prop · G30321 · 1979-12-31 00:00:00 — med redogörelse för verksamheten inom ; Regeringen överlämnar till enligt bifogadeutdrag av regeringsprolokoll redogörelse för verksamhelen inom . Närvarande: statsminister , statsråden , ,, , , , , . De , ,, . Skrivelse till med redogörelse för verksamheteninom . 1 resolution 319 (1966) om förbindelserna med denationella pariamenlen uppmanar Europarådels rådgivande församling regeringarnaall lägga fram en rapport om verksamheten i inför sina parlament. Regeringen har lämnat sådanaredogörelser (skr. 1968:23, skr. 1969:27, skr. 1970:39, skr.1971: 119, skr. 1972: 107, skr. 1973: 161, skr. 1974: 131, skr. 1975/76: 8,skr. 1975/76: 141, skr. 1977/78:6, skr. 1978/79: 17). En redogörelse för verksamheteninom har utarbetats inom utrikesdepartemenielefler samråd med cheferna för justitie-, försvars-, social-, kommunikations-,budget-, utbildnings-, jordbruks-, handels-, arbetsmarknads-, bostads-,industri- och kommundepartementen. Redogörelsen bör fogas lill regeringsprolokolleli detla ärende som bilaga. Jag hemställer atl regeringen till överlämnarden inom ulrikesdepartemenlet upprättade redogörelsen för verksamhelen inomEuroparådets ministerkommitté . Regeringen beslutar i enlighet med föredragandenshemställan. Skr.1979/80:21 3 Redogörelse för verksamheten inom Del 62:a minislerkommitlémötet ägde rum den 27 april 1978.Sveriges delegalion leddes av utrikesminister . Från svensk sidadellog även sländiga ombud hos , ambassadör ,chefen för , departementsrådet , deparlementsrådelBertil , departementssekreterare ,departementssekreterare samt biträdande ombudet hos Europarådel,departementssekreterare . Ordförande vid mötet var premiär- ochutrikesminister . Huvudämnena för ministrarnas diskussion var utvecklingenav det europeiska samarbelel, mänskliga rättigheter, FN-frågor samtuppföljningen av slutakten frän den Europeiska säkerhets- och samarbetskonferensen(ESK) i ljuset av det avslutade Belgrad-mötet. 1 anslulning till minislerkommitlémötet den 26 april 1978deltog ministrama i det återkommande kollokviei med medlemmar av denparlamentariska församlingen. Vid detta möte behandlades huvudsakligen ESK-uppföljningsmöteli men även frågor angående budget. a) Utvecklingen av det europeiska samarbetet 1 sitl inledningsanförande redovisade ordföranden etl lillhonom från den europeiska fackliga samorganisationen, EFS (eller med engelskbeteckning och förkortning - European Trade Union Confederation, ETUC), framförtförslag om en - mellan regeringar och arbetsmark-nadsparter imedlemsländerna - kring sysselsättningen i . utrikesminister, , förklarade atl hans regering vore beredd att åta sig värdskapetför en sådan konferens. Det egentliga meningsutbytet om det europeiska samarbetetsutveckling öppnades traditionellt med anföranden av ordföranden i EG:sministerråd, utrikesminister . B. , ordföranden i EFTA:sministerråd, utrikesminister , samt Europarådels generalsekreterareGeorg Kahn-Ackermann. Det präglades av bekymmer för den rådande ekonomiskasituationen i allmänhet och arbetslöshelsläget i synnerhet. Utrikesminister underströk i sitt inlägg denallvarliga situationen för unga människor och sade bl.a.: "Om vi inlelyckas skapa meningsfull sysselsättning för ungdomama kommer deras attitydertill samhället att präglas av detta misslyckande". tog vidare upp invandrarfrågornas växandebetydelse i . Hon pekade ånyo på behovel av en grundläggande diskussionom invandrarnas problem och regeringarnas ansvar i detta sammanhang. Som etlförsta steg pä vägen mot den ministerkonferens hon själv föreslagit vid 1979/80:21 4 det 61:a minisierkommittémötet inbjöd lill etlförberedande möte pä tjänstemannanivå i . Samarbete på delta omräde,framhöll hon, ligger hell i linje med Europarådels strävan att värna ommänskliga rättigheter och social rättvisa. (Se även nedan under avsnill II: 2: d). b) Mänskliga rättigheter Till grund för diskussionen på denna punkl låg ett förslaglill deklaration som utarbetats efter ett belgiskt initiativ med anledning avatt det var antog sin universelladeklaration om de mänskliga rättigheterna och atl den Europeiska konventionenhade varit i kraft under . Utrikesminister anslöl sig till deklarationstextenoch framhöll bl.a. atl arbete på mänskliga rättighetsområdetaldrig kan anses avslutat. Hon pekade också på alt den antagna deklarationenfaktiskt var ell uttryck för medlemsländernas övertygelse att en ytteriigareutveckling är möjlig och önskvärd. Vi måste, sade hon, uppmärksamma inle barade traditionella mänskliga rättigheterna som skyddas genom den Europeiskakonventionen om de mänskliga rättigheterna, utan också de ekonomiska, socialaoch kulturella rättigheter vilka, även om de delvis täcks av den europeiskasociala stadgan, utan tvekan skulle kunna förstärkas ylterligare. Ministrarnas deklaration och dess uppföljning behandlasvidare nedan, bl. a. under avsnitt II: 1 och 11:2. delegalionschef,statssekreterare , framförde förslag om ytterligarenära samarbete mellan medlemsstater, särskilt beträffandebehandlingen av mänskliga rättighetsfrågor i FN. Som ett lämpligt ämne att idetta sammanhang diskulera utföriigare i pekade hon på det svenskaförslaget om en tortyrkonvention. inlägg koncentrerades på läget i södra ochbetonade det nödvändiga i att ytteriigare öka trycket på den sydafrikanskaregimen. De nordiska länderna, meddelade , diskuterade en utvidgningav del aktionsprogram som antagits vid del nordiskautrikesminister-mötet i . Bland de åtgärder som kunde övervägas inom FN:sram nämnde hon särskill ett totalt stopp för försäljning av klyvbart materialsamt överföring av teknologi, utrustning och tjänster på kärnkraftens område. d) Uppföljningen av ESK:s sluUkt i ljuset av Belgrad-mötet En av tidsskäl förkortad diskussion som å EG-staternasvägnar inleddes av utrikesminister, . B. , gav bl.a. uttryckål en allmän uppfattning alt Belgrad-mötet borde ses såsom en del av en dynamiskutveckling, vilken i sig utgör en del av en större avspänningsprocess. Ministrarnas höslmöte hölls . Skr.1979/80:21 5 fungerade biträdande premiärminister . Cassar.Denna gång representerades av utrikesminister , Delegationeni övrigl bestod av ständiga ombud hos Europarådel. ambassadör , kabinettssekreterare , kanslirådet samlbiträdande ombudet hos Europarådel, departementssekreterare . Vid en ceremoni före sessionens början deponeradeLiechtensteins regeringschef sitt lands anslutningsinstrumenthos generalsekreterare och undertecknade den Europeiskakonventionen om de mänskliga rättigheterna. blev därmedEuroparådels 2l:a medlemsstat. Dagordningen upptog ESK, utvecklingen av det europeiska samarbelel,samt etl anlal ärenden som aktualiserats vid föregående möten, nämligen frågorrörande terrorism, mänskliga rättigheter och den föreslagna ire-partskonferensenom sysselsättning i . Ministrarna underströk betydelsen av att Madridmötetförbereddes noggrant och pekade på den roll som kan spelahärvidlag. Uirikesminster framhöll med hänvisning till detpågående ESK-expertmötet i att medlemsstater har eltansvar att främja användningen av de olika medel - såsom skiljedom - som stårtill buds för fredlig lösning av tvister. Han poängterade vikten av del arbetesom inletts genom ESK och som syftar till att minska gränsöverskridandeluftföroreningar. b) Utvecklingen av det europeiska samarbetet tog del av redogörelser för verksamheteninom EG, EFTA och . I sin genomgång av den aktuella situationen beträffandeeuropeiskt samarbete och roll i detta hänseende pekade uirikesminsterBlix på ett antal punkter där arbete skulle kunna effektiviseras. I perspektivet av EG:s förestående utvidgning berörde HansBlix del praktiska samarbete som bedrivs på många fält inom ochbetonade att detta har stort värde för . Ministrarna antog en deklaration i vilken de förklaradeatt ökad uppmärksamhet skulle ges åt sådant arbele inom somsyftade till att öka det internationella samarbetet i kampen mol terrorism. har av praktiska skäl delegerat sin beslulanderälltill ställförelrädarkommitlén. Medlemsregeringarna