prop · G3032 · 1979-12-31 00:00:00 — Förhandsbeskedsärendenaberör i väsentlig utsträckning tillämpning av nya lagregler, RSV delarregeringsrättens önskemål om all öka kännedomen om avgörandena iförhandsbeskedsärendena, Detla lorde emellertid kunna tillgodoses väl genom hos nämndens kansli intensifierar sitt arbete med publiceringsfrågorna.Sedan länge las i det arbetet aktiva kontakter med sökandena för att vid behoverhålla medgivande lill publicering. Även med den föreslagna relativasekretessregeln torde det på grund av skaderisken regelmässigt bli ogöriigl attpublicera förhandsbeskedsavgörandena med angivande av sökandens namn ochsamtliga relevanta omständigheter. Metoden med anonymiserade referat lorde i ställetäven med en sådan sekreiessregel bli den lämpligaste formen för publicitet, RSVanser att den ståndpunkt näringslivets remissinstanser kan komma att inta i nuförevarande ärende bör tillmätas stor betydelse av lagstiftaren. Den hittillsgällande sekretessregeln har säkert i belydande grad bidragit till atlförhandsbeskeds-institutet blivit en även internationellt uppmärksammad metodatt fä snabba bindande besked i komplicerade skattefrågor. En regel med delomvända skaderekvisilet för sekretessen i ärenden om förhandsbesked skullesäkerligen medföra en inte obetydlig ovisshel hos sökandena om i vilkenutsträckning deras uppgifter kan komma att garanteras konfidentiell behandling.Om den ovissheten medförde att de skattskyldiga drog sig från att utnyttjadenna möjlighel att fä besked skulle detta vara en mycket beklaglig utveckling,I allt fall fär man räkna med att den föreslagna regeln skulle öka antaletförfrågningar från presumtiva sökande hos RSV och ställa beslutsfattarna införmyckel känsliga avgöranden. Enpreliminär genomgång som sketl inom kansliet för för rätlsärendenhar visat atl den föreslagna sekretessregeln likväl i praktiken knappast skullekomma alt medföra alt några uppgifter rörande namngivna personer skulle kunnalämnas ut utan samtycke från sökanden. Mot den bakgrunden vill RSV inte direktmotsätta sig promemorieförslaget i denna del, Isamband med att sekreiessen i förhandsbeskedsärenden regleras bör man ocksåöverväga atl förfallningsreglera frågan om i vilken mån ärenden omförhandsbesked skall kunna vara tillgängliga för domstolar och andramyndigheter, Beslämmelsen i 50 § taxeringslagen är nämligen inte tillämplig pådessa ärenden. Länsstyrelseni ser del som en brist att förhandsbesked och domar iregeringsrätten i de ärenden som här avses inte alltid kan offentliggöras,vilket i och för sig vore önskvärt ur prejudikalssynpunki. Genom införande avregeln att det omvända skaderekvisilet skall gälla i förhandsbeskedsärendentorde ändå knappast offentliggörande möjliggöras i någon större utsträckning änsom sker f n,, varför bristen kan sägas kvarstå. Så starka sekretesshänsynmåste dock tas i vissa av dessa ärenden atl länsslyrelsen godtar förelaget idenna del. Då förhandsbesked kan hastort inlresse för rättstillämpningen även i de fall, då det inte överklagastill regeringsrätten, synes det enligt länssiyretsen i varaangeläget att man även i dessa fall kan offentliggöra dem. Detta bör medtillämpning av den föreslagna lagstiftningen kunna lösas på så sätt, atl deavpersonifieras så atl själva sakfrågan kunde ges offentlighet. Även i dessafall anser länsslyrelsen det raka skaderekvisilet vara till Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 427 GeneraUuttstyrelsennämner att förhandsbesked i stor utsträckning lämnas av myndigheter även i formav muntliga eller skriftliga icke bindande underhandsbesked, Behovel avsekretesskydd i dessa fall är lika stort som i förhandsbeskedsfallen.Paragrafen bör enligt styrelsens uppfattning kompletteras så atl den äventäcker underhandsbesked i dessa frågor, () behandlar utförligt beslämmelserna i iredje styckel rörandedispensärenden, Verkel tillstyrker förelaget i promemorian (s, 495) altsekretesskyddet för vissa av de verksamheter som anges i 2 § CSK före över tillavsnittet om