prop · G3031 · 1979-12-31 00:00:00 — Liknande synpunkter förs fram av Stenungsundskommun som menaratt allmänl inriktade insalser måste prioriteras ylterligare isyfte atl förbällra de sämsl slällda gruppernas villkor och därigenom minskabehovet av socialhjälp och andra individinriklade insalser. - Å andra sidananser länsstyrelsernu i Mulmöhus och all tyngdpunkten isocialnämndens verksamhel även i framliden bör ligga i all lämna den enskilderåd, stöd och hjälp, vilket bör markeras genom en omredigering av denföreslagna 4 8 i socialljänsllagen. 1979/80:1 76 i län år avden uppfattningen alt de allmänl inriktade insatserna bör vara en heltnaturlig uppgift för , även om det bör betonas all medverkanmåste ske från andra organ i samhällel. De individuelll inrikiade insalsernasom är socialvårdens traditionella uppgift bör enligl , på detsäll lagen föreslås ulformad, i begreppels verkliga mening kunna bliindividuella och fiexibla. varnar dock för risken allflexibiliteten inle bara blir beroende av individens behov ulan även av denpolitiska viljan och de ekonomiska resurserna i kommunen. Även kommunframhåller i della sammanhang atl kommunernas ekonomiska resurser blir avavgörande belydelse för möjligheten all genomföra förslagel. i lånkonslalerar alt de allmänl inrikiade insatserna omfallar många områden.Länsslyrelsen framhåller i della sammanhang belydelsen av alt socialljänslenhar etl välorganiserat samarbete med föreningslivet som kan utnyttjas såväl sominformationskanal som medarbetare. Slalens ungdomsråd stöder ulredningensuppfaUning alt ökade ekonomiska resurser bör ges lill frivilligaorganisationer, klientgrupper och samarbelsgrupper där dellagarna själva harinflyiande på verksamheten. 7C0 och ärpositiva lill ulredningens beskrivning av de individuellt inrikiade insalsernamen påpekar all en brist i förslagel är all ulredningen inle hell lyckatsprecisera målel för den individuella behandlingen. Organisationerna ärinförstådda med all della är en svår uppgifl men anser all man iproposilionsarbelel bör söka nå en mer ensartad målbeskrivning. Man framhålleratt det i betänkandel finns alllför många målangivelser på individnivå("frigöra", "förslärka", "ulveckla ","lillvarala" och "råda över förhållanden" osv.). Enensarlad målangivelse bedöms vara av belydelse inle minsl ur synpunkten om vadsom skall lilläggas begreppet "bislånd för sin livsföring". beklagar allutredningen i samband med redovisningen av de individuelll inrikiadeinsalserna inle alls berör frågor som hänger samman med metodiken ibehandlingsarbelel. Enligt kommunens uppfattning ger utredningen ullryck fören behandlingsoplimism som man emellertid inle alls visar belägg för. De individuella insalserna lar iförsia hand sikle på en förändring av den sociala situationen, men ulredningentänker sig också former som mer direkt syflar lill förändringar hos den somsöker hjälp och nämner gmpplerapi och psykodrama. Del hade varit värdefulh omulredningen hade analy-seral sådanl terapeuliskl behandlingsarbele inomsocialljänslen, I.ex. i fråga om socialarbelarnas roll som samhällsrepresentanteller klientombudsman. På det principiella planet skulle del ha varit avinlresse att få klarlagt om portalparagrafens människosyn och lagens frivilligakaraklär går alt förena med en social kontroll, som belönar och motiverarindividen att bete sig på elt för samhällel acceptabelt sätt. 1979/80:1 77 i sill arbele med all frigöra resurser hos människor medolika sociala problem - vikligl inte minst med lanke på anslrängningarna allundvika ivångsälgärder - är melodfrågorna angeliigna all komma lill rälla med.Metodfrågorna hänger också nära samman med medvelenhet, människosyn och etiskhållning. Därför är del en brist atl socialulredningen inle haft uirymme förell bidrag lill den diskussion om dessa frågor som förs bland socialarbelarna. socionomers rik.sförbundframhåller alt ulredningens förslag kommer all medföra all del sociala arbeleloch därmed innehållei i socionomernas yrkesroller krafligl förskjuts