prop · G30380 · 1979-12-31 00:00:00 — Sådanatystnadsplikter finns bl, a, i 7 § valutalagen (1939:350), 8§ lagen (1949:345)om rätten till arbetstagares uppfinningar, 192 § lagen (1955:183) ombankrörelse, 98 § lagen (1955:416) om sparbanker och 89 § lagen (1956:216) omjordbrukskasserörelsen. Att 20 kap. 3 § inte är tillämplig, om enenskild bryter sin tystnadsplikt enligt någon av de nu nämnda paragraferna,framgår av övergångsbestämmelserna till lagen (1975:667) om ändring ibrottsbalken. Enligt dessa skall nämligen 20 kap. 3 § i dess nya lydelse intetillämpas på sådana tystnadspliktsbestämmelser som inte var straffsanklioneradevid lagens ikraftträdande . De här aktuella bestämmelsernasaknade straffsanktion för enskilda . Enligt min mening leder de ändringar som bör göras i denyss angivna lagarna med anledning av den nya sekretesslagen inte till att detidigare osanktionerade tystnadsplikterna för enskilda nu blir straffsanklionerade.Det finns inte heller någon anledning att nu ändra på detta förhållande. Förtydlighetens skull bör dock de nu aktuella bestämmelserna utformas så att detklart framgår att ansvar för enskilda inte skall följa enligt 20 kap. 3 §brottsbalken. En annan sak är att en enskild kan drabbas av andra sanktioner änstraffansvar, om han bryter sin tystnadsplikt enligt nyssnämnda bestämmelser.Sådana sanktioner är t. ex. skadestånd eller disciplinära åtgärder inom detarbetsrättsliga området. Det kan tilläggas att bank- och valutalagstiftningen f.n. ses över och att de här aktuella frågorna kan övervägas också i det sammanhanget. Som framgår innebär förslaget att åtskilliga bestämmelserom tystnadsplikt för offenlliga funktionärer skall upphävas eller ändras.Därmed inställer sig frågan huruvida den som röjer uppgifter, för vilkatystnadsplikt gäller enligt en sådan bestämmelse, kan dömas till ansvar ävenefter det att regeln har upphävts eller ändrats. Avgörande för denna fråga ärom sekretess enligt sekretesslagen gäller för de uppgifter som har röjts. Om såär fallet, är röjandet straffbart även sedan den nya lagstiftningen har trätt ikraft. Innebär däremot sekretesslagen att någon sekretess inte gäller föruppgifterna i fråga, kan något ansvar inte ådömas. 1 överensstämmelse med 5 §lagen (1964:163) om införande av skall nämligen sekretesslagen (iförening med 20 kap. 3 § ) tillämpas, om den leder till frihet frånstraff eller till lindrigare straff. 1979/80:80 47 En förteckning över de tystnadspliktsbestämmelser m. m.som föreslås upphävda eller ändrade och deras närmaste motsvarigheter i den nyalagstiftningen bör fogas till protokollet som bilaga. 2.2 Följdändringar beträffande förhandlingssekretess Reglerna om förhandlingssekretess hos domstolarna är f. n.spridda på ett stort antal bestämmelser. Huvudbestämmelserna finns i de lagarsom reglerar förfarandet i mål och ärenden hos den ifrågavarande domstolen, bl.a. och förvaltningsprocesslagen (1971:291). Dessutom finnsbestämmelser som möjliggör förhandling inom stängda dörrar i vissa bestämdatyper av mål eller ärenden. En särskild möjlighet till förhandlingssekretessges i lagen (1947:630) om inskränkning av offentligheten vid domstolbeträffande allmänna handlingar. Enligt denna lag får förhandling hållas inomstängda dörrar då en sekretessbelagd allmän handling skall företes vidförhandlingen och en förhandling inom stängda dörrar inte är tillåten med stödav någon annan tillämplig lagbestämmelse. En förutsättning