prop · G303150 · 1979-12-31 00:00:00 — Utifrånde inkomst- och utgiftsprognoser för de olika sektorerna, som presenteras i deövriga kapitlen, framläggs i det följande vissa skattningar för dessa sektorersfinansiella variabler 1980, För1980 beräknas statens budgetunderskott bli ca . i det lägreresp. i det högre alternativet för utfall i avtalsförhandlingarnaunder . Båda alternativen innebär att statsbudgeten får en fortsaltlikvidiserande inverkan på banksystemet och på samhällsekonomin i övrigt. Detväxande budgetunderskottet tillsammans med bytesbalansens utveckling lalar föratt statens upplåning utomlands blir större 1980 än 1979. Slatens anspråk på deninhemska kreditmarknaden kommer ändock atl bli synnerligen betydande 1980. Kommunernasfinansiella sparande förväntas i båda alternativen för ulfall iavtalsförhandlingarna försämras men förbli positivt. Kommunema torde mölaförsämringen i det finansiella sparandet med en lägre likviditelsuppbyggnad.Deras likviditetssituation förblir dock mycket god. Under1980 uppskattas färdigställandet av bostäder bli ca 55 000 lägenheter, vilketär 500 färre än 1979. beräknas igångsättningen av bostäder öka.Bostadsinvesteringarnas volymmässiga ökning beräknas uppgå lill , medanden värdemässiga ökningen uppskattas till . Behovet avbostadsbyggnadskrediter torde således bli något större 1980 jämfört med . Iöverenskommelsen mellan delegalionen för bostadsfinansiering ochaffärsbankerna, sparbankerna och föreningsbankerna avseende 1980 harkreditinstituten förklarat sig villiga att, med samma inbördes fördelning somgällde , svara för erforderliga byggnadskrediter för statligt belånadeprojekt. Bankerna har också förklarat sig beredda att medverka till attbyggnadskrediter ställs till förfogande även för bostadsbyggandet utan statligalån. Överenskommelsen om bostadsfinansieringen 1980 avser även bankernasbidrag lill den långa bostadsfinansieringen. Bankerna förklarade sig villigaatt öka sitl nettoinnehav av bostadsobligationer med . Fr.o.m,1980 har bostadsobligationernas konstruktion förändrals. Amorteringarna bestämsinte längre enligt annuitetsprincipen, ulan genom en amorteringsplan som ärdensamma oberoende av ränteläget. Dessutom har amorteringstiden förkortats med10 år. Genom dessa åtgärder ökar återflödet av kapital från bostadssektornvilket ökar kapitalmarknadsinsfi-tutens nyutlåningskapacitet. Vidare har enligtriksdagens beslut den oprioriterade fastighetsfinansieringen helt avskiljtsfrån den prioriterade Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 187 bostadsfinansieringen,vilket begränsar ulrymmeskravel på kapitalmarknaden för de prioriterade bostadsobligationerna. Företagssektorns fastainvesteringar beräknas öka med runt . Lagren, som under1979 var i stort sett oförändrade, uppskattas byggas upp med drygt 2miljarder kr. Detla pekar på etl ökat finansieringsbehov från investeringssidan1980. torde sektorns bmttosparande fortsätta att förbättras.Utvecklingen av investeringarna, lagren samt bruttosparandet indikerar en vissförsämring i det finansiella sparandet jämfört med . Företagensförutsättningar att finansiera de ökade investeringarna 1980 är goda. Sålundaskall bankerna inom det givna läneutrymmet i första hand lillgodose industrinslänebehov. Bankernas långivning till företagen kan därför beräknas stiga 1980,inberäknat refinan-sierade krediter frän utlandet. Dessutom är företagenslikviditetssituation fortfarande god. 1979/80:150 190 11 Utblick mot 1981 och 1982 Ulformningenav den ekonomiska politiken sker mot bakgrund av en bedömning av den ekonomiskautvecklingen som i allmänhet sträcker sig bortom del innevarande året, Ilikhet med de senaste årens reviderade nationalbudgeter redovisas därför iföreliggande kapitel kalkyler över den ekonomiska utvecklingen pä 2 1/2 ärssikt. Kalkylerna skall ses som en tänkbar utveckling av ekonomi under1981 och 1982. Mot bakgrund av vissa förutsättningar om den internationellakonjunkturutvecklingen har försök gjorts att teckna en bild över