prop · G303103 · 1979-12-31 00:00:00 — Dessulom framhöllutskotlel atl en sådan utredning borde, för all inle försena avgöranden,begränsas lill de principiella frågor som inle lämpligen kan avgöras i denvanliga beslutsprocessen. Efterfrågan på samlingslokalstöd för såväl nyochombyggnader som upprustningar har ökal snabbi . Anledningenhärtill torde bl.a. vara att planeringen av samlingslokaler har inriktats motstörre anläggningar och mot anläggningar för större regioner. Etl allmäntförbäUrat planeringsläge torde också ha bidragil lill den ökande efterfrågan.F.n. finns dock inte någon samlad bild av den nuvarande inrikiningen avlokalplaneringen, de överväganden som ligger bakom denna inriktning ellerplaneringsläget. En kommitté bör därför tillkallas för all se översamlingslokalslödet från dessa utgångspunkter. Kommillén bör inleda sitt arbete med alt karllägga dennuvarande inriktningen av planeringen av samlingslokaler och de konsekvenser iolika hänseenden som etl genomförande av denna planering får, inle minsl närdel gäller strävandena alt förse föreningslivet på del lokala planel med ändamålsenligalokaler. Av betydelse är därvid hur samlingslokaler av olika storlek i praklikenlillgodoser föreningslivels lokalbehov. Kommittén bör vidare undersökaeventuella samband mellan avståndet lill samlingslokaler och derasutnytljandegrad. Av inlresse i sammanhanget är ocksä l.ex. de driftekonomiskaaspeklerna i samband med slörre samlingslokalanläggningar. Kommillén börsärskilt undersöka om det finns driflekonomiska skillnader som beror päsamlingslokalanläggningarnas storlek och graden av kommersiell verksamhet somskall bedrivas i anläggningarna. Vidare bör kommittén undersöka hur den nuvarandeplaneringen av samlingslokaler är samordnad med övrig lokalplanering inomkommunerna -främsl när del gäller undervisningslokaler saml lokaler förkullurändamål såsom lokaler för bibliolek, leater, musik, dans ochutställningar- och med den översiktliga fysiska planeringen. Kommittén börockså undersöka i vilken utsträckning man inom ramen för den nuvarandeplaneringen av samlingslokaler beaktar möjligheterna att samulnyiija lokaler. Kommiitén bör vidare pä grundval av en sådan kartläggning,som jag nu har nämnt, överväga om den nuvarande inriktningen avlokalplaneringen är lämplig och effektiv med hänsyn lill syftet medsamlingslokalslödet och lill de resurser som kan ställas lill förfogande fördetta ändamål. Med anledning av det sistnämnda bör kommittén erinras omuttalandena i regeringens tilläggsdirektiv (1978:40) lill samtliga kommittéeroch särskilda uiredare angående finansiering av reformer. Med hänsyn till all planeringen av samlingslokaler nuinriklas på större anläggningar bör kommillén överväga om del är lämpligl atllåta de beslulsramar för stödverksamheten som statsmakterna fastställer avselängre perioder än f.n. I etl ramsystem som avser bör liksom hillillsingå bemyndiganden för regeringen att vidga ramarna om det behövs avsysselsällningsskäl. Kommitténs överväganden i detla sammanhang bör också kunnaavse behovel av lokalprogram och formaliserade program församlingslokalbyggandel samt principerna för fördelning av de medel somstatsmakterna ställer till förfogande för ändamålet. 457 Kommittéer: Del IIBo:8 Jag vill i della sammanhang erinra om all del vid fleratillfällen förts fram krav på ökade slalliga ekonomiska insalser lillfolkparkernas anläggningar och lokaler. Kommittén bör överväga i vad månfolkparkernas behov av medel för nyoch ombyggnader saml reparationer börlillgodoses genom samlingslokalslödet. Kommittén bör också överväga ålgärder i syfte alt ökasamutnytljandel av lokaler, Detla är särskilt akluelll nu med lanke på de kravsom SIA-reformen kan slälla, och kommiitén bör därför bl,a. övervägamöjligheterna atl utnyttja olika slag av undervisningslokaler somsamlingslokaler eller omvänt. Finansieringen av sådana nytillkommande lokalerbör belysas. Detsamma bör gälla l.ex. i fråga om lokaler i dagcenlraler inomäldreomsorgen. I detla