prop · G30372 · 1979-12-31 00:00:00 — Husägarens skyldighetatl upplåta lill kommunen -vilken föreligger oavsett om kommunen först anvisaten bostadssökande eller direkt kräver att få lägenheten upplåten till sig- börkomma till uttryck i 8 §. 1 och för sig skulle paragrafen inte behöva innehållamera för att det molsättningsvis skulle framgå atl husägaren inte har någon upplålelseskyl-dighet när det gäller en anvisad bosiadssökande. Med hänsyn till avfattningenav 6 § och till den betydelse man i det remitterade förslagel tillmätthusägarens obundenhet gentemot den som anvisats, synes det lämpligt all avfatta8 § så att därav kan utläsas att husägaren har full frihet alt vägra godta en bosiadssökande. Dennu föreslagna ordningen innebär alltså att, när det gäller en anvisadbostadssökande, husägaren kan på vanligl sätt förhandla och teckna avlal meddenne. Kommunen har, bl. a. mol bakgrund av den föreslagna skadeståndsregeln,ett intresse av att sådana förhandlingar inte drar ut . Detta kan antasi många fall leda lill att kommunen biträder den bostadssökande eller föredraratt med stöd av fullmakt från den bostadssökande förhandla för dennes räkning.Incitamenten lill elt sådant engagemang från kommunens sida - något som enbart lordevara till fördel för alla inblandade intressenter - är starkare i det nuföreslagna systemet med fria förhandlingar mellan parterna än i det remitteradeförslagets mera formaliserade system. Ävennär kommunen begär att få lägenheten upplåten till sig - utan föregåendeanvisning eller sedan en anvisning skell men inle lett till uppgörelse - kandet antas att villkoren för upplåtelsen i regel kommer att bestämmas genomöverenskommelse. För de fall då sä inte sker mäste, liksom enligt detremitterade förslaget, regler finnas som fastslår från vilken tidpunkt och påvilka villkor den upplåtelse som kommunen krävt skall anses ha skett. Dessaregler kan lämpligen tas in i ett andra stycke av 8 §. Där bör föreskrivas altupplåtelsen skall anses ha sketl , då kommunens begäran om att lägenhelenskall upplåtas lill kommunen 9 1979/80. Prop.1979/80:72 122 kommilhusägaren lill banda, saml på de villkor som angetts i meddelandet enligt 7 §.Här föreligger en avvikelse frän del remillerade förslagel, vilket innebär atlredan avsändandet av kommunens krav skulle konstituera en upplåtelse. Uttrycket"kommil till hända" har valls för all få överensstämmelse medavtalslagens terminologi (se 2 och 7 §§ avtalslagen). Att ett meddelande kommitnågon lill hända innebär alt meddelandet kommil fram till adressaten på sådant sätlatl han är i tillfälle att ta del av del (se prop 1975:102 s. 203). Även med den ordning somnu föreslås behövs en motsvarighet lill 12 § i del remitterade förslaget.Stadgandet - här som 9 § - bör avse det fallet att kommunen själv trätt in sompart saml, i brist pä överenskommelse, upplåtelse skall anses ha sketl vid deni den nu föreslagna 8 § angivna tidpunkten och på de villkor som husägaren angetti sitt meddelande enligl 7 §.1 konsekvens med den ordning som här föreslagits kommer stadgandet inte att gälla upplåtelser lill enskilda. skall på kommunens ansökan kunna bestämma en senare upplåtelsetidpunkt och, i hyresfallen, jämka andra villkor för upplåtelsen, främst naturiigtvis hyresbeloppet. Det lorde kunna förutsättas att bestämmelsen fär sin främsta betydelse därige nom atl blotta vetskapen om den verkar avhållande pä oskäliga hyresvill kor. Nägonmotsvarighet till 13 § i det remitterade förslaget behövs knappast med den nuföreslagna ordningen. I de fall bostadsrätt upplåts lill en anvisad bostadssökandeblir bostadsrättslagens nuvarande regler lillämpliga. När bostadsrätt skallanses ha upplåtits till kommunen enligt den nu föreslagna 8 §torde kommunen knappast ha något behov av att ivångsvis fä en upplåtelsehandling. Såsom i det föregåendepåpekats innebär skadeståndsregeln i 14 § i det remillerade förslaget ett viktigiincitament för kommunen atl undvika en förhalning av anvisningsförfarandet.Skadeståndsregeln