är dock att det ärav synnerlig vikt alt inte något som av hänsyn till allmänna eller enskildaintressen bör hållas hemligt blir uppenbarat genom att den ifrågavarandehandlingen offentliggörs. Gällande rätt medger också att en domstolsförhandlinghålls inom stängda dörrar av andra skäl än sekretesshänsyn. Syftet är här attbefria en part eller någon annan från det tryck eller den hämsko som enoffentlig domstolsförhandling kan innebära. Den nya sekretesslagstiftningen innebär att möjligheternaatt hålla domstolsförhandlingar inom stängda dörrar i princip styrs avsekretesslagen. Sekretessen enligt sekretesslagen utgör alltså grunden försådana beslut om förhandlingssekretess som har till huvudsyfte att skydda vissauppgifter mot att bli tillgängliga för allmänheten. Den nya tekniken harföranlett ändringar i främst (se särskilt 5 kap. 1 §).Ändringarna innebär att en domstol skall ha möjlighet att hålla en förhandlinginom stängda dörrar, om det kan antas att det vid förhandlingen kommer attförebringas uppgifter för vilka hos domstolen gäller sekretess som avses isekretesslagen. För ett beslut om förhandlingssekretess krävs i allmänhetdessutom att det bedöms vara av synnerlig vikt att uppgifterna i fråga hållshemliga. Bestämmelserna i 5 kap. 1 § skalltillämpas också av de allmänna förvaltningsdomstolarna (16 § förvaltningsprocesslagen).För förhandlingssekretess hos dessa uppställs emellertid inte något krav påatt det skall vara av synnerlig vikt att de sekretessbelagda uppgifterna interöjs. I fortsättningen skall de nu nämnda bestämmelserna iprincip uttömmande reglera förhandlingssekretessen hos domstolarna. Debestämmelser om förhandlingssekretess som f. n. finns i andra författningar böralltså upphävas. Det gäller också lag om inskränkningar avoffentligheten vid domstol beträffande allmänna handlingar. Förhandlingssekretessen i samband med sjöförklaringar börregleras i 1979/80:80 48 sjölagen (1891:35 s. 1) och inte i . Jagåterkommertilldenna fråga i specialmotiveringen. Också när det gäller mål om ersättning elleransvar enligt lagen (1971:1078) om försvarsuppfinningar bör förhandlingssekretessenregleras särskilt. Även i fråga om detta spörsmål får jag hänvisa tillspecialmotiveringen, 1 43 § utlänningslagen (1954:193) finns regler otn förhandlingssek~etess.Eftersom utlänningslagen nu är föremål för en allmän översyn, bör frågan omförhandlingssekretessen tas upp i det sammanhanget. Sådana bestämmelser som medger att förhandling hålls inomstängda dörrar av andra skäl än sekretesshänsyn berörs inte av de ändringar somnu föreslås, 2.3 Återstående följdlag.stiflning m. ni. Som jag har nämnt inledningsvis blir det nödvändigt medytterligare följdlagstiftning till den nya sekretesslagen. a. krävsbestämmelser som reglerar utlämnande av sekretessbelagda uppgifter till andramyndigheter i de fall där den s. k. generalklausulen i 14 kap. 3 §sekretesslagen inte är tillämplig. Sådana bestämmelser är förutsatta bl. a. på hälso-och sjukvårdsområdet och på socialtjänstområdet. Efter samråd med de närmastansvariga statsråden anser jag emellertid att förslag till denna reglering börläggas fram i annat sammanhang, 1 kreditupplysningslagen (1973:1173) och inkassolagen(1974:182) finns tystnadspliktsbestämmelser. Även dessa bestämmelser böranpassas till den nya sekretesslagstiftningen. F. n. pågår en översyn avkreditupplysnings- och inkassolagarna. De följdändringar som skall göras idessa lagar bör