skaltesekretessen. Detta medför dock vissa nya laglekniskaproblem, förklarar verkel och anför att av 17 § SekrL och 2 § CSK framgår attsekretesskydd föreligger i vissa "dispensärenden" nämligen rörande: 1) befrielse från lillämpning av bestämmelserna om beräkning av skattepliktigrealisationsvinst vid avyttring av aktier eller liknande egendom i samband medsimkiurralionalisering, 2) rätt all erhålla avdrag för avsättning till särskild nyanskaffningsfond, 3) ärenden enligt lagen om avdrag vid inkomsttaxeringen avseende kostnadför exportkredit, 4) ärenden enligt förordningen om särekilt forekningsavdrag vid taxeringlill statlig inkomstskatt samt 5) befrielse från tillämpningen av reglerna om interna aktieöveriålelser,35 § 3 mom nionde stycket kommunalskaltelagen. Avsiktenmed promemorieförslaget är att sekretess skall kunna föreligga i samtliga dessaärendelyper, RSV anser emellertid atl sekretessregeln såvitt rör ärendelyperna2)-4) "sekreiess gäller, ,, i ärende om särskill medgivande angåendeavdrag vid taxering" inte erhållit någon lämplig formulering om denavsetts begränsad lill just dessa fall. Del finns nämligen ett stort antalytteriigare fall då sådana avdrag av olika skäl kan erhållas dispensvägen, RSVkan här hänvisa till en uppställning över vissa dispenstyper iGeijer-Rosenqvist-Sierner, , Del 1,8:e uppl,, s, 1156-1164, En delav de där redovisade dispenstyperna rör visseriigen inte just medgivande avavdrag utan andra ibland nära besläktade fall, I fråga om hela ärendegruppenkan betydande svårigheter uppkomma när det gäller att avgöra om handlingarna iärendet blir offentliga eller sekretesskyddade och i så fall om del liggernärmast till hands att tillämpa förslagets 2 § iredje styckel eller dess 4 §första stycket eller om eventuellt 1 § första stycket kan vara tillämpligt, RSVanser alt frågan om i vilken mån sekretesskydd bör föreligga i de skilda slagsdispensärenden som prövas av RSV resp, regeringen inte kan ansesvara löst efter enhetliga principer, jfr även vad RSV anfört underspecialmoliveringen lill 9 kap, 4 §, RSVvill särskill peka på en ärendegrupp som verkel har egna erfarenheter av, Iärenden om dispens från bestämmelserna om begränsningar i rätten alt fä åtnjutaavdrag för avgift för pensionsförsäkring (46 § 2 mom. sjätte stycketkommunalskaltelagen) kan den skaitskyldiges hälsotillstånd vara en viktigfaktor. Det förekommer inte sällan att sökandena åberopar läkarintyg angåendepersonliga förhållanden. Uppgifterna framstår enligt RSV:s mening somskyddsvärda även om de varken enligt gällande rätl eller enligt förslagel Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 428 börgälla även om uppgifterna åberopas hos skattedomstol, I redaktionellt hänseendegör verket den anmärkningen atl 3 § har en inte obetydlig anknytning lill 1 §och därför bör fiyltas upp före 2 §, Med den nya regleringenkommer intendentens yttrande atl omfattas av samma sekretess som t, ex,revisionspromemorior, framhåller i . Delta medför denpraktiska fördelen alt intendenten i revisionsmål kan hänvisa direkt lillgranskningsmannens promemoria eller fritt citera ur den, utan att som behövata hänsyn lill att han genom alt citera uppgifter ur den sekretessbelagda promemoriangör dessa uppgifter offentliga och därför inte bör citera mer än nödvändigl.Även de minnesanteckningar, som görs under målets handläggning, kan i den månde gäller känsliga, personliga förhållanden göras mera utföriiga, då de inteutan vidare kommer all bli offentliga. Länsstyrelseni lån anmärker atl en skillnad mellan 1 och 4 §§ är attsekretessbeläggningen enligt 1 § omfattar "verksamhei" och enligt 4 §endast "ärende". Vad man velat uttrycka med dessa skilda termer,synes oklart. Föratl öka överekådlighelen bör det enligt den mening, som kammarrätten i SundsvaUuttalar, kunna övervägas att låta bestämmelserna i första slyckel ingå i I §, Avsiktenär, heter det i yttrande, all första stycket skall ge ettsekretesskydd i fråga om nedsättningar eller befrielse från tidigare beslutadskatt eller