prop · G303104 · 1979-12-31 00:00:00 — Risken finns att en löpandestatistisk belysning kommer alt slälla slora krav på högskolorna vad avserleverans av data, all bearbetningarna blir invecklade och resurskrävande samlall resultaten blir svårtolkade, FRN lillslyrker all de som ärbehöriga enbari enligt 25:4-regeln bör kunna särredovisas, FRN konslalerar alt lokalstudiedokumentation i någon omfallning måste förekomma och att omfattningen ären angelägenhet för respektive högskola. Del är dock givel alt dokumentationensomfallning blir beroende av krav som kan slällas från statsmakternas sida, Ulredningen föreslår ettminimiinnehåll för den lokala sludiedokumenlalionen, Innehållel i denminimidokumentalionen bör definieras på ämbetsverksnivå, FRN anser innehållelvara i huvudsak rimligt, men med beaklande av vad FRN lidigare anförl, FRN kan för sin del lillsiyrka attutvecklingsansvaret åligger UHÄ, enär varje högskoleenhel kommer all slutaavtal med UHÄ om de vill deltaga i sysiemel, RRV anser lill all börja med atlulredningens förslag om en obligatorisk gemensam kärna av uppgifter för alllokal studiedokumentation är välmotiverat, liksom all denna dokumeniation görsenligt föreskrifier som meddelas av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) isamråd med andra berörda myndigheler, RRV efterlyser en mer långtgåendeprövning än den ulredningen gjort angående behovet av ett centraltpersonregister, RRV anser rent principielll att ettangeläget informationsbehov från samhällets sida som moiiverar ell centraltpersonregister bör ges försleg framför integrilelskraven. Vid bedömningen avhur olika informationsbehov skall tillgodoses måste dock enligt RRV: s meningen noggrann prövning göras i varje särskilt fall. Angelägna frågor är härvidom del över huvud tagel krävs individrelalerade uppgifler, om uppgifler måsteinsamlas från hela högskoleområdet eller om vissa grupper, orler elc, kanväljas, om behov finns av permanenla register eller om särskilda undersökningartäcker behoven m, m. Varje möjlighet all skaffa statistisk informalion ulan allupprätta permanenta personregister bör således övervägas. Av de motiv utredningen anger förinrättande av etl centralt personregister förefaller enligt RRV:s meningendast behovet av en urvalsram för mera långsikliga ulvärderingsundersökningarvara lillräckligl vägande från angelägenhetssynpunkl. Prop,1979/80:104 86 Om elt centralt personregisler inlekan undvaras anser RRV, av ovan angivna skäl, all anlalet uppgifter i della börbegränsas sä långl som möjligt, 1 detta avseende instämmer verkel i vadreservanterna , , och framfört, RRV anser vidare alt ulredningen ialltför liten utsträckning beaktat det slalislikbehov som föranleds avplanerings-, uppföljnings- och utvärderingsverksamheten på olika nivåer inomhögskolan. Utredningens förslag härvidlag gårinle all koppla ull högskolans organisation. Möjlighet atl koppla uppgifler idel föreslagna slatisliksystemel lill kostnader är särskilt viktig och borde habehandlals av utredningen, RRV anser alt kosinaderna kan kommaalt överskrida vad som avses i direktivens intentioner, vilket är ell skäl lillall dels begränsa anlalet uppgifler i sysiemel, dels göra ytterligarebehovsundersökningar och kostnadsberäkningar, innan ställningstagande görs, SÖ anser alt den löpande slalisiiksom utredningen föreslår, kompletterad med specialundersökningar, i stortläcker SÖ; s viktigaste informationsbehov om högskolan. Ett centralthögskoleregister är här av slor vikt som urvalsram och förspecialbearbelningar, SÖ vill understyrka viklen av altdet centrala högskoleregislrel även omfaltar sluderande på enstaka kurser. Enklassificering av de enstaka kurserna i tolv grupper anser SÖ dock inlelillräckligl. För uppföljning och för all sludera avgränsningar motgymnasieskolan eller linjer krävs en mer detaljerad information om kursernasämnesinnehåll än vad denna klassificering ger. Det är för övrigt beklagligtatt ulredningen föreslår n nv ämneskod i stället för den av SÖ och statistiskacentralbyrån framtagna. En hell ny kod försvårar jämföreiiser och vållarkonsumenler av högskolestalisiik med egna informalionssyslem, arbele, problemoch kosinader. Utredningen föreslår inle cenlralstatistik om sökande och antagna lill enslaka kurser. Inom SÖ finns behov avsådana uppgifler, SÖ anser därför all sökande/anlagna-stalisliken skall omfallaockså de enstaka kurserna, I del särskilda yttrandet från OlofJos och CG, skisseras elt allernativi sätt lill registrering avnärvaro och studieresultat. Mot; bakgrund av de stora vinsler som förefallervara all vinna med delta syslem, anser SÖ del angelägel all möjligheterna allbygga upp högskoleregistret på dessa grunder ytterligare övervägs. All tidsfaktorn är väsentlig förstatistikens inlresse påpekas av ulredningen. Uppgifterna om närvaro behövsför höstterminens kurser och för vårterminens senasl den ,Atl även övriga delar av statistiken är tillgängliga snabbi är självfalletvikligl, SÖ inslämmer med ulredningen i alt statistik publicerad avsevärt merän ell år som den belyser är av intresse för endast ell fålal, stryker under altdecenlraliseringslanken har betydelse när det gäller formerna för statensstyrning av skilda verksamheter. Det som kommer att decentraliseras iirtroligtvis främsl beslutsfunktioner och med en beslutsfunktion följeremellertid i regel också ell planeringsansvar. Socialslyrelsen styrker under ailldet i ett system med spritt och decentraliserat beslutsfattande ställs delvisandra krav på slalisliken än . De principiella skäl utredningenanför bör emellertid tillmätas större vikt. delar framföralltutredningens uppfattning av an- 1979/80:104 87 svarsfördelningen mellan siaiisiiska centralbyrån ocholika fackmyndigheter bör övervägas generelll. De krav släller påhögskolestatistiken har i huvudsak att göra med bedömningar av lillgång pådessa personalkategorier på riksnivå. För socialslyrelsens riksprognoser behövssåledes främsl uppgifler om anlalel examinerade uppdelat på utbildningar.Möjligheter alt beslämma genomströmningsgraden och framförallt variationer idenna är också nödvändiga. Detla innebär att uppgifter avseende anlalelanlagningsplatser och anlalel elever som påbörjar ulbildningen behöver samlasin. Vidare är kännedom om vissa bakgrundsvariabler, så som kön och ålder avstor vikl, Specielll behöver åldersfördelningarna analyseras under de närmasteåren, då man kan anta atl dessa förändrals pga, de nya antagningsbestämmelsernaför högskolan, 1 kapitel 6 presenlerasulredningens förslag angående högskolestalislikens innehåll. Beträffandeslalisliken över närvarande studerande föreslår utredningen atl den skallomfatta uppgifter avseende nelloanlalel sluderande och totalt vid olikaläroanstalter samt deras fördelning på linjer och grupper av enstaka kurser. Det skulle underlätta bedömningarav utflödet på arbeismarknaden på kort sikl. Att som ulredningen gör hellhänskjuta denna fråga lill regionala och lokala organ som skulle inhämtauppgifler ur den lokala studiedokumentationen anser slyrelsen olämpligt. Angående det mer långsikligaprognosarbeiei delar ulredningens uppfattning attexaminationsfrekvenser per linje, framtagna med mellanrum, ärtillfyllest. Utredningens förslag angåendestatistiken över utflödet från linjerna anser är väl avvägt. Deuppgifter slyrelsen behöver för sin personalplanering går i huvudsak atl fåfram ur delta material. Möjligheterna atl göra speciellauppföljningsundersökningar med hjälp av högskoleregistret är också av värde. En del tjänster inomsocialstyrelsens tillsynsområde har absoluta behörighetskrav, dvs. man måsteha en viss utbildning för alt få inneha en viss befattning. För andra tjänsterär utbildning önskvärd men inget krav. Utbildning för samma personalkategorikan ibland anordnas av flera skilda uibildningsanordnare. Grundläggandevårdutbildning anordnas t. ex. såväl i gymnasieskolan som av AMU och KOMVUX.Utbildningsanordnarna har oftast helt skilda mål för verksamhelen. Som exempelpå styrande faktorer