prop · G30340 · 1979-12-31 00:00:00 — 2.6Samordning mellan allmän fastighetstaxering, folk- och bostadsräkning samtenergiplanering Enkort redogörelse har lämnats i avsnitt 2.1 för den samordning mellan 1981 årsallmänna fastighetstaxering och FoB 80, som beslutat efter förslag iprop. 1978/79:128. 1979/80:40 182 Enliglmin mening mäsle del från fastighetsägarnas sida uppfattas som en högstbetydande förenkling att vid ett enda tillfälle fl lämna uppgifler om sinfastighet bäde till fastighetstaxeringen och sådana andra insamlingar avuppgifler för samhällsnyttiga ändamål som statsmakterna beslular om.Allemativet med skilda insamlingar och olika blanketter att fylla i och lämnavid flera tidpunkter måsle vara avsevärl mer besvärande för de enskilda. Eltsådanl insamlingssäll är också rationellt för det allmänna. Jag vill därför nuföreslå att även en insamling av uppgifler för energiplanering görs gemensamlmed uppgiftsinsamlingen ärs fastighetstaxering och FoB 80. Vad jag nuhar sagt i fråga om FoB 80 har avsell bostads- och lägenhetsuppgifter. I frågaom de personuppgifter som skall avges inför FoB 80 är lägel etl annal och jagåterkommer strax till denna fräga. 1 detvä följande avsnillen behandlas särskilda frägor om samordning med denallmänna fastighetstaxeringen för dels FoB 80, dels den kommunala och slatligaenergiplaneringen. 2.6.1Folk- och bostadsräkningen 1980 Riksdagensbeslut om FoB 80 innebär bl. a. att bosladsdala skall inhämlas i samband medatt uppgifter skall las in allmänna fastighetstaxering.Med hänsyn till de samhällsekonomiska fördelarna med en samordning ställer sigfastighelstaxeringskommiltén posiliv lill en sådan ordning under förutsätlningatt mer pålagliga negativa konsekvenser inle uppkommer förfastighetstaxeringen. De remissinsianser som yttrat sig över kommittéförslagetoch också belänkande (SOU 1978:79), som låg till grund förprop. 1978/79:128, har varit positiva till samordningsförslagel. De har därvidframhållit samma skäl somjag gör för min tillstyrkan av förslaget, nämligenförenkling för fastighetsägarna och rationalisering för myndigheterna. Ilagen (1979:217) om folk- och bostadsräkning har de grundläggandebestämmelserna för organisalionen av förfarandel vid FoB 80 lämnats. a. alt anvisningar om förfarandet vid FoB 80 skall lämnas av RSVoch SCB gemensamt i vad anvisningarna rör bl. a. länsstyrelserna och de lokalaskattemyndigheterna samt i övrigl av SCB. Fastighelstaxeringskommilténdiskuterar några frågor om samordningen, som inte reglerats i lagen om folk-och bostadsräkning men som är av betydelse för alt samordningen skall kunnagenomföras. Dessa frågor måste finna en lillfredsslällande lösning för alt denbeslutade samordningen skall fungera väl. De lösningarna bördelvis komma tillultryck i de gemensamma anvisningar om förfarandet som RSV och SCB skallutfärda. förslag i samordningsfrågan och deremissyttranden som lämnals angående de förslagen är del enligl min meninglämpligt att utan alt yllerligare lagstiftning behöver ske lägga fast nägraväsentliga ulgångspunkler och rikllinjer för främsl SCB;s, RSV:s och Prop.1979/80:40 183 kommunernasarbele med samordningen mellan fastighetstaxeringen och FoB 80. Som en bakgrundför mina överväganden och förslag om detta flr jag anföra följande. Basmaterialetför FoB 80 beslår i första hand av en personblankett med uppgifler om t. ex.namn, sysselsältning och arbetsplats. Vidare beslår del av uppgifler ombostadsbeståndet, som vid lidigare folk- och bostadsräkningar samlats in genomen särskild blankett till allmänheten. Bostads- och lägenhetsuppgifterna skallnu i stället vid FoB 80 las in pä faslighetsdeklarationen dä det gällerenfamiljshus som bebos av ägaren. För övriga fasligheter tas lägenhelsuppgifternain pä en särskild lägenhelsförteckning. En sädan förteckning skall, liksomfallel är , även lämnas för fastighetstaxeringen, dä det gällerflerfamiljshus. 