avgift. Verket instämmer i uppfattningen atl sekretesskydd börkunna åtnjutas i sådana ärenden, I promemorian exemplifieras regelnstillämpningsområde med bl, a, bestämmelserna om avdrag för väsentligen nedsattskatleförmåga i 50 § 2 mom, andra stycket kommunalskattelagen. Denna regel kani och för sig lillämpas av skattedomstol så atl den skattskyldige kan sägaserhålla befrielse från eller nedsättning av tidigare beslutad skall. Vanligastär dock all denna regel lillämpas av taxeringsnämnderna innan någol beslut omskatt fattats, 1 sistnämnda fall synes det verkel bli naturiigt all ansesekretesskydd föreligga enligt 1 § företa stycket. Verket anser atl denföreslagna regeln fär sitt viktigaste tillämpningsområde i fråga om - fömlom dei promemorian nämnda s, k, dödsbobefrielserna - främst följande ärenden:befrielse frän beskattning till förekommande av eller lindring idubbelbeskattning enligt överenskommelse i enskilda fall mellan berörda stater,"dispens" från mervärdeskatt enligt 76 § lagen om mervärdeskatt saml"dispens" frän punktskatt enligt 46 § lagen om förfarande vid Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 429 visskonsumtionsbeskattning m, fl, stadganden på den indirekta beskattningensområde. Länsstyrelseni anser atl del är systematiskt otillfredsställande att i 1 §första stycket anges att stycket gäller i annat fall än som anges i 2-4 §§,medan i 4 § första stycket görs viss hänvisning till 1 § företa stycket. Kammarrätteni SundsvaU anser att det finns anledning alt överväga en sammanföring också avbeslämmelserna i andra stycket om sekreiess i ärenden om anstånd med eriäggandeav skatt eller avgift och om skattetillägg och föreeningsavgifi medbestämmelserna i 1 §, Kammarrätten framhåller därvid alt ärenden av delta slagi stor utsträckning handläggs gemensamt med laxeringsärenden. Delkan enligt mening diskuteras om sekretessfrågan belräffandeärenden rörande anstånd med eriäggande av skall erfordrar en uttryckligreglering eller om inie dessa fall bör anses uigöra en del av det ärende omberäkning av skatt som regleras i 1 § försia stycket. Förslaget synes enligtverkets mening närmast ta sikte på ärenden om belalningsansiänd i den meningsom avses i bl, a, 48 § uppbördslagen, Verkel erinrar om alt sekretess börkunna föreligga även i de vanliga ärendena enligt lagen (1968:276)om uppskov ivissa fall med beskattning av realisationsvinst. Även denna ärendegrupp fallerdock naturiigast in under 1 § första styckel. Saken bör klariäggas ilagmoliven. Verket går vidare in på förslaget angående sekretess i ärenden omskatte- eller avgiftstillägg eller föreeningsavgift. Dessa avgifter fallerenligt bl, a, uppbördslagens terminologi (1 §) under denna lags skallebegrepp.Om emellertid begreppei skaii i sekrelesslagen bör byggas på vad som enligi RFavses med begreppei skaii, måsie sekretess i ärenden om nämnda avgifterregleras särskill. Verket erinrar i sammanhanget om den teknik alt bestämmaskatlebegreppel som har använls i skaitebrotislagen m, fl, författningar.Verket anser det vara viktigt att sekretesslagens skaite-och avgiftsbegrepp ipraktiken kommer att stämma överens med bl, a, skaiiebrotislagens skatiebegrepp,I ärenden om bl, a, skattetillägg är det mycket ofta fråga om att denskatlskyldige yrkat befrielse från avgift. Sekretessbehovet kan då varasärskill uttalat, I andra stycket talas bara om ärende om skalteiillägg m, m,medan det i första stycket har ansetts erforderiigl med ett särskill stadganderörande ärenden om nedsättning av eller befrielse från skall. Dessa bådabestämmelser bör samordnas. Upplysningsvis nämner verket, atl befrielse fråneller nedsättning av sanklionsavgift inom den indirekta beskattningen kan skebåde besvärs- och dispensvägen, och anför som exempel 37 c, 37 e och §§samt 46 § andra styckel lagen om förfarandet vid viss konsumtionsbeskattning. Kammarrätteni anmärker att enligt andra slyckel endast Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 430 Även ansökningarna som sådana kan innehålla skyddsvärdauppgifter