iriklning mol mer kvalificerade arbelsuppgifler. Behovel av gemensammabedömningsgrunder och kunskaper kommer enligt förbundet alt förslärkas för attarbetsuppgifterna skall kunna ulföras efler de mål och riktlinjer somulredningen förordar. Förbundel anser alt ulredningen har försummal allnärmare behandla socionomernas yrkesroller och arbetsfördelningen mellanförtroendemän och personal. Det är vidare enligl förbundel yitersl beklagliglall ulredningen inte har använt sig av några modeller med slöd av pågåendeprojekt för all beskriva hur del sociala arbele som ulredningen rekommenderarskall kunna ulföras. Förbundel anför vidare. Förbundel anser allförtroendemännens huvudsakliga arbelsuppgifter bör vara atl faslslälla mål ochplaner för verksamheten saml beslul i frågor av övergripande slag. Det måstesedan ankomma på de anslällda atl med sina yrkeskunskaper och i samverkan medandra myndigheter, verka för alt målen förverkligas. Detta innebär också allsocialarbetarna skall besluta i alla enskilda ärenden i enlighet med lagarnaoch de allmänna riktlinjer som politikerna fastställer. Den ökade samverkan medklienten samt med andra myndigheler och organisationer som ulredningen förordarföruisäller också alt socionomen i ökad omfattning har den beslulanderäll somkrävs för att samarbetet skall kunna fungera. Ett bra innehåll i samarbetet kanäventyras om inle Ijänslemännen kan fatta de nödvändiga besluten ellkonstruktivt samarbete förutsäller. kvalilelskrav medför ocksåall basljänslerna inom den primärkommunala socialvården skall be-sätlas medsocionomer. Socionomerna kommer i allt slörre omfattning atl arbela i gruppeller ingå i leam eller projekt. Särskill den lilla gruppen vänlas få alllmer ökadbelydelse som arbelsinslrumenl. (För all inga missförslånd skall uppslå villförbundel underslryka all vi med arbetsgrupp avser personer från sammapersonalkategori medan ell leam består av människor med olika yrkeskunskap. )Såväl socionomernas verksamhelsområde som konlaklyta kommer atl ulökas krafliglom ulredningens inientioner genomförs. Förbundet anser del därför myckelväsentligt au del sociala arbelel bedrivs så all socionomerna kan repliera på iförsia hand hela den offentliga organisafionen i närsamhällel. Först härigenomkan en i verklig mening helhetssyn lillämpas vid bearbelning av människorsproblem, oavsell om problemel(-en) berör en enskild person eller en grupp.Team och projeklgrupper bör således sammansältas efter arbeisuppgifternas art.So-cionomljänsterna bör också i princip vara enhetliga och utbytbara mellanolika verksamhetsområden. Inriktning mot t. ex. socialt grupparbete, sam- Prop.1979/80:1 78 hällsarbele eller uppsökande arbele bör således kunna skeulan atl kommunen därför inrällar speciella Ijänsler. Del bör i slällel handlaom arbetsområden. Individuelll inrikiade insalser kommer iroligen också iframliden att ulgöra grunden för del sociala arbelel och vara det siörslaarbetsområdet. Atl längre lider tjänstgöra på skilda arbetsområden kandessutom vara till fördel för den enskilde socionomen som försocialvårdsorganisalionen. Del gäller främsl i de siörsla kommunerna.Socionomerna måsle även i framliden ha den samhällsveienskapliga bredden i sinulbildning. Med de uppgifter som skall klara blir en omfaUandekunskap om samhällel absolut oundgänglig för alt socionomen skall kunna fungerasom samordnare av insatser i närsamhället. Den mångfald av arbelsuppgifter somföreslås rymmas i socialljänslen gör del dock nödvändigl atl socionomerna isin yrkesutövning prakliskl måsle inrikta sig på skilda arbetsområden inomsocialljänslen. Delta kommer Iroligen alt medföra all behovet av internsamverkan kommer atl öka kraftigt. Det blir särskill vikligl atl finna en bramodell för denna inlerna samverkan. Även kommim anser atlulredningen har behandlat den framtida socialarbelarrollen allt föröversiktligl. Enligl kommunens uppfaUning bör denna fråga bli föremål försärskilda sludier innan den nya lagen Iräder i krafl. Kommunen ger vidareultryck för följande