prop · G303145 · 1979-12-31 00:00:00 — Genom alt ha sin utbildning förlagd till etl eller flera föreiag/instiliitionerfår eleven en inblick i förhållandena inom arbetslivet och ges samiidigi ökademöjligheter alt meritera sig för en anstiillning efler genomgången utbildning.Gymnasieskolan kan då uiöver atl den ger yrkesutbildning också underliitla övergångenmellan skola och arbelsliv. Del iir viisenlligt med hänsyn till att en avorsakerna lill ungdomens svårigheler på arbetsmarknaden iir all det intefinns arbeten som på samma sall som tidigare kan fungera som en inkörspori lillarbetslivet. De föreslagna nya statsbidragsreglerna för inbvggdutbildning och lärlingsutbildning öppnar nya möjligheter för samverkan mellanskola och arbetsliv som lillämpade undervisningsformer kan ulnylljas. Vissa sludievägar har ett utbildningsinnehåll som krilverlokaler, utrustning och övningslillfällen som inte kan erbjudas i skolinsliiulionen.Dessa uibildningar skall som hillills och i enlighel med anvisningarna lilllimplanen anordnas på arbelsstålle ulanför skolan i form av inbvggd utbildning. För övriga sludievägar inom industri och hantverk harhuvudregeln hillills varit att undervisningen anordnas i skolinstitulion. SÖhar dock möjlighel att medge alt undervisningen helt eller delvis får förläggaslill arbelsstålle ulanför skolan i form av inbyggd utbildning även om detta inteangivils i limplanen. Denna möjlighet har främsl ulnyttjats då skolans lokaleroch utrustning inte räckl till för yllerligare klasser. Förutsättningen hargivetvis varit att ett lillräckligt antal utbildningsplatser kunnal anskaffas iförelag. Vid elt utökal anlal klasser på viss sludieväg har della som regelmedfört alt eleverna i den klass som lillkommil i inbyggd form fåu huvuddelenav sin yrkesinriktade utbildning i förelag, medan eleverna i övriga klasser på studievägenerhållit hela sin utbildning i skola (skolinstitulion). Den inbveeda ulbildnineen har inom seklorn industri ochhantverk fåll en 1979/80:145 24 minskail andel sedan gymnasieskolan införiles. Undersenare år har ea av eleverna inom denna sektor deltagit i inbvggtl utbikliiing. De i budgelpropositionen löreslagna bidragsreglerna mojliggiirnya anordningar diir utbildningen delvis föiliiggs lill skolinsiiuilion och delvislill företag. Skola och företag kan då komplettera varandra och fler elever få arbetslivserftirenhet.Om t. ex. två klasser fiir sin utbildning helt i skolinstitulion och ytterligareen klass skall inråttas med utnylljandel av utbildningsplatser i företag, kanresurserna fördelas så atl eleverna i de ire klasserna får cn Iredjedel av sin utbildningi lörelag och ivå iredjedelar i skolinsliiuiion. Vid utökning från två tillfyra klasser kan halva undervisningstiden förliiggas till företag och halva lillskolinstitulion. Givelvis kan iiven annan fördelning av tiden i skolinsliiuiionoch i förelag viiljas. Den redovisade ulbildningsmodellen ger lack vare del individrelaleradebidragel också möjlighel all inom ramen för giillande besliimmelser ökaelevantalet med exempelvis en halv klass och skapar diirnied större möjligheteratt anpassa utbildningen till akluell efterfrågan och lillgång på utbildningsplatser.Det bör också vara möjligt att erbjuda enslaka elever utbildning på exempelvislågfrekventa studievägar. Huvuddelen av ulbildningen måsle då ske på arbelsslälleutanför skolan. Inom sektorn industri och hantverk samt handel finns kursplanerför ca 300 sludievägar . Elt stort anlal av dessa sludievägar kan beiraklassom lågfrekvenla. Skolslyrelsen bör efler samråd med dem som berörs avfrågan lokall kunna bestämma i vilken omfattning undervisningen i yrkesinriktatiimne på sludievägar inom induslri och hantverk saml handel får anordnas sominbyggd utbildning. 