prop · G3032 · 1979-12-31 00:00:00 — Flera remissinstanser har således framhållit allsekreiessen på utbildnings- Prop.1979/80:2 Del A '' ? 7 kap. 9 § 195 områdelbör vara likartad den som gäller inom hälsovården och socialljäns-len. Som skälhärför har anförts bl. a. all många uppgifter om elevs personliga förhållandenkan vara av samma ömtåliga natur som de uppgifter som finns inom t. ex.socialtjänsten. Dessutom har det anförts all del nära samarbete som sker mellanskolan, hälsovården och gör del nödvändigl att man har sammasekretess hos dessa myndigheter. Förmin del anser jag alt promemorieförslagets sekretessbestämmelser förulbUdningsområdet i huvudsak bör godtas. När del gäller del sekretesskyddadeområdet saknas del enligt min mening anledning all gå ifrån förslagel.Beträffande sekretessens styrka på del obligatoriska skolområdet och igymnasieskolan anser jag att samarbetet med hälsovården och ioch för sig inte kräver en starkare sekretess inom skolområdet. Däremot kan delfinnas andra skäl att omgärda vissa uppgifter på området med starkaresekretesskydd. Jag återkommer strax till den saken. I övrigi anser jag attförslagel bör godias med vissa redaktionella jämkningar. Departementsförslagethar ulformals i enlighel härmed. Sekreiesseni paragrafens första stycke gäller alltså inom del obligatoriska skolväsendetoch i gymnasieskolan. Beslämmelsen omfattar således gmndskolan och de andraskolformer inom vilka skolplikten kan fullgöras -specialskolan och sameskolan.Bestämmelsen är tillämplig också i fråga om elevhem som skolmyndighet driverför elever i de aktuella skolformerna. Den gmndläggande regeln om sekretessinom särskolan finns i 7 kap. 1 §. Nuvarande ungdomsvårdsskolor omfattas avbestämmelserna i 7 kap. 4 §. I departementsförslaget har beteckningengymnasieskolan ersatt det i promemorian föreslagna uttrycket undervisningen avungdom i gymnasieskolan. Någon ändring i sak innebär detla inte. ellerstatlig vuxenutbildning omfattas alltså inte av paragrafens första stycke. Utbildningeni och gymnasieskolan utmärks bl. a. av all den fostrandeverksamhelen där intar en framskjuten plats. Elevvården i vidsträckt bemärkelse- dvs. den verksamhet som avser all främja elevemas utveckling lill harmoniskamänniskor och lill dugliga och ansvarskännande samhällsmedlemmar - är här likabetydelsefull som uppgiften all meddela kunskaper och öva färdigheter. Ävenom begreppet elevvård används i den mera avgränsade mening som föreslås ipromemorian kommer del alt avse en verksamhet av belydande omfattning. Inom detobligatoriska skolväsendel och i gymnasieskolan ligger elevvårdande uppgifterpå i princip alla där verksamma funktionärer. Här kan särskill nämnasskolledare, lärare och de särskilda elevvårdsfunktionärema skolläkare,skolsköterska, psykolog, kurator och studie- och yrkesväglednings- (SYO-)konsulent. Också elever och föräldrar som ingår i samarbels-nämnder eller annalorgan inom skolan för anses delta i elevvården i den mån man tar befattning medelevvårdsärenden. elevvårdande verksamhelen inom den obligatoriska skolan och igymnasieskolan ingår insamlandet av uppgifter om elevernas personliga 1979/80:2 Del A 7 kaii. förhållandensom ell grundläggande inslag. Bland lärarnas åligganden ingår sålunda atl samlauppgifter om elevernas fysiska och psykiska förutsättningar och om derasbeleende och prestationer i skola, hemmiljö och fritidsmiljö. I fråga om eleversom visar tecken på skolsvårigheler och andra problem inhämtas och utbytsinformation bl. a. i samband med elevvårdskonferenser. Mera uttaladeskolsvårigheler hos någon elev kan föranleda ingående utredningar av hansförhållanden av psykolog eller kurator. sker hänvändelse till ochinformationsutbyte med utomstående organ såsom socialvården och den psykiskabarna- och ungdomsvården. Till elevvården räknas också självfallet mer aktivarådgivnings- och stödåtgärder såsom t. ex. psykologisk behandling eller andrakuraliva åtgärder. Också sådana ålgärder som ullagning av elev lillstödundervisning, specialundervisning, särskild undervisning eller anpassadstudiegång får anses höra till elevvården. Dylik undervisning sker ju därförall eleven har svårigheter i del vanliga skolarbetet på grund av l. ex.sjukdom, fysiskt handikapp, svag begåvning, sociala eller känslomässigastörningar eller bristande kunskaper och färdigheter. Till elevvården bör däremotinte hänföras lillrätlaförande åtgärder och inte heller intagning av elev ispecialskolan eller särskolan. 