synpunkter. Den nya lagen medför höjdaambitioner. Helhetssynen skall utgöra grunden för det dagliga arbetet. Hurskall helhetssynen kunna tillgodoses med beaklande av de differentierade kravpå insalser som fordras inom socialljänslen? Kan en socialarbetare syssla medså vill skilda arbetsuppgifter som familjelerapi och fällverksamhet? Har denneockså kunskap om förfarande vid utredningar som i.ex. leder tillomhändertagande av barn och är dessa arbelsuppgifler förenliga? lorde härvid spela en avgörande roll. En organisation grundad pålagarbete men med möjlighet lill viss arbelsdifferenliering inom lagen kanskeär en lösning. Helhetssynen innebär också att den omfattande kunskap om levnadsförhållandeninom etl begränsat område, som såväl barnomsorgsassislenler somhemvårdsassislenler besitter, måsle knytas samman med erfarenheter från detindivid- och familjeinriktade arbelel. För all få en socialljänsl som fungerarenligl ulredningens intentioner måsle således socialarbelarrollen i vid meningoch organisation bli föremål för särskilda sludier. påpekar attsocialarbelaren i den framtida förutsätts - utifrån en helhelssyn- arbela ulåtriktal, aktivt och med bredd i kunnandet. En specialisering avsocialarbelarrollen i olika fack kan enligt förbundets mening lill en del sägasmotverka en uiveckling mol del målel. specialiseringar av typ grannskapsarbete, invandrarfrågor, familjerättelc. uppstår läll två effekter: dels utarmas socialassisteniens arbete till attomfatta enbarl "tunga" ärenden vilkel i sin lur sannolikl medförsvårigheier atl rekrytera assistenter, dels uppkommer en tröghet iorganisationen som kan leda till alt helhetssynen i praktiken inte kommer atllillämpas. 1979/80:1 79 vill förbundet instämma i ulredningens resonemang angåendeorganisationsstrukturen inom socialljänslen. Flera remissinsianser har ullalalsig orn ulredningens förslag all föra samman medel ihuvudgrupperna siruklurinriklade insalser, allmänl inriktade insatser ochindividuelll inriktude insatser. Länsslyrelsen i län finnerall indelningen är riklig och nalurlig och ulgör en förulsällning för atlframtidens socialtjänst skall kunna uppnå sin målsättning. Nykterhetsrörelsenslandsjörbund framhåller all den föreslagna gmpperingen lägger en värdefullgrund för en forlgående analys av samhällsulvecklingen och för elt forlsallsociali reformarbele. TCO och anser all indelningen avsocialljänslens huvuduppgifter är ändamålsenlig. Även SACOISR släller sig ihuvudsak positiv lill den föreslagna indelningen. år kritisk motbegreppel "strukturinriktade insalser" och vill för de insalser somryms under detla begrepp i stället använda "samhällspåverkandeinsatser". Styrelsen anför i denna fråga. beskriver deolika uppgifler som åvilar den framlida . Ulredningen skiljermellan strukturinriktade insalser, allmänl inriktade insatser och individuelltinrikiade insalser. I socialslyrelsens ulvecklingsarbcle är molsvarandebenämningar: samhällspåverkande ålgärder, allmänt inrikiade åtgärder ochavhjälpande ålgärder. Dessa begrepp förekommer också i utvecklingsarbete påandra håll. Styrelsen anser därför alt siruklurinriklade insalser i stället börbenämnas samhällspåverkande insatser eftersom den benämningen redan blivitetablerad. anser vidare altuppsökande verksamhel hellre bör ses som en allmänl inriktad insats än - somulredningen har föreslagil - en slmklurinriktad (samhällspåverkande) insals.Styrelsen motiverar delta på följande sätl. Enligl styrelsens mening kommer detsociala arbetet atl sammanlagd utgöra kunskapsunderlag för detsamhällspåverkande arbetet. Några särskilda kunskaper kan alltså inte hämlasur just den uppsökande verksamheten. Detta anlagande stöds också av pågåendeförsöksverksamhel. Styrelsen anser därför att man hellre bör se den uppsökandeverksamheten som en allmän Ijänsl. Avgränsningen mellan huvuduppgifterna är avbelydelse för del teoretiska arbelel och för planeringen men påverkar givelvisockså innehållet i verksamheten. Även och Vilhelminu kommunervänder sig mot ulredningens uppfaUning all uppsökande verksamhel bör belraklassom en slruklurin-riktad insals. Dessa båda remissinstanser anser vidare allsocialjour hellre bör ses som en individuelll inriktad än en allmänt inriklad insalsoch påpekar atl del med lanke på förestående planerings- och ulvecklingsarbcleinte är likgiltigt vilken lerminologi och vilken indelning av verksamhelsområdelsom används. 