sammanhang kan det uppkomma sådana frågeställningar somhar samband med gränsdragningen mellan å ena sidan sådana lokaler som kanuppföras med samlingslokalstöd och å andra sidan sådana lokaler som kan uppförasmed slöd av statligt bostadslån. Kommillén bör i så fall övervägakonsekvenserna av den nuvarande gränsdragningen när del gäller förulsällningarnaför planeringen av lokalförsörjningen. Som en allmän ulgångspunkl för kommitténs överväganden ihithörande frågor bör gälla all lokalplaneringen samordnas av kommunerna ochall elt siarkt samband med den översiktliga fysiska riksplaneringeneflerslrävas. bör kommiitén beakta dels vikten av samarbele i dessafrågor mellan lokalhållarna och kommunen, dels evenluella särskilda önskemålfrån olika brukarkategorier om lokalutformning och huvudmannaskap. Kommillén bör vara oförhindrad all la upp även andrafrågor av principiell natur som berör samlingslokalslödet. Jag länker bl.a. pätidsperspektivet för stödverksamheten avseende uppruslningsbidrag. Utredningsarbetet bör bedrivas skyndsami. Underutredningsarbelel bör samråd ske med och de samlingslokalägande riksorganisationerna. Flera av de frågor som jag nu har angett all kommiitén böröverväga har nära samband med vissa av de frågor som skall behandlas av denkommillé som regeringen lidigare denna dag har bemyndigal chefen för bostadsdepartementetatt lillkalla för all uireda frågor rörande stadsförnyelse. Underutredningsarbetet bör därför samråd ske också med den kommittén. Kommittén bör vara parlamentariskt sammansatt. Med hänvisning lill vad jag nu har anförl hemställer jagalt regeringen bemyndigar chefen för all tillkalla en kommitté med högst tre ledamöier meduppdrag all uireda vissa frågor rörande del slalliga siödet till allmännasamlingslokaler, all utse en av ledamöterna att vara ordförande, all besluta om sakkunniga, experler, sekreterare och annalbilräde ål kommiitén. Vidare hemställer jag all regeringen föreskriver all kostnaderna skall belasta trettonde huvudlilelnskommilléanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hennes hemställan. Delll1:1 Skr 1979/80:103 458 Verksamheten vid R2-reaktorn i Studsvik Beslul vid regeringssammanlräde Statsrådet . R2-reaktorn i Studsvik togs 1960. Den är ihuvudsak en malerialprovningsreaklor men utnylljas också för bl.a.isotopproduktion och för reaklorkemiska experiment saml som neutronkälla förallmänna forskningsändamål. Reaktorn ägs och drivs av ,lidigare AB Atomenergi, Reaktorn utnyttjar höganrikal uran som bränsle, I anslulninglill R2-reaklorn finns också den mindre forskningsreaklorn R2-0. R2-reaktorn utnyttjas f,n, huvudsakligen i kontinuerligdrifl och sysselsätter ca 90 personer. De årliga kosinaderna för driften kanuppskattas till närmare 40 milj, kr. Under 1970-lalet har endasl en del avdessa kosinader kunnal täckas av uppdragsiniäkter. För budgetårel 1978/79 harunder anslaget Bidrag lill verksamhelen vid Aktiebolaget anvisats 20milj. för driften av R2-reaktorn. R2-reaktorn har hafl stor betydelse för del svenskakärntekniska utvecklingsprogrammel . Den har ocksåvarit ell värdefullt redskap för mer grundläggande nukleärvetenskapligforskning. Verksamheten vid naturvelenskaphga forskningsrådets laboratorium iSludsvik baseras delvis på tillgången till reaktorn. Sludsvik Energiieknik ABdriver med ulnyttjande av R2-reaklorn i internationell samverkan vissa projeklför utveckling av reaklorbränsle. Behovel av fortsatt ulnylljande av reaktornär dock oklart. Sludsviksulredningen (I 1975:05), som genom konlakler medberörda intressenter sökte bedöma den framlida verksamhelen vidR2-reaklorn, konstaterade i en skrivelse lill industridepartementet den 14 mars1977 att ingen av de intressenter som ulredningen hade hafl konlakt med hadeansett att R2-reaktorn är motiverad av annal än renlforskningspoliliska skäl. gällande koncession för R2-reaktorn enligtatomenergilagen (1956:306, ändrad senast 1978:281) löper ut med ulgången av år1978. bereder f.n. en ansökan från om förlängning av koncessionen. 