1fråga om den elevvård som sker inom ramen för skolhälsovården är bestämmelsernaom sekretess i 7 kap. 1 § tillämpliga. Uppgift om elevs personliga förhållandenfår därmed på delta område etl starkare sekretesskydd än vad som i övrigiföreslås gälla inom elevvården, I likhet med vad som har föreslagits förutbildningsväsendet utanför den obligatoriska skolan och gymnasieskolan börenligt min mening uppgifter hos vissa funktionärer inom barn- ochungdomsundervisningen med särskilda uppgifter på elevvårdens område också haett starkare sekretesskydd än vad som bör gälla inom elevvården i övrigt. Denverksamhet som skolpsykolog och kurator bedriver på elevvårdens område hardelvis en annan karaktär än den som övrig skolpersonal fullgör. Inslaget avförtrolighet kan här vara mera framträdande och de uppgifter som psykolog ochkurator inhämtar gäller inte sällan elevs personliga förhållanden av myckelkänslig och ömtålig natur. Intresset av all omgärda sådana uppgifter med ettstarkt sekretesskydd är lika framträdande inom och gymnasieskolansom inom utbildningsväsendet i övrigi, hälsovården och . Enligtmin mening bör därför på skolområdet gälla ell omvänt skaderekvisit, dvs. ensträngare sekretess, för sådan uppgift om enskilds personliga förhållanden somfinns hos psykolog och kurator. Dessa funktionärer handhar en stor del avskolans samarbete med och med den psykiska barna- och ungdomsvården,på vilka områden ju gäller den strängare sekreiessen. Även om, som framgår avvad jag har sagt, förutsättningarna för samarbete ochuppgiflsullämnande myndigheter emellan inte är avhängiga av all likartad sekretessgäller, kan man dock inte bortse från all en sådan ordning kan ha vissapraktiska fördelar för de funktionärer som berörs. För uppgifter som hänför sigtill psykologiska undersökningar, dvs. Prop.1979/80:2 Del A ,%, - 7 kap. 9 § 197 testav olika slag, eller till psykologisk behandling bör givetvis också densträngare sekreiessen gälla. Bestämmelserom sekretess i enlighet med det anförda har lagits in i förevarande paragrafsförsta stycke första meningen. Närdet gäller skolans elevvårdande verksamhet i övrigi, dvs. den elevvård sombedrivs av andra än psykolog och kurator, anserjag behovet av sekretess intevara lika framträdande. Någon strängare sekretess behöver alltså inteuppställas. Sekreiessen för sådana uppgifter skall alltså gälla bara om del kanantas att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men omuppgiften röjs. Paragrafens första stycke andra meningen upptar dessabestämmelser. Med hänsyn lill intresset av insyn i skolverksamheten har iförsta styckel tredje meningen beslul i elevvårdsärende uttryckligen lagilsundan från sekreiessen. Beslul om ullagning av elev lill exempelvisspecialundervisning är alltså alllid offentligt. I likhet med vad som harföreslagits i promemorian ligger uppgifter som hänför sig lill elevensstudiesituation i mera begränsad bemärkelse utanför del sekretesskyddadeområdet. Uppgifter om framför alll en elevs studieresultat eller närvaro är juinte hänföriiga lill elevvården och uppgifterna är sålunda alltid offentliga. Ömtåligauppgifter om elever och deras nära anhöriga kan också förekomma i ärenden omlillrättaförande av elev. Det starka insynsintresse som föreligger i fråga omdisciplinära ålgärder mol offentliga funktionärer finns knappast på del häraktuella områdel, medan å andra sidan de berörda elevernas ungdom och bristandemognad är starka skäl för ell sekretesskydd. Möjligheter tillsekrelessbeläggning bör