1978/79:128 harjag framhållil bl. a. alt det f n. intefinns något annat sätl all samla in bosladsdala än genom blankett tillallmänhelen. belänkande och yllranden över det har nägrafrägor särskilt aktualiserats, nämligen samdistribution av personblanketteroch fastighetsdeklaralionsblanketter, gemensamt insamlingsställe och gemensaminsamlingstidpunkt för blanketterna. Vidare bör ramarna förskattemyndigheternas arbete med FoB-uppgifterna preciseras något närmare på endel punkter. FoB-utredningenhade föreslagit alt blanketten för faslighetsdeklaralioner och personblankettenskulle samdistribueras till småhusägare. Fastighelstaxeringskommiltén har inlenågot att erinra mot del förslaget. RSV motsätier sig emellertid dettillvägagängssättet. Samdistribution kan enligt RSV över huvud taget inleåsladkommas på ett acceptabelt sätt med de tekniska och organisatoriskaförutsättningar som kommer att finnas. SCB har samma uppfattning som RSVangående den aktuella samdistributionen. Molden bakgrunden är del enligl min mening klarl att samdistribution inte skallske. Personblanketterna bör därför sändas ut genom separala försändelser. Gemensaminsamlingstidpunkt och gemensamt insamlingsställe och fastighelstaxeringskommiltén förordar en gemensaminsamlingstidpunkt och att såväl deklarations- som personblanketterna samlasin på samma ställe. I remissyttrandena över kommittéförslaget diskuteras dessafrågor. RSV delar den uppfattning som fastighetstaxeringskommittén framfört,nämligen att man som gemensamt insamlingsställe förfastighetsdeklarationsblanketterna och personblanketterna bör använda lokalskaltemyndighet som är insamlingsställe för deklarationer och andrauppgifter. SCB anför att uppgiflslämnarna felaktigt 1979/80:40 184 kansammankoppla FoB:s personblankell med laxeringen om del upprättas ell gemensamtinsamlingsställe. SCB är därför inte benägen atl acceplera elt gemensamlinsamlingsställe. 1frägan om inlämningslidpunklen har fastighelslaxeringskommittén föreslagil alldeklaralionstidpunkten oförändrat skall vara och därförutifrån förutsättningen att del skall vara en gemensam inlämningstidpunktansett all såväl personblankelter som deklarationsblanketter skall inlämnashos lokal skattemyndighet senasl den 15 seplember. RSV delar den uppfallningen.Å andra sidan anser SCB, som enligl lagen om folk- och bostadsräkning har allefter samråd med RSV bestämma insamlingstidpunkten, atl tidigaste dag förinlämning av personblankelten är den 18 seplember. Som skäl för det anför SCBatt uppgifterna pä personblankelten (sysselsällning, yrke elc.) planeras avsevecka 37 () och det är nödvändigt att uppgiflslämnarna får nägradagar pä sig alt fylla i personblan-kelterna. SCB föreslår därför den 18 septembersom insamlingsdag. Föregen del vill jag framhålla atl de väsenlliga förenklings- ochrationaliseringsvinsterna genom samordningen mellan FoB 80 och fastighetstaxeringen1981 ligger pä den gemensamma insamlingen och delvis gemensamma hanleringen avfastighets- och bostadsdala. Denna kommer atl ske på fastighetsdeklarationernaoch i den bilaga lill deklarationen som lägenhetsförleckningen utgör. 1 och medatt samdislribulion inte kan ske torde det däremot vara enklast för de enskildaoch myndigheterna om småhusägarnas - liksom övriga medborgares personblankettervid FoB 80 -sänds direkl lill de kommunala granskningsorganen. Däremot delarjag kommunernas och remissinstansernas uppfattning att det ursamordnings-synpunkt är fördelaktigt med en gemensam insamlingstidpunkt förfastighetsdeklarationerna och personblanketterna. SCBhar anfört goda skäl för en framflyttning av senaste inlämningsdag förpersonblankelterna lill . Fördröjningarna i taxeringsarbetelblir av endast marginell ärt om senaste deklarationstidpunkl flyttas fram tredagar. Jag föreslår därför all säväl faslighetsdeklarationer som personblankelterskall avlämnas . I del sammanhanget flr framhållas atlpersonblankelten med hänsyn till den vecka (vecka 37), som personuppgifternaskall avse enligl SCB:s planering, kommer att kunna lämnas endast under tidenden 14-den 18 september. Den fastighetsägare som sä önskar kan givetvis lämnain sin deklaration tidigare. Hantering,resurser m. m. Fastighetstaxeringskommitténhar anfört att de ytteriigare uppgifter som läggs på taxeringsorganisationenmåste uppvägas antingen av ytterligare personal eller av förlängning avlaxeringsperioden. Åtskilliga remissinstanser har framfört liknande synpunkter.Man har också uttalat sig om skatlemyndigheternas hantering av FoB-materialetunder olika skeden av laxeringen. 