1979/80:1 80 7.2.1 Medverkan i samhällsplaneringen Allmänna synpunkter Socialulredningens förslag omsocialljänslens medverkan i samhällsplaneringen får ett i del närmasleenhälligt posilivt mottagande av remissinstanserna. Bland de remissinstansersom tillstyrker förslaget i denna del mårksriksåklagaren. kammarråtlerna iGötehtng och , , socialslyrelsen,slatskonlorel, riksrevisionsverkei, , statens plunverk,bosludsstyrelsen, sumlligu länsslyrelser som ultalar sig i denna del, statenshandikupprud. Svenska kommunförbundel, samtliga kommuner som lar upp.frågan,LO, SACOISR, TCO, De handikappades riksjörbund, , stxialförbiind, socionomers riksförbioid,och . anser allbeleckningen siruklurinriklade insalser bör ersättas med samhällspåverkandeinsatser, eftersom denna beteckning redan är etablerad. Genom all man för insamhällspåverkande insalser i del sociala arbelel markeras sirävandena all minskabehovel av individuella Ijänsler. Styrelsen framhåller all det är nödvändiglalt betona samarbelel mellan de nya uppgifterna all påverka samhällels strukturoch arbetet på individplanel. Genom del individinriklade arbelel och deallmänna Ijäns-terna får sociahjänslen kunskap om brisier och missförhållandeni samhällel och om de förhållanden människor upplever som problem. Slyrelsenanser, liksom socialutredningen, all socialljänslens möjlighel all påverkasamhällsplaneringen är etl villkor för en mera genomgripande förändring avarbetsformerna inom den sociala verksamheten. Härigenom bryler socialtjänstensin isolering och Ivingas redogöra för siu arbetsområde och sina kunskaper.Socialtjänsten blir en akliv problemsökare som kan beskriva sociala problemoch missförhållanden i samhället. Sammantagna kan de erfarenheler och kunskapersom fås genom personkännedom och områ-desinriklad verksamhel i kommunerna samlresultaten av forsknings- oich ulredningsinsalser väsentligl ökaförulsältningarna för en konkrel medverkan i samhällsplaneringen.Skolöverstyrelsen finner all ulredningens ambifioner, all socialljänslen akliviskall påverka samhällets utformning, stämmer väl med aktuella strävanden inomskolan. De delmål som anges innebär all närmiljön bör göras så levande och riksom möjligt med skilda slag av verksamheter. Slyrelsen anser del viktigt atldel finns uttryck för etl allsidigt samhällsliv såväl i barnens boendemiljö somi deras skol- och fritidsmiljö. Frågor av detta slag berördes bl.a. i utredningsarbetetkring skolans inre arbele. För att förverkliga den goda närmiljö somSIA-reform-arbetel både fömlsälter och strävar efler är den fysiska och socialaplaneringen i kommunerna väsenllig. 1979/80:1 81 Del viktigaste i socialutredningensslutbetänkande är, enligl slalens plunverk. all del markerar ell uppbroil frånden symlom- och individinriklade lagsliflning som regleratsocialvården. Verket framhåller all del är i försia hand kommunslyrelsen somhar alt svara för all de av stats-maktema och kommunen uppslällda sociala målenoch värderingarna vägleder samhällsbyggandet. harnumera fäll en slarkare koppling lill kommunstyrelse och fullmäktige änlidigare och socialvårdens förelrädare lorde i allmänhet ges tillfälle attframföra sina synpunkler, inle bara på färdiga planlörslag ulan även underplanarbelels gång. Myckel lalar emellertid för all denna samverkan behöverulökas och fördjupas. Sociala hänsyn måsle enligl planverket prägla helaplaneringsarbelel. Planerade åtgärder bör ulgå från kunskap omkommuninvånarnas levnadsvillkor och allmänna förulsällningar. Antingen detgäller fysisk planering, bosladsplanering eller sysselsältningsplanering ärdel angeläget all planeringen inleds med invenlering, beskrivning