prop · G3031 · 1979-12-31 00:00:00 — 1 beskrivningen har som exempelsärskilt angetts missbruk av beroende-ramkallande medel. Med sådana medel avsesalkohol, narkotika eller lärmed jämställda tekniska preparat som thinner. 1979/80:1 Spec.motiv LVU 583 sådana preparat i barn- och ungdomsåren kan myckel snarlleda till fara för den unges hälsa eller utveckling. Ur bruket av alkohol kanutvecklas etl beroende som den unge inle själv förmår la sig ur. Redan iulvecklingen mol en beroendesiluation kan del således sägas ligga en fara förden unges hälsa och utveckling. Uppenbarligen skall i första hand insalser iden unges egel hem ge honom stöd och hjälp. Missbruket kan emellertid ha nåttden grad all del föreligger allvarlig fara och all del behövs vård ulom delegna hemmet. Går det i etl sådanl fall inle atl få samtycke lill vården, kandet bli nödvändigl atl bereda den underårige vård med slöd av LVU. Det förekommer inte sällan allungdomar använder narkotiska preparat vid någol enstaka tillfälle, men altmissbruket upphör av sig självt. Ensiaka bruk av lung narkolika som t.ex.heroin liksom en längre lids frekvent missbruk - oavsett vilkel preparat del ärfråga om - kan däremot innebära en allvarlig fara för den unges hälsa ellerutveckling. På motsvarande sätl kan lagen bli tillämplig vid alli ickemedicinskt bruk av läkemedel som innefaltar allvarlig fara för den unges hälsaeller uiveckling. Kan i sådanl fall behövlig vård inle ges den unge ifrivilliga former, bör kunna bli lillämpliga. Som en grund för beslut om vårdenligt lagen anges även brottslig verksamhet. Under beskrivningen fallergivelvis inte rena bagatellförseelser och inte heller ensiaka andra broll sominte är av allvarlig art. Del är först vid en brottslighet som ger utlryck fören sådan bristande anpassning till samhällslivet att del kan sägas föreliggaell vård- och behandlingsbehov som det kan bli fråga om atl bereda den ungevård med stöd av LVU. I beskrivningen har således somexempel på beteenden som kan föranleda vård enligt lagen angetts missbruk av beroendeframkallandemedel och brottslig verksamhet. Det står emellertid klart att det kan finnasäven andra jämförbara yttringar av en livsföring, ell beleende, som kan sägasinnefatta allvarlig fara för den unge. Den unge kan ha begått något eller någraenstaka allvariiga brott ulan all man för den skull kan tala om brottsligverksamhet. Ett annat exempel är om den unge - flicka eller pojke - ärprostituerad. LVU skall primärt möjliggöra försocialtjänsten alt tillgodose den unges behov av vård. Del blir delföreliggande vårdbehovet och vad som i stunden och för framliden kan göras förau lillgodose detta behov som blir bestämmande för socialnämndens insatser. Somjag har framhållil i den allmänna motiveringen kan lagen däremol inte primärtanvändas för atl tillgodose samhällsskyddet. En annan sak är att om den ungegenom sin brottsliga verksamhet behöver beredas vård med slöd av LVU, dellaäven får konsekvenser när del gäller samhällsskyddet. skall vidta behövligaåtgärder så snart den finner alt del föreligger förhållanden som har angetts iandra styckel I eller 2. Del kan I.ex. ha kommil lill nämndens kännedom alt ettbarn ulsälls för olämplig 1979/80:1 Spec.motiv LVU 584 behandlingeller direkl fara i hemmet. Förhållandena kan vid företagen ulredning visa sigvara sådana att barnet bör beredas vård utom det egna hemmet. Nämnden bör då iförsta hand söka tillgodose behovet av vård i samförstånd med föräldrarna. och föräldrarna inte komma överens i frågan om hur barnelbör beredas vård, måste nämnden vända sig lill länsrälten för att få beslut omvård med slöd av LVU med en därmed följande befogenhet för nämnden att beslämmaom hur vården skall ulformas. Ett annat exempel är atl en socialassistent i denuppsökande verksamheten träffar på en tonåring som är påverkad av narkolika.Under den ulredning som nämnden sedan företar kommer det fram atl den unge pågrund av narkotikamissbruket utsätter sin hälsa och utveckling för