representeras här av sinaständiga ombud hos eller, vid vissa sessioner, av de biträdandeständiga ombuden. Dessa befattningar har innehafts av ambassadörBengt Åkerren resp. departementssekreterare . Skr.1979/80:21 6 höll ställförelrädarkommitlén 17 möten om igenomsnitt . Vid vissa sessioner biträddes de ständiga ombuden avexperter från huvudstäderna. Så var fallel när kommittén diskuterade frågorrörande ESK och FN. Val av högre sekretariatstjänstemän tre högsla tjänstemän -generalsekreteraren, bilrädande generalsekreteraren och parlamentariskaförsamlingens sekreterare - väljs av parlamentariska församlingen på förslagav regeringama. diskuterade de tvåaktuella kandidaterna till posten som biträdande generalsekreterare,italienaren och belgaren . Den förstnämndevaldes vid församlingens aprilsession och inträdde i tjänst . I samband med parlamentariska församlingens minisession iLondon offentliggjorde den sin avsikt atttillsammans med övriga tre nordiska medlemsregeringar föra fram ambassadörOlof som kandidat till det val av generalsekreterare som skulle äga rumunder . Kandidaturen formaliserades och gjordes officiell genom ettbrev å de fyra nordiska regeringamas vägnar från utrikesminister lillgeneralsekreterare den 22 seplember 1978. budget för uppgick till cirka 158milj. FF. andel härav, 3,54 proceni, var 5.317.970 FF. Denna summainkluderade bl.a. bidrag lill budgeten för europeiska farmakopén samt föramortering på byggnadslånet för den nya Europarådsbyggnaden. Härutöver tillkombidrag lill Europeiska ungdomsfonden om 157.462 FF och ett bidrag tillutbyggnaden av Europarådels ungdomscenter om 100.000 FF. Till Europarådetsfond för bosälining och regional utveckling erlades såsom denandra av fyra åriiga kapitalteckningar samt 32.500 FF i administrativa kostnader. och fastställdes Europarådetsbudget till 167.092.300 FF. andel, som räknats om till 3,80procent, är 6.349.507,44 FF. lotala bidrag blir ungefär7.754.000 FF. Dessulom skall eriägga ungefär 170.000 FF till ungdomsfondenoch plus cirka 35.000 FF till fonden för bosättning ochregional utveckling. Verksamheten inom organisationens åtta huvudsektorer Viktigare frågor i kommittéurbetel Arbelet inom denna sektor har bedrivits i Huvudkommitténför mänskliga rättigheter (- CDDH*) och itre * Huvudkommittéerna anges i det följande vid det försiatillfälle som de omnämns med såväl svensk som engelsk beteckning saml denfranska bokslavsförkortning som genomgående används av . Skr.1979/80:21 7 Det fick en speciell prägel genom att 30år hade förflutit sedan allmänna deklaration om demänskliga rättigheterna antogs och gäll sedan den eui-opeiskakonventionen angående skydd för de mänskliga räiiigheterna och de grundläggandefriheterna trädde i krafl. fortsatte atl behandla ell antal ärenden pådet löpande arbetsprogrammet såsom konventionsuikaslen rörande ulländska korrespondentersställning respektive bestraffning av mened m.m. inför den europeiskakommissionen, domslolen och ministerkommittén. Beträffande det förstnämndautkastet fanns inle lillräckigt stöd inom kommittén för alt del skulle kunnarekommenderas lill minislerkommiltén. Man beslöt sälunda att tillsvidareuppskjuta arbetet på detta konveniionsulkast med möjlighet all äter la upp ärendeiom förulsältningarna därför skulle förbättras i framliden. Inte heller i frågaom del andra konventionsutkastet kunde man falla slutlig ståndpunkt.Huvudkommittén sköt upp del definitiva beslutet i frågan lill sill möle i maj1979. 