prop · G30320 · 1979-12-31 00:00:00 — 1979/80:20 Regeringens proposition medförslag till lag om tystnadsplikt för präst inom , m. m.; Regeringenföreslår att anlaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. 1propositionen föreslås en särskild lag om lyslnadsplikl för präsl inom . Lagen ersäller den ålderdomliga beslämmelsen i kyrkolagen om präsis lyslnadspliklvid bikt. Tystnadsplikten enligl den nya'lagen föreslås omfalla också vad som präslhar erfarit under själavårdande samlal. allmänna kyrkomöte har för sindel godkänt lagförslaget. Somen följd a v den nya lagen föresläs en ändring i regler omförbud i vissa fall mot vittnesförhör med präsl inom annal trossamfund än . Denya reglerna avses träda i kraft . Prop.1979/80:20 2 Lagom tystnadsplikt för präst inom Densom är prästvigd i har tystnadsplikt i fråga om det som han harerfarit under enskilt skriftermål eller under själavårdande samtal i övrigl. Dennalag träder i kraft . Genomlagen upphävs beslämmelserna i 7 kap. 2 § kyrkolagen till den del dessainnehåller föreskrifter om tystnadsplikl. Lag om ändring i Härigenomföreskrivs atl 36 kap. 5 § rätlegångsbalken skall ha nedan angivna lydelse. Ejmå någon höras som viitne angående något, som han enligt lag eller annanförfattning är pliktig att hemlighålla, med mindre den, lill vilkens förmåntystnadsplikten gäller, samtycker därtill. Ejheller eljest må advokat, läkare, tandläkare, barnmorska, sjuksköterska, kuralorvid familjerådgivningsbyrå, som drives av kommun, landstingskommun, församlingeller kyrklig samfällighet, eller deras biträden höras angående något, som pågrund av denna deras slällning förtrolls dem eller de i samband därmed erfarit,med mindre det är i lag medgivet eller den, lill vilkens förmån tystnadspliktengäller, samtycker därtill. Rättegångsombud,biträde eller försvarare må ej höras som vitlne om vad som för uppdragelsfullgörande förtrolls honom, med mindre parten medgiver, att det må yppas. hinder av vad i andraeller Iredje stycket sägs vare annan än försvarare skyldig att avgiva utsaga imål angående brott, för vilket icke är stadgat lindrigare straffan fängelse . Omtystnadsplikt för präst inom Om tystnadsplikt för präst inom är särskiltstadgat, är särskill siadgat. inom annat trossamfund än Prästinom annat trossamfund än eller den som i så- svenska kyrkaneller den som i sådant samfund intager motsvarande dant samfund inlager molsvarande 'Senastelydelse 1977:1020. Paragrafen föreslås ändrad i prop. 1979/80:2. slällningmå icke hörus som vittne ställning må icke höras som viitne omnågot, som han vid hemligl skrif- om någol som han vid enskill skrif icrmåleller under därmed.iäniföriiga lermål eller under själavårdande samtal i övrigt har erfaril. som har lyslnadsplikl enligl 3 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen eller 9 S radioansvarighelslagen(1966:756) i vissa fall må utan hinder därav höras som vitine om förhållandesom lyslnadsplikten avser, därom stadgas i nämnda lagrum. Dennalag iräder i krafl . 1979/80:20 4 Närvarande:stalsminislern Ullslen, ordförande, och siaisråden , Mundebo, Wikslröm,, , , , , , , , Winlher, De ,, , , , Bondcsiam Proposition med förslag till lag om tystnadsplikt förpräst inom , m. m. Regeringenhar i skrivelse lill allmänna kyrkomöte (skr 1979:3) begärtkyrkomötets yttrande huruvida kyrkomötet för sin del godkände ett vidskrivelsen fogat förslag lill lag om lyslnadsplikl för präst inom svenska kyrkan.Regeringens skrivelse och det därtill fogade utdraget av regeringsprotokollbör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. Kyrkomötethar i skrivelse till regeringen anmält sitt beslul i frågan (KLU 1979:1, kskr1979:1). Kyrkomötets skrivelse och kyrkolagsuiskottets betänkande bör bifogasprotokollet som bilaga 2. Kyrkomötethar för sin del godkänt del lagförslag som har lagts fram i regeringensskrivelse med den ändringen atl lermen enskill skriftermål föreslås ersättauttrycket hemligt skriftermål. Jag ansluter mig lill kyrkomö-leis förslag. Somframgår av regeringens skrivelse lill kyrkomöiel var avsiklen atl förslaget tilländring i reglerna om prästs tystnadsplikt skulle föreläggas riksdagentillsammans med förslag lill följdändringar med anledning av den nyasekretesslagen. 