utsikterna förden svenska ekonomin . Kalkylerna utgör en utgångspunktför en diskussion kring de problem för den ekonomiska politiken som kan skönjaspå 2 ä . För att belysa de avvägningsproblem som den svenska ekonominstär inför har kalkylerna utformats som en diskussion kring två olikaalternativ för lönekostnadsutvecklingen . Utgångspunktenför de beräkningar som redovisas i detta kapitel är den bild av 1980 somtecknas i kapitel I i den reviderade nationalbudgeten. Kalkylerna och1982 är inte i detalj lika genomarbetade som naiionalbudgetens kalkyler för1979 och 1980. De skall därför mer ses som räkneexempel än som rena prognoser. Kalkylernahar byggts upp kring två modeller. Den ena beskriver den reala utvecklingendvs. den volymmässiga förändringen i ekonomins olika delar. Den andra beskriverprisernas och lönernas utveckling, 1den reala modellen är näringslivet uppdelat i fyra branscher, nämligen jord-och skogsbmk, industri (inkl. gruvor och el-, gas-, vatten- och värmeverk),byggnadsverksamhet och privat tjänstesektor. Därtill kommer offentlig sektoruppdelad på staten och kommunerna. Samtliga delar av den slutliga användningen- privat konsumtion, offentlig konsumtion, bmt-toinvesteringar, lagerförändringoch export - anges exogent, dvs. som utifrån givna förutsättningar.Leveranserna mellan de olika sektorerna bestäms i modellen med hjälp av en s.k. input-outpul matris. I modellen beräknas också vilken produktion i olikabransher och vilken imporl dessa förutsättningar resulterar i. Via antagandenom produktivitetsutvecklingen framkommer sedan sysselsättningens utveckling. Prismodellenanger bl.a. sambanden mellan internationella priser, inhemska priser, löneroch vinster. Modellen ger prisutvecklingen för såväl privat som offentligsektor. Den privata sektom är uppdelad i en konkurrensuisatt sektor, vilkenschablonmässigt antagils sammanfalla med indu- strin,och en sektor som är skyddad från utländsk konkurrens. Via priser på import ochinsatsleveranser tas hänsyn till kostnadsutvecklingen på förbrukningen av varoroch tjänsler. Förutsättningarna rörande produktivitetsutvecklingen i olikabranscher är desamma i prismodellen som i den reala modellen. Genom att angeinternationella priser, löner och en sannolik vinstutveckling kan de inhemskapriserna beräknas i prismodellen. Såsom framhållits ovan är de båda modellernainbördes beroende. Somframgålt av kapilel 2 vänlas den genomsnittliga tillväxten i OECD-området 1980stanna vid drygt I %. Detta innebär att trenden i konjunkturutvecklingenförutses vara nedåtriktad under loppet av året. Oljeprishöjningarnasdepressiva effekter bedöms till viss del göra sig gällande också under 1981.Vidare får den nuvarande restriktiva politiken en återhållande inverkan påefterfrågan också under inledningen av nästkommande år. Även om en vissuppmjukning av den ekonomiska politiken är tänkbar i vissa länder mot slutet av1980 i takt med att konjunkturen försvagas, skulle detta få effekt först ettsiycke in på 1981. Konjunkturnedgången väntas bottna 1981 för att därefteråterhämta sig relativt försiktigt . Enrestriktion för tillväxten är den höga internationella prisstegringstakten.Den ekonomiska politiken är generelll sett inriktad på att hejda infiationen.Erfarenheten visar emellertid att en hög inflationstakt är ettproblem som kräver att komma till rätta med. Ocksåden internationella obalansen i betalningssystemet verkar begränsande förtillväxten. OPEC-ländernas överskott bedöms uppå till ca 100 miljarder dollar1980. och de icke-oljeproducerande får bäramotsvarande underskott. Genom att snabbt öka sin export till ochdra ned efterfrågan kunde industriländerna eliminera detsamlade underskottet. Om en lika snabb anpassning skall kunna ske även efter desenasle prishöjningarna blir fömtom den ekonomiska politikens utformning avhängigtav OPEC-ländernas möjligheter all öka sin import. Medhänsyn tagel till ovan nämnda reslriktioner kan man förutse att dengenomsnittliga tillväxten i OECD-området under 1980-1982 blir