allvarligfara. Nämnden är då skyldig att se lill alt den unge får det stöd och den hjälpsom han eller hon behöver. Nämnden bör i samråd med föräldrarna och den unge gehonom hjälp i hemmet när delta är tillräckligt. att åtgärder ihemmel är otillräckliga och kan samförstånd inte nås om att ge den unge vårdutom hemmet, skall nämnden hos länsrätten begära beslut om vård med stöd avLVU. Bestämmelserna i avser i förstahand den som är . Som framgår av vad jag har anförl i den allmännamotiveringen (avsnitt 2.25) kan också många unga i åldrarna närmast däröverlill följd av försenad mognad eller utveckling ofla ha etl slort behov av deinsalser som kan ges inom socialljänslen. För unga missbmkare kan således denvård som kan ges genom socialnämnden vara bättre ägnad all förhindra allmissbruket leder lill skada för den unges utveckling än de insalser som kan gesgenom annal samhällsorgans försorg. På motsvarande sätt kan den ungespersonliga förhållanden vara sådana att de särskilda insalser som kan ges inomsocialtjänsten och som är anpassade till de ungas behov av personlig vård ochomvårdnad ger bättre förulsällningar för en social rehabilitering än denbehandling som kan ges inom t.ex. kriminalvården. En förutsättning för att LVUi de fall som avses i andra punkten skall få tillämpas på den som är äldre än18 år är att vård inom med hänsyn till den unges behov ochpersonliga förhållanden i övrigt är uppenbart lämpligare än annan vård. Högstaåldersgräns för beslul om vård enligt LVU är . Vård som har inletts medstöd av LVU skall, som framgår av 5 S, kunna pågå viss tiddärefter. Beslut om vård med stöd av denna lag meddelas avlänsrätten efter ansökan av socialnämnden. Ansökan skall innehålla en redogörelse för denunges förhållanden, tidigare vidtagna ålgärder och den vård som socialnämndenavser atl anordna. Prop.1979/80:1 Spec.motiv LVU 585 har det ytterstaansvaret för atl den unge får den vård som han behöver. Nämnden skall därförinleda utredning om den unges behov av vård så snarl del finns anledning all den unge har ell sådanl. Ulredningen skall syfla lill all klariäggaden unges förhållanden, och den skall mynna ul i en bedömning av vilkel behovav slöd och hjälp som föreligger. del nödvändigl atl bereda denunge vård ulom del egna hemmel, bör nämnden upprälla en plan över behandlingen.Del finns emellertid skäl all också i detla sammanhang beröra nämndensplanering av vårdinsatser för unga. Av planen bör framgå vilka insalser nämndenlidigare har vidlagil. den unges nuvarande situation samt det behandlingsbehovsom föreligger och del sätt på vilkel nämnden avser all lillgodose delta behov.Planen bör också visa hur den vård som skall äga mm ulom hemmel skall ingå somen del i etl vårdprogram. Planen får emellertid inle låsa den fortsattabehandlingen. Den skall ge uirymme för de förändringar i vårdinnehållet somulvecklingen kan föranleda. Planen skall så långt möjligtupprättas i samråd med föräldrarna och i förekommande fall den unge själv. Delär således vikligl alt den unge så snarl han har nått tiUräcklig mognad självfår ge sin mening lill känna. Del är på grundval av den planen som föräldrarnaskall ta slällning lill om de skall samlycka lill den föreslagna vården. Vård enligl LVU skall till skillnadfrån den ordning som gäller enligl BvL beslutas av länsrätten efter ansökan avsocialnämnden. Sä snarl del har visal sig all den nödvändiga vården inte kanges med föräldrarnas eller annan vårdnadshavares samtycke eller den unges egetsamiycke ankommer del på nämnden all la ställning till om ansökan skall ges inlill länsrällen. Den prövningen kan inte delegeras. 