1979/80:40 185 Föregen del anser jag all följande huvudsakliga riktlinjer skall följas i detsammanhanget. Idet första skedet, dvs. sorteringsskédét, då lokal skattemyndighet tagit emolfastighetsdeklaralionerna avskiljer lokal skattemyndighet dä del gällerbostadshus med fiera lägenheter eU exemplar av lägenhetsförteckningen. Dettaexemplar sänds över till FoB:s granskningsorgan sedan idenliletsbe-leckningenpä lägenhelsförteckningen kontrollerats mol identitelsbeteck-ningen ideklarationen. ett exemplar av lägenhetsförteckningen överiämnas därefter frän lokalaskattemyndigheten till beslut. Fastighetstaxeringsnämndenbehandlar i siU arbete uppgifterna i deklarationshandlingarna för FoB 80 iprincip endasi om del beträffande en fastighet har uppkommit anledning atlkomplettera deklarationsuppgifterna för taxeringen. I sådant fall kompletterasäven FoB-uppgifter för fastigheten. Sedanbeslul om taxeringen fallats flr lokal skattemyndighet i elt andra skede -beredningsskedet - ta befaUning med deklarations- och FoB-materialet. kontrollerar och justerar registreringsunderlaget, dvs.deklarationen eller eventuellt taxeringsavin, mol deklarationerna. Därvidkontrolleras alt både de taxeringsuppgifter och FoB-uppgifter som skallregistreras förts över korrekt på registreringsunderlagel. Därefter registrerasuppgifterna från registreringsundertaget. Jaghar i prop. 1978/79:128 utlalal mig om kostnaderna för FoB 80 samt fördelningenav de kostnaderna på staten och kommunerna. Jag har i samma proposition lämnatett förslag om bestridande av kostnaderna för FoB 80, som och ålskilliga remissinstanser har framhållit attytteriigare kostnader måste uppkomma i samband med lokal skattemyndighetshantering av FoB-materialet än vad som lidigare beräknats. RSVhar i silt yttrande över länsslyrelsernas anslagsframställningar för budgetåret1980/81 i vad avser bl. a. de lokala skaltemyndighelerna dels inräknat vissaregistreringsresurser för FoB 80 i resursätgången för den allmännafastighetstaxeringen, dels beräknat behovet av tillfällig personal hos lokalskaltemyndighet för de övriga arbetsuppgifterna för FoB 80, som jag beskrivit.RSV beräknar all det behovet uppgår till ca 115 årsarbetskrafter och atlresursbehovet bör läckas genom tillskoU av personal från kommunernasgranskningsorgan eller genom atl kommunerna bestrider de koslnader som LSMåsamkas för denna medverkan. I sill remissyttrande över kommitténs betänkandehar RSV ansett att det är lämpligast aU lokal skattemyndighet endera slälleregen personal lill förfogande för denna medverkan eller själv rekryterarnödvändig förstärkning. Den uppfaUningen delas allmänt av länsstyrelserna ochde lokala skattemyndigheterna. Föregen del vill jag framhålla att det är nödvändigt au lokal skaUemyn-dighetsextra resursbehov för FoB 80 täcks. DeUa flr ske i samförstånd med 1979/80:40 186 kommunema.Ytterligare anslagsmedel lill de lokala skattemyndighelerna torde därför intebli aktuella. 2.6.2Kommunal och statlig energiplanering m. m. 2.6.2.1Framställning från statens industriverk m. fl. SIND,planverket, bosladsslyrelsen och SCB har i en gemensam framslällning den 4oktober 1979 hemställt att regeringen vidlar erforderiiga ålgärder för altsäkerslälla möjligheten atl erhålla bällre underiag för energiplaneringen ochsamhällsplaneringen. 1framställningen framhåller de fyra myndighelerna att fastighelstaxeringskommilténsärskilt nämnt atl uppgifler frän fastighetstaxeringen bör kunna komma tillanvändning även i energiplaneringen. Delta har, sägs del, också understrukilsfrån ålskilliga häll i remissyllranden över kommitléförslagel. 