prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — fartyg, där importen återigen väntas minska kraftigt,skulle importen öka med 1979- 1980, I alternativet med den lägrekostnadsökningen blir progno- ^Prop.1979/80: 100 70 sen för den totala importen något lägre - , vilket motsvarar enligtnationalräkenskapernas beräkningsmetoder. Prisindex för totalaimporten steg enligt ^preliminär^ti beräkningar med drygt 15,: 1978-1979efter en uppgång på ^drygl 1977-1978. Pris-uppgången 1977- 1978 kanhuvudsakligen återföras på den effektiva deprecieringen av den svenska kronanunder 1977. Under loppet av 1978 dämpades ^prissiegringstakten för flertaletimportvaror. Under första ^halvårel 1979 ^sleg priserna åter i relativt snabbtakt och ökningen tilltog under andra^halvårel. Starkt bidragande tillden snabba ^prissiegringstakten var de stora prishöjningarna påoljemarknaden och då i första hand vad gäller petroleumprodukter. Även för^ickejärnmclaller registrerades en relativt stark ökning avprisstegringstakten. Oro på oljemarknaden ficksåledes ett myckel ^sn^tibbt genomslag på importprisutvecklingen under 1979.^Imporlprisel på petroleumprodukterna beräknas preliminärt ha ökat med ca 76%1978- 1979 medan motsvarande ökning på råoljepriset stannade vid . I huvudsak kan skillnaden iprisutveckling ^åteiföras på del större beroendet av prissättningen på^spotmarknaden vad gäller petroleumprodukter. De svenska ^importpri^sema på^låolja har ^inle i samma utsträckning kommit att styras av ^spoi-^marknadensnoteringar. Prisökningarnas genomslag har därmed skett i lägre takt än förpetroleumprodukterna men härav följer också all en utjämning av denna olikhet iprisutveckling kan komma att ske . kunde enansenlig importprishöjning på råolja noteras i och med alt flertalet ^OPEC-länderhöjde sina priser utöver tidigare beslut om maximala priser. För de bearbetade varornakom, huvudsakligen till följd av de kraftigt ^siigande metall- ocholjepriserna, prisstegringslakten att tillta under loppet av ^årel. Särskilt^imporlprisel pä järn- och ^slålprodukler ökade kraftigt under loppet av 1979,Till stor del är dock järn- och stålpriserna starkt reglerade genom den ^s.k,^Davignonplanen som syftar till all stegvis höja lönsamheten i stålindustrinulan hänsyn till kortsiktiga obalanser i utbud och efterfrågan. Importpriset påde bearbetade varorna beräknas totalt sett ha ^ökal med knappt ^9.% 1978- 1979. väntas^prissiegringstakten för importen avta huvudsakligen till följd av att prisetpå petroleumprodukterna ^vänlas stagnera eller t. o. ^m, falla tillbaka något. Det finns otvivelaktigtvissa skäl som ti^tlar för enstabilisering av lägel pä oljemarknaden . För flertalet ^OECD-litnderförutses nu en svagare tillväxt under1980 och därmed en svagare ^efteifrå^gan pä oljeprodukter. Oljelagren beräknasdessutom vid utgången av 1979 vara väl fyllda, vilket inte var fallet vid slutet av 1978, Priset på råolja har meddessa förutsättningar bedömts öka med under loppet ^av 1980 samtidigtsom ^spotmarknadspriserna på oljeprodukter ^återföis ^lill ett mer Bilaga 1.1 ^Preliminärnationalbudget 71 normalt läge i förhållande ^lill ^råoljeprisel. Mellan^helårsgenomsniilcn 1979-1980 blir prisstegringstakten på råolja ändockbetydande eller , Priset på ^petroleumprt)dukterna skulle däremot på en stabilare oljemarknadkomma alt minska med 1979-1980, De mycket kraftigaprishöjningarna på ^mineraloljeprodukier har antagils fortsätta altdriva upp priserna på bearbetade varor i ^intern^ti-^tionell h^andel underförsta ^halvårel 1980. ^Å^ andra sidan kan den förutsedda^konjunkiuravmaltningen i ^OECD-länderna väntas medföra en dämpning av den^prisuppdrivande verkan som 1979 utgått från ^efterfrågesidan. En viss dämpningav de internationella priserna kan härigenom komma all ske under loppet av1980. De svenska importpriserna på de bearbetade varorna väntas sålunda öka medknappt 8,5%^.