alltså finnas. Skolförordningen(1971:235, ändrad senast 1978:730) öppnar i fråga om gymnasieskolan en vissmöjlighel all skilja en elev från vidare studier. Det är här inte fråga om enlillrätlaförande ålgärd utan om en åtgärd riktad mot elever som har visat allde inte kan tillgodogöra sig undervisningen. Mol bakgrund av vad som har sagtsi del föregående om att uppgifter om elevernas studieresultat alltid bör varaoffentliga skulle del kunna hävdas alt uppgifter i ett ärende av här avsettslag inte bör omfattas av sekretess. Man måste emellertid beakta altskolförordningen medger undantag från huvudregeln om när en elev skall skiljasfrån vidare studier, om särskilda skäl föreligger. Här kan del ofta röra sig ommyckel ömtåliga uppgifter om elevens personliga situation. Bestämmelsernaom sekretess för uppgifter som hänför sig till ärende om tillrältaförande avelev eller om skiljande av elev från vidare studier har tagits in i förstaslyckel andra meningen. Sekreiessen är alltså här densamma som inom elevvårdeni övrigt. Liksom där görs undantag från sekretessen när del gäller beslut iärende. Sammanfattningsvisinnebär det sagda alt det inom det obligatoriska skolväsendet och igymnasieskolan skall gälla sekretess med olika styrka beroende på vilket slagav uppgifter det gäller. För uppgifter inom skolhäl- 1979/80:2 Dei A 7 kap. 10 H 198 sovårdenOfr 1 §) och för uppgifter hos psykolog och kurator gäller den strängaresekretessen, medan för bl. a. uppgifter som hänför sig till skolanselevvårdande verksamhet i övrigi gäller sekretess med ell rakt skaderekvisit. Inomde övriga delarna av utbildningsväsendet saknas i allmänhet motsvarighet tillden aktiva elevvårdsverksamhel och den omfattande elevvårdsorganisalion somförekommer inom del obligatoriska skolväsendel och i gymnasieskolan. Elevvårdenbedrivs där väsentligen av särskilda funktionärer som i huvudsak har rådgivandeoch hjälpande funktioner och vilkas verksamhet i slor utsträckning bygger påall de hjälpsökande frivilligt tar kontakt med dem. Bestämmelsen i paragrafensandra stycke om sekretess utanför det obligatoriska skolväsendet ochgymnasieskolan har därför, i likhet med promemorieförslaget, begränsats tillall avse uppgift som hänför sig lill psykologisk undersökning eller behandlingoch uppgifter om enskilds personliga förhållanden som finns hos psykolog,kurator eller studievägledare. Med tanke på uppgifternas ömtåliganatur bör här gälla etl omvänt skaderekvisit. Sekretess skall således gälla omdet inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör ochhans närstående lider men. Någon motsvarighet till den sekretess som enligtförsta stycket gäller i ärenden om tillrättaförande eller skiljande av elevfrån vidare studier har jag inte funnit skäl att föreslå för denna del avutbildningsväsendet. Jag har inte heller funnit tillräckliga skäl atl härföreslå sekretess i ärenden om antagning till utbildning. Ilikhet med vad som gäller enligt andra sekretessbestämmelser till skydd förenskilds personliga förhållanden är tidsgränsen för handlingssekrelessen högst50 år. Paragrafeninnehåller bestämmelser om sekretess i ärenden om arbetsförmedling och andraanställningsfrämjande åtgärder för uppgifter om enskilds personligaförhållanden. GäUanderäU: regler om handlingssekreless i 14,22 och 25 §§ SekrL saml om tystnadsplikli 16 § lagen (1974:13) om vissa anställningsfrämjande åtgärder, iarbetsordningen för arbetsmarknadsverket och i arbetsordningen för statensarbelsklinik Promemorieförslaget:8 kap. 10 § 1likhet med vad som har föreslagils i promemorian regleras sekretessen i ärendenrörande offentlig arbetsförmedling m. m. i två paragrafer. Bestämmelser tillskydd för enskilds personliga förhållanden ges således i denna paragraf, medansekreiessen för uppgifter om enskilds afförs-och driftförhållanden regleras i8 kap. 1 §. Närdel gäller sekretessen till skydd för enskilds personliga förhållanden har ipromemorieförslaget gjorts skillnad mellan ärende om arbetsförmedling