1977/78:110 om energiforskning m.m. uttaladeföredraganden, mot bakgrund av bl,a, material som hade redovisals av ABAtomenergi, all han räknade med atl frågan om en evenluell avveckling avstatsanslaget till driften av R2-reaktorn skulle kunna behandlas i endeparlementspromemoria från industridepartementet. Denna skulle därefler bliföremål för sedvanlig remissbehandling inför en närmare prövning av frågan (s.166). 459 Kommittéer: Industridepartementet Delll 1:1 I anslutning härtill och med anledning av motionerna1977/78:1808 och 1811 uttalade näringsulskollel (NU 1977/78:68) alt utskottetförutsatte all ulredningen om den forlsaila verksamhelen vid R2-reaktorningående och förutsättningslöst skulle analysera och belysa olika konsekvenserav allernaliva handlingsvägar. anslöl sig härtill (rskr1977/78:341). Jag förordar mol denna bakgrund efter samråd medstatsrådet alt en särskild utredare tillkallas för atl lämna förslag omden fortsatta verksamhelen vid R2-reaklorn i Sludsvik. Uppdraget bör omfallaäven den s.k. R2-0-reaktorn. Utredaren bör genom kontakter med olika intressenter sökakarllägga vilka behov och önskemål om forlsall lillgång tillforskningsreaklorer som kan beräknas föreligga frän början av 1980-lalet ochmed utblick om möjligt förbi . Utredaren bör också analyseramedelsbehovet för alt tillgodose tillgång till en forskningsreakior i Sverigeoch i vilken utsträckning som intressenterna är beredda atl bestridakosinaderna för reaktordriften. Utredaren bör också belysa möjligheterna ochkostnaderna för all lillgodose motsvarande önskemål vid ulländska reaklorer. Genom bl.a. samråd med ochkoncessionsgi-vande myndigheter bör utredaren söka klarlägga de lekniska ochsäkerhelsmässiga möjligheterna att bibehålla reaktordriflen vid R2 underhuvuddelen av liksom kostnaderna härför, särskilt behovel avslalsbidrag, vid olika driftalternaliv. Härvid bör också beaktas bl,a, vilkamöjligheter som kan beräknas finnas för bränsletillförsel under den akluellaliden. Vid beräkningen av kosinaderna för reaktordriflen skall hänsyn också tastill kostnader för hantering av uppkommande radioaktivt avfall och för framlidanedmontering av reaktorn, I dessa frågor bör samråd ske med ulredningen (I1978:07) om kärnkraftens radioaktiva avfall - organisalions- och finansieringsfrågor, Uiredaren bör också redovisa vilka konsekvenser etlalternativ som innebär avveckling av reaktorn kan fä, bl.a. för den nukleäraforskningen och för berörd personal, vilka kostnader avvecklingen kan beräknasmedföra samt hur avveckling av reaktordriflen i så fall bör ske. Utredaren bör i sitt arbete beakta siluationen i övriganordiska länder i fråga om fillgång till forskningsreaktorer under 1980-laleloch härvid söka bedöma möjligheterna till gemensaml ulnytljande av vissaresurser. Resultatet av uiredarens arbele bör redovisas senast den 1oktober 1979, Med hänvisning lill vad jag nu har anförl hemsläller jagatl regeringen bemyndigar statsrådet att tillkalla en särskild utredare för all uireda denfortsatta verksamhelen vid R2-reaktorn i Sludsvik, och att besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annalbiträde ål utredaren. Vidare hemställer jag att regeringen föreskriver atl kostnaderna skall belasta fjortonde huvudtitelnskommittéanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. DelH 1:2 Skr 1979/80:103 460 Kärnkraftens radioaktiva avfall - organisations- och finansieringsfrågor Sedan 1950-talel har i liksom i andraindustriländer slora resurser lagls ned pä utveckling av kärnenergi för civilaändamål. Utvecklingsarbetet har i huvudsak inriklals på .alt öka produktionenav elkraft i kärnenergireaktorer och atl forllöpande förbällra reaktorerna medavseende på effekl och driftsäkerhet. har de problem och riskersom är förbundna med kärnkraften och då inle minsl hanteringen av använtkärnbränsle och radioaklivl avfall alllmer kommit att uppmärksammas. Etlomfattande ulredningsarbele har genomförts. Forsknings- och utvecklingsinsatserhar initierats både av