prop · G303103 · 1979-12-31 00:00:00 — Del är emellerlid en öppen fråga vilka lyper av förändringar man kanförulse och vilkel kunskapsunderlag samhällel och näringslivel är beljänla av.Exempelvis är del inte självklart alt effekler av oväntade händelser, kvalitativaförändringar o,dyl,, låter sig undvikas genom utveckling av sofistikeradeplanerings- och informationssystem. Det är viktigt att uiredaren även lar delav erfarenheter från andra länder i dessa avseenden. Endasl med ingående kunskap om mekanismer med vilkamarknader, branscher och företag fungerar och samspelar kan enliilfredsslällande grund läggas för bedömning av långsiklig induslriellutveckling och därmed möjligheterna all påverka den med induslripoliliskainsatser. Allt mer komplexa och även nya samband och roller utvecklas. Därförlorde den långsiktiga kunskapsbildningen behöva inkludera och delvis bygga påförändrade synsält på hur indusirins marknader, branscher och förelag fungeraroch ulvecklas i elt samhällsekonomiskt perspektiv. Utredaren bör ange vilka behov, utifrån sådana synsätt, avfortlöpande kunskapsutveckling på det induslripoliliska fältet som föreliggersamt hur dessa behov skall kunna lillgodoses. Enligt min mening bör inle ensådan lösning eflerslrävas som innebär alt elt övergripande sammanhållandeansvar för all forsknings- och utredningsverksamhet lilldelas någon centralinstans. Det är av stor vikt att det finns en oberoende forskning utan direktakopplingar till uppdragsgivare med ansvar för induslripoliliska beslul. Delll1:16 Skr 1979/80:103 510 En yUeriigare uppgifl för utredaren bör vara att angevägar för samhället att följa upp och ulnyllja den informalion och den kunskapsom framkommer i Samband med del ulredningsarbele som bedrivs på olika håll ochi olika former. Utredningen bör arbela under former som främjar enkonstruktiv diskussion i hithörande frågor - l.ex. genom överläggningar medpersoner som genom silt arbete i skilda organisaiioner, förelag och myndighelerberörs av de frågor som ulredningen har alt sludera. Samråd bör i lillämpliga delar ske med ulredningen ominformaiionssysiemei förelag-samhälle saml med delegalionen för förelagensuppgiftslämnande (DEFU), Resultatet av uiredarens arbete bör föreligga senast , Med hänvisning lill vad jag nu har anförl hemsiiiller jagatl regeringen bemyndigar chefen för induslrideparlemenlet all lillkalla en särskild uiredare med uppgifl all uiredainformations-underlaget för den långsikliga induslripoliliken, atl besluta om sakkunniga, experler, sekrelerare och annatbiträde ål uiredaren. Vidare hemställer jag all regeringen föreskriver att kostnaderna för ulredningen skall belasla fjortondehuvudtitelns kommilléanslag. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan, Beslut vid regeringssammanträde 1979-06-21Departementschefen, statsrådet , anför. Stiftelsen bildades (prop,1961:77, SU 1961:89, rskr 1961:233), Rikllinjer för fondens nuvarandeverksamhel anlogs av (prop, 1975/76:200, NU 1976/77:7, rskr1976/77:50), har beslulat all fonden lillförs ell slalliglmedelslillskoll på sammanlagi 39 milj, kr. under budgeiårei 1979/80 samt atlfonden får fortsätta sin verksamhel även enligt nuvaranderiktlinjer (prop. 1978/79:100 bil. 1978/79:127 bil. 1, NU 1978/79:45,rskr 1978/79:322). Norrlandsfonden har till uppgifl atl främja näringslivelsutveckling i , främst i . Särskild uppmärksamhet skallägnas åt inlandskommunerna. Fonden skall stödja etablering och utbyggnad avdels induslri som är grundad på norrländska råvaror, dels sådan verksamhet iövrigt som är siödberätligad enligt normerna för det statliga lokaliseringsstödet.Fonden skall även la iniliativ lill och stödja utredningar och invesleringarsom bedöms vara av betydelse fördel norrländska näringslivel, samt främjasamordning av regional industriell service i . 511 Kommittéer:Industridepartementet Delll 1:16 skall fonden la initiativ till sådant forsknings- ochulvecklingsarbeie som syftar till all vidarcförädla norrländskaråvarutillgångar eller som på annal sätt är av betydelse för det norrländskanäringslivet. Stödet lill induslriell ulbyggnad och etablering harhillills varil tyngdpunklen i Norrlandsfondens verksamhel. Del lämnas i regeli form av lån. Siödet till industriellt utvecklingsarbete har under de senastearen (ikat kraftigt. Det lämnas i regel i form av län med villkorligåterbelalningsskyldighet, Stödel lill uiredningar och inventeringar saml lillforskning lämnas i regel i form av bidrag. har skett flera förändringar inomsamhiillels regionalpolitik och industripoliliska insalser på regional nivå.Dessa föriindringar påverkar förulsältningarna för Norrlandsfondensverksamhel. beslutade om åtgärder för att främja demindre och medelstora förelagens utveckling (prop. 1977/78:40, NU 1977/78:34,rskr 1977/78:110). Beslulel innebar bl.a. all regionala utvecklingsfonder inrättadesden varje län. Utvecklingsfonderna, som bl.a. har övertagit delidigare företagareföreningarnas arbelsuppgifler, är stiftelser med staten ochresp, landsiingskommun som huvudmän. Fondernas huvuduppgifl är all genomkreditverksamhet och företagsservice främja småföretagens utveckling. Den egnakredilgivningen sker