1 budgetpropositionen utgick jag från atl skolstyrelsens beslulskulle grundas på bemvndigande från SÖ. avser jag emellerlid föreslåregeringen atl skolstvrelsen. utan sådanl bemyndigande, i fråga om studieväginom något av områdena induslri och hanlverk saml hantlel fär beslämma i vadmån undervisningen i vrkesinriktai ämne skall anordnas som inbyggd uibildningutöver vad limplanen kan föreskriva. Skolstyrelsens beslut bör inte få medföra atlpersonella och materiella resurser som finns för ulbildningen vidgymnasieskolan (skolinsliiuiion) inte blir uinylljade. Den försöksverksamhet med ny läriingsulbildning som jagföreslagit i budgetpropositionen kommer i flera avseenden all uigöra ell komplemenllill övrig utbildning i gymnasieskolan. Försöksverksamheten skall avse bl. a.frågor om kursplaner, intagning av elev, betyg och kompetens. De reguljära studievägarna i gvmnasieskolan kan inletillgodose utbildningsbehovet för verksamhetsområden där rekryteringsbehovetär förhållandevis lågt. Inom många yrken är rekryteringsbehovet så lågt alldet, även om man ser lill hel region eller hela rikel. inle är tillräckligt föratt på viss ort bilda underlag fören hel klass på en studieväg igymnasieskolan. Detta gäller inte enbari traditionella hantverksyrken utan ävenetl slort antal yrken inom andra näringsgrenar. Under slutet av 1960-lalel ochbörjan av 1970-lalel utgick man allmänt från atl hantverksyrken oehyrkesspecialiseringar i del närmaste skulle försvinna som en fiiljd av den industriellautvecklingen. Gymnasieskolan skulle genom sin bredd tiicka det huvudsakliga utbildningsbehovet.Under senare år har man dock framfört krav på all skolan biiltre skalltillgodose uibildningsbehovel för hantverksyrken och liknande yrken. Vissahantverksyrken riskerar alt hell försvinna på grund av all del inte funnitsmöjlighet alt ulbilda ungdomar för dessa. Det visar sig iiven all hell nyayrkesområden successivi utvecklas i samband med lillverkningstekiiiska innovationeroch atl nya maierial och produklionssyslem kommer fram. Lärlingsutbildningen konimersåledes atl kunna omfatta både gamla och nya yrkesområden. Lärlingsutbildningens individuella utformning, möjlighetentill geografisk spridning av utbildningsplatserna och det förhållandet allintagning kan ske gör atl liirlingsutbildningenbör bli elt viirdeftillt komplement lill övriga sludieviigar i gymnasieskolan.Jag utgår från att den som genomgår lärlingsutbildning skall ges ledighet för atlkunna följa annan undervisning i gymnasieskolan eller annan uibildning som år avbetydelse för elevens utveckling och kompetens i yrket och för fortsalla sludier.I exempelvis ämnena svenska och malemalik bör de som dellar i liirlingsul-bildningkunna bilda undervisningsgrupper lillsammans med elever på sludievägar som helthar sin undervisning i skola. Om lillriickligt elevuntler-lag finns är delockså möjligt alt bilda särskilda undervisningsgrupper i dessa och liknandeämnen sammansatta av dem som dellar i lärlingsutbildning och inbyggdutbildning. Ämnena kan då även periodlasas. Detta kan visa sig nödvändigt omeleverna med tanke på reseavstånd o. dyl. skall kunna erbjudas undervisning iifrågavarande ämnen. SÖ har i uppdrag alt undersöka vilka av nuvarande yrkesinrikladehögst tvååriga studievägar som kan utformas både som sammanhängande utbildningoch som etappulbildning. såsom jag redovisat i budgetpropositionen (s.301). planer på atl genomföra försök med det första årel som en försia etapp avnågra tvååriga studievägar i gymnasieskolan för all bl. a. sludera vilken effeklen etappuppbyggd utbildning har på intresset för en viss utbildning. Jagbedömer att dessa försök kan få slor betvdelse för arbetet med atl anpassaskolan till de förändrade behov som jag inledningsvis redovisat. Den nya liirlingsutbildningeninom gymnasieskolan öppnar också möjligheter att kombinera en eller fleraetapper på viss studieväg med lärlingsutbildning. Jag utgår från au SÖ, eftersamråd med arbetsmarknadens parter, prövar olika kombinationer av etappulbildningoch lärlingsutbildning inom ramen för den försöksverksamhel som skallbedrivas. Skolförordningens och läroplanens bestämmelser om grupp-och klasstor-lek skall självfallet gälla dä