statliga organ och av kärnkraftsproducenlerna,Projekiering av vissa anläggningar för lagring av använt kärnbränsle ochradioaklivl avfall har påbörjats. Kontroll och tillsyn av det användakärnbränslet och det radioaktiva avfallel har skärpts. Jag skall i det följandekort redovisa dessa åtgärder. Forsknings- och utvecklingsarbete för att konkret lösaavfallsproblemen bedrivs f.n. av flera organ. Programrådet för radioaktivtavfall inrättades av regeringen på inilialiv av ulredningen(11972:08) om radioaktivt avfall (Aka-uiredningen) för all som etlinterimistiskt organ fullfölja del utvecklingsarbete som finansierais avAka-utredningen och kärnkraftproducentema. Programrådet skall vidare svara för atl ytterligarenödvändigt utvecklingsarbete kommer lill slånd. Kostnaderna för del avprogramrådet ledda utvecklingsarbetet beslrids hell av kärnkraftsproducenlernagenom Svensk kärnbränsleförsörjning AB (SKBF). Medelsförbrukningen /79 har beräknats lill 7 milj. kr. 1977/78:100 bil. 17 s.202, NU 1977/78:42, rskr 1977/78:207). Programrådets verksamhet avser fyra huvudområden. -hantering av läg- och medelaklivt avfall - transport ochcenlral lagring av bränsle och reaklorkomponenter - behandling avutbränl bränsle och långlivat avfall för slutförvaring Inom huvudområdena bedrivs elt antal projekt. Dessagenomförs på programrådels uppdrag av myndigheter, forskningsinstitutioner ochkonsuller. Som en följd av de krav som slälls i lagen (1977; 140) omsärskilt tillstånd alt lillföra kärnreaklor kärnbränsle, m.m. - den s.k.villkorslagen - bildade kärnkraftsproducenlerna ProjektKärnbränslesäkerhel (KBS). Målel för KBS:s verksamhel är; - alt visa hur enhanteirng och slullig lagring av högaktivt avfall eller använt kärnbränsle kanulformas, - all visa var enslullig förvaring av högaktivt avfall eller använl kärnbränsle kan ske, - all redovisasäkerhelen hos föreslagna anordningar för hantering och lagring. 461 Kommittéer:Industridepartementet Del II 1:2 En rapport om hantering och slutlig förvaring av förglasathögaktivt avfall och en rapport om hantering och slullig förvaring av använlkärnbränsle har av KBS lämnals resp, seplember 1978, Den förstarapporten har remissbehandlais i anslulning till beredningen av slalensvallenfallsverks ansökan om lillslånd enligt villkorslagen all la idrift. Den andra rapporlen remissbehandlas f,n, KBS-projeklets ursprungliga lidplan föruisaile all arbelelmed projektet till slörre delen skulle vara avslutat . Projektethar emellerlid utsträckts bl.a. med hänsyn lill de komplelterande geologiskaundersökningar som regeringen har krävt innan en förnyad prövning enligtvillkorslagen för och kan ske. Även andra forsknings- ochutvecklingsuppgifter har av kärnkraftsproducenlerna lagls på SKBF/KBS. Dessaavser bl.a. hanlering av låg- och medelaklivt avfall från reaktordrift ochupparbelning, vissa geologiska studier saml vidareulveckling av metoder försäkerhetsanalyser, Förulom del nu nämnda forsknings- och utvecklingsarbetetbedrivs inom ramen för energiforskningsprogrammel visst arbele - främst vidSludsvik , lidigare AB Atomenergi - avseende upparbelning ochhantering av radioaktivt avfall. För delta beräknades i prop, 1977/78; 110 (s,150) vissa medel för kompetensuppehållande verksamhet i avvaktan på förslag omen mera permanent statlig organisation för kärnbränsleområdet. Programansvariglorgan för denna verksamhel är . Slalens kärnkraftinspektion har delsamlade ansvaret för kärnsäkerhelsforskningen. Delta innebär all även ansvarför säkerhelsinriktal forsknings- och utvecklingsarbete rörande använtkärnbränsle och radioakfivt avfall åvilar inspekfionen (prop. 1976/77:100 bil.17 s. 168-169, NU 1976/77:24, rskr 1976/77:206). Kärnkraftinspektionenplanerar, beställer och aministrerar säkerhelsinriktal forsknings- ochutvecklingsarbete inom de ramar som angivits under fjortonde huvudtitelnsanslag Kämsäkerhetsforskning. Vid sidan härav bedrivs visst forskningsochutvecklingsarbete av mer lånsiktig karaktär, vilkel inte direkt kan