därför tas upp i det sammanhanget. Andra följdändringar som blir aktuella är sådana sompåkallas av ändrad eller nytillkommen lagstiftning. Här kan exempelvis nämnaslagen (1980:11) om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m. fl. Denna lagstiftningträder i kraft och innehåller bestämmelser om tystnadsplikt m. m.för medicinalpersonal. Dessa bestämmelser måste ändras i och medsekretesslagens ikraftträdande . I vissa andra fall anser jag det lämpligt att avvakta medatt lägga fram förslag till följdlagstiftning. Det gäller bl. a. ändringar ilagen (1963:197) om allmänt kriminalregister och lagen (1965:94) ompolisregister m. m. 1 anslutning till sekretessbestämmelsen för uppgifter i deregister som avses med dessa lagar (7 kap. 17 S sekretesslagen) uttaladeföredragande statsrådet (prop. 1979/80:2 s. 214) att frågan om att ge denregistrerade rätt att ta del av registeruppgifter om sig själv fick övervägas isamband med följdlagstiftning-en. Den fråga det här gäller kräver närmareutredning om vilken lösning som skall väljas och vilka praktiska och ekonomiskakonsekvenser denna får för polisväsendet. Jag är därför inte beredd att nulägga fram något förslag om ändring i de nu angivna lagarna. En annan fråga som bör tas upp i ett senare sammanhang gäller 1979/80:80 49 förhållandet mellan lagen (1931:152) med vissabestämmelser mot illojal konkurrens (IKL) och sekretesslagen. 1 3 § IKL finnstystnadspliktsbestämmelser som gäller såväl offentliga funktionärer somenskilda. En motsvarande sekretessregel för offentliga funktionärer finns i 6kap. 1 § sekretesslagen. Föremålet för tystnadsplikten enligt 3 S förstastycket IKL är yrkeshemligheter. Tystnadsplikten gäller här endast förpersoner som är anställda i näringsverksamhet och är begränsad till den tid,under vilken tjänsteavtalet är gällande. Föremålet för tystnadsplikten ärenligt paragrafens andra stycke tekniska förebilder. Här gäller tystnadspliktenför alla, som har anförtrotts förebilden för utförande av arbete eller annarsför affärsändamål, oavsett om vederbörande är anställd eller inte.Tystnadsplikten är inte tidsbegränsad. Sekretessen enligt 6 kap. 1 § sekretesslagengäller i myndighets affärsverksamhet för uppgift om myndighetens affärs- ochdriftförhållanden. Sekre-tesslidens längd är . Som jag har sagtbygger sekretesslagstiftningen på att sekretessen för offentliga funktionärerskall regleras i princip uteslutande i sekretesslagen.Tystnadspliktsbestämmelsen i 3 § IKL bör därför göras tillämplig endast påenskilda. En sådan ändring av 3 § skulle emellertid leda dll en väsentligskillnad i fråga om tiden för tystnadsplikten mellan offentliga funktionäreroch andra anställda. En sådan skillnad är inte sakligt motiverad. För att ihuvudsak samma regler skall gälla för offentliga funktionärer och enskildamåste, förutom 3 § IKL, även 6 kap. 1 § sekretesslagen ändras. Vidare finns i12 § IKL bestämmelser om förhandlingssekretess som måste anpassas tillsekretesslagen. De här nämnda frågorna kräver emellertid ytterligareöverväganden innan något förslag kan läggas fram. Avslutningsvisskall nämnas att regeringsformen, tryckfrihetsförordningen ochriksdagsordningen innehåller tystnadspliktsbestämmelser (10 kap. 7 § RF, 3 kap.3 § TF samt 2 kap. 4 §, 4 kap. 15 § och 8 kap. 5 § RO). Någon ändring i dessaföreskrifter bör inte göras. I enlighet med vad jag nu har anfört har inomjustitiedepartementet upprättats förslag till 1. lag om ändringi , 2. lag om ändringi , 3. lag om ändringi sjölagen (1891:35 s.l), 4. lag om ändringi lagen (1934:437) för riksbank, 5. lag om ändringi lagen (1935:395) om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel m. m., 6. lag om ändringi lagen (1939:174) om tillverkning, införsel och försäljning av gasskyddsmateriel, 7. lag om ändringi valutalagen (1939:350), 8. lag om ändringi lagen (1944:133) om kastrering, 1 sami Nr 80 1979/80:80 50 9. lag om ändring i byggnadslagen (1947:385), 10. lag omupphävande av lagen (1947:630) om inskränkning av offentligheten vid domstolbeträffande allmänna handlingar, 11. lagom ändring ilagen (1948:390) om skyldighet för näringsidkare m. fl. att biträda vidplanläggningen av rikets ekonomiska försvarsberedskap, 12. lag om ändringi lagen (1948:433) om försäkringsrörelse, 13. lag om ändringi militära rättegångslagen (1948:472), 14. lag om ändringi lagen (1949:345) om rätten till arbetstagares uppfinningar, 15. lag om ändringi lagen (1950:272) om rätt för utländsk försäkringsanstalt att drivaförsäkringsrörelse här i riket, 16. lag om ändringi uppbördslagen (1953:272), 17. lagom ändring ilagen (1953:397) om avgift för fettvaror som användas för framställning av fettemulsionm. 18. lag om ändringi lagen (1955:183) om bankrörelse, 19. lag om ändringi lagen (1955:416) om sparbanker, 20. lag om ändringi lagen (1956:216) om jordbrukskasserörelsen, 21. lag om ändringi lagen (1956:245) om uppgiftsskyldighet rörande prisoch konkurrensförhållanden, 22. lag om ändringi atomenergilagen (1956:306), 23. lag om ändringi taxeringslagen (1956:623), 24. lag om ändringi lagen (1957:343) om oljelagring m, m., 25. lag om ändringi lagen (1957:668) om utlämning för brott, 26. lag om ändringi strålskyddslagen (1958:110). 27. lag om ändringi lagen (1958:295) om sjömansskatt, 28. lag om ändringi hälsovårdsstadgan (1958:663), 29. lag om ändringi lagen (1959:92) om förfarandet vid viss konsumtionsbeskattning, 30. lag om ändringi lagen (1959:254) om utlämning för brott till , , ochNorge, 31. lag om ändringi reglementet (1959:293) angående allmänna pensionsfondens förvaltning, 32. lagom ändring ilagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring, 33. lag om ändringi lagen (1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allmänförsäkring, m. m., 34. lag om ändringi civilförsvarslagen (1960:74), 35. lag om ändringi lagen (1961:181) om försäljning av teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat, 36. lag om ändringi lagen (1961:381) om tillverkning av och handel med fodermedel m. m., 37. lag om ändringi sjukvårdslagen (1962:242), 38. lag om ändringi lagen (1962:381) om allmän försäkring, 39. lag om ändringi krigshandelslagen (1964:19), 1979/80:80 51 40. lag om ändringi stämpelskattelagen (1964:308), 41. lag om ändringi lagen (1964:542) om personundersökning i brottmål, 42. lag om ändringi stadgan (1964:679) om publicus, 43. lagom ändring ilagen (1965:61) om behörighet att utöva veterinäryrket m. m., 44. lag om ändringi lagen (1965:719) om säkerheten på fartyg, 45. lag om ändringi lagen (1966:314) om kontinentalsockeln, 46. lagom ändring ilagen (1967:940) angående omsorgerom vissa psykiskt utvecklingsstörda, 47. lag om ändringi lagen (1968:430) om mervärdeskatt, 48. lag om ändringi miljöskyddslagen (1969:387), 49. lag om ändringi allmänna arbetstidslagen (1970:103), 50. lag om ändringi sjöarbetstidslagen (1970:105), 51. lag om ändringi lagen (1970:244) om allmänna vatten- och avloppsanläggningar, 52. lag om ändringi lagen (1970:943) om arbetstid m. m. i husligt arbete, 53. lag om ändringi livsmedelslagen (1971:511), 54. lag om ändringi lagen (1971:1078) om försvarsuppfinningar, 55. lagom ändring ilagen (1971:1154) om förbud mot dumpning av avfall i vatten, 56. lag om ändringi lagen (1971:1204) om byggnadstillstånd m. m., 57. lagom ändring ilagen (1972:119) om fastställande av könstillhörighet i vissa fall, 58. lagom ändring ilagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder, 59. lag om ändringi datalagen (1973:289), 60. lag om ändringi lagen (1973:329) om hälso- och miljöfarliga varor, 61. lag om ändringi tullagen (1973:670), 62. lag om ändringi lagen (1974:13) om vissa anställningsfrämjande åtgärder, 63. lag om ändringi lagen (1974:268) med anledning av miljöskyddskonventionen den 19 februari1974 mellan , , och , 64. lag om ändringi gruvlagen (1974:342), 65. lag om ändringi abortlagen (1974:595), 66. lag om ändringi lagen (1974:890) om vissa mineralfyndigheter, 67. lag om ändringi lagen (1974:1082) om bostadsdomstol, 68. lag om ändringi lagen (1975:55) om folk- och bostadsräkning , 69. lag om ändringi lagen (1975:187) om kontroll av fabrikssteriliserade engångsartiklar för hälso-och sjukvårdsändamål, 70. lag om ändringi oljekrislagen (1975:197), 71. lag om ändringi steriliseringslagen (1975:580), 1979/80:80 52 72. lag om ändringi lagen (1975:689) om tystnadsplikt för vissa tolkar och översättare, 73. lag om ändring i bevissäkringslagen (1975:1027) för skatte- ochavgiftsprocessen. 74. lag otn ändringi lagen (1975:1083) om uppgiftsskyldighet rörande mottagande av olja, 75. lag om ändringi lagen (1975:1154) om varningstext och innehållsdeklaration på tobaksvaror, 76. lag om ändringi marknadsföringslagen (1975:1418), 77. lag om ändringi lagen (1976:295) om skyldighet för näringsidkare att medverka vid lagring förförsörjningsberedskap, 78. lag om ändringi lagen (1976:349) om uppgiftsskyldighet i planeringsfrågor, 79. lag om ändringi lagen (1976:351) om styrelserepresentation för de anställda i aktiebolag ochekonomiska föreningar, 80. lag om ändringi lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, 81. lag om ändringi lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet, 82. lag om ändringi lagen (1976:838) om allmänna fjärrvärmeanläggningar, 83. lag om ändringi lagen (1977:292) om tillverkning av drycker m. m., 84. lag om ändringi lagen (1977:293) om handel med drycker, 85. lag om ändringi lagen (1977:439) om energiplanering, 86. lag om ändringi lagen (1977:729) om patentbesvärsrätten, 87. lag om ändringi konsumentkreditlagen (1977:981), 88. lag om ändringi arbetsmiljölagen (1977:1160), 89. lag om ändringi lagen (1978:160) om vissa rörledningar, 90. lag om ändringi förfogandelagen (1978:262), 91. lag om ändringi ransoneringslagen (1978:268). 92. lag om ändringi lagen (1978:277) med bemyndigande att meddela föreskrifter i fråga omanordning för förbrukningsmätning av elektrisk energi, vatten ellervärmeenergi, m. m., 93. lag om ändringi lagen (1978:440) om kollektivtrafiknämnd, 94. lag om ändringi lagen (1978:880) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter, 95. lag om ändringi lagen (1979:217) om allmän folk- och bostadsräkning , 96. lag om ändringi lagen (1979:357) om yrkesmässig försäljning av dyrkverktyg, 97. lag om ändringi fondkommissionslagen (1979:748), 98. lag om ändringi lagen (1979:749) om , 99. lag om ändringi lagen (1979:1155) om insamling av uppgifter för och statligplanering, 100. lag om ändring i lagen (1980:2) om finansbolag. 