1 samband med diskussionen om röstproceduren iEuroparådets ministerkommitté vid granskningen av rapporter från kommissionenför de mänskliga rättigheterna övervägde huvudkommittén möjligheterna att informeraenskild sökande om utgången av hans mål, även under andra omständigheter änsådana som anges i ariikel 32 i den europeiska konventionen om de mänskligarättigheterna. Delta spörsmål skulle utredas närmare av sekretariatet införkommitténs nästa möte. inledde behandlingen av en ny, mycket belydelsefullfråga, nämligen uppföljningen av utrikesministrarnas deklaration den 27 april1978 om de mänskliga rättigheterna. Enligl denna ges prioritet åt arbelel inom Europarådelpå alt undersöka möjligheterna fören utvidgning av listan över individuellarättigheter som bör åtnjuta skydd enligt europeiska konventioner eller päannat sätt. Det gäller särskilt rättigheter inom de sociala, ekonomiska ochkulturella områdena. Diskussionen fördes mot bakgrund också av församlingensrekommendation 838 (1978). beslöt att det sistnämndafrågekomplexet skulle behandlas med förtur och ägnas under nästamöte. I sitt yttrande till ministerkommittén erinrade huvudkommittén om attkontrollsystemet i den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheternainnebär atl speciella krav måste slällas på rättigheter som skall omfallas avkonventionen. En sådan rättighet måste sålunda vara grundläggande och allmänterkänd samt vara tillräckligt exakt preciserad för atl ålägga en stat rällsligaförpliktelser som kan prövas i domstol. Man borde undvika att inomkonventionens ram inrymma rättigheter som kunde försvaga dess auktoritet.Följaktligen borde man också överväga andra metoder att stärka just dessarättigheter, något som hade förutselts i aprildeklarationen. För att i detlasyfte förbättra samordningen med övriga berörda huvudkommittéerrekommenderades atl en särskild kommitté skulle sammankallas meduppgift att ulforma ett samordnat arbetsprogram för dessa kommittéer. Den expertkommitté som har i uppdrag att utvidgarättighetslistan i den europeiska konventionen om mänskliga rättigheterfortsätter den komplicerade och tidsödande genomgången av bestämmelsernarörande rättigheter som ansetts vara lämpade att tas in i konventionen. Man ärinriktad på atl slutföra denna del av arbetet för att sedan kunnaägna sig åt de frågor som föranleds av aprildeklaralionen. för förbättrande av proceduren enligt deneuropeiska konventionen om mänskliga rättigheter diskuterade bl. 1979/80:21 8 förbättra rättshjälpen till enskilda i förfaranden införkommissionen och domstolen. Kommittén ansåg all nuvarande syslem vartillfredsställande när väl elt mål blivil anhängiggjorl vid kommissionen, menden skulle ytterligare överväga frågan om rättshjälp i del förberedande skedet.Därvid skulle också utredas i vad mån de olika medlemsstaternas lätlshjälpssys-lemomfattade bistånd till enskild som har för avsikt all vända sig lillkommissionen. för information och undervisning rörandemänskliga rättigheter diskuterade möjlighelen att inom Europarådels ram följaupp den kongress rörande undervisning om mänskliga rättigheter som ägde rum iWien på initiativ av och den österrikiska regeringen.Vidare framfördes etl anlal förslag i syfte atl förbättra situationen belräffandedokumenlation och utgivande av publikationer på området. Man studerade ocksåmetoderatt effektivisera systemet med nationella korrespondenter för informalionom mänskliga rättigheter. En särskild expertkommitté sammanträdde under årel för ettmeningsutbyte om det av i framlagda förslagel tillkonvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandlingeller bestraffning. Särskildu uktivileter eller munifeslutioner Ett av och grekiska regeringen anordnat kollokviumägde rum i över ämnet "Den europeiska konventionenom mänskliga rättigheter i förhållande lill andra intemationella instmment ommänskliga rättigheter". Sociala- och socio-ekonomiska frågor a) Social trygghet Resolutioner som antagits av ministerkommittén Till den europeiska socialförsäkringsbalken är numeraanslutna , , , , , ,, , , och . På grundval avrapporterna från de olika länderna, som granskas av en expertkommitté ochdärefter av för social trygghet (), prövar ministerkommittén hur ländema har eflerievi de bestämmelser i balkenoch det därtill anslutande prolokollet som de har förbundit sig alt iaktta.Ministerkommittén uttalade sig i resolutionerna (78)13-20 omefterlevnaden - och i november1978 i resolutionerna (78)63 - 70 avseende perioden - 30 juni 1977.Mot tillämpning av instrumenten