skolan anordnar undervisning i ämne(delar av ämne). Samma kvalitetskrav bör i princip gälla för utbildning i gvmnasieskolasom förlagts till företag som för utbildning i skolinstitulion. Den utbildningsom helt eller delvis ges i företag bör sålunda ha stor bredd och följa delinnehåll 1979/80:145 26 som anges i kursplanerna för resp. utbikliiing. Övnings-och arbelsupiigifter måsle också ges med ulgångspunkl i kursplanerna. Del börankomma på skolslyrelsen och den lokala skolledningen atl tillse atlkvalitetskraven upprätthålls. De ökade resurser for tillsyn, planering ochuppföljning av företagsförlagd utbildning som löreslås i budgelpropositionenger förutsiill-iiingar för att skolan skall kunna ulöva sitt tillsynsansvar meraktivi iin . För atl uppnå den efierslriivade kvaliteten i utbildningenär det nödvändigt atl det finns personal inom företagen som år kompelenl allhandleda och informera eleverna. Uppbyggandet av en sådan kompelens underiäliasom del finns en långsikiighel i förelagens utbildningsåtaganden, dvs. attförelagen inle endasl under enslaka år ulan slällerutbildningsplatser lill skolans förfogande. Det är naturligtvis också angelägetatt de som i företagen har ansvaret för elevernas utbildning ges möjlighet lillåterkommande kontakter med skolans personal och kan ta del i denplaneringsverksamhet som bedrivs i skolan. Behovel av fortbildning av berördpersonal måsle också uppmiirksammas av såväl företag sorn kommun. 3.2 Introdukiion till uibildning och arbete De föreslagna nya statsbidragsreglerna för inbyggdutbildning inom industri och hantverk samt handel och för lärlingsutbildningöppnar, som jag tidigare framhållit, nya möjligheier för samverkan mellan skolaoch arbetsliv som hitlills lillämpade undervisningsformer kanutnyttjas. Del blir därmed möjligt atl öka inslaget av arbetsplalsanknulenutbildning i gymnasieskolan, vilket jag betraktar som en viktig förutsättningför alt skolan skall kunna förverkliga den målsättning beiräffande 16-17-åringarsom jag redogjorl för. 1 de fall de föreslagna utbildningsåtgilrdernn inte ar tillräckligaoch ungdomar trots insatser av arbetsförmedlingen inte lyckats få arbete kriivsytterligare insatser. Jag föreslår därför atl kommuner med gymnasieskola genomstatsbidrag ges möjlighel all anordna vad jag i del följande kallar inirodukiionsprogramför utbildning och individuell yrkesintroduktion. Jag tar först upp frågan om Inirodukiionsprogram för uibildning. De ungdomar i åldern som saknar sysselsättningbör inbjudas lill gymnasieskolan vid läsårets början och, om del anses lämpligl,även för introduktion till utbildning, praktik eller arbete.För dessa ungdomar bör introduktionsprogram för utbildning kunna anordnas. Inirodukiionsprogram kan utformas på olika sått. Det är nalurliglatl man lokalt ges så stor frihet som möjligt i det avseendet. Jag utgår dockfrän all man i många fall kommer atl bygga vidare på erfarenheterna av de s. k.kortkurserna och låta inirodukiionsinsatserna få denna form. lionsprogram skall dock alltid omfalta orientering omgymnasieskolan, informalion om vakanser på iiiijer och specialkurser och omandra uibildningsallernaiiv. Programmet skall vidare ges ett sådanl innehåll altdel förbereder för fortsatta sludier. Inlroduktionsprogrammet syftar lill all skapaintresse för utbildning och kunskaper om olika uibiklningsalternativ. Ettintroduktionsprogram bör omfatta högst . Från skolans sida bör man programmen pågårvidta erforderliga ålgärder för alt bereda ungdomarna utbildning. Därvidlag böri försia hand vakanta platser på linjer och i specialkurser utnyttjas. Nyaklasser bör även kunna inrätlas om förulsällningarna härför föreligger. Ledigutbildningskapacitet inom arbetsmarknadsulbildningen bör likaledes las tillvara. Möjlighelen atl utnyttja det nya lärlingsutbildningssyslemet bör ocksåuppmärksammas. 