarandet är administrativt enklare än det nuvarande kanman inte utesluta möjligheten av att det för vissa kommuner kan föreligga svårigheterau före angivet datum ta fram för ansökningarna erforderiiga uppgifter. Länsstyrelsenfinner att tiden för att inkomma med ansökningar enligt nu gällandeersättningsbestämmelser bör föriängas. Åtminstone i synes mängainvandrartunga kommuner ej ha praktiska möjligheter att hälla angiventidsgräns. 1979/80:38 84 Fömtomde ändringar som kan föranledas av ovan gjorda påpekanden vill länsstyrelsenlämna följande synpunkter. 1§ punkt 3 Innebörden av ordet "familjemedlem" bör förtydligas. Ommake/maka saml barn upp fill en viss ålder avses bör detta anges. 4 § Länsslyrelsen fömtsätter atl även personer som avses under 1 § punkt3 skall omfattas av paragrafen. Detta bör i sä fall anges. 5 § Länsslyrelsen ifrågasätter nödvändigheten av alt iförfattningstexten ange vilken myndighet som skall utarbeta ansökningsformulär. 6 § Om invandrarverket skall ytta sig över ansökningarna synes det mestrationellt att dessa sänds direkt dit. översänder sedanansökningarna fillsammans med yttrande till beslutande myndighet. 7 och 8 §§ Paragraferna bör sammanföras till en. För att undvika ettbetungande bevakningssystem bör efter slutligt beslut återbetalning av för högersättning ske. Utredningensförslag innebär ett förenklat administrativt förfarande och enschablonersältning i vissa fall. har inte funnit nägon anledningtill erinran mot förslaget. Detta gäller även frågan om ansvarig myndighet. Länsstyrelsenifrågasätter om inte förskott för senare avräkning pä statsbidraget borde kunnabeviljas kommuner med höga flyktingtal i likhet med vad som förekommer ifrågaom vissa landstingsbidrag till kommunerna. Arbetsgruppenföreslår att ersättning skall utgä till kommunerna för hjälp som utbetalatstill personer som väntar på uppehållstillstånd. Enligt arbetsgmppen skallkommunerna i princip endast ersättas för vad de lagt ut för utlänningensförsörjning. Emellertidinträffar det att en ufiänning önskar resa hem men inte kan betala för sinhemresa. En möjlighet är att han - 1979/80:38 85 ~låler sig avvisas. Resan hem betalas då av polisen. Om personen ifråga av olikaskäl inte är avvisningsbar och inte är berättigad till socialhjälp skall hanhänvisas till sitl hemlands konsulat eller ambassad för att få medel tillhemresan. Det händer emellertid au sådana kontakter inte leder till resullaltillräckligt snabbi eller atl resultatet uleblir helt och hållet. sådan situation skulle en praktisk lösning vara attsocialförvaltningen betalade ul medel till hemresan. Alternalivel skulle kanskei annal fall vara alt utlänningen såg sig tvungen atl söka UAT för alldärigenom fä pengar till sitt uppehälle, ett alternativ som förmodligen skulleställa sig dyrare för kommunerna. Självklart fick det inle utvecklas därhän altansvarel hell avlastades hemländernas ambassader eller konsulat. Liksom vidtidigare tillfällen får man - om så bedöms nödvändigt - vid genomgång medambassaderna och konsulaten poängtera atl det i princip inte är sakatt slälla upp som garant för hemresor. Men om socialförvaltningen vidbelalningstillfället bedömer atl en ulbelalning skulle vara den smidigastelösningen, bör det också medföra alt ersättning skall kunna utgå från slatenför kostnader. En fömtsättning för en sådan ulbelalning är självfallel atlutlänningen vill åka hem. Arbetsgruppenbetonar i övrigl att den viktigasle ätgärden för atl förbättra de spontanthitresias situation är att göra väntetiderna så korta som möjligt. Särskilt tashadläggningsliderna hos polisen och regeringen upp. Vidare understryks viktenav att polisens utredningscentraler utnyttjas i ökad ulsträckning. De framfördaåsikterna delas till fullo av kommiuén. Vad handläggningstiderna belräffar harkommittén lagt fram ytteriigare förslag i syfte att förkorta dem, sebetänkandet Ny utlänningslag (SOU 1979:64). I belänkandel har kommitténdessulom återigen pekal på vikten av alt utredningscentralerna lillförskvalificerad personal och att fortlöpande utbildning ordnas. Iövrigt har kommittén från sina ulgångspunkler inget atl anföra motarbetsgruppens förslag. Expertgruppenför invandringsforskning (EIFO) Somarbetsgmppen anger samlas uppgifterom socialhjälp m.m. som ges till en familjunder en persons namn, den s.k. registeriedaren. Detta innebär atl statistikenöver socialhjälp lill utländska medborgare inte avser hjälp som har getts tillutländska medborgare utan sådan hjälp som har getts hjälpfall dären ulländskmedborgare är registeriedare. Hjälp som har getts lill en utländsk medborgaresom är medlem i en familj dären svensk medborgare har valts till registeriedareingår således inte i redovisningen, däremot kan naluriiglvis svenska medborgareingå i de familjer vars socialhjälp redovisas under en 7 1979/80. 1979/80:38 86 innebär ocksä alt, såväl i det föreslagna systemet somenligt nu gällande regler, statsbidrag för kostnaderna för socialhjälpen kanbli beroende av vilken person som väljs som registeriedare. Omdetta har påverkat valet av registerledare har veleriigen aldrig undersökts ochdet lorde inle vara möjligt all undvika den beskrivna svårigheten. Inle hellervet man hur vanligt del är alt både ulländska och svenska medborgare ingår i defamiljer som erhållit socialhjälp. All i en familj kan ingå både ulländska ochsvenska medborgare, liksom all familjen kan bestå av både personer skrivna iSverige och inle skrivna i , bör uppmärksammas vid lolkning avsocialhjälpsstalistiken liksom om man genomför mera ingående studier avsocialhjälpsberoendet bland utländska medborgare. Det kan t.ex. tänkas alt om ien familj ingår både personer som är skrivna i och inte är det, den iSverige skrivna personen i regel väljs som registeriedare. Detta skulle medföraatl eventuella socialhjälpstagare bland personer som väntar pä beslut om UATinte skulle synas i statistiken i de fall anknytning lill en i bosattperson åberopas som skäl. I det av arbetsgruppen föreslagna systemet blir valav registeriedare betydelsefull ur ersätlningssynpunkt bl.a. om en familjemedlemär flykting, men inte de övriga, eller om i familjen ingår flyktingar somkommit (treärsregeln). Arbelsgruppenföreslår all ansökningarna om ersättning för utgiven socialhjälp skall lämnasfill länsslyrelserna som sedan skall överlämna ansökningarna tillinvandrarverket för kontroll av de lämnade uppgifterna. Enligt förslaget skallkommunerna i sin ansökan endast ta upp personer som enligl kommunens åsiktberättigar till ersättning. För att ge kommunerna nödvändigt underiag för detlaföreslås bl.a. att invandrarverket skall avisera kommunerna om beslul itillståndsfrågor. Samtidigtmed att kommunen skall ansöka om ersättning från skall denavisera om alla socialhjälpsfall med en ufiändskregisterförare. Aviseringarna har samma innehåll fömtom att i aviseringarnatill SCB inte krävs uppgift om tidpunkt (och belopp) för varje hjälptillfalle.Det bör övervägas om dessa tvä aviseringar kan samordnas i ännu högre grad än vadarbetsgruppen föreslår. Detla skulle innebära att kommunerna lämnade tillinvandrarverket (ev. via ) uppgifter om samtliga socialhjälpsfallmed utländsk (eller med icke-nordisk) registerförare. I den mån uppgifternafrån kommunen kan lämnas på maskinellt läsbart underiag skulle ett sådantsystem knappast innebära någon slörre belaslning för invandrarverket medankommunema slapp göra uppdelningen på ersättningsberälligade/icke berättigadesocialhjälpsfall. 