riklades liksom lidigare ingenanmärkning. Viktigare frågor i kommitléarbelet Arbelet på en revision av den nyssnämnda socialförsäkringsbalkenmed protokoll fortsatte med genomgång av de olika socialförsäkringsgrenarsom instrumenten avser. Ett principbeslul fattades om utarbetande av ettsammanhållet nytt instrument, som skall innehålla strängare krav, i synnerhet ifråga om hur slor del av befolkningen som en stals socialtrygghelslagstiflningskall läcka. Den skall emellertid också medge något Slörre flexibilitet itillämpningen än nuvarande instrumenl. Det avses bli möjligi alt tillträda detnya instrumentet i försia hand för stater som 1979/80:21 9 redan är bundna av de äldre instrumenten. Dessa staterskall kunna ratificera det nya instrumentet gren för gren. Andra stater skallkunna tillträda det nya instrumentet förutsatt atl de ratificerar ell flertalgrenar på en gång. Minimiantalet grenar som ratifikationen i dessa fall skallomfatta har ännu inte fastställts. för social trygghet är en av de kommittéersom ministerkommittén engagerat i vidareutvecklingen av arbele beträffandede mänskliga rättigheterna. 1 de studier som huvudkommittén gjort av socialtrygghetsfrågornaur denna synvinkel kom kommittén fram till alt några av rättigheterna på dettaområde borde kunna betraktas som så universella att del kunde övervägas atttillskapa ett mera utvecklat övervakningssystem för dem än del nuvarande. Delsystem som gäller enligt konventionen om de mänskliga rättigheterna kunde dockknappast anses användbart. Kommittén föreslog ministerkommittén att frågan skulleundersökas vidare inom ramen för arbetet pä en revision av socialförsäkringsbalken. Den expertkommitté, som sysslat med frågan om etteuropainstrument om ersättning vid arbetslöshet, presenterade en inlerimsrapportför huvudkommittén, avsedd att tjäna som underlag för direktiv att utarbeta enkonvention. En annan expertkommitté, som studerat möjligheterna tillsnabbare handläggning av sådana pensionsärenden som berör flera länder,presenterade en slutrapport innehållande förslag till en resolution med etlåtgärds-program. fortsatte sitt arbete med att förbereda deneuropeiska socialförsäkringsministerkonferensen i . Särskildu aktiviteter eller manijéstutioner arbete med förenklingar i förfarandet nären person, som lillfälligl vistas utomlands, blir sjuk och behöver vårdresulterade i atl tog initiativ till en expertkonferens i intemationellaarbetsorganisationens regi i . Syftet var att fä till stånd enkonvention för att lösa dessa frågor, vilka bl. a. har stor betydelse för turismen.I konferensen, som ägde rum i början av oklober 1978, deltog representanterför så gott som alla länder i , inklusive östeuropeiska stater. Därutarbetades ett preliminärt konventionsutkast, som kommeratt överarbetas viden ny konferens . I samarbete med en konferens i för de europeiskaländernas socialförsäkringsinrättningar i syfte att informera om deneuropeiska konventionen om social trygghet. behandlade ett förslagfrån den europeiska fackliga samorganisationen (ETUC) att inom Europarådetsram sammankalla en trepartskonferens om sysselsättningsfrågor. Förutsätl-ningamahärför studerades särskilt av den norska regeringen, som förklarat sig bereddatt vara värd för en sådan konferens. Tillräckligt stöd har emellertid hittillssaknats positivt beslut. diskuterade ställförelrädarkommitlén pariamentariskaförsamlingens rekommendation (nr 805) om förhällande tillarbetsmarknadsparterna och deras organisationer. Ett möte mellan StäUföreträdarkommitténoch företrädare för samt för den internaiionel- Skr.1979/80:21 10 la arbetsgivareorganisationen (Inlernational Organizationof Employers -lOE) och den gemensamma organisationen för EG-ländernasarbetsgivareföreningar och industriförbund (Union des Industries de la CommunautéEuropéenne - UNICE) ägde rum . I sitt svar på rekommendation nr805 uttalade ministerkommillén sin avsikt atl inbjuda lill elt nytt möle förall få del av organisationernas synpunkter på behandlingen av de socioekonomiskafrågorna. Viktigure frågor i konimilléurbetet för sociala frågor (forSocial Af-fairs - CDAS) utarbetade ell resolutionsförslag omungdomars inträde i arbelslivel och en expertgrupp studerade problem för äldrearbetstagare lill följd av ekonomiska och teknologiska förändringar. 