av olika slag. Ett sekretesskydd bör här kunna föras in enligt de ipromemorian på s, 358 f redovisade principerna. Även i fräga om dispensansökningarrörande vinstbolagstransaktioner enligt 35 § 3 mom, åttonde stycketkommunalskaltelagen kan det, pä samma sätt som när det gäller internaaktieöveriåtelser, finnas ett skyddsbehov för upplysningar om organisatoriskaförändringar, verksamhetens planering, köpeskillingen för aktier, förelagsvärde etc, (Belräffande 10 kap, 1-7 §§ under 14 kap, 2 § 3) har RSV vidareerinrat om de synneriigen skyddsvärda ärendena rörande dispens från vissaskatteregler i samband med sammanslagning av banker och försäkringsbolag. Nya dispensreglertillkommer successivt. De två senast föreslagna återfinns i prop, 1977/78:79,För dessa båda dispensiyper föreligger ell klart skyddsbehov. har denordningen använts att man tagit in sekretessbestämmelserna rörande vissadispenstyper bland förordnandena under 2 § CSK, Liksom bör man undvikaen teknik som innebär att sekrelesslagen måste ändras för varje ny dispensregeleller motsvarande som tillkommer. Lösningen är häratt införa entillämpningskungörelse lill 10 kap, eller att ge 1 § försia slyckel en myckelvid syftning så att den omfattar alla eller de flesta dispensärendena och sedani skalle- och laxeringsförfailningar göra de undanlag från sekreiessregeln i 1§ som anses motiverande, RSVanser alt den sist upptagna frågan bör övervägas i del fortsattalagstiftningsarbetet. Därvid bör man även närmare granska de använda uttryckeni 1 § första stycket såsom "beräkning av skatt" etc, och derasförhållande lill beslämmelserna i 2 § iredje stycket och 4 § första stycket. Riksskatteverkethänvisar inledningsvis lill vad verket har anfört rörande 1 § företa och andrastycket. Verket uttalar vidare att den föreslagna bestämmelsen bygger på tankenatt vissa ålgärder i skaiiekonlrollsyfte klan går all avgränsa som en särskildärendelyp skild från del vanliga beskalt-ningsärendet. I promemorian uttalasatt det dock saknar betydelse om det blir 1 eller 3 § som skall tillämpaseftersom samma skaderekvisit skall lillämpas i båda fallen, men verkel hänvisartill vad verkel har anfört om 1 § andra stycket. Verkel anser det vara avbetydelse atl gränsdragningen mellan 1 § företa styckel och 3 § blir klar. Detmoiivuttalande som har gjorts i promemorian om denna gränsdragning är enligtverkets mening alltför vagt formulerat. Det är en för den praktiskaärendehandläggningen inom skatteförvaltningen i viss mån främmande tanke att sevissa kontrollåtgärder som skilda från beskaitningsärendet som sådant. I t. ex.ett ärende om skönstaxering måste taxeringsrevision ses som en integrerad del.Verkel anserati problemet enklast torde lösas genom att man i 3 § uttryckligenanger vilka konirolläigärder som omfattas av bestämmelsen. Sekreiess enligtdenna beslämmelse bör gälla för uppgifter inhämtade eller upprättade vid laxerings-revision,skallerevision eller motsvarande revisionsinsiiiui samt i ärende enligtbevissäkringslagen. Sekretessen enligt det omvända skaderekvisilet Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 v-,- 431 pereonligaförhållanden - inte ekonomiska - kan sekrelesskyddas i ärende om anstånd mederiäggande av skatt. I motiven sägs atl i ansländsärenden förekommer ömtåligapersonliga förhållanden. Kammarrätten påpekar att även ekonomiska förhållandenkan förekomma i dessa ärenden. Om en svensk arbetar i t. ex. under vissdel av året och beskattas för samma inkomst i både och , kan hanbegära atl den skatt han har betalat i avräknas från skatten i Sverige.Detta är ett ärende om nedsättning av skatt och då kan uppgifter om deekonomiska förhållandena sekrelesskyddas. För all han inte skall behöva betalain kvarskatien, innan nedsättnings-ärendet har avgjorts, kan han begära anståndmed eriäggande av skatten. Han skall då lämna samma uppgifter som inedsättningsärendet, men i anståndsärendet skulle uppgifterna enligtpromemorian inte kunna sekretessbeläggas. Detta verkar inte rimligt.Kammarrätten föreslår därför att även ekonomiska förhållanden förs in underandra stycket. GeneraUuttstyrelsenfinner att uttrycket "ärende" innebär en begränsning av paragrafensräckvidd som inte lorde vara avsedd. Ärendebegreppei täcker sålunda t. ex. interutinmässig fysisk kontroll av gods och transportmedel, under vilken verksamhetinformation om enskildas affäreförhållanden ofta kan inhämtas. Ordet "ärende"kan enligt styrelsen lämpligen ereätias med "myndighets verksamhet ifråga". 