1 kommun där social dislriklsnämndinle har inrälials kommer dock beslulanderällen i sådan fråga alt kunna uppdrasål särskild avdelning som består av ledamöter eller suppleanler i nämnden (se47 S SoL). För förfarandel när nämnd skallbeslula om ansökan till länsrätten skall enligl 54 S iredje slyckel SoLbestämmelserna i lillämpas. Del innebär atl bl.a. om parts rälllill insyn, om kommunikation, om parts räll att meddela sig munlligen och ombeslutsmotivering är tillämpliga. Som framgår av andra slycket skallnämndens ansökan till länsrälten innehålla en redogörelse för den ungesförhållanden, tidigare vidlagna åtgärder samt den vård som socialnämnden avseratt anordna. Det är därvid lämpligt att nämnden när ansökan görs ger in denplan över behandlingen som enligt vad har sagts bör upprättas. En fylligredovisning är av vikt för att länsrällen skall få elt fullgott beslutsunderlagvid sin prövning. Det är givetvis inte minst viktigt för länsrättens prövningatt det klart framgår vilken vård som nämnden ämnar anordna. Länsrällens prövning avser enbarlfrågan om vård skall beredas den unge med slöd av lagen därför att del inle gåralt få den unges eller vårdnadshavares samiycke. Länsrällen skall däremot intela slällning till Prop.1979/80:1 Spec.motiv LVU 586 nämndens val av vårdform. Som framgår av 11 S ankommer detpå nämnden all sedan länsrällen har beslulal om vård beslämma om vårdensnärmare ulformning. Vård som har beslulais med slöd av lagen skall alllidinledas utanför den unges hem. Samlycker den unge och hansföräldrar lill den planerade vården sedan nämnden har gjorl ansökan hoslänsrällen om vård med slöd av LVU får nämnden bedöma om samtycket börföranleda att ansökan återkallas. Detla beror givetvis på om nämnden anser atlsamtycket är allvarligt menal och om vården kan anlas bli genomförd ifrivilliga former även på sikl. sin ansökan, kan ocksålänsrätten komma all få göra samma prövning och eventuellt lämna ansökan ulanbifall. Om vården inte har påbörjats från den dag då beslutet har vunnil taga kraft, gäller beslutetinle längre. Det är angeläget frånrättssäkerhetssynpunkt all nämnden ser lill att vården av den unge inleds såsnart som möjligt efter rättens beslul. Nämnden bör inte kunna hålla denfrågan svävande . Eftersom gmnden för beslutet om vård medstöd av LVU är att vård inle har kunnat beredas i frivilliga former, ligger deti sakens natur att vården måste inledas uianför den unges eget hem. Enbestämmelse om alt vården skall inledas utanför den unges eget hem har tagitsin i 11 S andra stycket. I förevarande lagrum föreskrivs att rättens beslul omvård förfaller, om vården inte har påbörjats från det atträttens beslul har vunnit laga kraft. Det innebär således atl vård i familjehemeller annal hem som avses i SoL skall ha inletts inom den angivna tiden. Somregel kan den unge nås av nämnden när beslutet skall verkställas. Är den ungeinte omhändertagen och vägrar han att inställa sig vid det hem där vård skallges honom, kan enligt vad som närmare framgår av 18 S socialnämnden påkaUapolishandräckning. Det kan emellertid i undantagsfall komma att inträffa attden unge hindrar verkställigheten genom alt hålla sig undan. isådant fall inte bereda den unge vård inom den angivna tidsfristen förfallerbeslutet. Detta hindrar dock inte alt etl nytt beslut kan fattas på sammagrunder som del tidigare beslutet. Dessa fall torde dock bli sällsynta. Del har övervägts om intetidsfristen borde räknas också från den dag då beslut om vård på grund avrätlens förordnande enligt 21 S får verkställas. Som lagrådet har anfört (bil.5 s. 6) skulle emellertid en sådan lidsberäkning kunna föranleda åtskilligasvårigheter i tillämpningen. Beträffande vårdens innehåll ochutformning gäller bestämmelserna i socialtjänstlagen (1979:00) ochföreskrifterna i 11-16SS. Prop.1979/80:1 Spec.motiv LVU 587 LVU skall göra del möjligt förnämnden all genomföra nödvändig vård när del inle går all få samiycke lillvården. Närmare bestämmelser om vården i dessa situationer ges i 11- I6SS.Lagen kompletterar på så säll socialljänsllagen som innehåller besiämmelser omvårdens innehåll och ulformning. En erinran om della har gells i förevarandelagrum. skall noga följavården av den som har berells vård med slöd av denna lag. När vård enligl lageninle längre behövs, skall nämnden beslula att vården skall upphöra. Har den unge beretts