behövs därför -kanske med än större fog - i del nu föreslagnaförenklade systemet. Stadgandet behöver dock kompletteras så atl därav framgårdels alt endast dröjsmål som orsakas av det särskilda förfarandet skall beaktasoch dels all husägaren mäste ha gjort vad som skäligen kan krävas av honom föratt undviKa dröjsmål. I kravet pä husägaren ligger både att han skall undvika förhalningnär det gäller förfarandet enligt bostadsanvisningslagen och att han, när hanfritt fär förfoga över lägenheten, skall lägga ned så stora ansträngningar somnormalt görs när en husägare vill ha en ledig lägenhet upplåten. Utövervad nu sagts fär lagrådet beträffande 6 och 12 §§ i det remitterade förslagetanföra följande. Svårigheterföreligger att ge begränsningarna av förbuden i 6 § första stycket för husägareatt medverka till alt hyresgäst överlåter hyresrätten till lägenheten ellerupplåter lägenheten i andra hand en lämplig utformning i sådana fall närhyresvärdens medverkan kan ersättas av tillstånd av 1979/80:72 123 hyresnämnden.Självfallet skall såsom förutsätts i remissen hyresvärden inte behövaframtvinga en prövning i undgå ansvar. Enligl remissen bördet vara tillräckligl att hyresvärden företar undersökning i den omfattning somhan normalt gör i fall av detta slag. Såvitt tillåtligheten avöverlåtelsen eller upplåtelsen beror av hyresvärdens egen inställning lill dennye hyresgästen resp. andrahandshyresgästen eller till att han inle själv kandisponera över lägenhelen bör det aldrig kunna läggas honom till last att hanmed bortseende från egna intressen samtycker till överlåtelsen ellerupplåtelsen. Vad nu sagts gäller exempelvis vid tillämpning av 12 kap. 35 §jordabalken frägan om byte kan äga rum utan påtaglig olägenhet för hyresvärdeneller vid tillämpning av 40 § samma kapitel frågan om hyresvärden har befogadanledning att vägra samtycke till upplåtelse i andra hand. Vad som kan begärasav hyresvärden är all han gör en objektiv bedömning av de förhållanden påhyresgästens sida som lalar för eller emot den tilltänkta åtgärden, t. ex. omhyresgästen enligt nyssnämnda 35 § har beaktansvärda skäl för byle av lägenheleneller enligt 40 § har beaktansvärda skäl för upplåtelse i andra hand av enlägenhet som han ej är i tillfälle att använda. Det sagda börkomma lill tydligare uttryck i lagtexten. Det mästeunderstrykas alt den bedömning det här är fråga om kan ställa sigsvår för hyresvärden. En felaktig bedömning av de faktiska omsländighelernaeller vad som krävs för att beaktansvärda skäl för den ena eller andra åtgärdenskall anses föreligga torde ofla ej kunna läggas hyresvärden lill lasl såsomsådan oaktsamhet som kan föranleda ansvar enligt den föreslagna 16 §. Även meden sädan tillämpning lorde nu behandlade förbud kunna göra nytta som ett medelatt komma ät åtgärder som framstår som elt kringgående av upplåtelseförbudetenligt 6 §. Iandra slyckel 3 av 6 § görs undanlag från upplåtelseförbudet enligt förstastycket, när upplåtelsen avser en lägenhel för fritidsändamål. Eftersom situationenhär är en annan än när lägenheter för fritidsändamål särbehandlas enligt 12kap. jordabalken eller bostadssaneringslagen - där undantag görs från vissabestämmelser vilka har till syfle att skydda bosladshyresgäster- är del svårtalt äsladkomma en rationell avgränsning av det föreslagna undantaget. Enlägenhet som är inrättad för permanenlboende och ligger inom ett omräde medandra sädana lägenheter torde inle böra undantas från upplåtelseförbudet enbartdärför att det finns någon som vill nyttja den för fritidsändamål, t. ex. förtillfälliga uppehåll i en storstad för nöje och rekreation. A andra sidan tordedet inle finnas anledning alt över huvud inrätta bostadsanvisningsområde, närbebyggelsen huvudsakligen är av fritidskaraktär. Skulle slulligen lägenhetersom typiskt sett är avsedda för fritidsändamål finnas insprängda blandpermanentbebyggelse i ett bostadsanvisningsområde, kan det inte medföra någonstörre omgång för husägaren att lämna meddelande