kan nämnas lika rätt till uibildning, elevefterfrågan,långsiktiga arbetsmarknadsbehov (gymnasieskolan), utjämning av kortsiktiga konjunkturbelingadeoch strukturella effekter (AMU) och önskemål om alt bereda tidigare eflersallagrupper möjlighet till utbildning (KOMVUX). Delta leder naturiiglvis till allplaneringsförutsättningarna blir olika för de olika utbildningsanordnarna ochresulterar i svårigheler all avväga den totala utbildningsdimensioneringen påetl riktigt sätt. Man kan räkna med atl de enslakakurserna kommer all ge upphov till en liknande effekt på högskolans område.Flerlalel elever kommer all ha gått en reguljär utbildningslinje. Vidare kommerett antal enslaka kurser att finnas som ger en viss kompelens inom ellbegränsai område. Detla är i och för sig ingen nackdel men kan leda lillplaneringsproblem. Vad som socialslyrelsen däremoi sersom en nackdel är det översiktliga sätt dessa förhållanden, enligtutredningsförslaget, kommer att beskrivas i högskolestatistiken. Om det skallfinnas möjligheier alt upprällhålla ulbild-ningsslandarden och att på ettlämpligt sätl avväga ulbildningsdimensio- Prop.1979/80:104 88 neringen, krävs enligt socialslyrelsens uppfattning allresurser satsas på all ulvärdera de enslaka kurserna. Utredningens förslag går i stort utpå alt de sluderande som lämnal högskolan med minsl 60 poäng, därav 40 inomsamma ämnesgrupp, kommer alt ingå i utflödesslalisliken och högskoleregislrel.Redovisningen kommer alt ske på lolv grupper av enslaka kurser. Vidare kommerendasl de sluderande som fullgjort 60 poäng vid en och samma läroanstalt med istatistiken. Enligt socialslyrelsens uppfaUningbör däruiöver åtminstone samtliga studerande på de enslaka kurser som ingår ien allmän utbildningslinje redovisas i ulflödesstalisliken. Dessutom bör deavgångna från de enstaka kurser som direkt motsvarar en delkurs på en linjeingå i högskoleregislrel, skulle ge möjlighet atl bedöma omfattningen avdels utbildning molsvarande linje ulanför linjesystemet, dels relevanlakombinationer av enslaka kurser. Enligt utredningens modell skulle man behövasamla in dessa uppgifter från var och en av läroanstalterna. Läroanstalternasupp-giflslämnarbörda torde bli slörre om en mängd seklorsinlressenter var försig skulle begära in motsvarande uppgifler än om en enheilig insamlingsrutinoch cenlral lagring av uppgifterna lillämpades. I och med all man inför en"ny" högskola med ell belydligl slörre lokalt ansvar för kursutbudm.m. och delvis andra mål, l.ex. ålerkommande utbildning, menar socialslyrelsenall del är viktigt atl man inle låser upp den framtida statistikproduktionengenom alt initiall använda för grova klassificeringar och indelningsgrunder,framförallt i högskoleregislrel. Pga. delvis ändradeplaneringsförulsältningaroch beslulsfördelningar både vad gäller högskolan ochsamhället i storl är det sannolikl all nya slalislik-och ulvärderingsbehov, somej var kända eller akluella vid lidpunklen för behovsanalysen, kan uppslå, Etl exempel på ändradeplaneringsföruisätlningar är den minskade rörligheten på arbeismarknaden. Ett annal exempel är hela komplexet av ålerkommandeutbildning, Slatskonlorel finner ulredningensförslag lill omfattning och inriktning av statistik om den grundläggandehögskoleulbildningen rimligl avvägt, I likhet med ulredningen finnerstatskontoret skälen för ett individan-knulel högskoleregister hos SCB vägatyngre än de inlegrilelshänsyn som kan åberopas i della fall. Denna lyp avstatistiska uppgifler skyddasju enligt sekretesslagen 16 § (den s, k,slalisliksekrelessen) under , medan molsvarande basuppgifter i lokala databaserför administrativt bruk - studiedokumentation i olika former - är eller skullebli offenlliga. Statskontoret anser atl delcentrala högskoleregistret hos SCB i princip bör begränsas till enbartuppgifter om sluderande på linjer. Den dokumentation som kan behövas omenslaka kurser bör i försia hand vara en angelägenhet för den lokalahögskoleenhelen. Med hänsyn lill del inlresse som finns för analyser ochsludier av "ålerkommande utbildning" liksom för beräkning avnelloanlalel studerande som påbörjat eller avslulai högskolestudier bedömerslalskonlorel del dock nödvändigt att - som utredningens majoritet föreslår -del cenirala regislrel övergångsvis också omfallar vissa individanknutnauppgifter om enslaka kurser. När en lekniskl och adminislralivi helländamålsenlig lösning hunnit ulvecklas och blivit accepterad för regisireringoch bearbelning av lokal studiedokumentation inom högskolan bör uppgifter omde enslaka kurserna ulgå ur det centrala regislrel. 