^ 1979-1980, Prisindex för totala importen skulle enligtovanstående antaganden öka med 1979-1980. Mätt enligtnationalräkenskapernas beräkningsmetoder motsvaras denna prisprognos av enuppgång på . Ny information överbetalningsbalansen 1978 presenterades av^belalningsbalansdelegationen. Den statistiköver förelagens export och ^imporl av tjänster som ^SCB på delegationensuppdrag tagit fram, visar att ^tjånsteutbyiet med utlandet gav ettväsentligt mindre undersko^tt än tidigare beräknat. Delegationen har ulfört enpreliminär utvärdering och bedömning av den samlade information, som är tillgänglig, över tjänstetransaktionernamed utlandet^.^ Den har därvid angivit att en beräkningsmetod som ger enuppjustering av ^tjänsienetlol 1978 (inkl. räntor och försäkringar) med ca 4.5miljarder kr. anges att osäkerheten alltjämt ärbetydande, särskilt vad avser ^tjänsteimporlens storlek. Förutom de nya uppgifternaöver ^tjänslebalansen, framlade ^belalnings^balansdelegationen i december 1979även preliminära resultat från en undersökning avseende varuhandeln, den ^s,k,^lullenkäten. Den utförda preliminära bearbetningen av tullenkäten ger vidhanden all handelsbalansen bör ^uppjustcras med 0,7 miljarder kr.beroende pä ofullständig redovisning av bl. a. rabatter och provisioner i denlöpande utrikeshandelsstatistiken. Av tidsskäl och iavvaktan pä säkrare information har dessa båda justeringar i följande tablålagts in i korrigeringsposten - och således ^inle förts ut på dedelposter som faktiskt berörts nämligen handelsbalans och ^tjänsiebalans.Korrigeringsposten stiger 1978 från tidigare angivna . leder delegationens bedömningar fram till enavsevärt lägre korrigeringspost än eller . såsomframgår av tablån på sid. 73. har tillsvidare inlagts enkorrigeringspost på jämnt . 1 nationalräkenskaperna anges fortfarande ^elt högtnegativt ^saldo för 1979/80: 100 Tabell3:6 Betalningsbalans 1976-19^8^» kr., löpande priser Export av varor, ^fob' ^Imporl av varor, ^cif Korrigering av handelsstatistiken^^^ ^Sjöfartsneito Resevaluta, netto Övriga tjänster,netto Korrigeringspost Bytesbalans för varor och tjänster^^ 80 195 85 624 98 20585 300 90 222 92 718 -1843 -3566 -3731 5959 - 8475 - 8640 (-9653)-'^* därav: räntor och Bytesbalans för varor, tjänster och transfereringar'' (-7 839)^= (6317)^'^^ Förändring på grund av ^'^ Enligt handelsstatistiken. Ett nyttredovisningssystem för utrikeshandeln har införts fr. o. ^m. I syfte attök^a^ ^jämförbarhelen har numerautfört en beräkning av utrikeshandeln enligt det nyaredovisningssystemet. Detta har resulterat i ^upp^jus^ier^in^g^av^im^porivärdei1976 med 1 300 milj. kr. Därmed torde ^jämförbarhet r^åda mellan 1976 ochefterföljande ^år medan ^jämförbarhelen mellan 1976 och tidigare ^år är merabegränsad. - Nettot av ^återulförsel och ^återinförsel,korrigering av SAS' flygplansimport, i utlandet ^direktlandad fisk, nettoimportav icke monetärt guld ^saml rabatter och koncernbidrag i samband medoljeimport. ^^^ Överensstämmelser