om upplåtelse lill kommunen,som i sä fall självfallet avböjer upplåtelse. Undanlaget framstår därför somobehövligt och kan lämpligen utgå. 1979/80:72 124 Enligtandra stycket 4 görs undantag från upplåtelseförbudet i första stycket för delfall att lägenheten används för upplåtelse åt någon som är anställd hoshusägaren. Anknytningen mellan anställningsförhållandet och upplåtelsen framgårej av lagtexlen. I specialmotiveringen till sladgandel talas på etl ställe omtjänstebostad. Att fråga skall vara om tjänstebostad i egenllig mening synes ejvara avsett. Å andra sidan torde det ej vara motiverat atl göra undantag om enperson av en ren händelse bor i en faslighet som ägs av hans arbetsgivare. Enlämplig avgränsning torde kunna göras efter mönsler av regleringen i 12 kap. 46§ 7-9 jordabalken, sä atl undantaget får gälla när upplåtelsen beror avanställning hos husägaren. Detta lorde innebära alt lägenheten upplåts ianslutning lill anställningen, vanligen på villkor att personen i frågaavflyttar från lägenheten om anställningen upphör. Till denna typ av s. k.kopplade avtal hör ofla industrins upplåtelser av bostäder till de anställda. Avsiktenmed förslagel torde vara atl undantag, för att kringgående skall hindras, skallgälla bara om lägenhelen bäde varit och skall vara upplåten till anställd hoshusägaren. Delkunde ifrågasättas att införa ett undantag också för det fall att lidigareupplåtelse till kommunen har upphört. Frägan har nägol berörts i specialmotiveringentill ändringen av 12 kap. 39 § jordabalken. Om kommunen har uppsagt hyresavtaltill upphörande, torde emellertid utan särskild bestämmelse fä anses klart,att kommunen avböjer vidare upplåtelse, och husägaren behöver då inte lämnanytt meddelande till kommunen. Om husägaren säger upp kommunen och dennapåkallar förlängning, torde det mera sällan komma i fråga att vägra förlängningför andra fall än när huset skall rivas eller byggas om. I sä fall är nyupplåtelse inte aktuell, i vart fall inte innan ombyggnad har ägl rum och upplåtelseförbudetäter bör gälla. Vad angår generalklausulen i 12 kap. 46 § lOjordabalken tordedetinte komma i fråga all vägra kommunen förlängning på grund av en inlresseavvägninglill förmån för hyresvärden, när av den föreslagna lagen följer all en sådanavvägning inte skall göras vid upplåtelse. Övriga mera disparata fall tordeockså kunna lämnas oreglerade. Ett undantag av ifrågasatt art bör därför inteupptagas. Enligt12 § första slycket i det remitterade förslaget - som i lagrådets förslagmotsvaras av 9 § första stycket-skall hyresnämnden kunna jämka villkor förupplåtelsen som husägaren uppställt. Ansökan om hyresnämndens prövning skallgöras från den i meddelandet i 7 § angivna tillträdesdagen. Enlämpligare ordning synes vara alt tvåmånaderstiden räknas från den dag däupplåtelsen skall anses ha skett. Därigenom skulle bl. a. förebyggas att tidenutlöper innan nägot hyresförhållande ännu uppkommit. Att med en sådanbestämmelse prövningen av villkoren stundom kan komma atl fä ske innantillträdesdagen inträffat torde inte behöva vålla nägon olägenhel. 1enlighet med vad nu anförts och med beaktande av vad som förordats 1979/80:72 125 beträffandeavfattningen av 1 § andra stycket föreslår lagrådet att 6-14 §§idet remitteradeförslaget, sedan även vissa redaktionella jämkningar företagits, ersätts medföljande bestämmelser under nedan angivna mbriker: Förbudalt upplåta lägenheter m. m. Nären husägare hardelgetls en underrättelse enligt 5 §, får han inte upplåta enlägenhet, som omfattas av beslutet, med hyresrätt eller bostadsrätt till någonannan än en bosiadssökande, som kommunen anvisar, eller kommunen. Han får inteheller medverka till att hyresrätten till en sådan lägenhet överiåts ellerlägenheten upplåts i andra hand utom när förhållandena är sådana all de i 12kap. 34 och 34 a §§, 35 § första stycket och 40 § jordabalken med avseende påhyresgästen angivna förutsättningarna för tillstånd föreligger. Förbudetenligt första stycket gäller