1979/80:80 53 4.1 Förslaget till lag om ändring i 1 15 kap. 6 § föreskrivs att rätten kanförordna att äktenskapsmål skall handläggas inom stängda dörrar, om part begärdet. Med äktenskapsmål förstås enligt 15 kap. 1 § dels mål omäktenskapsskillnad, dels mål vari tvisten rör huruvida man och kvinna ärförenade i äktenskap med varandra. Möjligheterna för en domstol att hålla förhandling inomstängda dörrar skall, som anges i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.2), ifortsättningen i princip framgå av och förvaltningsprocesslagen.Föreskrifterna i 15 kap. 6 § skall därför upphävas. En förutsättning för att beslut om förhandlingssekretessskall kunna meddelas är enligt 5 kap. 1 § att det kan antasatt det vid förhandlingen kommer att förebringas sekretessbelagda uppgifter.Enligt 9 kap, 15 § sekretesslagen gäller sekretess hos domstol i äktenskapsmålför uppgifter om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om någon avparterna begär det och det kan antas att den enskilde eller någon honomnärstående lider skada eller men om uppgifterna röjs. Om sådana uppgifterförebringas vid en förhandling, kan alltså domstolen förordna att förhandlingenskall hållas inom stängda dörrar. 4.2 Förslaget till lag om ändring i I 20 kap. 10 § föreskrivs att rätten i måleller ärende som avses i den balken kan förordna att förhandling skall ske inomstängda dörrar när det befinns lämpligt. Möjligheterna för en domstol att hålla förhandling inomstängda dörrar skall, som nämndes, i fortsättningen framgå avrättegångsbalken och förvahningsprocesslagen. Föreskrifterna i 20 kap. 10 § föräldrabalkenskall därför upphävas. En förutsättning för att beslut om förhandlingssekretessskall kunna meddelas är enligt 5 kap. 1 § och 16 § förvaltningsprocesslagenatt det kan antas att det vid förhandlingen kommer att förebringas sekretessbelagdauppgifter. Enligt 9 kap. 15 § sekretesslagen gäller sekretess hos domstol i måloch ärenden enligt för uppgifter om enskildas personliga ellerekonomiska förhållanden, om någon av parterna begär det och det kan antas attden enskilde eller någon honom närstående lider skada eller men om uppgifternaröjs. Om sådana uppgifter förebringas vid en förhandling, kan alltså domstolenförordna att förhandlingen skall hållas inom stängda dörrar. Förförvaltningsdomstolarnas del blir detta aktuellt främst i frågor som avses i 21kap. 1979/80:80 54 4.3 Förslaget till lag om ändring i sjölagen (1891:35 s.1) 1 308 § sjölagen finns föreskrifter omförhandlingssekretess. Reglerna härom innebär att - om sjöförklaring inte ägerrum beträffande två fartyg-den sjöförklaring som äger rum först helteller delvis skall hållas inom stängda dörrar, om befälhavaren eller redarenbegär det och synnerliga skäl inte talar däremot. Denna regel omförhandlingssekretess gäller såväl vid tingsrätt som hos svensk konsul, som harbemyndigats att hålla sjöförklaring (jfr 305 i) sjätte stycket sjölagen). Enligt 305 § andra stycket sjölagen gäller beträffandesjöförklaring inför domstol lagen (1946:807) om handläggning avdomstolsärenden, om annat inte följer av sjölagen. På grund av hänvisningen i11 § lagen om handläggning av domstolsärenden till gällerregeln i 5 kap. 1 § första stycket där om offentlighet hos domstol även vidsjöförklaringar. Särskilda