med ^saldol mellan import och export av varoroch tjänster i nationalräkenskapernas ^försöriningsbalans bortsett från att^korrigeringsposlen endast med halva beloppet ingår i försörjningsbalansen.Den resterande hälften korrigerar i nationalräkenskaperna transfereringarna. ^Överenss^tämmer med bytesbalansbegrepp. ^51 ^sluiet av beslöt statsmakterna attefterskänka en rad tidigare givna krediter till ^u-länder till ett värde av endryg miljard kr. Denna transaktion får konsekvenser för såväl transfereringsnettotsom kapitalbalansen såtillvida att den senare förstärks med samma belopp.Formellt belastar hela detta belopp bytesbalans, ehuru del redan vidutbetalningen av ifrågavarande krediter torde ha stått klart alt dessa tillstörsta delen skulle komma att e^f^terskänkas. 1 realiteten har^transfereringsnetlot därmed ^felperiodiserats. 1 huvudkolumnen ovan redovisastransfereringsnetto, ^bylesbalanssaldo och ^kapilalbalans exklusive den genomfördaavskrivningen av ^u-landskrediter. ^"^ All 1 och II refererar ^lill det lägre resp.högre ^löneanlagandel, se vidare kapitel 6. En enkätundersökning, utförd av statistiskacentralbyrån, avseende expo^r^ten av ^ijansler och vissa transfereringar från1977, visar att dessa underskattas i tidigare sta^tistik. Denna underskattninghar beräknats uppg^å^ till ca . Vilka konsekvenser enkorrigering av tjänster och transfereringar med detta belopp får förbetalningsbalansen framgår av tablå i texten. Källor: ochriksbanken. 1 tabell 3:6 redovisas denbytesbalans som anges i nationalräkenskaperna och som innefattar enkorrigeringspost på . för samtliga här redovisade år. Jämfört med 1977stärktes bytesbalansen 1978 enligt kalkylen i tablån nedan med drygt 9miljarder kr. Förstärkningen kan återföras på ett omslag i handelsbalansen på^diygl . För ^tjänste- och ^Iransferingsba-^lansen totaltnoteras däremot fortsatt tillväxt inegaliv riktning. kr., löpande priser (enl. tabell 3:6) ^-^ ^ ^ ^ ^ 188 ^'^ Häri ing^år korrigering av handelsstatistiken enligttabell 3: 6. ^'^ Alt 1 och 11 refererar ^lill del lägreresp. högre löneantagandet, se vidare kapitel 6. Preliminära beräkningarför 1979 ger ånyo ett stort ^bytesbalansunder^skoll, ,vilket innebär en försämring gentemot 1978 med 8 3/4 miljarder kr.Fö^rsämringen ligger huvudsakligen - men ^inle i sin helhet - på handel^sbalansen.Kapitaltransaktionerna beräknas 1979 ha givit upphov till en^netlokapitalimport på , innebärande en förstärkning avkapitalbalansen med 4,5 ^miljaider kr. Valutareservenslutligen beräknas ha minskat 1979 med 3 000 milj. kr. Prognoserna för 1980ger en ^ytteriigare försvagning av såväl handelsbalans som ^tjänste- ochtransfereringsbalans, varigenom underskottet i bytesbalansen ^vänlas uppgå tillså mycket som ^drygl , Den förbättring av detinternationella ^fraktmarknadslägel som kunde skönjas under sommaren 1978fortsatte och fraktmarknaden utvecklades därefter under påtagliginverkan av den dramatiska utvecklingen pä oljemarknaden som bl. a. yttradesig i en stegring av tonnagebehovet ställt i relation till de faktisktfraktade kvantiteterna. nådde fraktsatserna en högnivå. För del innebar detta bl. a. att andelen upplagda fartyg, som den1 utgjorde 1979/80:100 74 av totala handelsflottan, sjönk successivt. Den 1oktober 1979 var praktiskt laget inga fartyg längre upplagda. varexporten av begagnade fartyg fortfarande stor och handelsflottan krympte i lonräknat ^fi-am . Den successivahöjningen