Prop.1979/80:2 Del A -i 7 kap. 10§ 199 ochyrkesvägledning, å ena sidan, och ärende om arbetsvärd, hjälp och stöd vidarbetslöshet m. m., å andra sidan. Sekretessen i ärende om arbetsförmedlingoch yrkesvägledning, som i promemorian regleras i paragrafens första stycke,har föreslagils bli absolut, dvs. något skaderekvisit har inte ställts upp somvillkor för sekreiessen. Detla har i promemorian motiverats med att desituationer som avses med beslämmelsen är av utpräglad förtroendekaraktär. Förövriga verksamhetsgrenar, som regleras i andra slyckel, har inslaget avmyndighetsutövning ansetts vara betydande. För all tillgodose intresset avallmän insyn på dessa områden har därför sekreiessen gjorts beroende av etlrakt skaderekvisit. Denskillnad i fråga om förutsättningarna för sekretess som sålunda har föreslagitsi promemorian har berörts av flertalet av de remissinstanser som har ytlral sigöver paragrafen. Även om man i allmänhet godtar uppfattningen alt skillnad börgöras mellan förtroendefallen och fallen av myndighetsutövning har man ställtsig tveksam lill den gränsdragning som har föreslagits i promemorian. Frånarbetsmarknadsstyrelsen har sålunda framhållits att det också inom den rentarbelsförmedlande verksamhelen förekommer inslag av myndighetsutövning, såsomt. ex. resekoslnadsersäll-ning till arbetssökande. I ärende om stödåtgärder avolika slag förekommer å andra sidan enligt styrelsen oftaförtroendesilualioner, t. ex. i arbelsvårdsfal-len. En annan invändning molpromemorieförslaget är all de olika anställningsfrämjande verksamheter somavses i den föreslagna paragrafens förslå och andra stycken i praktiken har ellså starkt samband med varandra all den skillnad i sekreiesshänseende som harföreslagils inte är sakligt motiverad. Debestämmelser om handlingssekreless som finns inom de områden som är aktuella iförevarande paragraf (14, 22 och 25 §§ SekrL) gäller alla med sammaskaderekvisit. Förutsättningarna för sekretess är med andra ord likartad i deolika ärendeslagen. Enligt min mening saknas del anledning all i den nyasekrelesslagen gå ifrån den ordning som f n. gäller. Också i fråga om denstyrka med vilken sekretessen bör gälla anserjag alt nuvarande regler i SekrLbör bibehållas. Detla innebär alt ett omvänt skaderekvisit skall gälla såväl iärende om arbetsförmedling och yrkesvägledning som i de ärendeslag som las uppi andra slyckel promemorieförslaget. Den sekretess som således skall gällaregleras i deparlemenisförslaget i paragrafens första stycke. Somexempel på arbetsvårdsålgärder kan nämnas arbetsprövning och arbetslräning,omskolning och yrkesutbildning. Beslämmelsen innebär i denna del en vissutvidgning av det sekretesskyddade områdel i förhållande till gällande rätt.Motsvarande föreskrifter i 14 § SekrL avser nämligen endasl vissa slag avarbetsvårdsålgärder. Någon anledning all i sekreiesshänseende på detta sättskilja ul avgränsade delar av arbelsvårdsområdet kan emellertid, som också harframhållits i promemorieförslaget, inte anses föreligga. 1979/80:2 Del A 7 kap. 11 if 200 Bestämmelsernai 9 § andra styckel i detta kapilel om sekretess inom den del av utbUdningsväsendelsom ligger utanför del obligatoriska skolväsendel och gymnasieskolan avserockså arbetsmarknadsutbildningen. I förevarande paragraf regleras därför barasekreiessen belräffande den del av myndighels verksamhet på området som avserantagning lill utbildning. Medsådan myndighels verksamhet som avser hjälp och stöd vid arbetslöshet avsesdels arbeislöshetshjälp beslående i beredskapsarbete, arkivarbele ochmusikerhjälp, dels olika former av stöd, bl. a. kontant arbetsmarknadsstöd.Frågor om beräkning och utbetalning av bidrag och lån handläggs i en del fallav , de allmänna försäkringskassorna ochförsäkringsdomslol. För ärende hos dessa myndigheter gäller sekretess enligt 7§ i delta kapitel. I förevarande paragraf bör därför föreskrivas altsekretessen inte gäller i ärende hos de myndigheter som har nämnts. Med andra ålgärder ianslällningsfrämjande