vård med stödav I S andra stycket 2 eller tredje slyckel, skall socialnämnden inom sexmånader för verksiällighei av vårdbeslulel pröva frågan om vård medslöd av lagen skall upphöra. Denna fråga skall därefter prövas fortlöpande från senasle prövning. Vård som har beslulais med slöd av1 S andra slycket I skall upphöra senast när den unge fyller . Vård som har beslutats med stöd av1 S andra slyckel 2 eller iredje slycket skall upphöra senasl när den ungefyller . Har då inte förflutit från det rätten beslutade omvård eller socialnämnden senast prövade frågan om vårdens upphörande, får dockvård med stöd av lagen pågå längsl tills har gått ut. Har rätten beslutatom vård med slöd av lagen övergår ansvarel för den unge på socialnämnden. som i föräldrarnas ställe skall bestämma om den nödvändiga vården.Härav följer också att det är en viktig uppgift för nämnden att se till atldenna vård inle pågår än som är nödvändigt med hänsyn tillomständigheterna. Vården skall förklaras avslutad så snarl det inle längrefinns behov av att utöva de särskilda befogenheter som lagen ger nämnden.Visserligen är nämndens förpliktelser att noga följa de vårdåtgärder som andrapå nämndens uppdrag rent faktiskt vidtar en del av del vårdansvar somtillkommer nämnden. Del har emellertid mol bakgrund bl.a. av den tillämpningBvL har ansetts viktigt att den uppsiktsplikl som nämnden har kommer lillklart ultryck i lagen. Lagen innehåller -bortsett från åldersgränserna - inga föreskrifter om vårdtidens längd. Det ärden unges behandlingsbehov som skall vara bestämmande för hur vårdenskall bestå. Del ankommer på nämnden, som efter rättens beslut har ansvaret förvården, atl pröva vård med stöd av lagen skall pågå. Del ärvikligl alt nämnden får sådan insyn i hur vården bedrivs och att nämndenkontinuerligt kan följa vården. Den tjänsteman som under nämnden har ansvaretför vården bör därför med bestämd tidsintervall anmäla för nämnden hur vårdenbedrivs och hur barnets och föräldrarnas förhållanden har utvecklat sig. En sådanunderrättelse kan föranleda atl nämnden tar upp frågan om vårdens bestånd tillprövning. Det ankommer på nämnden att ge behövliga föreskrifter om när och ivilka former en sådan anmälan skall 1979/80:1 Spec.motiv LVU 588 Som har framhållits i den allmänna motiveringen(avsniu 2.25) bör underrällelse lill nämnden lämnas minsl en gång om årel.Närmare föreskrifter avses bli inlagna i en verkslällighetsförordning tilllagen. I fråga om ungdomar som bereds vårdpå grund av sill egel beleende kan som regel kortare vårdlider förutses. Ienlighel med vad som har förordals i den allmänna motiveringen har del fördessa fall gells en ullrycklig bestämmelse i LVU om en halvårsvis omprövning avbeslutet om vård med slöd av LVU såvida vården inte harkunnal avslulas. skall således förverkställighet av beslutet och därefter senasl var själle månad pröva frågan omvården skall upphöra. Som har framgåll av den allmänna motiveringen skall vårdsom har beslulats innan den unge fyller kunna forlsalla även därefter.Omprövningen av vårdbehovel skall i dessa liksom i andra fall avse frågan om deomsländigheier som nödvändiggjort vården allijäml beslår. Bestämmelserna i stycketLVU avser de fall då frågan om vård kommer under räliens prövning efter det altden unge har fylll . Bestämmelserna syftar bl. a. till atl öppna möjlighetatt i slällel för påföljd för broll bereda unga i vårdinom socialljänslen. Del blir här fråga om en vid beslulstillfällel gjordavvägning mellan olika behandlingsalternativ. Har rätten funnit atl vård börberedas den unge med slöd av lagen, skall den omprövning som därefter sker inämnden avse frågan om det kvarstår ell sådant vårdbehov som gör fortsatt vårdmed slöd av lagen nödvändig eller om vården skall upphöra. Det ligger i sakensnatur att nämnden därvid inle på nytt skall la ställning lill den av rätlengjorda avvägningen mellan olika behandlingsalternativ. Somjag framhöll inledningsvis ärdet den unges behandlingsbehov som skall bestämma