1979/80:104 89 omfallning bör enligtslalskonlorels mening noga prövas med hänsyn till de förhållandevis högakosinader som är förknippade med all hålla etl centralt regisler, Ulredningensförslag innebär en minskning av del anlal uppgifler som registreras per individi del cenirala regislrel, Slatskonlorel finner utredningens priorileringmellan vad som bör ingå i en löpande slalislikproduklion med ulgångspunkl i ellcentralt högskoleregister och vad som bör insamlas genom kompletterandeenkätundersökningar rimligt avvägd bl, a, mol bakgrund av de adminisiralivaförutsättningar och andra omständigheter som tillkommit genom högskolereformen.Vilka särskilda centrala undersökningar och enkäler som ska genomföras börnoggrant prövas och priorileras av den föreslagna samrådsgruppen och slutligtavgöras i samband med den budgelmässiga behandlingen av SCB;sanslagsframslällning. Statskontoret lillstyrker ulredningens förslag omen obligatorisk gemensam kärna för all lokal studiedokumentation inomhögskoleområdel och om behovel av särskilda föreskrifter för läroanstalternasskyldigheter i dessa avseenden, Slalskonlorel biträder ulredningens uppfallning altdel bör ankomma på respektive högskoleenhet atl själv avgöra hurdokumentationen bör organiseras och vilken teknik som bör användas,STUDOK-syslemet bör i detla sammanhang bedömas som ell hjälpmedel bland andraför alt kunna uppfylla kraven på lokal studiedokumentation. Systemet börvidareutvecklas så att del bättre än tillgodoser rimligarältssäkerhetskrav och lokala administrativa krav. Statskontoret bilräder ulredningens bedömning altUHÄ behöver förslärkas med de föreslagna Ijänsterna för all kunna klarafortsall verksamhel med bl, a, en datorbaserad lokal studiedokumentation.Statskontoret vill i della sammanhang erinra om all utredningen om centralrationalisering och ADB i silt betänkande Rationalisering och ADB istatsförvaltningen (SOU 1979: 72) har förutsatt att störreförvaltningsmyndigheter har egen ADB-kompelens för bl. a. denna typ avsyslemutvecklingsarbete. STATISTISKACENTRALBYRÅN (SCB) SCB avser atl fullfölja arbelet med behovsanalysenoch lägga resultaten som grund för förslag till evenluella ändringar ellerkompletteringar av utredningens förslag om slalislikens omfattning ochinnehåll. Behovsanalysen som instrument för all kartläggaslalislikbehov bedömer SCB användbar dels för alt klargöra behov avytterligare bearbetningar av insamlat material, dels för alt löpande följabehovsutvecklingen av högskolestalisiik, dels för alt avgöra hur statistikenskall publiceras. SCB anser atl ulredningen i den prakliskaavvägningen överbetonat de risker för den personliga integriteten som skulleligga i att information om enskilda individer överförs från lokala register,där informalionen är offentlig, till def centrala högskoleregislrel, därmotsvarande uppgifter är sekrelesskyddade. Dessa avvägningar har i vissa fall letl lill attulredningen föreslagit att väsentliga informationsbehov tillgodoses genomenkätundersökningar, trots atl de nödvändiga uppgifterna skulle kunna hämtasfrån exislerande register. gäller t. ex. uppgifler omutbildningsbakgrund. Ulredningen redovisar vilka informationsbehov sombör lillgodoses med rikstäckande statistik. SCB anser del inle möjligt att medtillgängliga resurser och med den lekniska lösning som utredningen förordarlill alla Prop.1979/80:104 90 delar genomföra ulredningens förslag lill statistik