6och 7 §§ Paragraferna har inte berörts särskilt i något yttrande. Förslagelhar under remissbehandlingen mottagits i huvudsak gynnsamt. Dalainspektionenanmärker visseriigen att frågan om avideniifiering inte är löst men finner altförslaget f n. inte föranleder någon erinran. Datatagstift-ningskommitténkonstaterar att kommittén enligt sina direktiv skall överväga frågan omsekretessregler för daiorlagrade personuppgifter av olika slag, bl. a. i frågaom personregister som förs för statistiskt ändamål. I den allmänna debatten,främst i riksdagsmotioner, har förts fram förslag om förstärkning avsekreiessen för statistiskt malerial bl. a. genom en anpassning av statisliksekretessentill de sekretessregler som gäller för registrerade personuppgifter i övrigi.Den föreslagna bestämmelsen rörande sialistiksekretessen synes tillgodose dessasynpunkter, anser kommittén. Denna har emellertid i sitt fortsattautredningsarbete anledning atl ytterligare överväga frågan om Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 432 stalisliksekretess.Detla arbete skall enligt direktiven även innefatta överväganden om behovel avsärskilda regler allmänt när det gäller statistikproduktionen ävensom frågorom avideniifiering och kryptering m. m. Av SCB framhålls attutformningen av del sekretesskyddade området motsvarar verkets önskemål:sekretess gäller för uppgift som kan hänföras till enskild men upphör bl. a. omuppgiften inte är direkt hänföriig till den enskilde och röjande dessutom kanske utan skaderisk. Ett specialfall i SCB:s statistikproduktion, vilket är avintresse med hänsyn lill förslaget, är del atl SCB med stöd av hävdvunnenpraxis i viss statistik publicerar uppgifter angivna med namn eller klarthänförbara lill viss uppgiftslämnare. Delta gäller i huvudsak inombergverksstatistiken. Sä har sålunda skett sedan lång lid tillbaka, vilkeiborde kunna las som inläkt för att presumera samtycke härtill, eftereom ingainvändningar mol detta förfarande rests, SCB utgår därför ifrån all ingaförändringar i dessa fall skall behöva vidtas till följd av den nyalagstiftningen som föreslås. Socialstyrelsenfinner den nu föreslagna beslämmelsen angående statistik-sekretess klarare ochlätlillämpligare än den nuvarande. Vidare tillgodoser den forskningens behov averforderiiga uppgifter som den enskilde tillförsäkras ett fullgottskydd. Sistnämnda förhållande har stor betydelse, eflereom kvalilelen påstatistik som baseras pä individuppgifter till stor del är beroende på hurtillfredsställande sekretesskyddet är för uppgifterna. Styrelsen tillstyrkerdärför beslämmelsen. noterar alt bl, a, paragrafen synes gesamma sekrelessmöjligheler beträffande de för skogs-vårdsorganisationerna belydelsefullahandlingarna som föreligger. Såvitt finner innebärförslagen bl, a, all möjligheterna ökar atl insamla uppgifter för siatistikbelräffande hälso- och sjukvårdslaget bland husdjur och sällskapsdjur.Förbundet anser detla värdefullt, Ellpar kritiska remissinstanser finns dock, erinrar om atl del i sitt remissyttrande över OSK:s förslagframhöll att förelaget kunde försvåra för kommunema atl fä tillgång till sådantstatistiskt primärmaterial som är en förutsättning för att erforderiig fullgodplanering skall kunna genomföras och anförde de närmare motiv därför som finnsåtergivna i prop, 1975/76:160 bil, 3(s, 102), Förbundet vidhåller alltjämt denallmänna syn på kommunernas behov av statistik-material som där redovisas. Enligtkammarrätten i Göieborgär paragrafen ell exempel på en synneriigen svårtolkadlagtext, I första styckets första