av fraktsatserna har enligt ännu mycket preliminära beräkningar fåtttill följd att del så kallade ^.sjöjurtsnettot ökat med omkring 4.50 milj. kr.mellan 1978 och 1979 (se ^labell 3: 6). Enligt den bedömningav den internationella utvecklingen som framgår av kapitlet härom ^vänlas^ytteriigare en viss tillväxt ivärldshandeln . Det är därmed troligt att fraktsatserna kan bibehållaspå nuvarande nivå. ^Sjöfartsnetlot i löpande priser kan under sådanaförutsättningar väntas öka något också , ^Brutioutflödet avresevaluta fortsatte att öka , 500 milj. kr. Preliminära uppgifter tyder på en relativt hög ökningstaktockså och uppgången mellan helåren 1978 och 1979 harberäknats till i löpande priser. Då kostnadsstegringarna i de försvenskt vidkommande viktigare turistländerna varit förhållandevis^krafiiga innebär beräkningarna endast en svag volymökning. För tredje året i följdberäknas inflödet av resevaluta ha utvecklats kraftigare än genomsnittettidigare under ^1970-lalel. Räknat i fasta priser blev ökningen för 1976-1977ca , för 1977-1978 ca 10,och för 1978-1979 preliminärt 7%^.. Sannoliktutgör växande gränshandel i , främst från norsk och dansk sida, enväsentlig del av denna förändring. Sammantaget gerkalkylerna ett nettoutflöde av resevaluta på ca 4 400 milj, kr, i löpandepriser, vilket betyder en ökning på 500 milj, kr, jämfört med . Prognosen grundaspå antagandel att någon volymmässig förändring av bruttoutflödet inte kommerall ske medan inflödet fortsätter att öka. Detta leder till ett beräknatresevalutanetto på ^drygl 4 600 milj. kr. i löpande priser. Posten övriga^Ijansler i tabell 3:6 ger en ofullständig redovisning av ^tjänsteutbyiel medutlandet. Huvuddelen av den korrigering av bytesbalansen som återfinns itablån i inledningen av avsnittet 3.3, berör denna post. Nettot av^transfererlngurnu till och från utlandet kalkyleras till -9650 milj. kr. 1979och ^lill -10975 milj. kr. 1980, vilket båda åren innebär ^ytteriigare tillväxti negativ riktning. Gåvobiståndet till ^u-länderna tillsammans medräntebetalningarna i samband med den mycket omfattande upplåningenutomlands betyder mest för postens utveckling. Även här gäller bristandetäckning i statistiken av ^inflödessidan. ^Kupitultransakiionerna medutlandet beräknas preliminärt ha givit upphov ^lill en ^nettokapitalimport på9,. Kapitalbalansen har därigenom förstärkts med 4,5 miljarderkr, gentemot 1978, Som framgår av tabell 3:7 utgör uppgången i statens långfristigaupplåning den främsta förklaringen. I motsatt riktning verkade huvudsakligenden privata långfristiga upplåningen som sjunkit kraftigt, främst som en följdav den höga likviditet som byggts uppinom den svenska ekonomin. Även del låga ränteläget i relativtomvärlden torde ha verkat återhållande på förelagens utländska ^nelloupplåning.Med hånsyn till det stora ^bytesba^lansunderskoll som förutses fårman räkna med fortsall ^nettokapi^talimport i avsevärd omfattning. ^Vuliitureserven beräknastotalt 1979 ha minskat med 3 100 milj. kr. Förändringen till följd avkursrörelser uppskattas ha uppgått ^lill - 100 milj. kr. ochvalutareserven mätt i ^transaktionsvårde skulle därmed ha minskat 3000 milj.kr. Med de uppskattningar avbytesbalans och kapitalbalans som återges i tablån på sid 73 visarbetalningsbalansen negativa restposter av högst betydande^storiek. Tabell 3:7 Kapitaltransaktioner, netto 1978-1979 Handelskrediter för fartyg/flygplan Kortfristig upplåning för finansiering av export och import ^'^ Av svenska staten ^efterskränkta ^u-krediter på ca1,. 