utnyttjasför all förbällra säkerheten hos de anläggningar som är i drifl eller underuppförande. Denna verksamhet finansieras inom ramen förenergiforskningsprogrammel. Slalens kärnkraflsinspeklion medverkar på uppdragav i planeringen av dessa insalser.Arbelel ulförs av konsuller och forskningsinstitutioner, främsl , Projekiering, byggande och drifl av anläggningar föranvänl kärnbränsle och radioaklivl avfall har i huvudsak ombesörjts avkärnkraftproducenterna. Del har främst gällt anläggningar direkt avsedda föroch byggda i anslulning till resp, kärnkraftslaiion. Under ledning av programrådel för radioaklivl avfall haren försludie genomförts rörande etl centralt lager för använt kärnbränsle. Materialet har överlämnats lill SKBF som har ansökt omlillslånd enligt 136 a § byggnadslagen (1947:385) för ell cenlrallager föranvänl kärnbränsle. Projekteringsarbetet bedrivs av SKBF med sikte på allcentrallagret skall slå färdigt att las i bruk under är 1983, I fråga om kontroll och lillsyn av anläggningar för använtkärnbränsle och radioaktivt avfall finns bestämmelser i atomenergilagen(1956:306) och strålskyddslagen (1958:110). enligtatomenergilagen är slalens kärnkraflsinspeklion som bl.a. har lill uppgift atlulöva kontroll och DelH 1:2 Skr 1979/80:103 462 tillsyn beträffande anläggningar för anviint kärnbränsleoch radioaktivt avfall. Vid inspeklionen finns en enhelför avfallsfrågor. Frågor om skydd mot slrålnlngsskador regleras med stöd avstrålskyddslagen. Slatens slrålskyddsinstilul (SSI) är enligt sin inslruktion(1976:481) central förvallningsmyndighel för ärenden om skydd mol joniserandeoch icke-joniserande strålning. gäller således även strålskyddsfrågor isamband med kärnkraftens radioakliva avfall. Dctla innebär bl.a. alt SSIansvarar för kontrollen av avfallshanteringen med avseende på strålskydd, gergränser för tillåtna stråldoser, ger anvisningar om arbetsmetodik samlföreskrifier för begränsningen av utsläpp av radioaktiva ämnen i omgivningen.Institutet övervakar atl personal och allmänhel inle utsätts för olillbörligastråldoser. Slrålskyddsinstilutel har jämväl enligt sin instruktion ellcentralt samordnande ansvar för målinriktad sirålskyddsforskning. Institutethar för det ändamålel särskilda forskningsmedel och för beredning av forskningsfrågoren forskningsnämnd. Till institutet är . Kärnkraftens avfallsfrågor har under senare lid behandlatsav Aka-ulredningen i betänkandet (SOU 1976:30) Använl kärnbränsle och radioaktivtavfall. I betänkandet behandlas bl.a. organisationen av den framlidahanleringen av radioaklivl avfall. Ulredningens ulgångspunkl är att ansvareiför omhändertagandet av radioaktivt avfall i första hand vilar på det förelageller den insliiulion där avfallel uppstår. Ulredningen föreslår all ensärskild organisationsutredning skall tillkallas för atl arbela vidare medhithörande frågor och behandlar mol denna bakgrund endasl översiktligt vissaorganisaloriska frågor. Enligt bör del ankomma pä en särskildslallig organisation all svara för långsiklig hanlering av radioaktivt avfalloch därmed sammanhängande uppgifter. Denna slalliga organisalion skall enligtförslagel också leda utvecklingsarbetet på områdel. Lagring av använlkärnbränsle vid kärnkraftverken föreslås som åvila kärnkraflförelagen,medan ell cenlrallager för använt bränsle enligt bör stå underSKBF:s ansvar, konstaterar vidare alt nedläggning av kärntekniskaanläggningar kommer atl orsaka svårhanterligt aklivi avfall ochföreslår all lillslånd lill kärntekniska anläggningar skall kunna lämnas endaslom del finns en godlagbar teknisk beskrivning över hur en nedläggning skallske, har översiktligt behandlat ocksåfinansieringen av framlida kosinader för hanlering och förvaring av använtkärnbränsle och radioaktivt avfall, inkl, kostnaderna för utvecklingsarbete ochorganisalion av verksamheten. Med utgångspunki i principen alt samtliga kosinader förradioaktivt avfall och använt kärnbränsle skall bäras av producenterna avkärnenergi - och därmed i sista hand av konsumenterna - anför Aka-utredningenall kraftföreiagen i sina kostnadskalkyler bör räkna med framtida utgifter förupparbelning av använl kärnbränsle och slullig förvaring av högaktivt avfallredan när kärnbränslet används för framslällning av energi, Samma principföreslås gälla även låg- och medelaklivt avfall från kärnkraftverk,förordar alt elt belopp som svarar mol dessa ulgifter avsäitsvarje år i kraftföretagens bokslut lill en egen särskild fond från vilkenresikostnaderna täcks när dessa senare uppstår. 