inte sedan kommunen underrättat husägaren om attkommunen inle önskar anvisa någon bostadssökande eller fä lägenheten upplåtentill sig. Förbudet gäller inte heller om upplåtelse av lägenheten beror avanställning hos husägaren och lägenheten även tidigare var upplåten lill följdav sådan anställning eller om lägenhelen upplåts enligt betämmelserna i 12 kap.46 § iredje stycket jordabalken. Nären lägenhet som omfattas av förbud enligl 6 § skall upplåtas med hyresrätteller bostadsrätt, skall husägaren möjligt meddela kommunen detta.Meddelandet skall vara skriftligt och innehålla uppgifl om lägenhetens adress,storlek och belägenhet i huset, villkoren för upplåtelsen och tillträdesdagen. Upplåtelsenoch villkoren för den m. m. Omkommunen inte anvisar någon bostadssökande eller om husägaren inte godtar denbostadssökande som kommunen anvisar eller inte kan träffa avtal med denne, ärhusägaren skyldig upplåta lägenhelen till kommunen, om kommunen begär det. Omannat inte avtalas, skall upplåtelse till kommunen anses ha skett vid dentidpunkt då kommunens begäran enligl försia stycket kommit husägaren till bandaoch pä de villkor som angetts i meddelandet enligt 7 §. Avser upplåtelsenbostadsrätt, skall den dock inte anses ha skett innan de i 3 och 5 §§bostadsrättslagen (1971:479) angivna fömtsättningarna är uppfyllda. Omen lägenhet enligt 8 § andra stycket skall anses ha upplätits till kommunen medhyresrätt eller bostadsrätt och lägenheten på grund av 1979/80:72 126 dröjsmålfrån husägarens sida inte kan tillträdas den dag som angetts i meddelandetenligt 7 §, fär hyresnämnden på ansökan av kommunen föreskriva att upplåtelsenskall gälla från en senare tidpunkt. Avser upplåtelsen en hyreslägenhet, fårhyresnämnden föreskriva all för upplåtelsen skall även i övrigt gälla andravillkor än de som har angetts i meddelandet. Ansökan om hyresnämndens prövningskall göras frän den dag då upplåtelsen skall anses ha skett. Vidprövning av hyresvillkoren tillämpas 12 kap. 48 § första-tredje styckenajordabalken. Om hyra för lägenheten har bestämts i förhandlingsöverenskommelseenligt hyresförhandlingslagen (1978:304), skall dock den hyran gälla. nedsätter hyran, skall den lägre hyran gälla från och med den dagdå hyresförhållandet började. att upplåtelsen skall gälla frän en senare lidpunkt eller atthyran skall ulgä med ett lägre belopp än som har angelts i meddelandet enligl 7§, skall husägaren åläggas att till kommunen betala tillbaka vad hantill följd därav har uppburit för myckel jämte ränta. Räntan skall beräknas enligl5 § räntelagen (1975:635) för tiden dä husägaren mottog beloppettill dess att beslutet har vunnit laga kraft och enligt 6 § räntelagen förtiden därefter. ErsäUningför skada 10 § Kanhusägaren, i fall då han får förfoga över lägenheten, på grund av förfarandetenligt denna lag inte iräffa avtal om upplåtelse för tiden från och med den imeddelandet enligt 7 § angivna tillträdesdagen och har han gjort vad som skäligenkan fordras av honom för att fä lägenheten upplåten, har han räll tillersättning av kommunen för skada som han lider genom dröjsmålet medupplåtelsen. Frågaom skyldighet att belala sådan ersättning prövas av hyresnämnden. För alt kunnaprövas skall ansökan ha kommit in lill hyresnämnden inom en månad från den dagdå avtal om upplåtelse av lägenheten träffades. Omden reglering av förfarandet vid upplåtelse av lägenheter som lagrådet nuföreslagit inte skulle godtagas, fär lagrädel anföra följande beträffande de idel remitterade förslaget uppiagna bestämmelserna. lagrådets förslag i det föregående upptagits beträffande 6 § första stycketandra punkten och andra stycket andra punkten gäller även i det fall att denreglering av förfarandet det remitterade förslaget upptar bibehålles. Omvad lagrådet föreslagit i fråga om 2 § godtages, bör i 7,8,9,10 och 11 §§ inteanges någon nämnd. Vad som sägs om nämnden bör gälla kommunen utanangivande av kommunalt organ. 17 § torde böra utsägas att fråga är om lägenhetsom omfattas av förbud enligt 6 §. 