1framställningen anförs att uppgifter ur fastigheislaxeringsregislret användsinom de fyra myndigheternas verksamhetsområde för samhällsplane-ringsändamäl.Della har sketl i samband med t. ex. upprällande av bostads-saneringsprogram,uppsökande verksamhel inom förbätlringslånegivningen, markanvändningssiatistik,och SCB:s prisstatistik. Registret har också försöksvis använts avADB-utredningen som informationsunderiag för fysisk planering. Iframställningen anförs vidare bl. a. följande. Genomriksdagsbeslut om energibesparing i befintlig bebyggelse avsesenergianvändningsnivån bli sänkl med och kostnaderna för de åtgärderdetla kräver beräknas uppgå lill ca . Kommunerna får f n. förbl. a. silt planeringsarbele i samband med energiplaneringen 95 milj. kr. perår av staten. Planeringsarbeteti kommunerna omfatlar en invenlering av fastighelsbeståndet för att kartläggadess energisituation som underiag för besiktning och rådgivning. För att flinformation om t. ex. byggnadsår och -funkUon användsfastighetstaxeringsregislrel. För andra dala, t. ex. uppvärmningssätt, användsregisler från eldistributörer, värmedislributörer, oljedistributörer och frånsolardistriklen. Vidare utnyttjas byggnadsnämndernas arkiv för all flinformation om byggnaders stomuppbyggnad och tekniska kvalitel. Förytteriigare andra data, t. ex. venfilationssätl saknas register helt. BefinUigaregister är upprättade för olika ändamål och det kan vara svårt atl användadala frän skilda register dä gemensam identitet saknas. Vissa regisler, t. ex.oljeleveranlörernas, är heller inte alltid tillgängliga. Ofta får enkäter tillfastighetsägarna användas som komplement. Sammanlaglgäller att belydande arbetsinsatser läggs ned i inventerings-arbete ulan attresultatens kvalitel kan garanteras. Genom alt utnyttja fastighetstaxeringenför atl inventera det befintliga fastighetsbeständet skulle den lotalauppgiftsbelastningen pä enskilda kunna minskas avsevärt. 1979/80:40 187 deuppgifler som behövs för energiplaneringen lämnas nämligen redan i samband medfastighetstaxeringen. Dessulom skulle kommunernas arbete medenergisparplanering och besiklningsverksamhel underlättas och påskyndas om förändamålet viktiga data insamlas och registreras vid fastighetstaxeringen. Deuppgifter som behöver registreras vid fastighetstaxeringen för energiplaneringenär enskilda variabler som utgör underiag för den registrerade och längdfördavärdefaktorn slandard. Vidare behövs en modifiering av följande uppgifter sominfordras vid fastighetstaxeringen: Uppvärmningssätt, så all använt bränsleslag samtmöjlighet lill kombinalion i bränsletillförseln registreras. Byggnadsslomme, så alt använi malerial anges. Isolering, så all utförd lilläggsisolering anges. Förekomst av rökkanal, ulöver uppgift om"öppen spis". Byggnadsår, så alt fakliskl tillbyggnadsär ocksåanges i stället för endasi "åldersklass". Area, sä att faktisk area i stället för areaklassanges. Dessulomfordras en komplettering med uppgift om ventilationssätt. Föratt fastighetstaxeringsregislrel skall kunna användas för energiplaneringenföreslär de fyra myndigheterna alt i allmän och särskild fastighetsdeklarationgörs kompletteringar avseende förhållanden som är viktiga för energiplaneringensaml att inhämtade uppgifter granskas och kontrolleras så atttillförlitligheten säkerställs. Vidareföreslås att uppgifterna registreras i fastighetslaxeringsregistret. Deinsamlade uppgifterna skall därvid registreras på sädani säll all de äranvändbara inte enbart för slatistiska ändamål, genom aggregering, utan ocksåför invenleringsändamäl genom anknytning till fastighetsidentifikation. Slulligenhemställer de fyra myndighelerna atl erforderiiga medel anslås för attförslaget skall kunna genomföras. Kostnaderna beräknar de till ca 1,7 milj. kr. DEFUhar i en framställning den efter samråd med Kommunförbundethemställt hos regeringen att fastighetsdata som insamlas i FoB 80 och 1981 årsallmänna fastighetstaxering skall göras tillgängliga för planering