avsevärt lägre änunder de föregående åren. Först mot sluiet av perioden vänlas åter enförhållandevis gynnsam konjunklumtveckling. Den fasförskjutning som tidigaregällt mellan de större länderna och ländergrupperna bedöms ersättas av enmycket högre grad av samtidighet i konjunkturförloppet . Allaländer påverkas av oljeprishöjningarna, och den ekonomisk-politiskainriktningen är restriktiv i nästan alla slörre länder. Denna fömtseddasamtidighet i konjunkturförloppet skulle medföra stora utslag i världshandelnsutveckling. Sålunda måste man räkna med 1979/80:150 192 en svag tillväxt i den intemationella handeln mendock starkare än efler den förra oljekrisen. Tabell 11:1 Bruttonationalproduktens utveckling iOECD-området 1979-1982 1979 1980 1981 1982 -0,5 Konjunkturuppgången antas medföra att ävenvärldshandeln skjuter fart på nytt. Beträffande prisutvecklingen för varor i internationellhandel väntas en successiv dämpning för bearbetade varor i och med attkonjunkturen försvagas och vissa framgångar nås när det gäller att hejdainflationen i flera länder. Det reala oljepriset antas schablonmässigt blioförändrat . Priserna på övriga råvaror väntas försvagas 1981 somen konsekvens av konjunkturavmattningen. Utbudsbegränsningar för fler råvarorbedöms dock motverka en direkt negativ utveckling. Tabell 11:2 Världshandelns volym och priser 1979-1982 1979 1980 1981 1982 Väridshandelns volym 7,5 4 2 6 Priser på bearbetade varor i inlernationell handel' 8,5 10 8 7 ' 1 nationella valutor. 11.4 Löner och priser Bedömningarna av prisutsikterna för 19801982 grundas påantaganden om utvecklingen av bl, a. de internationella priserna,produktiviteten och arbetskraftskostnaderna. Som framgått ovan förutsätts deinternationella priserna på bearbetade varor att öka 1980, 1981och 1982. Oljeimportpriserna bedöms öka med 1980. För 1981-1982antas schablonmässigt det reala oljepriset bli oförändrat. Produktiviteten inom den konkurrensutsatta sektorn i detsvenska näringslivet beräknas i det lägre kostnadsalternativet - alternativ 1- stiga 1980, 1981 och 1982. Inom den skyddade sektorn avnäringslivet har produktivitetstillväxten beräknats till 3,0, 1,6, förresp. I det högre kostnadsalternativet - alternativ II - blir produktivitetstillväxtenlägre , medan några produktivitets-skillnader mellan de tvåalternativen inte vänlas föreligga . Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 193 Inomden konkurrensutsatla seklorn beräknas produktivitetstillväxten uppgå till 1,1981 och 1982. Inom den skyddade seklorn beräknas ökningen undermotsvarande år uppgå till 1,1 resp. . Timlönernaantas i alternativ 1 öka 1980 och såväl 1981 som 1982. Ialternativ II antas limlöneökningar om för 1980 och 1981samt . Till följd av höjningar av de sociala avgifterna, som för1980 beräknats till och fill stiger de totalalönekostnaderna snabbare än timlönerna. Altemativ1 skapar möjligheter för företagen att stärka sin konkurrenskraft och genomsänkta relativpriser återvinna tidigare förlorade marknadsandelar. Den lägre kostnadsutvecklingen ger ävenutrymme för uppskrivningar av den svenska kronan, vilka i kalkylen antagitsuppgå till 1981 och 1982. Därigenom begränsas lönsamhetsförbättringensamtidigt som importprisernas genomslag på de inhemska priserna dämpas. 1alternativ II finns inte utrymme vare sig för relativaprissänkningar eller uppskrivningar av den svenska kronan. Huvudresultaten avprisberäkningarna framgår av tabell 11:3. Vad gäller konsumentpriserna visarprognoserna på en genomsnittlig åriig utveckling på 8 och för i det lägre resp. högre koslnadsallernativet.Konsumentprisutvecklingen enligt alternativ I bygger bl.a. påförutsäUningen att det allmänna prisstoppet, som trädde i kraft den 29 mars1980, råder året ut. Importpriser' Terms-of-trade Exportpriser Konsumentpriser 12 1/2 -2 10 1/4 11 1/2 -2 1/4 3 1/2 6 3/4 - 1/2 4 1/2 6 12 1/2 -1 1/2 II 12 3/4 - 1/2 6 1/2 9 1/2 7 7 3/4 ' Svenska kr. a. dels på de bedömningar av världshandelns utveckling som framgårav tabell 11:2, dels