och analys avde sociala behoven. All få fram meloder som på etl tillfredsställande sätt kanmäta och värdera den sociala situationen och ulvecklingen är således angeläget,liksom alt diskutera de olika sociala komponenlernas belydelse i planeringen.1 analysen av den sociala siluationen är del särskill vikligl att kunnabeskriva denna situations sannolika bakgrund, för all därigenom ge etl underlagför riktiga insatser. De hundikuppades riksförbund understryker behovel av atlsociala aspekter i myckel högre grad än som är fallet får påverka allframlida samhällsplanering. Socialljänslen måsle ges en slarkare ställningframför allt när del gäller all formulera målen för den kommunala planeringen.Förbundel ser därför mycket positivt på förslaget om socialljänslens medverkani samhällsplaneringen. Planeringsarbelel kommer kanske alt ta längre lid, nyarutiner måste arbelas fram osv., men möjlighelerna all få ensamhällsplanering, som ulgår från människornas levnadsvillkor, bör öka. a. av samordning av olika planerings-ålgärder för att få fram enhelhetssyn på den sociala miljön. En ny samordnad social syn påsamhällsplanering är därför nödvändig. Här kan göra storainsatser. L/?F finner det angelägel att ges möjlighel altpåverka samhällsplaneringen på alla nivåer. Strukturomvandlingen i samhälletgår snabbt och del är därför väsenlligl alt sociala hänsyn tillåts balansera deofta annars dominerande effektivitetshänsynen. LRF understryker särskilt viklenav all sociala hänsyn las vid lokalisering av ulbud av social service ochmöjligheler till sysselsällning. Särskill i bygder med gleslbefolkningsunderlag, där även andelen äldre vanligen är hög, är det angelägetatt sociala överväganden prioriteras, framhåller förbundet. Några remissinsianser, Mulmökommun, TCO, och Alkoholproblemulikersriksorgunisulion är kriliska lill vad socialulredningen föreslår omsocialljänslens medverkan i samhällsplaneringen. Mulmö kommun, TCO och anser att avsnit-6 1979180. Prop.1979/80:1 82 tel om sociaUjänslens medverkan i samhällsplaneringenbehöver ulvecklas med slöd av bl. a. vunna prakliska erfarenheter och delforsknings- och utvecklingsarbete som bedrivs. En sådan översyn behövs ocksåför atl nyansera vissa lämligen kategoriska påslåenden om boendesegregationensuppkomst och utveckling, den sociala gemenskapens villkor och sambanden mellanyltre miljö och sociala problem. Här är, menar man, verklighelen belydligl mersammansall och komplicerad än vad socialulredningen gör gällande.Alkoholproblemalikers riksorgunisulion skräms av länken all socialljänslenskall verka som en självsländig politisk kraft. Del är inle svårl all tänka sigvilka reaktioner man skulle möla om man gav t.ex. polisen, som ju också kommeri konlakl med sociala problem, samma uppgift. Socialljänslen skall alliså, ilikhel med andra nämnder och organ, endasi redovisa sina erfarenheter. Del ärvikligl all politikerna får en allsidig informalion om människornas problem,men del är fel all ge socialljänslen en särställning i detla avseende. Detkommer alllid atl finnas andra sätt atl se på de sociala problemen, än dem somsocialarbetarna redovisar. inte föreslagit allklienierna skall få några speciella möjligheter att påverka politikerna.Socialljänslen kan, genom grannskapsarbete och andra liknande projekt, kommaall la från människor deras egna initiativ och avpolilisera deras kamp förförändringar. Del är också risk för atl socialarbelarna tar överarbelsuppgifler som borde vara människors gemensamma angelägenheler. En ökadsocial kontroll från myndighelerna blir också effeklen. Det är politiska ochandra organisationer som skall driva samhällspolitiska frågor. Organisationenanser alliså, lill skillnad från socialutredningen, att socialtjänstensuppgifler skall klarl avgränsas i förhållande till andra samhällsfunktioners. Former för sociulljänslens medverkun i samhällsplaneringen Formerna för socialljänslensmedverkan i samhällsplaneringen las upp av ålskilliga remissinsianser. Vissaremissinsianser delar