mening anges att sekreiess gäller imyndighets verksamhet för att framställa siatistik för uppgift som kan hänförastill enskild. Enligt andra meningen gäller dock inte sekreiess för uppgift somicke genom namn, annan ideniitelsbeieckning eller därmed jämföriigt förhållandeär direkt hänföriig till den enskilde, om det kan antas atl uppgiften kan röjasutan skada och men för honom och hans närelående. Innebörden anser kammarrättenvara dunkel. En tolkning av paragrafen sägs Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 433 varaall för uppgifter som genom namn m, m, är direkt hänföriiga lill enskild pereongäller en absolut sekretess, medan del för övriga uppgifter som kan hänföraslill enskild gäller sekreiess bara om det inte kan antas att uppgiften kanröjas ulan skada och men för honom och hans närslående. Del naturiiga hade dockvarit att skriva paragrafen i enlighet härmed. En annan möjlig tolkning somframförs är atl företa meningen skall avse del statistiska primärmalerialet,medan andra meningen avser den färdigarbelade statistiken. Detta går enligtkammarrällens mening dock inte att läsa ut ur den föreslagna lagtexten, framhåller atl av verkel framställd lönestatistik i allmänhet intelorde vara sekretessbelagd enligt 8 §, eflereom den oftast inte genomideniitelsbeieckning är direkt hänförlig till den enskilde, men atl den däremoltorde vara sekretessbelagd enligt 7 kap, 5 §, eftersom den tillkommit för allanvändas vid facklig förhandling. Inågra yttranden behandlas förslagel alt sekretess skall gälla i myndig-helssärskilda verksamhei för all framställa siatistik. Riksrevisionsverketnämner all verkel har erhållit regeringens uppdrag atl inrätta och medautomatisk databehandling föra etl register som underiag dels för verketsinsimktionsenliga inkomstberäkningar och prognoser, dels för studier avskattesystemets funktion och beräkningar av effekiema av ändringar iskattesystemet, Verkel hänvisar lill atl närmare uppgifter om ifrågavarandepersonregister och de särskilda sekretessproblem m, m, som är förknippade medregistret återfinns i datainspektionens skrivelse lill regeringen den 14januari 1975, Enligt datainspektionens uppfattning omfattas uppgifterna iregistret inte av regeln i 17 § SekrL, Riksrevisionsverkel anser för sin delalt sekretesskydd föreligger både med stöd av 14 och 17 §§ SekrL och på grundav 16 § samma lag. Verket har intagit denna ståndpunkt i ett träffatavgörande rörande utlämnande av uppgifter i registret. Ärenden är enligtverkets yttrande föremål för regeringsrättens prövning,' Med hänsyn till deenskilda personer som beröre av uppgifterna i registret hemställer verket ometl helt klariäggande uttalande att uppgifter som här avses skyddas enligt 8 §, Lantbruksstyrelsenullalar alt uttrycket "i myndighets särskilda verksamhei för attframställa statistik" enligt ordalagen skulle innebära atl sekretessengäller enbart vid myndighei som sammanställer enskilda uppgifter tillstatistik. Det förekommer emellertid all uppgifterna också förvaras hos annanmyndighet. Uppgifter för lanlbmksstatisliken saml för galt- ochbeläckningsslatisliken ingår sålunda i lantbrukets företagsregister vilket ' Målet har avgjons genom dom (5812-1977). 60 1979/80. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 434 förvaras- fömlom hos SCB - hos vederbörande lantbruksnämnd (8 § kungörelsen 1968:111).Lantbruksnämnderna kan i vissa fall komma atl medverka till alt uppgiftersamlas in, men själva framställningen av statistiken sker hos SCB.Lantbruksstyrelsen anser att, i likhet med vad som är fallet,handlingssekreless och tystnadsplikl för uppgifterna i lantbruketsföreiagarregister måste gälla hos alla myndigheter som har tillgång tillregistret och alltså oberoende av vem som har framställt det (angåendeomfattningen av nuvarande tystnadsplikl, se 10 § kungörelsen 1968:111),Lantbmksstyrelsen föreslär därför atl 8 § ges en mera generell avfattning såall sekreiessen anges gälla i fråga om uppgift som för statistiskt ändamålinhämtats av myndighei,