ochall de fl lilläggsuppgifter för energiplanering som erfordras tillåts ingå ifaslighelslaxeringsblankelten. Vidare föresläs aU de uppgifler som las in vid1981 års fastighetstaxering blir föremål för dataregistrering. DEFUpekar som skäl för framställningen främst på kommunernas behov Prop.1979/80:40 188 avbasdata om fastighetsbeståndet för den kommunala energiplaneringen sombeslutals av slatsmaklerna. Vidare anförs bl. a. atl bostadsdala för FoB 80skall samlas in samordnat med fastighetstaxeringen. En gemensam blankett harutarbetats. Denna innehåller enbart dala om fastigheten. Endapersoninformalionen är personnummer, namn och adress på fastighetens ägare.Redan den samordningen är enligl DEFU:s mening en utmärkt åtgärd. Delär, anför DEFU vidare, en angelägen sak för samhällel all begränsa allmänhelensuppgiftslämnande så långt möjligt. Enligt DEFU:s mening står många kommunerinför ett behov av de angivna uppgifterna. Utan samordning lederdetta till etl ökat uppgiftslämnande. Det bör vidare påpekas atl kommunerna harbetydligt sämre föratsättningar att få in uppgifter själva än genom ensamordning av uppgiftsinhämtandet med fastighetstaxeringen. av fastighetsdata 1980 bör enligl DEFU vara trefaldigtoch avse såväl den allmänna fastighetstaxeringen och folk- och bostadsräkningensom planering (främst energi). Uppgiflsinsam-lingen för energiplaneringsändamålbör ha den omfattning som angelts i SIND:s, planverkets, ochSCB:s framställning. Ifräga om kostnadskonsekvenser framhåller DEFU alt tillkommande kostnader förbl. a. stansning mycket väl kan kompenseras i andra led i rutinerna. Detsamordnade utnyujandet av uppgifter för samhällets del leder till besparingarfrämsl för kommunerna och uppgiflslämnarna. Besparingarnas storlek lorde vidaöverstiga de merkoslnader som kan uppstå vid fastighetstaxeringen 1981. Enförbättrad rapportering från kommunerna till taxeringsmyndigheterna omförändringar i byggnadsbeståndet leder till besparingar förskattemyndigheterna. Riksdagenbehandlade under /78 frägan om energisparplan för befintligbebyggelse. Planen avser energibesparande ätgärder i säväl bostäder somoffentliga lokaler och näringslivets byggnader. Enligt formuleringav sparmålet (prop. 1977/78:76, CU 1977/78:31, rskr 1977/78:345) skallriktpunkten vara att nettoenergiförbrukningen i det nu befintligabyggnadsbeståndet är ca lägre än vid tiden för beslutet.Uppbyggnaden av energisparprogrammel förutsattes ske stegvis. En omprövning avenergisparprogrammel skall ske , dvs. inför /82. 1propositionen redovisades olika alternativa ambitionsnivåer för energisparandet.De tolala investeringskostnaderna uppskattades tillmellan 31 och . Förkommunernas arbetsinsats avseende planering, besiktning och rådgivning för attberäkna energibehovet ger slaten f n. bidrag till kommunema Prop.1979/80:40 189 med95 milj. kr. 1974:69,1975:30 bil. 2,1976/77:107,1977/78:76 och1978/79:115). 1samband med beslut om en samordning mellan FoB 80 och 1981 årsallmänna fastighetstaxering har framhållits de förenklingar, rationaliseringaroch kostnadsbesparingar som ett gemensaml uppgiftsinsamlan-de och lill viss delgemensam hanlering innebär. Motsvarande skäl föreligger för en gemensaminsamling av etl antal extra uppgifter för och statlig energiplaneringoch för att registrera dessa i fastighetstaxeringsregislrel. Vidarebör i enlighel med framställningarna de enskilda variabler som samlas in tillgrund förstandardbedömningen vid fastighetstaxeringen tas in i registret.Behovet av att dessa uppgifter registreras har också starkt under-strukits bl.a. av LMVförfastighelsprisstatistik m. m. Ävensom underiag för en eventuellrullande taxering är en sådan registrering av betydelse. Fråganom utlämnande till annan myndighet av bostadsuppgifter somsamlasinförFoB80harbehandlatsiprop. 