på de relativpriseffekter som har beräknats uppstå underprognosperioden. Vadgäller exporten av bearbetade varor är ulvecklingen av relativpriserna avväsentlig betydelse. Stiger de svenska exportpriserna i snabbare takt änpriserna på våra konkurrentländers exportvaror leder denna utveckling tillförlust av marknadsandelar. På molsvarande sätt leder sänkta relativpriser påvåra exportvaror till vinst av marknadsandelar. Föränd-13 1979180.1 saml. 1979/80:150 194 ringarna av relativpriserna får full effekt påexportvolymerna först . Storleken av effekten påexporlvolymerna av ändrade relativpriser bestäms av priselasticiteten.Föreliggande exportkalkyler baseras på en priselasticitei på totalt 1,7 med enanpassningsperiod . Som fidigare framhållits i avsniu 11.4 angeralternativ 1 en utvecklingsväg som fömtsäUer att företagen i denkonkurrensutsatla sektorn genom relativprissänkningar försöker vinna marknadsandelar.För hela har andelsvinsterna vad gäller exporten avbearbelade varor beräknats till . Alternativ 11 innebär oförändrade relativpriser förbearbetade varor. Detta alternaUv medför således ej några andelsvinsier. Exporten av råvaror har anlagits öka med 2,1980, 0%1981 och 3,1982 i båda kostnadsalternativen. Exporten av fariyg beräknas minska 1980.Fartygsexporten bedöms bli oförändrad 1981 men öka med 3,1982.Volymförändringarna är desamma i båda kostnadsalternativen. Tjänsteexporten antas följa väridshandelns utveckling medbeaklande av effektema av förskjutningar i relativpriserna. Exportkalkylernabaseras på samma antagande om priselasticitei och anpassningsperiod som gällerför exporten av bearbetade varor. Varuimporten bestäms i modellen via deefterfrågeförändringar som anges för privat konsumtion, export, investeringar,lagerförändringar, etc, Vamimporten påverkas också av det ökade behov avinsatsvaror som följer av en tilltagande inhemsk produktion. Varuimporten påverkas i modellen även av de antaganden somgjorts beträffande relativprisulvecklingen. 1 alternativ I som förutsätier attde svenska företagen vid relativprissänkningar vinner marknadsandelar även påhemmamarknaden får prisförändringarna en dämpande effekten på importen. 1alternativ II,som fömtsätteroförändrade relativpriser, sker ingen sådan dämpning av importvolymen. Tjänsteimporten bestäms i modellen på samma sätt somvaruimporten. Med dessa förutsättningar ger modellkalkylerna ialternativ 1 en ökning av vamimporten på 5,1980, 1,1981, och 3,1982.Alternativ II ger en importökning på 5,1980, 1,1981 och 3,1982. Tabell 11:4 Export 1980-1982 Tolal export av varor Total export av varor Export av varor och tjänster Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 195 Tabell 11:5 importen 1980-1982 1980 1981 1982 1980 1981 1982 Import avvaror enl. nationalräkenskapernas beräkningar 5,3 Imporlav varor och Ijänsler 5,1 Den privata konsumtionen beräknas som framgår av kapilel Iöka med ca 1,. Därvid förutses en obetydlig nedgång ske i sparkvoteni alternativ I. Som lidigare nämnts har lönerna i alternativ I förutsatts ökamed under såväl 1981 som 1982. Med den utveckling av sysselsättningsvolymensom kalkylerna ger skulle lönesumman då öka med 6,under båda åren. 1allernaliv IIhar lönesummanberäknals öka med 10,1981 och 8,1982. Inkomstöverföringarnatill hushållen har främst som ett resultat av skillnaderna i pris- ochlöneökningstakter förutsatts öka långsammare i alternativ 1 än i alternativII. I alternativ I har kalkylerats med en ökning på ca 7%båda åren. Motsvarande ökning i alternativ II uppgår till . I båda alternativen harregeringens förslag om besparingsåtgärder beaktats. Beiräffandehushållens inbetalningar till det offentliga av skatter och avgifier m. m.ulgår kalkylerna från gällande skatteregler, 1 alternativ 1 har beaktats denskattesänkning som ingår som en del i regeringens åtgärder för atl underiätta1980 års avtalsrörelse. 