socialutredningens uppfattning atl det ankommer påsocialnämnden att i samverkan med övriga facknämnder närmare utveckla formernaför denna medverkan, medan andra remissinstanser anser atl socialulredningenborde närmare formerna för socialnämndens medverkan. All vissaremissinsianser önskar atl socialljänslens medverkan i samhällsplaneringen börskrivas in även i annan lag än socialtjänstlagen redogörs för i avsnill 1.3. Inledningsvis kan man nolera attbroltsförebyggande rådet anser, att socialulredningen inte redovisarsocialtjänstens ansvarsområde tillräckligt konkret. Vad sedan gäller formernaför socialljänslens medverkan i samhällsplaneringen anför socialslyrelsen attsom socialutredningen påpekar krävs del ell inledande ulvecklingsarbcle som iförsia hand dokumenlerar socialljänslens kunskaper om sociala missförhållanden.Enligl ulredningens förslag åläggs socialslyrelsen en belydande roll när detgäller alt medverka lill all kommunerna får erforderligt basmaterial för sitlarbele. Forsknings- och ulredningsinsalser om bl. a. människors närmiljö är ellav 1979/80:1 83 flera vikliga kunskapsunderlag för slyrelsens arbele. Påkommunal nivå gäller det också all förändra arbetsrutinerna för redan etableradadminislralion så atl socialljänslen får möjlighel all påverka beslut somfallas om förändringar av den fysiska miljön eller om hur ekonomiska resurserskall ulnyUjas. I flerlalel kommuner saknas förulsällningar för allbedriva ell sådanl arbele. Del år därför angelägel all ulbildning ochmetodulveckhng för medverkan i samhällsplaneringen snarasl breddas ochfördjupas. anser alt det inle räcker med höga socialamålsätlningar och medverkan från social sakkunskap för alt planeringen skallleda till önskal resullal. Planeringen bör, som också ulredningen anlyder, ledatill en samordning av kommunens resurser och verksamhet. De människor somberörs av planeringen måste få en lidig insyn i planeringsarbelel för alldärigenom få möjlighel all påverka della. Handläggningsregler om della finnsinom byggnadslagstiftningens ram. Del ankommer enligl ulredningen påsocialnämnden all i samverkan med övriga facknämnder och kommunslyrelsennärmare utveckla formerna för nämndens medverkan i planeringen. Eftersomorganisaloriska och andra förulsällningar varierar kraftigt mellan kommunernabör formerna inte delaljregleras i socialljänsllagen. anser alt detär lillräckligl om planeringsarbelel organiseras så all socialvårdensrepresenlanler ges tillfälle all medverka i programarbete, vid analys av olikaplanalternaliv, vid planering av ålgärder och då samordnade insalser genomförs.Della kan exempelvis ske genom all tjänstemän inom socialvården adjungeras lillplaneringsorganet eller atl särskilda arbelsgmpper som beslår av representanterför byggnadsnämnd, socialnämnd och andra nämnder bildas påförtroendemannaplanet. kommun framhåller atl eftersom socialtjänstensmedverkan i de här frågorna är en ny arbetsuppgift måsle en längre lidsförsöks- och ulvecklingsarbcle få lillålas pågå. På olika håll söker man sigockså fram lill lämpliga arbelsmeloder och modeller liksom man förbällrarkunskapsunderlaget. Ett inledande skede för socialljänslens medverkan isamhällsplaneringen lorde främst bli atl i vissa angivna avseenden (exempelvispå basis av levnadsnivåkomponenler) följa och beskriva ulvecklingen för gmppersom har del särskilt svårt (sociala problem) liksom aU tala om när den socialaoch ekonomiska situationen tenderar all relalivi sell försämras eller omresursbris-ler blir särskilt pålagliga för olika befolkningsgrupper. Densociala seklorn skall således granska planeringen ur en angiven aspekl ochföreslå åtgärder för all komma tillrätta med brislerna. slag av medverkankan vara förhållandevis anspråkslösl och är närmasl elt säll alt i ord beskrivamänniskors levnadsförhållanden, villkor eller vardag. Liknande synpunkter anförs av andra remissinsianser. Några remissinstanser pekar på altsocialulredningen borde närmare preciseral formerna för socialljänstensmedverkan i samhällsplaneringen.