1978 har ej inräknats. Anm. /1979trädde en regeländring i kraft som påverkar postema och"Kortfristig upplåning för finansiering av export och import^". Handelsbalansen beräknas nuha visat ett underskott på . Det faktum attutvecklingen blev så myckel sämre än väntat kan helt återföras på de oförutsett^krafiiga prishöjningarna på råolja och petroleumprodukter under 1979.Underskottet i handeln med råolja ^Prop.1979/80:100 76 och petroleumprodukter beräknas nu ha uppgått till ca22 ^miljaider kr. 1979, vilket är ca 6 miljarder mer än vad som räknades medvåren 1979. Handeln med övriga råvaror bedöms ha lämnat ^elt överskoll på ca 3miljarder kr. och för bearbetade varor ^exkl.fartyg uppskattas överskottet ^lill . Varkenexportindustrin eller den ^importkon-^kurrerande industrin förefaller 1979 ha förmått återta tidigare förlorade marknadsandelar i fullt den utsträckning som tidigareräknades med. Den något svagare andelsutvecklingen än väntat torde åtminstonetill en mindre del bero på en jämfört med mindre försiktig prispolitikfrån de svenska företagen^s^ sida. En indikation på detta ligger ^däruti attbytesförhållandet för bearbetade varor nu bedöms ha ^ökal med i ställetför med knappt I % som räknades med i ^RNB. 1980 beräknashandelsbalansens underskott öka ^lill ca . Försämringen medknappt 2 miljarder jämfört med är endast obetydligt ^slörre än denförutsedda ökningen av underskottet i handeln med råolja ochpetroleumprodukter. Med en försämring i storleksordningen ,beräknas handelsbalansen i fasta priser (till skillnad ) komma altutvecklas svagare än i löpande priser. Bytesförhållandet för bearbetade varorväntas fortsätta alt förbättras (om än betydligt mindre än 1979) sombytesförhållandet för råvaror förutses bli i stort sett oförändrat efter enmycket avsevärd försämring 1979 i samband med den synnerligen kraftigaprisuppgången på råolja och petroleumprodukter, 1 del lägre av de bådaalternativ för ^timlönekostnademas utveckling som ^konjunklurinstilutetkalkylerat med (se närmare kap, 6) beräknas försämringen stanna vid ca 3,6miljarder. Exportvärdet förutses bli något mindre i det lägre alternativet tillföljd av alt ^exporteflerfiågans priskänslighet antasunderstiga 1 för bearbetade varor (för råvaror med deras större följsamhetgentemot världsmarknadspriserna blir såväl pris- som volymprognoserna desamma ibåda alternativen). Den svagare utveckling av den privata konsumtionen somförutses i det lägre alternativet antas verka återhållande på importen,^som den något ^slörre exportvolymen i ^detla alternativ verkaruppdragande. I det lägre alternativet beräknas vidare importens relativprisbli högre vilket förutses få en viss dämpande effekt påimporten. Nettoeffekten har sammantaget beräknats bli en viss neddragning avimporten (något större än för exporten). 4.1Samman^fattning av industriproduktionens utveckling Industriproduktionenberäknas preliminärt ha ökat med ca ^6%^-^ 1978-1979 att jämföra med en ökningp^å^ 1977-1978. Framförallt blev tillväxtenbetydande inom järnmalmsgruvorna, pappersindustrin, stålverken ^saml inomverkstadsindustrin. Bidragande ^lill denna ökning var, liksom ,^efteifrågelillskoltel från utlandet som då var den pådrivande effekt som fick^industrikonjunkluren att vända uppåt. Till skillnad blev del under1979 också ett avsevärt tillskottfrån en växande inhemsk