regler om förhandlingssekretess finns, som harsagts, i 308 § sjölagen. Regler om förhandlingssekretess bör även i fortsättningenfinnas i sjölagen. Regleringen bör dock anpassas till sekretesslagen. Vidsjöförklaringar är det i första hand 8 kap. 16 § sekretesslagen som är avintresse. I denna paragraf finns det särskilda regler om när sekretess gällerför uppgifter i ärenden om utredning av fartygs sammanstötning med annatfartyg. Även andra uppgifter som bör kunna föranleda förhandlingssekretess kanemellertid förekomma vid en sjöförklaring (jfr exempelvis 2 kap. sekretesslagen). Med hänsyn till det anförda har . ''/08 S andra stycketsjölagen utformats så att förhandling fär hållas inom stängda dörrar, utövervadsomföljer av 5 kap. 1 § , om det vid förklaringen kommer attförebringas uppgift, för vilken gäller sekretess enligt 8 kap. 16 §sekretesslagen. För att domstolsförhandling skall få hållas inom stängda dörrarenligt 5 kap. 1 § krävs i princip att det skall vara av synnerligvikt att sekretessbelagda uppgifter inte röjs. Om det vid förklaringen kommeratt förebringas uppgifter som är sekretessbelagda enligt 8 kap. 16 § sekretesslagen,behöver alltså inte detta särskilda villkor vara uppfyllt för att förhandlingenskall få hållas inom stängda dörrar. Den föreslagna regleringen är tillämplig även i fråga omsjöförklaring inför svensk konsul. 4.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1934:437) förSveriges riksbank Bestämmelser om tystnadsplikt såvitt gäller finnsi 36 § (jfr även 35 §) lagen för riksbank. Tystnadsplikten torde gällaendast offentliga tunktionärer. Eftersom tystnadspliktsbestämmelser föroffentliga funktionärer i fortsättningen skall finnas bara i den nya sekretesslagen,bör 36 § lagen för riksbank upphävas. Tystnadsplikten för riksbankensfunktionärer kommer i stället att regleras i bl. a, 3 kap. 1 §, 5 kap. 2 och 3 §§, 1979/80:80 55 6 kap. 1 och 2 §§, 8 kap. 8 § samt 9 kap, 5 §sekretesslagen. 1 35 § lagen för riksbank finns bestämmelser somnärmast tar sikte på handlingssekretessen (jfr 31 § sekretesslag).Eftersom även handlingssekretessen i princip skall regleras uteslutande i dennya sekretesslagen, bör paragrafen upphävas. Regler om handlingssekretess iriksbankens verksamhet finns i de angivna bestämmelserna i den nyasekretesslagen, 4.5 Förslaget till lag om ändring i militärarättegångslagen (1948:472) Under beredskapstillstånd och då riket är i krig skallenligt 92 § militära rättegångslagen förhandling i ett militärt mål hållas inomstängda dörrar, inte bara då det i allmänhet är föreskrivet, utan också dåoffentligheten kan antas vara till skada för krigsföretag eller menligt förförsvarsmaktens säkerhet. Möjligheterna för en domstol att hålla förhandling inomstängda dörrar skall i fortsättningen i princip framgå av och förvaltningsprocesslagen.Föreskrifterna i 92 § mililära rättegångslagen skall därför upphävas. En förutsättning för att beslut om förhandlingssekretessskall kunna meddelas är enligt 5 kap. 1 § att det kan antasatt det vid förhandlingen kommer att förebringas uppgifter för vilka hosdomstolen gäller sekretess som avses i sekretesslagen. Bestämmelser omsekretess till skydd för försvarsintressena finns i 2 kap. 2 § sekretesslagen.Bestämmelserna gäller också hos en domstol. För att en domstolsförhandlingskall få hållas inom stängda dörrar ställs dock upp det villkoret att det skallvara av synnerlig vikt att uppgifterna inte röjs.