112 § försia stycket lorde sista punkten ges den lydelse som föreslagits belräffande9 § försia stycket sista punklen i lagrådets förslag. 14 § försia stycket upptagna ersättningsbestämmelsen torde kunna erhålla denlydelse som föreslagits i 10 § första styckel i lagrådets förslag. 1979/80:72 127 förslag att ersätta remissens 6-14 §§ med bestämmelser upptagna under6-10 §§, bör 15-19 §§ i del remitterade förslagel få beteckningen 11-15 §§samt i det därvid såsom 15 § upptagna stadgandet vad som sägs om mål omutdömande av vite utgå och "12 §" ändras lill "9 §". Idet nu säsom 12 § (det remitterade förslagets 16 §) upptagna sladgandel böranges att anmälan om ätal göres av kommunen. Om vad som förordats under6-14 §§ ej godtages, fär lagrådet anföra följande beträffande den i 16 §upptagna straftbestämmelsen. Enligt vad föredragande statsrådet uttalat, äravsikten med stadgandet att straff skall kunna drabba den som överträderförbudet atl upplåta en lägenhet utan att kommunen fält tillfälle att utnyttjasina befogenheter enligt lagen eller medverkar lill överlåtelse ellerupplåtelse i andra hand. Däremot skall straff inte kunna följa om husägareninte iakttager allt vad som föreskrivs i fråga om innehållet i meddelanden ochsjälva gängen av förfarandet. Denna begränsning av straObestämmelsenstillämplighet framgår ej klart genom hänvisningen till 6 §, i vilken sladgasförbud bl. a. mot alt upplåla lägenhel "i annan ordning än som föreskrivsi denna lag". Paragrafen torde därför böra underkastas någon jämkning. Omförsta stycket första punkten i 6 § avfattas så som lagrådet förordat i det föregäende,föreligger emellertid inte detta behov att ändra avfattningen av 16 §. Förslagettill lag om ändring i jordabalken Lagrädellämnar förslaget utan erinran. Förslagettill lag om ändring i bostadsrättslagen (1971:479) 1avsikt alt förebygga att syftet med förslaget till bostadsanvisningslag såvittgäller bostadsrätter omintetgöres har i ett tillägg till första stycket avförevarande paragraf föreslagits en bestämmelse om att en kommun som förvärvatbostadsrätt lill en bostadslägenhet ej fär vägras medlemskap ibostadsrättsföreningen. Vad som eftersträvas torde emellertid inte uppnäs medden föreslagna bestämmelsen. Genom dess placering i en paragraf och enavdelning av lagen som behandlar frågor om övergång av bostadsrätt lordebestämmelsen kunna ges endast den innebörden att den avser kommuns förvärv avbostadsrätt i andra fall än dä bostadsrätten upplåts ål kommunen på säll angesi bostadsanvisningslagen. Lagrådetfär vidare framhålla följande. En gmndtanke i bostadsrättslagen 1979/80:72 128 äratt annan än medlem i bostadsrättsföreningen inte skall vara innehavare avbostadsrätt (se t. ex. 2 och 13 §§). En kommun, till vilken bostadsrätt upplåtsenligt bostadsanvisningslagen, bör därför inte ha möjlighet att slä utanförföreningen genom att ej söka medlemskap. För att förebygga detla och samtidigttillgodose förslagets syfte kan föreskrivas, att en kommun i fall som här avsesautomatiskt blir medlem i föreningen i och med att upplåtelsen kommil tillstånd. Lagrådetföreslår, att en bestämmelse härom upptages i bostadsrättslagen, lämpligen säsomett nytt andra stycke i 2 §, med det innehållet, att en kommun till vilkenbostadsrätt skall anses upplåten enligl bostadsanvisningslagen förvärvarmedlemskap i föreningen genom upplåtelsen. Lagrådetsförslag föranleder, om det godtages, en jämkning av ingressen tilllagförslaget. Förslagetnödvändiggör inte någon ändring av det tillägg i förevarande paragraf somupptas i del remitterade förslaget. Detta blir, såsom framgår av vad fömtsagts, tillämpligt i de fall då bostadsrätt överiåtits till en kommun. Förslagettill lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder Godtagesvad lagrådet föreslagit beträffande förslaget lill bostadsanvisningslag börhänvisningen till bestämmelser i bostadsanvisningslagen ändras sä att den i 23§ första styckel avser 14 § och i 32 § avser 9 och 10 §§. Förslagettill lag om ändring i lagen (1974:1082) om bostadsdomstol Lagrådetlämnar förslaget utan erinran. 