hur länge vården skall bestå.Del kan finnas anledning att påpeka att om elt särskill behandlingsprogram harfastställts för den unge som varar , så är detla givetvis enomständighet som nämnden får beakla när den skall pröva om vården enligt LVUskall upphöra eller inte. Etl gynnsamt behandlingsresultat bör inte äventyrasav alt nämnden förklarar vård enligl LVU upphörd. För nämndens befaUning med dessaärenden blir bestämmelserna i tillämpliga. Enligt de gemensammabestämmelserna i har den saken rör räll att företräda inför nämnden ochnämnden skall också underrätta den enskilde om all del föreligger en sådanräll. Vid prövning av behovel av forlsall vård bör den unge själv och hansföräldrar vara närvarande, om del inle finns några särskilda skäl emot det. Detfinns emellertid inte anledning att ge nämnden möjlighet att utfärdaföreläggande om sådan I enlighet med vad som föreslås iSoL kan beslut om vårdens avslutande delegeras till särskild avdelning sombeslår av ledamöter eller suppleanter i nämnden, endasi om socialdislriklsnämnd inle har inrättats i kommunen. Mot nämndens beslut får talanföras enligt 20 S. 1979/80:1 Spec.motiv LVU 589 Tredje och.fjurde styckenu. Vårdmed slöd av lagen kan endast beslutas i fråga om den som vid tiden för beslutelinte har fylll , eller om sådana särskilda omsländigheier som anges i I SIredje styckel föreligger. Har vården beslutats med stöd av I S andrastyckel I, skall värden upphöra senasl när den unge fyller . För den vårdsom har beslulais med slöd av I S andra slycket 2 eller I S tredje styckelgäller en annorlunda reglering. I dessa fall skall vården kunna fortgå efler del all den unge har fyllt . räknal förrättens beslut om vård eller socialnämndens beslul all den pågående vården inteskall avslutas. får beslula atl densom är skall omhändertas om del är sannolikt atl den ungebehöver beredas vård med slöd av denna lag och rätlens beslul inle kan avvaklasmed hänsyn till risken för den unges hälsa eller utveckling eller lill all denforlsalla ulredningen allvariigl kan försvåras eller vidare ålgärder hindras. Kan socialnämndens beslut omomhänderlagande inle avvaklas, får beslul om omhänderlagande fallas av nämndensordförande eller någon annan ledamol som nämnden har förordnal. Beslutet skallanmälas vid nämndens nästa sammanlräde. För all ell beslulom omedelbarl omhändertagande skall kunna fallas måsle del vara sannolikl unge behöver beredas vård enligl lagen med stöd av 1 S andra slycket Ieller 2 eller tredje styckel. Därutöver gäller för paragrafens liUämpning atldel finns ell omedelbarl behov av vård eller all del av ulredningsskäl behövsetl omedelbarl omhänderlagande. I de situationer som anges i I det ibland vara nödvändigt all la den unge om hand i avbidan på enulredning om hans vårdbehov. kan 1. ex. få kännedom om alt ellbarn ulsälls för vanvård i hemmel. Föräldrarna kan inle anträffas. Del äruppenbart all nämnden i ell sådant fall måste kunna la barnel om hand iavvaklan på den forlsalla utredningen. Del ankommer på nämnden atl så snartsom möjligt la konlakl med föräldrarna för all tillsammans med dem pröva denunges behov av fortsatt vård. Kan den vården ges i frivilliga former, skallomhänderlagandel genasi upphöra. På molsvarande säll kan del varanödvändigt atl ta hand om t.ex. en tonåring som anträffas under sådanaförhållanden all omedelbara vårdinsatser är nödvändiga. Även här kananledningen till omhändertagandet vara all den unge inte vill medverka tillvården eller alt förhållandena inle medger all föräldrarnas inställning lillvården inhämlas. för omhänderlagande kan även vara all den unge genombrottslig verksamhel har visal sig vara i omedelbarl behov av socialnämndensinsalser. 