medbibehållen kvalilet. Främsl gäller tveksamheten den föreslagnautflödesslalisliken. I del särskilda yttrandet till ulredning har ochLindström lagl fram elt allernativi förslag till leknisk lösning, som intebara skulle ge slörre möjligheter alt lillgodose angelägna informationsbehovulan även underiälla såväl läroanstalternas rapportering av uppgifler lill SCBsom SCB;s möjligheier all upprätthålla etl syslem lill måttliga kosinader. För atl lill alla delar och medaicceplabel kvalitet genomföra ulredningens förslag lill statistik krävsenligt SCB atl del centrala högskoleregislrel baseras på uppgifler omkursregislrering och kontinuerlig resullairappor-tering, framför alll vidutbildning molsvarande den som gavs vid de lidigare s. k. filosofiska fakullelerna. Enligt SCB;s förslag skulle lillhögskoleregislrels individdel rapporteras i vilka kurser de studerande ärregistrerade och lill den s. k. slruklurdelen rapporteras dala om kursen. Bland fördelarna med detla förslag vill SCB särskiltbetona all a) problemet medatl skilja på vilka studerande som läser på en utbildningslinje och vilka somär enstaka studerande skulle bli belydligl mindre b) som förslagetnu är utformat går del ej alt särskilja sluderande som läser endasl en2-poängskurs från studerande som t. ex. läser på en 20-poängskurs. Båda kommeri statistiken atl redovisas som en sluderande c) med del förslagsom ulredningen lägger fram är del ej möjligt all utifrån ett centralt registerbelysa rekryteringsunderlaget lill forskarutbildningen. Med SCB;s förslag lillkursregistrering bör bäde enstaka kurs- och linjestuderande saml uppgifter omkursen i den s. k. strukturdelen är det möjligt all direkl belysarekryteringsunderlaget lill forskarutbildningen d) med hänsyn lill den enskildesintegritet bör det vara mer tillfredsstäl lande atl centralt lagra uppgifler om det som den studerande faktiskt registrerat sig på, dvs. en specifik kurs och inle så oprecisa uppgifter som "registrerad på kurs inom ämnesgrupp Y med syfte och nivå X" e) en rapportering av de sluderandepå kursnivå skulle även innebära all kvalitetskontrollen av de uppgifter som rapporteras skulle bli betyd ligt enklare. Oavsett vilken tolkning avutredningens förslag som är den rätta anser SCB det vara en lösning som kommeralt bli myckel svår att genomföra i prakliken. Med ulredningens förslag är deloklart hur en studerande som kombinerat linjesludier med enslaka kurssludieroch därvid kommii atl skaffa sig en utbildning om minsl 60 poäng skallrapporteras. Till delta kommer all den studerande som byter läroanstalt ochinte uppnår 60 poäng vid någondera läroanstalten inte alls kommer med istatistiken, även om vederbörande totalt avlagt mer än 60 poäng. SCB finner det vidareotillfredsställande att man inte skall ha den potentiella möjligheten atlkunna beskriva den myckel slora grupp studerande som inte når upp till 60poäng. Resultaten av sådana undersökningar av nybörjarnas sociala bakgrund ocharbetslivserfarenheter som enligt utredningen skall göras, riskerar atl blilämligen onyanserade om man bara kan konstatera atl ingående personer börjatstudera i högskolan men inte kan komplettera med några uppgifter om hur detgått med studierna i andra fall än för dem som avlagt minst 60 poäng. Prop.1979/80:104 91 SCB föreslår mol bakgrund av vadsom ovan anförts, all insamlingen av uppgifler om sludieresullal görskonlinueriigl på kursnivå och all liksom i del nuvarande provisoriska systemet(se avsnill 4,5 sid, 62 i ulredningen) uppgifler om hell avklarade kurser förstuderande vid utbildningar molsvarande de lidigare filosofiska fakullelernarapporteras. Med SCB; s förslag lill lösning ärman inle låst beiräffande vilken ul-flödesslatistik som skall las fram, menskall en låsning ske på del sätt ulredningen föreslår förordar SCB enredovisning av anlalet personer med 80 poäng i stället för 60 poäng som ärulredningens förslag. Skälen lill della skulle vara de som ulredningen självframför, nämligen slörre relevans i förhållande