463 Kommittéer:Industridepartementet Del II 1:2 enligt förslaget de avsatta medlen användas i förelagen. Som ett allernaliv föreslår au siatenlägger en avgift pä den elenergi som levereras från kärnkraftverken. Avgifternaföreslås bli förda till en särskild statlig regleringsfond för kärnkraftens rcstkostnader.Via fonden kan eventuellt också erforderligt utvecklingsarbete finansieras.Avgiften föreslås bli beräknad med hänsyn till mängden avfall ochaktivitets-innehåll. Därigenom blir avgiften ett medel all hällaavfallsmängderna nere. De flesta remissinstanserna delar Aka-ulredningensuppfattning all kostnaderna bör belasta producenterna av kärnenergi. Däremotharendast några få remissinslanser tagit ställning till ulredningensfinansieringsförslag. Fondering i förelagen förordas av vissa länsstyrelsersaml Centrala Driftledningen (CDL) och SKBF, bl.a. med hänvisning tillkraflförelagens finansiella situation. , statens induslriverkoch programrådel för radioaklivl avfall förordar ell avgiftssystem. I frågan hur stora avsättningar som behöver göras harflera remissinstanser uttalat tveksamhet. Uppföljning av beräknade kosinaderförordas av bl.a. CDL. Flera remissinstanser uttalar alt framlida kostnadermåsle bäras av kärnkraftproducentema även om de inle täcks av de fonderade medlen. Verksamheten vid programrådet för radioaktivt avfallfinansieras, som jag har nämnt, av kärnkraftproducenterna genomålagande av SKBF. Kärnkraftinspektionens verksamhet finansieras genom avgiftersom betalas av kärnkraftproducentema. Detta gäller såväl tillsyns- ochkontrollverksamheten som det säkerhetsinriklade forsknings- ochutvecklingsarbetet. Också strålskyddsinstitutets verksamhet avseendekärnkraftstillsynen baseras på uppbördsmedel. Den strålskyddsforskning som haranknylning till kärnkraftproduktionen finansieras också genom avgifier sombelalas av kärnkraftproducenterna. I avvaktan på atl finansieringen av kostnaderna förhanlering av använl kärnbränsle skall fä en långsiktig lösning har regeringentill lagt fram en proposition om skattebefrielse för avsättningarlill framlida kostnader för hantering av använl kärnbränsle och aktivt avfall(prop. 1978/ 79:39). Som framgår av den redogörelse som jag nu har lämnal ärorganisalionen för hantering av frågor rörande använt kärnbränsle ochradioaktivt avfall splittrad. Flera organ har ansvaret för forsknings- ochutvecklingsarbete pä området. Delvis samarbetar dessa organ med varandra delvisarbetar de ulan samordning. Också vad gäller projekiering och byggande samldrifl av anläggningar är ansvarsfördelningen oklar. harutvecklingsarbetet på området nått långt. Förutsättningarna förkonkreia lösningar av de organisatoriska och finansiella frågorna har därigenomförbättrats avsevärt. beslut (prop. 1977/78; 100 bil. 17 s. 201, NU1977/78:42, rskr 1977/78:207) om åtgärder för hantering av radioaklivl avfallm,m, förutsatte atl de organisatoriska och finansiella frågorna med anknylninglill hanlering och förvaring av radioaklivl avfall och använl kärnbränsle sälångt möjligt skulle lösas i ett sammanhang, Detla innefatlar också ansvareiför utvecklingsarbetet på områdel. Jag förordar med utgångspunkt av vad som här har tagilsupp all en särskild uiredare tillkallas med uppgift all uireda och lägga fram förslagom organisalion och finansiering av hanleringen av använl kärnbränsle ochradioaktivt avfall, Uiredarens uppgift bör vara atl karllägga deorganisaloriska och finansiella former som hillills har utvecklats på området i