1979/80:1 Spec.motiv LVU 590 Som framgår av lagrummet kan nämndenbeslula om omedelbarl omhänderlagande, endast om förhållandena är sådana allrättens besut inle kan avvaklas med hänsyn lill den fara för den unges hälsaeller utveckling som föreligger. Del bör uppmärksammas all nämnden kan beslulaom omedelbarl omhändertagande även under lid mål om vård med slöd av lagenefler besvär är anhängigt hos högre räll. omhänderlagande kan ävenkomma i fråga om det föreligger risk för all föräldrarna eller den unge inlevill medverka vid ulredning om den unges behov av vård. Som exempel kan härnämnas atl föräldrarna avviker med barnel eller all de molsälier sig enläkarundersökning som nämnden anser vara nödvändig eller all de på annal sätlhindrar eller försvårar utredningen. Det kan också hända atl sedan ulredningenhar avslulals sådana förhållanden uppkommer som påkallar omedelbar vård avbarnel och all nämnden därför inle kan avvakla länsrättens prövning. Även isådana fall bör den unge kunna las om hand av nämnden. Nämnden bör i beslul om omedelbarlomhändertagande ange på vilken grund omhändertagandel sker. Av beslutet börsåledes framgå om omhändertagandel sker på grund som anges i I S andra styckelI eller 2 eller I S tredje stycket. Det är socialnämndensom skall fatta beslut om omedelbarl omhändertagande. Ofta är det emellertidmyckel bråttom. Det är då inte alltid möjligt att tillkalla skall beslula i frågan. Nämndens ordförande eller annan ledamol somnämnden har förordnat har därför getts rätt alt beslula om omhändertagande, omnämndens beslul inte kan avvaklas. Nämnden kan således fördela beslutanderättenså alt del vid och under semestrar alltid finns någon som lätt kan nåsför prövning av fråga om omhändertagande. Del bör anges vem som vidvarje tidpunkt har alt fatta beslut i frågor som avses här. Beslul som har fattats av nämndensordförande eller annan ledamot kan inte ändras av nämnden. För att ge nämndeninsyn i hur dessa ärenden handläggs har emellertid föreskrivits en anmälningsplikttill nämnden. Beslutel skall anmälas vid nämndens näsla sammanträde. Det liggeri sakens natur att beslul om omhänderlagande genast skall kunna verkställas.En särskild bestämmelse om omedelbar verkställighet har getts i 21 S. Elt beslul om omedelbarlomhändertagande skall underställas länsrätten inom från den dag dåbeslutet fattades. Därvid skall beslutet jämte handlingarna i ärendeilillslällas rätlen. Länsrälten skall pröva beslutel såsnart det kan ske oeh. om synneriiga hinder inle föreligger, inom frånden dag då beslutet och handlingarna har kommit in till rätlen. Om underställning inte har skettinom föreskriven tid, upphör omhändertagandet. 1979/80:1 Spec.motiv LVU 591 Del har ansetts nödvändiglfrån rällssäkerhelssynpunkl alt länsrätten även prövar ett omedelbartomhänderlagande. Del har därför föreskrivits all nämndens beslul omomhänderlagande skall underslällas länsrällens prövning. Sådan underslällningskall ske ulan dröjsmål. Regelmässigi kan besluiel och skälen för detladokumenleras som det fallas. Hinder torde därför inle möla mol allnämnden eller den som annars har fallat beslutel redan samma eller påföljandedag ger in beslutet lill länsrällen. Del kan emellertid vara nödvändigl alt vidbeslutet foga även annan utredning som finns tillgänglig hos nämnden. Vidhelger kan det vara svårt atl få tag på sådan ulredning. Också den försening avpostbefordran som mellankommande helgdagar kan innebära måste beaktas. Tiden förunderställning har beslämts till . Som framgår av den allmännamotiveringen (avsnill 2.25) är någol längre än vad socialulredningenhade föreslagil. Beslutet och handlingarna i ärendet skall ha kommit in lilllänsrätten inom den angivna tidsfristen. 1 44 S FPL ges besiämmelser om närhandling skall anses inkommen. Vid beräkning av liden bör vidare uppmärksammasall om liden för underställning går ut på eller vissa andra särskillangivna dagar, gäller lagen (1930: 137) om beräkning av lagstadgad tid. Delinnebär alt tidsfristen går ut först nästa helgfria dag. Underställt beslulmåste prövas skyndsaml. Del har därför föreskrivils all länsrällens prövningskall ske så snarl som möjligi och senasl inom från del handlingarnakom in till rätten. Även denna lid är någol längre än vad ulredningen hadeföreslagil.