1979/80:2 föreslås atl sekretesslagen skall träda i kraftförsl . Tystnadsplikten för präst är emellertid undantagenfrån sekretesslagens tillämpningsområde. Det finns därför inte någol hinder motatt de nya beslämmelserna om präsis tystnadsplikt träder i kraft den 1 januari1980 såsom har angetts i det av kyrkomötet godkända förslaget. 1 36 kap. 5 § femte styckelrättegångsbalken finns vissa bestämmelser om förbud mot vittnesförhör medpräster. Beslämmelserna innebär såvitt gäller präster inom altden för dessa särskilt stadgade tysinadsplik- 1979/80:20 5 tenhar eu ovillkoriigt företräde framför vittnesplikten. Hänvisningen i rätlegångsbalkenlill vad som är särskill siadgai om lyslnadsplikl för präsl inom svenska kyrkankommer atl avse den nya lagen. Härigenom kommer viitnesförbudet allomfatta också vad en präst har erfaril under själavårdande samtal vid sidan ombikten. I fråga om präster inomandra trossamfund än gäller förbud mol vittnesförhör omvad prästen har erfarit vid biki (hemligt skriftermål) eller under därmedjämförliga förhållanden. Beslämmelserna i rätlegångsbalken innebär f n. attpräster inom och präster inom andra trossamfund behandlas lika inu berört hänseende. Denna ordning bör inle frångås genom den nya lagen omprästs tystnadsplikt. Beslämmelserna om förbud mol vittnesförhör med prästerutom bör därför ändras så atl förbudei gäller inle bara vad somhar erfariis vid bikl också under själavårdande samlal i övrigl. Ultryckelenskill skriftermål såsom beteckning för bikten bör användas också i rätlegångsbalken. Medhänvisning till det anförda hemställer jag all regeringen föreslår riksdagenall anta c/e/sdet av kyrkomötet godkända förslaget lill lagom tystnadsplikt för präst inomsvenska kyrkan, rfe/5inom juslitiedeparlementel uppräiial förslag lill lag om ändring i räliegångsbalken. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. Prop.1979/80:20 6 Regeringens skrivelse till allmänna kyrkomöte med förslag till lag om tystnadsplikt för präst inom ; Regeringenöveriämnar till kyrkomötet bifogade utdrag av regeringsprotokoll för detyttrande som föredraganden har hemställt om. Prop.1979/80:20 7 Lagom tystnadsplikt för präst inom Densom är prästvigd i har lyslnadsplikl i fråga om det som han harerfarit under hemligt skriftermål eller under själavårdande samlal i övrigt. Dennalag träder i kraft . Genomlagen upphävs beslämmelserna i 7 kap. 2 § kyrkolagen lill den del dessainnehåller föreskrifter om tystnadsplikt. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , , , , ,De , ,,, , Bondeslam Skrivelsetill allmänna kyrkomöte med förslag till lag om tystnadsplikt förpräst inom Bestämmelseromtystnadsplikt för präst i finns i 7 kap. 2 § kyrkolagen.Paragrafen innehåller ett stadgande som innebär att präst har tystnadsplikt ifråga om vad som har anförtrotts honom under hemligt skriftermål. Samtycke frånden som har biktat sig anses inte kunna lösa prästen från hans lyslnadsplikl.Tystnadsplikten har enligl 36 kap. 5 § sista styckel rättegångsbalkenovillkorligt företräde framför vittnespliklen. Den har också företräde framförden s. k. meddelarfriheten enligt tryckfrihetsförordningen. Tystnadsplikten omfatlarinte vad som i övrigt har anförtrotts präst inom ramen för själavård. 