1978/79:128(s. 17och 18). Sammaförutsättningar för utlämnande bör gälla för de extra uppgifter som samlas inför energiplaneringen. I deklarationerna bör uppgifterna för energiplaneringenmarkeras särskill på samma sätt som de särskilda uppgifterna för FoB 80. Utlämningav uppgifterna för energiplanering och andra uppgifter om standardvariablernakan inte ske till kommunerna utan särskilt medgivande. Jag föreslår att dessafrågor regleras i en särskild lag om uppgifter för och statligplanering. Enligt denna lag bör kommuner och statliga myndigheter för främstsin energiplanering få del av - fömtom de uppgifter som anges ifaslighelslängden om beslutet, beslutets grunder m.m.- även de uppgifter omstandardvariabler och uppgifter för energiplaneringen, som enligt mitt förslagbör registreras i fastighetslaxeringsregistret. För statens energiplanering kandet gälla t. ex. vissa översiktliga beräkningar rörande den relativaanvändningen av olika energislag. Helt allmänl kan sägas om dessa uppgifler attpersondata inte finns eller kommer att finnas i fastighetslaxeringsregistret.Enda personinformation är personnummer, namn och adress pä fastighetens ägare.Dessa uppgifter är emellertid redan offentliga i faslighetslängderna. Nägothinder frän inlegritelssynpunkt all låta kommun eller statlig myndighet för sinplanering ta del av nämnda uppgifler anser jag inle föreligga. Detta innebäremellertid inte en rätt att upprätta dataregister. Beträffandehantering och kostnader vill jag anföra följande. För skattemyndigheterna ochnämnderna kan endast samma arbetsinsats komma i fråga som beträffandeuppgifterna för FoB 80. Detta innebär att saknade uppgifter för energiplaneringenkan infordras bara i de fall där en komplettering av uppgifterna ideklarationen e. d. för fastighetstaxeringen ändå behöver göras. Någonavskiljning och beredning av blanketterna som för FoB 80:s del bör inte komma ifråga. Vidare får gemensam registrering ske. Prop.1979/80:40 190 avseendeningivna uppgifler anses behöva kompletteras eller kontrolleras ytteriigare flrdet ankomma på kommun eller statlig myndighel alt ombesörja detla i önskadomfallning med utgångspunkt i utdraget ur registret. Frägan om en uppdateringoch komplettering av regislrel flr tas upp av RSV, Kommunförbundel och övrigaberörda myndigheter. Somjagnyss framhållit anser jag att de båda framställningarna från SIND, planverket,bosladsslyrelsen, SCB och DEFU i sak bör bifallas. Merkostnadema för detsärskilda arbetet med uppgifterna för energiplaneringen och variablerna förstandardbeslämningen lorde kunna beräknas till ca 4 milj. kr. Dennya FTL skall lillämpas försia gången vid allmänna fastighetstaxering.Motsvarande föreslås i fräga om ändringarna i TLoch KL. 1 tydlighetens intressevill jag erinra om alt ingen ändring föresläs av reglerna om särskildfastighetstaxering. 1den allmänna motiveringen har jag föreslagit alt marknadsvärdet förlantbruksenhet vid taxering skall beslämmas med hänsyn lill detgenomsnillliga prisläget tredje året före taxeringsåret, dvs. En regel omdella har tagits in bland övergångsbeslämmelserna. Bland övergängsbeslämmelsernafinns likasä regler om förordnande av bl. a. olika ledamöler ärsfastighetstaxering. Detsamma gäller i fräga om vissa särskilda föreskrifter sominför taxering skall utfärdas senare än enligl huvudregeln i FTL. Ävendessa förslag har lidigare behandlals. Faslighetstaxeringskommitténhar i sill belänkande beräknal all kostnaderna för en allmänfastighetstaxering uppgår till totalt ca 210 milj. kr. i 1978 ärskostnadsnivå. En sädan samlad redovisning av kostnaderna har inte gjorts vidlidigare allmänna fastighetstaxeringar. 1 beloppet, som till betydande delavser kostnader för del i förhällande lill lidigare fastighetstaxeringaravsevärt förbättrade förberedelsearbetet, ingår kostnader som belöper pä olikaslalliga myndighelers medverkan -såväl i särskild ordning som inom ramen förderas normala verksamhel - koslnader för information om uppgiftslämnandet ochom taxeringens ändamål och användningsområde, koslnader för utbildning avlaxeringsfunklionärer, för anskaffning av blanketter, handböcker och kartorsamt ersättningar äl ordförande, konsulenter och sakkunniga ifastighetstaxeringsnämnderna.