1 budgetpropositionen har jag beräknat medel för 3 000 årselevplalseri korta yrkesinriklade kurser m. fl. Med anledning av de förslag jag nuframlägger har jag funnit all, för att denna resurs skall kunna ulnylljas på ellflexibell sätt, bestämmelserna för denna bör iindras enligt följande. Erforderligt anlal årselevplalser av denna resurs bör fåomvandlas till etl statsbidrag per individ och därvid i bidragshänseendemotsvara i . per individ och fyraveckorsperiod. Bidragel utgår för helperiod , även om eleven placeras i annan utbildning efler kortaretid. Bidragel bör kunna rekvireras med utgångspunki i redovisat antal eleversom deltagit minst i introduktionsprogramniet. För elev som inle kunnat bli placerad i utbildning bör en yrkesinlroduktionkunna anordnas i samverkan med företag, institutioner m. m. i syfle att geerfarenheter och meriter för anställning. Denna introduktion skall innehållautbildningsmoment för ifrågavarande yrke och ges en så långt som möjligtindividuell utformning. Den bör kunna omfatta högst . De som deltar i yrkesinlroduktionskall om de så önskar och utbildningsplats kan ställas till förfogande kunnafölja undervisningen i allmänna ämnen i gymnasieskolan. För yrkesinlrodukiionenskall en verksamhelsplan upprättas efter samråd med de lokala planeringsråden.För planering, handledning, uppföljning o. dyl, föreslås ell nyll schabloniseralverksamhetsbidrag om . (ca 40 limmar ) varav högsl20 procenl får användas för skolledarkostnader, planering och uppföljning.Bidraget bör kunna rekvireras med utgångspunkt i redovisat antal elever ochveckor. Tills vidare bör introduktionsprogrammen och vrkesinirodukiionenanordnas som försöksverksamhel med slöd av beslämmelser som regeringen meddelarsärskilt. Dessa beslämmelser bör bl. a. innebära all niimnda inirodukiionsprogramresp. yrkesinlroduktion organisatoriskt knvts lill gymnasieskolan. Det bör få ankomma på SÖ atl noga följa verksamheten. Jagavser atl föreslå regeringen att ge SÖ i uppdrag atl före årsskiftel 19,81/82 lillregeringen komma in med en redovisning av hur inlroduklionsprogrammen 1979/80:145 28 lör utbildning och vrkesiiitroduktion har utformats m. m.under /81. Del bör då bli möjligi alt vid behov åierkomma i frågantill . Jag bedömer att behovet av att anordna s. k. kortayrkesinriktade kurser och specialkursen Sludieviigar och arbelsliv. orienleringskurs,genom de nu föreslagna introduklionsåigiirderna kommer atl upphöra inom någotår. 3.3 Dimensionering m. m. Den kraftiga expansionen av gymnasieskolan - också setl i relaliontill anlalel 16-åringar - har bidragit till att f. n. av enårskull påbörjar gymnasial utbildning direkl efter gmndskolan. Av de övriga fårendel arbeten som år av den karaktären alt de får fast fot på arbetsmarknaden.Man kan dock beriikna alt av årskullen 16-åringar varken genomgårutbildning i gymnasieskolan - annat än evenluelll i form av korlkurser- ellerfår en fasi ansliillning. Om skolan skall kunna ta ell ökal ansvar för de ungdomarsom f. n. inte får gymnasial utbildning inåste anlalel intagningsplatser påyrkesinriktade studievägar ytterligare ökas. Som jag lidigare niimnt (seavsnitt 2.1) har regeringen på min föredragning i budgctproposilionen begärtalt få bemyndigande all - i den mån arbelsmarknadsskiil så påkallar-öka det totala antalet elevplaiser i gymnasieskolan. Om denna begäran bifalls av avser jag all senareföreslå regeringen alt öka den grundskoleanknutna delen av gymnasieskolan om123 950 intagningsplatser med 7 000 platser. Det ökade anlalet utbildningsplatserbör utnyttjas för yrkesinriktade studievägar och lärlingsutbildning.Möjligheten till inbyggd utbildning skall i första hand tillvaralas. Jag utgårfrån all SÖ i samma ordning som tidigare beslutar medge kommun att ulöka gvmnasieskolanmed ytterligare nybörjarplatser inom den sålunda utökade ramen. Svfiet meddenna vidgade dimensionering av gymnasieskolans yrkesinriktade sludievägar äralt öka möjligheterna alt bereda ungdomar som är eller riskerar attbli arbelslösa utbildning i gymnasieskolan. Ungdomar under 18 nr som är eller riskerar att bliarbetslösa och som inle kan placeras i