1979/80:38 87 Enligtarbetsgruppens förslag skall kommunernas ansökningar om ersättning försocialhjälp lill flyktingar och personer som söker UAT granskas maskinellt hosinvandrarverket. gör del möjligt atl föra över uppgifter om vilkasocialhjälpstagare som är flyktingar resp. UAT-sökande lill statistiskacenlralbyrån. Socialhjälpen till utländska medborgare skulle därmed kunnaredovisas efter hjälptagarens status som UAT-sökande, flykting eller utländskmedborgare med UAT. En sådan redovisning är enligt EIFO:s åsikl värdefull, inteminst mot bakgrund av de överväganden som arbetsgruppen gör om behovet avframlida översyn av det föreslagna ersältningssyslemet. Helsl bör en sådanredovisning ingå i den löpande statistiken och las fram åriigen. Detär troligt alt en betydande och slarkl växande andel avsamhällets kostnader för olika ätgärder för invandrare avser åtgärder förpersoner som söker UAT. Detla gäller inte enbart socialhjälpskoslnader ulanäven koslnader för t.ex. invandrarbyråer, lolkservice elc. Mot den bakgmndenär det en allvariig brisl i vår kunskap om invandringen och invandrarna atl visaknar nästan all kunskap om de utlänningar som vislas i utan atl varaeller bli kyrkobokförda. Deltagäller såväl gmppens sloriek som sammansättning med hänsyn till ålder,medborgarskap och kön, liksom vistelsetider i , anledning till inresaoch sätl alt försörja sig här. Del torde inte vara möjligt atl fä enheltäckande sådan statistisk redovisning, del är ej heller realistiskt alt räknamed löpande statistiska redovisningar av delta slag . Mendet borde vara möjligt alt utan alllför stora koslnader genomföraengängsundersökningar som belyser åtminstone vissa kalegorier bland de aktuellapersonerna. Den kalegori som då i första hand bör närmare kartläggas ärutomnordiska medborgare som söker UAT efter inresa till . Undersökningar av dellaslag synes vara en förulsällning för att som arbetsgruppen föreslår ompröva detföreslagna systemet för ersätlningar lill kommuner med sikte på meraschablonmässiga ersältningar. EIFO är givetvis beredd att medverka vidplaneringen och genomförandel av sådana undersökningar. Slyrelsenbeklagar atl arbetsgmppen inte ansett fömtsättningar föreligga atl gå över tilletl schablonsystem som tar hänsyn säväl till insatser för flyktingar som tillinsatser för personer som väntar på arbets- och uppehållstillständ. Genom detföreslagna systemet kommer statsbidragsadministralionen också fortsättningsvisatl vara betungande. Styrelsen beklagar också all kommunerna, genom detföreslagna systemet, inle heller kommer atl få 1979/80:38 88 ersättningför de olika kommunala insatser som görs för att hjälpa personer som väntar påuppehållstillstånd. Styrelsen anser vidare atl den föreslagna procentregelnskall utgöra en viss proceni av hela den utgivna socialhjälpen till flyktingaroch personer som väntar på uppehållstillstånd och inte begränsas till aU avseenbarl proceni av ersatt socialhjälp till flyktingar. Styrelsen anser dessutomall den föreslagna procenlnivån är för lågt satt med hänsyn till de kostnadersom avses bli läckta. nyktingulredningen föreslog atl kommunerna skulle få extra ersättning frånslaten vid extraordinära situationer exempelvis vid slora flyktingströmmar.Slyrelsen beklagar atl inte arbelsgruppen beaktat della förslag vidsiatsbidragsöversynen. med tanke på den stora anspänning som kommunernafår kännas vid när ett stort antal flyktingar eller personer som väntar på uppehållstillståndoväntat bosätter sig i kommunen. Deföreslagna ersällningsreglerna medför också att tre olika myndigheterfortfarande blir inkopplade ifråga om statsbidragen vilkel får anses olyckligtur administrativ synpunkl. Om förslagen genomförs blir del somfår ansvaret för utbetalning och kontroll av ersättningarna. Invandrarverketfär ansvaret för den centrala samordningen av anslagel medan ansvarel förstatens ersäUning för den familjepedagogiska verksamhelen bland flyktingarligger kvar på . Slyrelsenanser au statlig ersättning till kommunerna för tid under vilken ufiändskmedborgare väntar på uppehållstillstånd inle skall begränsas til! enbart hjälptill försörjningen ulan avse all ulgiven socialhjälp enligt 12 eller 13 § ShjL.Styrelsen anser vidare att någon