1 båda alternativen har en viss ökning av skatteuttagetbeaktats. Kommunalskatterna har förutsatts oförändrade . Med hänsyntagen till enskilda företagares inkomster, kapitalinkomster m. m. somframskrivits med relativt schablonartade meloder skulle ökningen i hushållensdisponibla inkomster i alternativ I i nominella termer uppgå till 1981och 1982. Motsvarande ökning uppgår i alternativ 11 till knappt 9%>1981 och drygl 1982. Realt sett innebär detta i alternativ I en ökning av dedisponibla inkomsterna över de båda åren med och en något snabbareökning för den privata konsumtionen, I alternativ II har de realt disponibla inkomsterna beräknats ökanågot långsammare. Detsamma gäller den privata konsumtionen. Denstatliga konsumtionen förutses öka i volym i alternativ I och II såväl 1981 som 1982. Den kommunalakonsumtionen har ökal myckel snabbt. Denna ökningstakthar legat klart över den överenskommelse som träffats mellan regeringen ochkommunförbun- Prop.1979/80:150 196 Enligt de bedömningar som redovisas i kapitel 9 blirkonsumlionslill-växlen 1980. Här har förutsatts all en successiv dämpningsker . Tabell 11:6 Total konsumtionsutveckling Industrins investeringar minskade med 1977-1978. Denna utveckling förefaller nu att vara bruten. i ärtyder på alt företagen avser att öka investeringarna kraftigl . Enpris- och kostnadsutveckling enligt alternativ I som redovisats ovan medförökad export, ökad produktion och en fortsatt förbättring av företagens finansiellaställning. Mot bakgrund av en sådan utveckling är det rimligt att anta attinvesteringsbenägenheten också ökar. Del kan därför bedömas troligt attindustrins investeringar ökar även under . Skulle vi däremotfå en lönekostnadsulveckling enligt alternativ II torde man, mot bakgrund av vilka effekter detta fårpå exporl och produklion m.m., få räkna med att näringslivets förväntningar omframliden blir väsentligt mer dämpade. Investeringsprognoserna sammanfattas ilabell 11:7 och tabell 11:8. Handelns investeringar ökade med 1979 och enrelativt kraftig ökning förutses även . Även för 1981 och 1982förutses, om än i lägre takt, en ökning av handelns investeringar. Såvälhandeln som övriga näringslivets investeringar har i likhet med industrinsinvesleringar bedömts utvecklas olika beroende av vilket lönekostnadsalternativsom realiseras. Investeringarna i permanenta bostäder har beräknats på grundvalav ett antagande om en försiktig ökning av igångsättning av bostadslägenheter.Kalkylen implicerar en successiv ökning från 57000 igångsatta lägenheter 1980upp mot drygt 60000 1982. Även ombyggnadsinvesteringarna väntas öka underperioden. Någon differentiering har ej gjorts mellan alternaUven. Sammanlagtväntas de statliga investeringarna minska med eU par procentenheter under 1981och 1982. För alternativ II harantagits aU staten under lågkonjunkturen 1981 stimulerar affärsverkens och myndigheternasinvesteringar något. De kommunala investeringarna harfömt-saUs öka i en taktsom är förenlig med den lugnare konsumlionslillväxt som torde bli nödvändig iden kommunala sektorn framöver. Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 197 Tabell 11:7 Industrins investeringar 1980-1982 Årlig procenluell volymförändring. Avrundal till helaresp. Investeringar 15 Produktion 4,5 Produktivitet 4,5 -7 1.5 1,5 Tabell 11:8 Bruttoinvesteringar 1980- Näringsliv 7,5 4,5 6,0 7,5 2,0 3,0 därav: industri 15,0 5,0 10,0 15,0 -7,0 3,0 Statliga myndigheler och affärsverk 7,3 -2,0 -2,0 7,3 2,0 1,0 Kommuner 3,1 2,0 2,0 3,1 2,0 2,0 Bostäder 2,5 3,5 3,5 2,5 3,5 3,5 Totala bruttoinvesteringar 5.5 3,0 3,8 5.5 2,3 3.7 Industrins lager väntas öka relativt långsamt under 1980.1 takt med att den försämrade internationella konjunkturen gör sig kännbarförutses företagens färdigvarulager dras upp . Underkonjunkturavmattningen 1981 ökar denna lageruppbyggnad till följd av attförsäljningen går än trögare. Speciellt markerat är detta i altemativ II eftersom de svenska företagenskonkurrenskraft är försämrad relativt alternativ I till följd av den högrekostnadsutvecklingen. förutses en relativt måttlig uppbyggnad avinsalsvarulagren i takt med all konjunkturen