utbildning kommer som jag redovisat idet föregående att kunna erbjudas en individuell yrkesinlroduktion om högst 40veckor. Inom ramen för nyssnämnda bemyndigande beräknar jag atl ca 5 000 årselevplalserkommer att behövas för sådana inlroduktionsålgärder under niista budgelår.Antalet platser bör ej vara maximerat utan knutet till behovet. Anlalel årselevplalser för korla yrkesinriktade kurser m.fl. kurser har. som tidigare redovisats, i budgelproposilionen angetls till 3000. Inom denna ram bör även de föreslagna introduktionsprogrammen rvmmas. Den vidsade dimensionering av ovmnasieskolan för budeelåret1980/81 1979/80:145 29 som jag nu förordat kan beräknas leda lili ökade kosinaderpå förslagsanslaget Driften av gymnasieskolor m. m. jåmfört med vad somberäknades i årets budgetproposition. Merkostnaderna kan för /81beräknas till ca 120 milj. kr. De föreslagna ålgärderna släller också krav på ökadekommunala insatser inom gymnasieskolan för de ungdomar som iireller riskerar bli arbelslösa. Chefen för budgeldeparlemenlel avseratt i åretskompletterings-proposition senare i vär redovisa överväganden om den kommunalaverksamhetens volymutveckling . Därvid kommer även effeklernaav här föreslagna åtgärder atl tas upp till behandling. Antalet kommuner i landel är f. n. Av dessa är 133 gymnasieorls-kommuner(g-orl),dvs.de harel! allsidigl urval av såväl treåriga och tvååriga teoretiska linjer somtvååriga yrkesinriktade linjer. Gymnasieundervisning utanför g-ort - omfallandeyrkesutbildning i form av specialkurser, försöksverksamhet med linjer på icke g-orteller försöksverksamhel med särskild samordnad gymnasieskola B-form - finns i72 kommuner. Dessutom finns landstingskommunal utbildning förlagd tillprimärkommun som i övrigl saknar gymnasieskola i 11 kommuner samt enkorrespondensgymnasieskola i kommun. Totalt finns således någon form avgymnasial utbildning i 217 av 279 kommuner. Vad jag förordat om ökal utnyttjande av arbetsplatser ulanförskolan och annan institution än gymnasieskolan för utbildningsändamål innebärinte någon förändring av hittillsvarande principer för lokalisering avgymnasial utbildning. Jag förutsätter dock alt kommuner med gymnasieskolaförsöker utnyttja utbildningskapaciteten hos företag/institutioner i kommunerulan egen gyinnasieskolulbildning i de fall del visar sig möjligi. Inomregeringskansliet pågår ett arbete om flexibel skolplanering, som också kankomma atl beröra frågan om lokalisering av gymnasial utbildning. 3.4 Elevs arbetsrältsliga ställning vid Inbyggd utbildningm. En från flera synpunkter viktig fråga är om ungdomar somgenomgår gymnasieutbildning som helt eller delvis är förlagd till företag skallvara anställda hos dessa förelag när de utbildas där eller om de hela tidenskall betraklas enbari som elever i gymnasieskolan. Hur man ställer sig tilldenna fråga har konsekvenser för bl. a. anställningsskyddslagens och annan arbetsrättsliglagstiftnings tillämplighet. Efter samråd med chefen för arbelsmarknadsdeparlemenlelfår jag i denna fråga anföra följande. ser man på frågan på olika sätt inom olikautbildningsområden. Inom vissa branscher, t. ex. inom verkstadsindustrin, finnsdel kollektivavtal om utbildningen som innebär att eleverna i de flesta fallskall vara anslällda i företagen. På andra utbildningsområden betraktar maninte elever som anställda nar utbildningen är förlagd lill en arbetsplals.Anställningsförhållande föreligger för elever i lärlingsutbildning. 