syfte eller för att främja enskilds anpassning lillarbetslivet avses bl. a. åtgärder enligt lagen om vissa anställningsfrämjandeålgärder. Till denna typ av ärende skall också räknas ärende enligi cirkuläret(1972:130) om anställning av straffade personer m. fl. inom statlig ochstatsunderstödd verksamhet, som handläggs av statens personalnämnd. För all tillgodoseintresset av allmän insyn i de fall av myndighetsutövning som förekommer angesi paragrafen generellt all sekretess inte gäller för beslul i ärendet (förstastycket sista meningen). Iparagrafen regleras sekreiessen inom myndighels personaladministrativaverksamhet. Gällanderätt: regler om handlingssekreless i 14, 25 a och 25 b §§ SekrL samt omtystnadsplikt i instmklionen för omplaceringsfrågor,arbetsordningen förståtens personalnämnd och i arbetsordningen för den s. k.omslällningsenhelen inom Promemorieförslaget:8 kap. 11 § Myndigheternaspersonaladministraliva verksamhet rymmer i sig företeelser av skilda slag. Iförsta hand avses frågor som rör t. ex. ijänsieiillsätlning, löner, rutiner vidledighet, disciplinära ålgärder, omplacering av personal och upphörande avanställning. Hit hör emellertid också personalvårdande ålgärder i meraavgränsad bemärkelse, såsom psykologisk och social rådgivning för all främjahälsa, arbelstrivsel och effektivitet. För åtgärder av detla slag användsvanligtvis uttrycket personalsocial verksamhet. F. n. gäller sekretessinom myndigheternas personaladministraliva verksamhet endasl i ganskabegränsad omfattning. Handlingssekretess föreligger i ärenden om omplacering isamband med omlokalisering eller omorganisation av statlig verksamhet (25 a §SekrL). Sådan sekretess gäller vidare i fråga Prop.1979/80:2 Del A T- 7 kap. I Iii 201 omläkarutlåtanden i ärenden om statlig personalpensionering och beträffandehandlingar som har upprättats vid psykologisk undersökning i ärende omanställning eller upphörande av anställning hos myndighei eller i ärende omullagning av anställd hos myndighet lill viss utbildning eller tjänstgöring (14§ SekrL). Vidare finns i 25 b § SekrL bestämmelser om sekretess för vissahandlingar med anknytning till personalsocial verksamhet hos ,beskickningar och konsulat. Denreglering som har föreslagils i promemorian innebär en förstärkning avsekretesskyddet i förhållande till gällande ordning. Framför allt gäller dettainom det personalsociala områdel. Departementsförslagel har utformats i näraöverensstämmelse med promemorians förslag. Detla har också fått ett i det storahela positivt mottagande av remissinstanserna. Från några håll har man dockifrågasatt om inte förslagel kan leda lill vissa gränsdragningsproblem. Vidarehar några remissinstanser förordat bl. a. en ytteriigare förstärkning avsekretessen i anställningsärenden. Del är uppenbart all maninte kan införa en sekretessbestämmelse som träffar varje uppgift om enskildspersonliga förhållanden inom myndighe-ternas personaladministraliva verksamhet.Liksom bör, som också har framhållits i promemorian, en belydandeöppenhet råda i varje fall inom de delar av verksamhelen som innefattarmyndighetsutövning. Enligt min mening kan del således inte komma i fråga att gåifrån promemorieförslaget om att offentiighel i princip bör råda iijänsteiillsältnings- och disciplinärenden. Det föreligger emellertid ettbetydande sekretessintresse i fråga om vissa av de uppgifter om enskildasförhållanden som f n. saknar sekretesskydd. Det viktigaste exemplet på delta äruppgifter som hänför sig lill myndigheternas personalsociala verksamhet. Inomvarje myndighei bedrivs någon form av personalsocial verksamhet. Varie chef kansägas ha en personalvårdande funktion. Vidare finns vid åtskilliga myndighetersärskilda personalkonsulenter och andra befattningshavare anställda för allsyssla med personalsociala frågor. Vidare ligger omfattande personalsocialauppgifter på vissa särskilda myndigheter som sysslar med personaladministralivafrågor för hela den statliga förvaltningens räkning, t. ex. statenspersonalnämnd och . Denpersonalsociala verksamheten kan ibland bestå enbart av samtal med t. ex.personalkonsulent. 