1 samband med alt huvudkommittén gick igenomarbetsprogrammet beslöt den att ägna en större del än av sittarbete och sina resurser ät arbetslivsfrågor. Därigenom skulle en jämnarefördelning skapas mellan dessa frågor och sådana som rör social välfärd. c) Social omvårdnad m. m. Viktigure frågor i koinmitléurbeiet Vid silt vårsammanträde beslöt huvudkommittén för socialafrågor på svenskt förslag alt med hjälp av en konsult låta göra en studie avstatliga och icke-statliga organisationers roll i arbelel med internationellaadoptioner i . Vid sill höstsammanträde tog huvudkommittén, likaså påsvenskt initiativ, upp en första diskussion om en eventuell översyn av 1953års europeiska konvention om social och medicinsk hjälp. Kommittén behandladevid samma sammanträde en rapport års koordinerade stipendiegmpprörande socialarbetares och andra personalkategoriers roll vid återanpassningentill arbetslivet av personer som varit intagna på kriminalvårdsinsti-tuiioner.Man beslöt att motsvarande grupp för skall göra en jämförande sludieöver socialhjälpslagstiflningen i Europarådels medlemsstater. för sociala frågor höll eltextra sammanträde om frågan all ulvidga skyddet av de mänskliga rättighetematill att omfatta även sociala och ekonomiska frågor. Från svensk sida hävdademan i kommittén att det mesl ändamålsenliga sättet att främja de socialarättigheterna är all revidera den europeiska sociala stadgan. har som försia land ratificerat Europarådetskonvention om mig-rerande arbetstagares rättsställning (prop. 1977/78: 162, AU1977/78:33, rskr 1977/78:252). Det svenska förslagel i samband medkonventionens undertecknande alt sammankalla ett möte med deltagande avministrar som svarar för invandrarfrågor har beretts påtjänstemannanivå, bl. a. vid elt möte i Slockholm . Mötet beslöttillstyrka förslaget att sammankalla en migraiionsminislerkonferens och ensådan beräknas kunna äga rum . Resolutioner uniagna uv ininisterkoinmittén Ministerkommillén anlog en resolution (78)4 omsociala och 1979/80:21 II ekonomiska återverkningar på migrerande arbetares silualionlill följd av lågkonjunktur eller ekonomiska kriser. 1 resolutionen uppmanas medlems-sialernaalt utforma sin migrationspolitik på sådanl säll all utländska arbetare intedrabbas värre av lågkonjunkturers verkningar än övriga arbetare. Mot dennabakgrund rekommenderas bl. a. bättre arbelslösheisskydd för utländska arbetareoch utökad yrkesutbildning och social service. Minislerkommilténantog vidare är 1978 en resoluiion (78)33 om återförening av migrerandearbetares familjer. Resolutionen föreskriver att rälten till återförening börerkännas i berörda länders lagstiftning och att den väntelid som i vissa ländererfordras för all en ulländsk arbetares familj skall få rätl alt förena sig meddenne aldrig bör översliga 12 månader. 1 resolutionen uppmanas medlemssialernaäven alt vidla en rad ålgärder av prakiisk art i syfle att underlättafamiljeåterförening. antog slulligen enresolution (78)44 om olovlig invandring och illegal anställning av utländskaarbetare. Resolutionen utgår från de negativa följder som olovlig invandringhar för säväl berörda utländska arbetare som för övriga arbetare. 1resolutionen uppmanas medlemsstaterna att vidta en rad åtgärder i syfle alldels förhindra och motverka invandring av detla slag. dels förstärka berördaarbetares rättsliga och sociala ställning i den ulsträckning som är möjlig. Viktigare frågor i kommitléarbelet Särskilde representantens för flykting- ochöverbefolkningsfrågor rådgivande kommitté (Special Representaiive's Advisory Committe- CAHRS) behandlade vid ett extra möte möjligheterna alt stärkaskyddet av invandrares rättigheter på de sociala, ekonomiska och kulturellaområdena.