1979/80:145 30 Som jag tidigare redovisal ulgör den inbyggda ulbildningenen förhållandevis liten andel av den totala utbildningen inom induslri och hanlverk.nämligen ca lOprocent. Inte mer iin drygl hiilften av dessa lOprocent bedöms omfattasav anställningsavtal. På motsvarande sludievägar inom handel och vård harpraktiskt tagel alla elever någon del - upp lill omkring halva liden -av sinutbildning i förelag eller institution. Inom dessa områden förekommer dock inlenågot anställningsavtal som avser utbildningsliden. Eleverna betraktas således inlesom arbetstagare. De i budgelproposilionen föreslagna iindrade reglema förinbyggd utbildning innebar all utbildningen inom industri och hantverk merkommer alt likna den inbyggda utbildning som förekommer inom handel ochvård. Avsikten år alt även inom induslri och hanlverk i princip ge alla eleverviss del av deras utbildning i företag eller institution. Detta förhällande ochkraven på ökad bredd och kvalitet i yrkesutbildningarna medför atl elevernakommer atl vara i förelagen och institutionerna under förhållandevis kortaperioder och behöva växla mellan olika arbetsplatser. Enligt min mening bördärför huvudregeln vara att anställningsförhållande inte skall föreligga förelever i gymnasieskolan som helt eller delvis får sin utbildning påarbetsställe utanför skolan. Det kan uppnås om följande riktlinjer lillämpas. Skolan ombesörjer antagningen av elever till ulbildningenoch träffar överenskommelse om erforderligt antal utbildningsplatser medföretag eller institutioner. Slalsbidrag utgår på det sått som jag harredovisal och skolan utövar tillsyn över utbildningen . Skolan placerar aktuellt antal elever hos företaget eller inslilutionen.Mellan förelaget och eleven inle någol avtal. Studiestöd enligtnuvarande regler utgår till eleven . Eleven uppbär inlelön från förelaget. Skolan kan omplacera elev till ett annal företag eller tillutbildning inom skolan . Företaget har atl vända sig lill skolanoch begära omflyttning av elev om så behövs. Däremot kan företagel inle genomuppsägning eller avskedande direkl i förhållande till eleven bestämma, attutbildningen inte skall fortsätta hos företaget. Utbildningen följer skolarbetsåretoch eleven får ledighet i form av ferier och inle i form av semester. Att eleverna kanske i viss utsträckning som ett led iutbildningen deltar i det produktiva arbetet och att deras dagliga vistelse på arbelsplalsenföljer förelagets arbetstider, förändrar ingenting häri. Eleverna blir inleheller arbetstagare därför atl de på samma sätt som de anställda får följa vadsom gäller i fråga om arbetsledning. De anvisningar och instruktioner som gestill eleverna kommer för övrigt snarare att ha karaklären av undervisning an avarbetsledning i egentlig mening. En följd av all eleverna inte får ställning avarbetstagare blir att den arbetsrättsliga lagstiftningen, t. ex.anställningsskyddslagen och semeslerlagen, inte blir tillämplig på derasarbete eller på förhållandet mellan dem och företaget. I stället gäller deregler som bestäms genom överenskommelser 1979/80:145 31 mellan förelag och skola, genom anvisningar förutbildningen som uifiirdas cenirall och lokall och genom samråd mellan skola, arbetstbrmcdlingoch andra myndigheler. förelagen och de fackliga organisalionerna. Vad jag nu har sagl behöver dock inle utesluta all man besliunmersig för en annan uppläggning på områden, där arbelsmarknadsparlerna och berördamyndigheter finner del önskvärt. Man kan i samråd mellan berörila myndigheteroch parterna på arbelsgivarsidan och arbetstagarsidan finna atl eleverna bör anslällasredan under utbildningsliden. t. ex. för all underiälla övergången lill fasta anslällningarefter ulbildningen. Vill man uppnå delta bör anställningsavtal triiffas direktmellan företag och elev. I sådana avtal reglerar man frågor om lön och andra anställningsvillkorpå det siitt som iir brukligt på arbeismarknaden och som i övrigl bedömsbehövligt. Till grund för anställningsavtalen ligger i allmiinhel, liksom påarbetsmarknaden i övrigl, kolleklivavlal mellan de berördaarbetsmarknadsparterna. Träffar man anställningsavtal på detla satt och besiämmerman inte något annat, i kollektivavtal eller i avtalel mellan företaget ocheleven, blir anställningen alt betrakta som praklikarbete i anslällningsskyddslagensmening. Del finns visserligen inte någon egentlig definiiion av begreppel praklikarbetei lagens förarbeten. Definitioner har däremot föreslagits i skilda sammanhang(se prop. 1977/78:164 s. 30).