1 andra fall kan det visa sig nödvändigl med internakontakter med t. ex. arbetsledare. I ytteriigare andra fall kan kontakt behövatas med någon annan myndighet med särskilda personalsociala uppgifter somstatens personalnämnd eller eller med någon heltutomstående myndighei, t. ex. länsarbetsnämnd, försäkringskassa eller myndighetinom socialvården eller sjuk- och hälsovården. Deuppgifter om enskilda anställda som inhämtats i den nu nämnda verksamheten kanuppenbariigen ofta vara av mycket ömtålig natur. Av denna anledning har iparagrafen lagils in regler om sekretess för sådana uppgifter om enskildspersonliga förhållanden som hänför sig lill myndighe- 1979/80:2 Del A 7 kap. II ii 202 Dessa regler är tillämpliga både i fråga ommyndigheternas rent interna personalsociala verksamhet och belräffande sådanpersonalsocial verksamhet som bedrivs av statens personalnämnd och statenspersonalpensionsverk eller inom en överordnad myndighei med avseende påpersonalen vid underordnade myndigheter, t. ex. utrikesdepartementetsverksamhet i fråga om personalen vid utlandsmyndigheterna. Beslämmelsernagäller självfallet också för personalsocial verksamhet avseende anställda inomförsvarsmakten. Sekreiessen i motsvarande verksamhet avseende värnpliktigaregleras däremot i 12 §. Beslämmelseni paragrafens första stycke har utformats i anslutning till de regler påutbildningsväsendets område som har tagits upp i 9 § första styckel förstameningen och andra styckel, Beslämmelsen ställer sålunda upp ett skydd föruppgifter som hänför sig lill psykologisk undersökning eller behandling ellersom finns hos någon av den offentliga förvaltningens särskildapersonalvårdsfunktionärer. Vidare föreskrivs att sekretess skall gälla, om detinte står klart att uppgiften kan röjas ulan alt den som uppgiften rör och hansnärstående lider men, omvänt skaderekvisit gäller alltså, Sekreiessenkommer därigenom all få samma styrka som t, ex, sekreiessen inomföretagshälsovården. Beträffandeövriga uppgifter inom myndighels personalsociala verksamhet finns i andrastyckel en regel som innebär att sådana uppgifter inte får röjas, om del kanantas att den som uppgiften rör eller någon honom närslående lider men omuppgiften röjs. Här gäller alltså strängare villkor för sekretess än enligtparagrafens första stycke. Bestämmelsen är tillämplig t, ex, på uppgifter somhänför sig till sådan personalsocial verksamhet som chefer på olika nivåerutövar. Vissa uppgifter som kommer fram vid s, k, planeringssamlal kan såledessekretessbeläggas enligt detta stycke, Itredje stycket har lagits in bestämmelser om sekretess inom vissa andra delarav myndighets personaladministraliva verksamhet, I huvudsaklig överensstämmelsemed promemorieförslaget föreskrivs sålunda generella regler om sekretess föruppgifter om enskilds hälsotillstånd och för sådana uppgifter om enskildspersonliga förhållanden som hänför sig lill ärenden om omplacering ellerpensionering av anställda. En förutsättning för denna sekretess ar liksomenligt andra slyckel att del kan antas all den som uppgiften rör eller någonhonom närstående lider men om uppgiften röjs. Del insynsiniresse som föreliggerpå de berörda områdena tillgodoses vidare genom en regel som lar undanmyndighets beslut från sekretessen, Sekreiessenför uppgift om hälsotillstånd kommer att bli tillämplig främst på uppgifter sommyndighei inhämtar i samband med anställds sjukledighet. Såvitt gällersekreiessen i ärenden rörande omplacering av anställd innebär bestämmelsen allsekreiessen skall avse all omplacering, Detla har sin grund i bedömningen attsekrelessbehovel i princip är detsamma vare sig omplaceringen orsakas av allverksamheten inom anställningsmyndigheten skall föriäggas till annan ort elleromorganiseras eller den beror på förhållanden Prop.1979/80:2 Del A , ; ., 7 kap. 12 if 203 somkan hänföras till befattningshavaren.