lill arbeismarknaden ochanpassning lill Svensk ulbildningsno-menklalur(SUN), De uppgifler om de studerandesutbildningsbakgrund, som ulredningen föreslår är emellertid inle tillfyllestför de beräkningar av elevströmmarna genom utbildningssystemet och utflödettill arbetsmarknaden som SCB:s prognosinstilul gör, Enkäluppgifler för vartiredje eller är för sällan och behörighetsgrund ger en alltförgrov indelning, ulan möjlighel atl särskilja sluderande från olika linjer igymnasieskolan. Som del provisoriska högskoleregislrel nu fungerar får manheller inle in uppgifler om behörighetsgrund från alla utbildningar, t, ex,inle från konslnärliga utbildningar av olika slag. Vad gäller antagna tillkommunal högskoleutbildning får man inte uppgift om när den behörighetsgivandeutbildningen avslutats, vilket är nödvändigt för prognosinstilulels ovan nämndaberäkningar. SCB finner denna lösning olämpligav produktionstekniska skäl. Uppgifterna om de studerandes utbildningsbakgrundär av inlresse inle enbari vid inträdet i högskolan utan också vid uppföljningav studieresultaten för olika nyböriargrupper. Enligi utredningen skall mananalysera sludieframgången bl, a, mol bakgrund av de studerandesbehörighetsgrund. Delta ger enligt SCB en alldeles för grov indelning somkommer att dölja verkliga skillnader. För alt statistik överstudieresultat skall bli meningsfull krävs enligt SCB all uppgifter frångymnasieskolans elevregister används för all beskriva utbildningsbakgrunden. Följer man ulredningens förslag ochavidentifierar materialet så snart slalisliken lagils fram, skulle del medföraökade kosinader, då man blir tvungen atl sambearbela gymnasieskolanselevregister och högskoleregislrel, SCB kan inte finna alt lagring avuppgifler ur gymnasieskolans elevregis-ler i högskoleregislrel innebär elt såstorl intrång i den personliga integriteten atl del motiverar de extrakosinader som upprepade sambearbelningar medför, F, ö, är utbildningsbakgrunden viklig slratifieringsvariabel även för andra specialundersökningar än demsom ulredningen föreslagil, SCB vill mol bakgrund av del ovansagda yrka på all man ulifrån lillgängliga maierial - uppgifler om tidigareutbildning från olika antagningssystem och gymnasieskolans elevregisler -framställer en med hänsyn till analysbehoven så noggrann bild som erfordras avde högskoleslu-derandes lidigare utbildning och all dessa uppgifter lagras ihögskoleregislrel. Utredningen förordar avinlegrilelsskäl alt man inte försöker förbällra kvaliteten på statistiken över2S:4-or, genom all sambearbeta högskoleregislrel med gymnasieskolanselevregister, SCB kan inle instämma i denbedömningen. Det kanske vikligasle inslaget i högskolereformen är just attöppna högskolan för nya grupper av sluderande. 1979/80:104 92 Ulredningen har ju för övrigtförordat all sambearbetning av högskoleregislrel med gymnasieskolanselevregisler skall göras regelmässigt, varför del är svårt att förslåinslällningen atl inle göra delta i fråga om statistiken över s, k, 25: 4-or, SCB vill undersiryka vikten av alluppgifler om de studerandes sociala bakgrund insamlas. De erfarenheter som SCBerhöll från den i ulredningen refererade insamlingen av uppgifter frånhögskolenybörjare hl -77 pekar på, alt en sådan undersökning bör omfallasamtliga nybörjare etl givel läsår. Detla mot bakgrund av dels den deball somförls om högskolerekry-teringen och som klart visal på otillräckligheten med enredovisning i sammanslagna utbildningsgrupper som en urvalsundersökning medför,dels all sådana uppföljningsundersökningar som utredningen skisserar blandsluderande med olika socnal bakgrund och vid olika utbildningar knappast låtersig göras om inle uppgifler finns för samtliga sluderande, SCB vill också härpeka på all de uppgifter om social bakgrund som samlades in förhögskolenybörjarna ht -77 omfattade såväl yrke som utbildning för föräldraroch den studerande. Samtliga dessa uppgifter bör så som ulredningen ocksåförespråkar användas för redovisning av social bakgrund,