1975års allmänna kyrkomöte har hos regeringen hemställt om utredning med uppgiftalt framlägga förslag till lagsliflning om präsis lyslnadsplikl (motion1975:12, kyrkolagsutskottets betänkande 1975:12, kyrkomötets skrivelse1975:11). I kyrkolagsutskottets betänkande framhölls bl. a. att den sedvanerättsligtgrundade tystnadsplikten för präsl angående vad han erfarit i själavårdsärendeinte lagligen kunde göras gällande efter den nya regeringsformens ikraftträdandeden . Utskottet fann rättsläget synnerligen otillfredsställandeoch behovet av lagstiftning på områdel trängande. Utskottet ansåg att lagsladgadtystnadsplikl borde omfatta allt vad präst erfarit i samband med själavårdandesamtal och bikt. Bestämmelsen borde enligt utskottet gälla alla prästvigdapersoner, oavsett om de uppehåller prästerlig ijänsl eller ej. Kyrkomötetshemställan överlämnades av regeringen till tystnadsplikts-kommittén förbeaktande. Kommittén föreslog i sitt betänkande (SOU 1975:102) en bestämmelseom tystnadsplikt för präst som tar emot bikt eller 1979/80:20 9 dellari själavårdande samlal. Beslämmelsen skulle ingå i en lag om offenlliga funktionärerslyslnadsplikl och skulle beröra endasi sådana präsier som innehar prästerligtjänst. För att tillgodose behovet av tystnadsplikt för präsier som inie är anslälldainom föreslog kommilién alt en molsvarande beslämmelse skullelas in i 7 kap. 2 § kyrkolagen. 1 departementspromemorian(Ds Ju 1977:1 och 11) Handlingssekreless och lyslnadsplikl finns förslag ny sekretesslag, som skall ersätta den nuvarande sekrelesslagen och sominnehåller en gemensam reglering av handlingssekreless och lyslnadsplikl. Promemorieförslagelupptar inte någon bestämmelse om tystnadsplikt för präsl, utan i det hänseendelgörs endast en hänvisning lill vad som är föreskrivel i kyrkolagen. Någonändring i gällande regler föreslås inle. Som skäl för dessa slåndpunklerhänvisas bl. a. lill alt frågan om tyslnadsplikl för präsl som offenlligfunktionär kan komma atl ha en i liden begränsad akiualitel med lanke på atlförhållandet mellan slaten och kan komma atl ändras som ett resullalav överläggningarna stat-kyrka. Regeringen har lill lagrådel remilierai eitförslag lill ny sekrelesslag som grundar sig på promemorieförslagel. Jaguttalade i det sammanhanget bl. a. följande. Förmin del ansluler jag mig lill uppfattningen att frågan om tyslnadsplikl för präslbör lämnas utanför sekretesslagen. Denna ordning synes mesl praktisk med lanke främslpå atl regler i ämnet kräver medverkan av allmänl kyrkomöte. Däremot anser jagall goda skäl talar för au en ändring i gällande regler genomförs i samband medalt en ny sekretesslag antas. Om ändrade relationer mellan staten och kyrkankommer till stånd, för frågan givetvis Övervägas på nytt. Jag avser sålunda atlinom korl hemställa att regeringen inhämlar yttrande års kyrkomöteöver etl förslag lill vidgning av den tystnadsplikt som f n. gäller enliglkyrkolagen. Om förslagel godkänns, kan det föreläggas tillsammans medförslag lill följdändringar med anledning av den nya sekretesslagen. Delär uppenbarligen inle tillfredsställande atl gällande tyslnadsplikl för präslnumera är begränsad lill uppgiftersom lämnas i samband med bikt. Som tysinadspliklskommitténhar föreslagil bör tystnadsplikten vidgas lill atl omfatta också sådant sompräst har erfaril under själavårdande samlal vid sidan om bikten. Debestämmelser som behövs bör tas in i en särskild lag. Samlidigl bör beslämmelsernai 7 kap. 2 § kyrkolagen i vad de avser tyslnadsplikl upphävas. Övrigabestämmelser i detta lagrum föreslås däremot inte ändrade. Den nyatystnadsplikten bör liksom den nuvarande ha företräde framför meddelarfriheten enligltryckfrihetsförordningen. Liksomf n. bör tystnadsplikten gälla den som är prästvigd i , oavsettom han har slällning som offenllig funktionär eller inte. Enliglpunkl 9 i övergångsbestämmelserna till regeringsformen erfordras för lagsliflningav förevarande slag samiycke av allmänt kyrkomöte. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag, efler samråd med chefenför kommundepartementel, au regeringen inhämlar kyrkomötets 1979/80:20 10 yttrandehuruvida kyrkomötet för sin del godkänner inom upprättatförslag till lagom tystnadsplikl för präst inom . Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar att från kyrkomötetinhämta det yttrande som föredraganden har hemställt om. Prop.1979/80:20 11 Kyrkolagsutskottetsbetänkande 1979:1 med anledningav regeringens skrivelse 1979:3 med förslag tilllag om tystnadsplikt för präsl inom Medöverlämnande av nämnda betänkande får jag anmäla au kyrkomöiel den 8 februari1979 har bifallil vad ulskollel hemsiälli. Prop.1979/80:20 12 Kyrkolagsutskottetsbetänkande i anledning av regeringens skrivelse med förslag till lag omtystnadsplikt för präst inom Regeringenhar i skrivelse, beslulad , nr 3, till kyrkomötet överiämnaluldrag av regeringsprotokoll föratt inhämta kyrkomötets yurande huruvida kyrkomöielför sin del godkänner vid skrivelsen fogat förslag till lag om tystnadspliktför präst inom . Skrivelsen har hänvisats till kyrkolagsutskotiet.Lagförslagel är av följande lydelse: Lagom lystnadsplikt Jör präsl inom Densom är prästvigd i har tystnadsplikt i fråga om det som han har erfarilunder hemligl skriftermål eller under själavårdande samtal i övrigt. Dennalag iräder i krafl . Genomlagen upphävs bestämmelserna i 7 kap. 2 § kyrkolagen till den del dessainnehåller föreskrifter om tyslnadsplikl. 1975års kyrkomöte hemställde hos regeringen om ulredning med uppgift att framläggaförslag till lagsliflning om prästs tystnadsplikt. I det belänkande av kyrkolagsutskotlel,somlåg lill grund för kyrkomötets slällningstagande, betecknades gällanderättsläge som synnerligen otillfredsställande. Detla sammanhängde främsl medall den lidigare sedvanerälisligl gällande tystnadsplikten för präst angåendevad han erfaril i själavårdsärende efterden nya regeringsformens ikraftträdandeicke kunde göras gällande, varför tystnadsplikten var inskränkt till uppgifterlämnade i samband med bikl, varvid den ålderdomliga bestämmelsen i 7 kap. 2 §kyrkolagen alltjämt var gällande. Detframhölls dels att lagsladgad tyslnadsplikl borde omfalla alli vad präst erfarili samband med själavårdande samtal och bikl, dels alt tystnadsplikten bordegälla även sådana prästvigda personer som ej uppehåller ijänsl inom . Detav regeringen framlagda förslaget tillgodoser de önskemål 1975 års Prop.1979/80:20 13 Enligt skrivelsen skall den nya tystnadsplikten liksom dennuvarande ha föreiräde framför meddelarfrihelen enligl tryckfrihetsförordningen. Enligt utskottets meninginnebär det framlagda förslagel en lillfredsslällande lösning av frågorna om präsislyslnadsplikl. Tysinadsplikiens avgränsning till vad priisien "erfarilunder hemligl skriftermål eller under själavårdande samtal i övrigl"innebär försl och främst, att allt som säges under bikl är föremål för ovillkoriigtystnadsplikl. Reglerna om bikl återfanns kyrkolag i 7 kap. underrubriken . Detla ålderdomliga uttryck har igällande kyrkohandbok ersatts med termen "enskilt skriflermål",vilken lerm enligt ulskollels mening är all föredraga. Ullrycket själavårdande samlalär vagt men avser all läcka alla upplysningar som präsl erhåller vid samlal medenskilda under sådana omständigheter, alt lysinad kan anses ha förutsatts avden som kommit i konlakt med priisien. På grund av vad sålunda anförlshemställer utskottet, atlkyrkomötet måtte lill regeringen anmäla, alt kyrkomötet för sin del godkänl detvid skrivelsen nr 3 fogade förslagel till lag om tystnadsplikt för präst inomsvenska kyrkan med den ändring, som nedan angivits såsom "Ulskollelsförslag". 1979/80:20 14 Lag om tystnadspliktför präst inom Densom är prästvigd i svenska Den som är prästvigd i svenska kyrkanhar tystnadsplikt i fråga om kyrkan har tystnadsplikt i fråga om del som han har erfarilunder hemligl det som han har erfaril under enskih skriftermål eller undersjälavårdande skriflermål eller under själavårdande samtal i övrigt. samtal i övrigl. Dennalag träder i kraft . Genom lagen upphävs beslämmelsernai 7 kap. 2 S kyrkolagen till den del dessa innehåller föreskrifter om lyslnadsplikl. /dena ärendes sluibehandfmg inom utskottet har deltagit: , ,biskop , , biskop , ,biskop *, , , , , , och . Ejnärvarande vid belänkandeis juslering.