efterfrågan. De olika delkomponenterna ihemmaefterfrågan följde i ^slort ^setl ett enhetligt mönster; nedgången 1978förbyttes ^lill en betydande uppgång 1979. Delta gäller framförallt den privatakonsumtionen samt näringslivets investeringar, men även i viss omfattninglagerinvesteringarna där takten i lageravvecklingen bromsades upp jämfört med1978. Den goda^efterfrågetillvåxten har sålunda möjlig^gjort en betydande höjning avproduktionstillväxten under loppet av 1979 inom tillverkningsindustrin. Endast skogsindustrierna har haft ensvag produktionsutveckling, huvudsakligen beroende på begränsningar ivirkestillförseln samt ^kapaci-^letsborlfall. Järnmalmsproducenterna harparallellt med en fortsalt neddragning av malmlagren kunnat höja produktionenkraftigt för att täcka en växande ^ullandsefterfrågan. Den samladeorderingången synes fortfarande ^mol ^slulel av året v^ara god, trots en vissdämpning av ^efterfrågelillväxten från utlandet, ^Ordertillslrömningen har till stor del burits upp av en ökning i^efteifrågan från hemmamarknaden riktad mot ^färdigvaruindustrin. För tillverkningsindustrinsammantagen verkar möjligheterna till en fortsalt produktionsökning under 1980fortfarande goda, trots den osäkerhet som oljeprishöjningarna har medfört. Härhar anlagils en dämpning av tillväxttakten i exporten av bearbetade varor,orsakad av en avtagande marknadstillväxt och i stort sett stagnerandemarknadsandelar. Dessutom antas ^råvaruexporten försvagas. Sammantaget gerdelta en exportvolymökning på ^drygl 1979^-1980. Den inhemska^efteri^^rågan förutses fortsätta all växa i relativt betydande omfattningdå såväl investeringarna som den ^privatii konsumtionen stiger. Sammantaget fårman dock räkna med en dämpning av ökningstakten för den slutliga efterfrågan. Härutöver beräknas ^lagerulvecklingen vända^lill en uppbyggnad och därigenomfår den fortsatta ^efterfrågetillväxl som förutses kraftigare genomslag pä^pio-^duktionen. Under dessa förutsättningar beräknas industriproduktionen ökaca 4 1/1979- 1980. Tillväxten inom ^färdigvaruindustrin och basindustrinantas härvid bli ungefär lika stor.Ökningen ^vänlas bli betydande ^Prop.1979/80:100 78 Tabell 4:1 Industriproduktionens utveckling 19771980 -14,6 - 9,^3 -19,4 - 9,^8 ^-)_2 -13,4 353, ^3. ^'^ - 5,2 -10,'6 -16,4 -21,0 -15,0 -12,0 ^'^ Inkl. hyvlerier och^träimpregneringsverk. ^^^ Inkl. smörjmedels-,asfalt- och ^kolproduktinduslri. ^"^ . ^*^ Omfattar nu ävenlivsmedelsindustri och ^träfiberplattindusiri, se not sid. 87. Beräknat utfall förverkstadsindustrin och övrigsektorn 1978 enligt . K^ällor: och . för gruvorna, stålverken och verkstadsindustrin.Neddragningen av produktionen inom varvsindustrin fortsätter. Som grund för de ovanredovisade produktionsprognoserna ligger de högre av de två^lönekoslnadsallernaliv som tagit fram . Enligtdet lägre ^lönekoslnadsalternalivet förutses den privata konsumtionen 1980 blinågot lägre, exporten något högre och importen något lägre. Nettoeffekten häravpå efterfrågan på industriprodukter blir härigenom ytterst marginell. Prognoseni det l^ägre ^kostnadsalternativei sammanfaller således med prognosen för dethögre i konsekvens härmed är också lagerprognoserna desamma i de båda alternativen, 4.2Utvecklingen inom olika delbranscher ^Efterfrågesiluationen försve^n^sk ^järnmulm förbättrades ^ytteriigare under loppet av 1979, Alltsedanbörjan på 1978 har exportleveranserna ökat markant och för s^tegexportvolymen med 12 1/2%^.