förbättras. I den reala modellen har produktionsutvecklingen i olikabranscher beräknats. Produktionsutvecklingen är i modellkalkylerna en följd avantaganden beträffande tre faktorer. Den första utgörs av förändringar i denslulliga eflerfrågan - prival konsumlion, offenllig förbrukning, bruttoinvesteringar,lagerförändring och export. Den slutliga efterfrågan har fördelals påproducerande branscher på grundval av historiska mönster och med hänsyn tilldet aktuella konjunkturläget. Den andra faktorn är utvecklingen av insatsleveransermellan olika branscher och förädlingsvärdets andel av bmltoproduklionen.Förädlingsvärdesandelarna och insatskoefficienterna styr i sin tur tillsammansmed produktionsutvecklingen efterfrågan i form av insatsleveranser. Den tredje faktorn är hur stor del av eflerfrågan somlillgodoses genom Prop.1979/80: 150 198 imporl av varor och tjänster och hur stor del somlillgodoses genom hemmaproduklion. Den produktionsutveckling i enskilda branscher som framkommeri modellen är nalurliglvis osäker. Resultaten tyder emellerlid på alt industriproduktioneni allernaliv 1 ökar med 1981 och 1982. Totalt ökar BNP meddrygl resp. under dessa år. För alternativ 11 ger modellkalkylerna en produktionstillväxti industrin på 1981 och drygl 1982. Bruttonationalprodukten beräknadfrån produklionssidan ökar 1981 och 1982. Produktionsutvecklingen i de olika branscherna gerlillsammans med antaganden om ulvecklingen av produktiviteten (produktion perarbetad timme) arbetskraflsefterfrågan. Kalkylerna för efterfrågan påarbelskraft tyder pä att anlalel sysselsatta i allernaliv I skulle öka medsammanlagt 95 000 personer , se tabell 11:9. Ökningen skullefalla på tjänstesektorerna. Sysselsätlningen inom den privala tjänstesektornskulle enligt kalkylerna öka med ca 40000 personer och inom den offentligasektorn med drygl 60000 personer . Utbudet av arbetskraft har bestämts med utgångspunki iprognoser över befolkningstillväxt och av utvecklingen av förvärvsfrekvensernai olika åldersgrupper. Arbelskraftsulbudet har sålunda beräknals öka med sammanlagtca 100000 personer , Antalet arbetade timmar per person harantagits minska med . Tabell 11:9 Sysselsättning i antal personer 1980-1982 En sammanställning av beräkningsresultaten avseende utbudoch efterfrågan på arbetskraft visar att arbetslösheten skulle öka någol under1981 och 1982. .Arbetslöshetsnivån är dock i denna typ av kalkyler mycketkänslig för variationer i viktiga antaganden såsom produktivitetens förändringi de olika branscherna och medelarbetstiden per sysselsatt. Beräkningsresultatenmåste därför tolkas med stor försiktighet. Kalkyler har även utförts för alternativ 11.Sysselsättningsökningen skulle i detta alternativ bli lägre. Skillnadenjämfört med huvudalternativet ligger helt inom näringslivet. Att förändringen iantalet sysselsatta inte blir mermarkerad mellan alternativen beror pä alt det förutsatts all produktivitetstillväxtenblir klart långsammare i allernaliv II. Om man gör det antagandetatt produktivitetstillväxten skulle vara lika i de båda alternativen skullearbetslösheten öka betydligt mer i alternativ 11 än vad den här gjorda kalkylenvisar. Medde export- och importpriser som redovisats i tidigare avsnitt och med denutveckling av export- och importvolymen som framkommer i kalkylerna kanbytesbalansens utveckling sammanfallas i tabell 11:10. Handelsbalansen skullesålunda enligt alternativ I förbättras med . mellan 1980och 1982. Tjänstenettots utveckling framkommer som en följd av gjordaantaganden om väridshandel, priser och inhemsk efterfrågan. Nettot avtransfereringarna till utlandet har framskrivits mot bakgmnd av bl. a. denförväntade utvecklingen av räntebetalningarna till utlandet och u-hjälpen.Sammantaget skulle sålunda underskottet i bytesbalansen minska frän drygt 16,5miljarder kr. 1980 till lite . 1982.Marknadsandelsvinsterna hinner inte tillfullo redovisas framt.o.m. Trots detta beräknas den svenska exportvolymen vara slörre1982 i alternativ I än i alternativ II.