1979/80:72 129 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , Åsling, Söder, Krönmark, BurenslamLinder, , , , , , , , , om bostadsanvisningslag, m. m. Föredragandenanmäler lagrådets yttrande' över förslag lill 1. bostadsanvisningslag, 2. lag om ändring i jordabalken, 3. lag om ändring ibostadsrättslagen (1971:479), 4. lag om ändring i lagen(1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder, 5. lagom ändring i lagen (1974:1082) om bostadsdomstol. Föredraganden redogör för lagrådets yttrande och anför. Lagrådethar i allt väsentligt godtagit det framlagda förslaget. I en del avseenden harlagrådet dock framfört erinringar mot förslagets utformning. Omdet behövs för bostadsförsörjningen får enligt det remitterade förslaget enkommun förklara att ett eller flera bostadsområden i kommunen skall vara bostadsanvisningsområde.De ingrepp i avtalsfriheten som lagförslaget innebär börenligi en av lagrådetsledamöter få ske endast under fömtsättning att skyldighet enligtbostadsförsörjningslagen att anordna bostadsförmedling har inträtt förkommunen. Först när denna skyldighet föreligger bör frågan kunna aktualiserasom kommunen behöver ha tillgång till ett anvisningssystem med tvångsinslag föratt kunna fullgöra sin bostadsförmedling. En förutsätlning för attkommunstyrelsen skall få besluta om tillämpning av bostadsanvisningslagen börenligt denna ledamot vara att kommunens 'Beslut om lagrådsremiss fattat vidregeringssammanträde . Prop, 1979/80:72 130 beslulandeorgan, fullmäktige, beslutat alt kommunen skall anordna bostadsförmedling.Eftersom det ankommer pä fullmäktige atl besluta om anordnande avbostadsförmedling enligt 4 § bosladsförsörjningslagen skulle dennaförutsättning alltid vara uppfylld om anvisningslagen kan komma i tillämpning förslom skyldighet inträtl för kommunen atl anordna bostadsförmedling. Enanpassning till kommunens nuvarande uppgifter i fråga om bosladsförmedling ochtill den kommunala organisationen och befogenhetsfördelningen kan enligt ledamolenske genom att det i I § anges som en förutsättning för lagens tillämpning attdess anvisningssysiem behövs för bostadsförmedling som kommunen bedriver tillfullgörande av sin skyldighet enligt 4 § bostadsförsörjningslagen. Föregen del kan jag inte finna att en sådan ordning skulle innebära några fördelarvare sig från kommunaldemokratisk synpunkt eller för kommunen eller de enskildahusägarna. I praktiken skulle denna ordning inte innebära något annat än detsom föreslås i remissen. När möjligheten att besluta om bostadsanvisningsområdebehöver tas i anspråk, torde nämligen förhållandena undantagslöst vara sådanaatt kommunen är skyldig att anordna bostadsförmedling. Jag ansluter mig tillvad lagrådets majoritet har anfört i denna fråga och vidhåller således den iremissen föreslagna ordningen. Lagrådethar föreslagit vissa ändringar i 1-5 §§. Jag ansluter mig till vad lagrådet haranfört i anslutning till dessa paragrafer och tillstyrker alltså de föreslagnaändringarna. 1ärenden enligl bostadsanvisningslagen bör, i likhet med vad som f. n. gällerenligt 1 § tredje slycket bostadssaneringslagen (1973:531), hyresgästernaföreträdas av sådan organisation som har avlal om förhandlingsordning för huseteller, om förhandlingsordning saknas, av riksorganisation av hyresgäster ellerav förening, som är ansluten till sådan organisation och inom varsverksamhetsområde huset är beläget. Som lagrådet påpekar mäste dennabegränsning komma till uttryck i laglexlen. Jag föreslår därför att enbestämmelse om delta las in som ett nytt tredje stycke i 3 §. Jagansluter mig till vad lagrådet har förordat beträffande 6-14 §§ i detremitterade förslaget och föreslår alt dessa bestämmelser ersätts med de avlagrådet föreslagna 6-10 §§ och atl mbrikerna ändras enligl lagrådets förslag. Jag anslulermig ocksä till vad lagrådet har anfört i anslutning till 15-19 §§ i detremitterade förslaget.