regel inte skall intas i lagen om altersättningen skall begränsas till atl omfalla en lid om högsl efterlaga kraft vunnet beslul om förpassning för den vars ansökan om uppehällslillståndavslagits. Ersättningen bör i dessa fall ulgå tills dess förpassningenverkställs. Slyrelsenvill slutligen sammanfattningsvis framhålla att arbetsgruppens förslag intetillgodoser kraven från bl.a. på ell rimligl statsbidrag och enenkel administration. Förslagen i dess nuvarande utformning bör därför-enligtstyrelsens mening- inte läggas till grund för ett beslut om förändratstatsbidrag. I nuföreliggande utredning behandlas de ersättningar av statsmedel för flyktingarsom utgår till sjukvårdshuvudmännen myckel kortfattat. Ersättning för sjukvårdför personer med flyktingstatus utgår enligt det s.k. utomlänsavlalel. Under är1978 utbetalades . Utredningen hävdar att dennaersättning är av ringa ekonomisk belydelse för sjukvårdshuvudmännen och all denmedför ell administrativt merarbete som inte står i rimlig proportion tillersäUningens storlek. Med anledning härav föresläs atl bidraget fillsjukvårdskostnader för flyktingar avskaffas. Prop.1979/80:38 89 Arbetsgruppenultalar vidare atl den inle har atl ta ställning till eventuell kompensationlill landstingen för bortfallet av statsbidraget. Landslingsförbundeldelar inle arbelsgmppens uppfattning. På samma sätt som gäller för kommunernaär ersättningen ojämnt fördelad mellan sjukvårdshuvudmännen. De huvudmän sominom silt förvaltningsområde har att bereda vård för relativt slora gmpperflyktingar erhåller ett icke oväsentligt bidrag till sina koslnader. Vad avsererforderiiga rutiner för ansökan om statsbidraget medför detta etl myckelobetydligt merarbete för sjukvårdshuvudmännen. Vid varje inskrivning i slutenvård måste nämligen alltid patientens bosätlningsförhällande utredas, dvs. manmåsle klariägga om patienten är inomläns- eller ulomlänsbo, och då det gällerulländsk patient som saknar bosättning i riket huruvida vederbörande omfattasav konvention eller ej. Del är främsl detta oundvikliga arbete som kan varabetungande. Motbakgrund härav kan landstingsförbundet inte tillstyrka arbetsgruppens förslagi de delar det berör sjukvårdshuvudmännen. I den mån nuvarande regler förersällning av statsmedel för flyktingar skall ses över, bör della enligtförbundels mening ske vid ordinarie överiäggningar i dessa frägor mellanföreträdare för sjukvårdshuvudmännen och regeringen om den allmännaförsäkringens ersättning till sjukvårdshuvudmännen. Stockholmskommun har som svar på remissen åberopat vad sociala centralnämnden ochdrätselnämnden anfört. Nämnderna har i sin tur åberopat av socialförvaltningenresp. kammarkontoret angivna tjänsteutlåtanden. Socialförvaltningenär i huvudsak positiv till arbelsgmppens förslag till konstruktion avstatsbidragssystemet. Nuvarande ersättningsregler är myckel krångliga ochtidsödande att hantera. Ansökningsförfarandet kräver en gmndlig genomgång avsocialregisterakten i varje individuelll hjälpfall och har även inneburit altkommunen fått avstå frän att söka vissa former av ersättning. Förslagelinnebär atl administrationen förenklas även om del individuellaansökningsförfarandet kvarstår belräffande socialhjälpen. Före detaljutformningenav ansökningsmlinerna är det dock svårt att uttala sig om hur stor denadministrativa vinslen blir. Förvallningen framhållei att rutinerna börulformas så att kommunerna kan anpassa den lill säväl hell hanleringsom databearbetning i större eller mindre ulslräckning. Antaletansökningsärenden kommer för atl röra sig om 3 000-4 000 perår. Del är iveksamt om datamtiner över huvud taget går atl tillämpa 1979/80:38 90 och/elleratt de kommer alt medföra några ytterligare administrativa besparingar.Förvaltningen förutsätter alt detaljutformningen av ansökningsrutinerna kommeratl ske i nära samräd med de kommuner som har de flesla flyklingärendena.