^ jämfört med , ^fortsafte exportenatt öka i snabb takt och preliminära siffror ^indikerar en leveransökning påca ^24%.^-lill ca 26 1/2 milj, ton. Flera samverkande faktorer har bidragittill denna accelererande leveranstillväxt. Under loppet av 1978 ^sleg^efterftågan på järnmalm i takt med att den västeuropeiska stålindustrin ökade sin ^produklion. drabbadeskonkurrentländerna ^Canada och ^Mauritanien av omfattande leveransstörningaroch utbudsbortfallet täcktes i ^slor ^omfallning av svenska järnmalmsleveranser.Avvecklingen av de ^rekordsiora lagren kunde därigenom påbörjas. Även underförslå ^halvårel 1979 kom det totala utbudet av järnmalm alt begränsas på grundav omfattande översvämningar i de brasilianska gruvorna. Delta tillsammans meden betydande uppgång i den ^inlernalionella ^stålkonjunktuien samt stigandefraktpriser har möjlig^gjort en avsevärd höjning av de svenskaexportleveranserna av järnmalm. Exportpriserna synes i stort ^setl ha förblivitoförändrade mellan ^helårsgenomsnitlen 1979 och 1978. Brytningen av järnmalm kundesåledes återigen ökas och tillväxtenuppskattas till 1979 jämfört med - motsvarande en brytning päknappt 27 milj. ton. Det ovanligt fördelaktiga avsättningsläget medförde alt del av leveranserna fick las från lager och härigenom har på knappt två årde tidigare ^rekordsiora malmlagren normaliserats. Trots att en vissökning av den västeuropeiska stålkonsumtionen är att vänta kanstålproduktionen påverkas negativt av upphörande lageruppbyggnad, ökadkonkurrens från och försvagade avsättningsmöjligheter i Förentastaterna. Nivån i ^malmeflerfrågan väntas därför förbli oförändrad medan man får räkna med en viss nedgång ^mol slutet av året. Här harkalkylerats med en minskning av exportleveranserna på 3 1/1979-1980. 1början på december hade ännu inga prisavtal slutitsför leveranser. Här har antagits att exportpriserna kommer att ökamed 1979- 1980. Mot bakgrund av ovanstående ^efterfrågebild samt att enbegränsad lageruppbyggnad av vissa malmkvaliteter förutses uppskattasbrytningen av svensk järnmalm öka med ca 10^9^?^.^ 1979-1980. har^efterfrågeläget stärkts på den västeuropeiska ^truvarti-^marknuden, trots entill synes svag ^förbrukningslillväxt generellt sett. I huvudsak torde denväxande efterfrågan i stället vara ^eti resultat av viss lageruppbyggnad i dekontinentala ^köpar- och ^förbrukarieden. Med en dessutom fortsatt godefterfrågan i och svårigheter på flera håll i alt höjasågverksproduktionen har tydliga tendenser till ett successivt ökande^efterfrågeöverskott kunnat märkas på den västeuropeiska ^irävarumarknaden under1979, Trots en god^efterfrågebild har de svenska sågverken haft svårigheter att höjasågverksproduktionen, vilket medfört alt trävaruexporten minskat med 3,ivolym 1978-1979. Betydande marknadsandelar ^föriorades härigenom i Västeuropaunder , vilka till största delensynes ha erövrats av ^flnska exportörer. De svenska exportpriserna höjdes medi genomsnitt 1978-1979. Svårigheterna att öka leveranserna har sin grund i denbrist på ^sågtim- 1979/80:100 80 mer som alltsedan våren 1978 inskränkt den svenska^sägverksproduk-^lionen. Råvarubristen kvarstod sålunda i allt väsentligt under1979, frånset^t^ vissa regionala olikheter. Produktionen beräknas härigenom hakunnat höjas med endast 2,1978-1979. Då leveranserna till den inhemskamarknaden synes ha ökat med kunde inte en ytterligare avtappning avfärdigvarulagren förhindras .