i form av rörelselän och produklutvecklingslån.Rörelselån lämnas för anskaffning av anläggnings- och omsättningstillgångar medupp till . till en och samma lånlagare. Produklutvecklingslån lämnasför atl siödja utveckling och marknadsföring av nya produkler, processer ochsyslem för induslriell produklion. Högsta lånebelopp är 3 milj. kr. Produklutvecklingslånlämnas med villkorlig ålerbetalningsskyldighel. Del innebär bl.a. all lånel kanskrivas av om projektet misslyckas. Vidare har bildals regionalainveslmentbolag med verksamhel i de nordligaste länen. beslöl är 1977(prop. 1976/77:125, NU 1976/77:40, rskr 1976/77;.345) om medelslillskoll lillStatsförelag AB för alt finansiera bildandel av etl lill Norrboltens JärnverkAB knutet investmentbolag, , som heter Regioninvesl i (Regioninvesl), har lill uppgifl all stimulera induslriell utveckling iNorrbottens län. Vidare beslöl är 1977 (prop. 1977/78:40, NU1977/78:34, rskr 1977/78:110) all Svenska Induslrielableringsakliebolagels(Svelab) nyelableringsfrämjande insatser skulle försöksvis organiseras inom tvåsärskilda investmentbolag. Dessa skulle vara helägda dollerbolae lill Svelab,Del ena av bolagen skulle bedriva sin verksamhel i mellersla , Dellabolag, som heler , slarlade sin verksamhel den 1 juli1978, har statligt regionalpoliliskl slöd lämnalsför all påverka förelagens lokalisering till orler och regioner där enförstärkning av näringsliv och sysselsättning är önskvärd. En förstärkning ochvidareulveckling av del regionalpolitiska slödel har nyliuen beslulals (prop,1978/79:112, AU 1978/79:23, rskr 1978/79:4.35)' Systemet med lokaliseringslån,som f.n, lämnas endast för investeringar i bvggnader och maskiner, utvidgaslill all omfalla också marknadsföringsåtgärder, rörelsekapilal m,m. Andra helt eller delvis samhällsfinansierade organ meduppgifter som har anknytning till Norrlandsfondens verksamhet är SliftefsenIndustriellt Utvecklingscentrum i övre (lUC) och högskolan i , Trols alt särskilda åtgärder har vidlagils för att främjanäringslivets DelH1:16 Skr 1979/80:103 512 utveckling och diirmed öka sysselsättningen i ,kvarslår dock betydande regional- och industri politiska problem.Sysselsättningsgraden för såväl män som kvinnor ligger i Norrlandsläncn väsentligtunder riksgenomsnittet. Slora delar av industrin finns inom branscher som inteberäknas öka sin sysselsättning. Det är därför nödvändigl att söka utveckla delivskraftiga delarna av del befintliga näringslivel och få lill stånd ell ökatnyföreiagande. Särskilda insalser måste sålunda göras iiven i fortsättningen. Jag anser alt en översyn nu bör göras av Norrlandsfondensställning och uppgifler inom samhällets industri- och regionalpoliliskaorganisalion. Jag förordar därför att en särskild utredare tillkallas för allmed de ulgångspunkler jag anger i det följande göra en sådan översyn. En försia utgångspunki bör vara alt särskilda insatsermåste göras för all främja näringslivels utveckling i de nordligaste länen ochall de samlade resurser som samhället anvisar för delta ändamål skall ulnylijas så ralionellt som möjligt. Det innebär bl,a. att dubbelarbete av olikaorgan bör undvikas. En andra utgångspunkt för utredningsarbetet bör varariksdagens beslul om allmän inrikining av industripolitiken (prop. 1978/79:123.NU 1978/ 79:59, rskr 1978/79:415) resp, regionalpoliliken (prop, 1978/79:112,AU 1978/79:23, rskr 1978/79:435). En tredje utgångspunkt bör vara all de förslag somutredaren för fram skall rymmas inom ramen för de medel som f.n. anvisastill Norrlandsfonden. Utredaren bör karllägga om den ulvidgade stödverksamhetenbl.a. genom de regionala utvecklingsfonderna innebär dubbelarbete i förhållandelill Norrlandsfonden. Om så är fallel bör uiredaren överväga om Norrlandsfondensarbetsuppgifier och resurser helt eller delvis bör föras över till andra organför all de samlade resurserna skall utnylljas effeklivl. Del kan därvid ävenbli akluelll all överväga om ändringar bör göras av riktlinjerna och formernaför Norrlandsfondens och övriga berörda organs verksamhel. Utredningsarbetet bör bedrivas i nära samråd medNorrlandsfonden och dess anslällda, de regionala utvecklingsfonderna i deberörda länen, landstingskommunerna och länsslyrelserna i dessa län,, statens induslriverk och styrelsen för tekniskutveckling. Utredaren bör lägga fram sina förslag senasl under våren1980. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemsläller jagatt regeringen bemyndigar chefen för induslrideparlemenlet alt tillkalla en särskild utredare med uppdrag atl uiredaNorrlandsfondens uppgifler inom samhällets industri- och regionalpoliliskaorganisalion, att besluta om sakkunniga, experler, sekrelerare och annalbilräde ål uiredaren. Vidare hemsläller jag alt regeringen föreskriver atl kosinaderna för ulredningen skall belasta fjortondehuvudtitelns kommilléanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan, 513 Kommittéer:Industridepartementet Del II 1:17 , med uppdrag att utreda vissafrågor om en träteknisk utvecklingsenhet i Departementschefen, statsrådet , anför Träindustrin har stor betydelse för den svenskasamhällsekonomin. Branschen svarar för inemot en tiondel av den samladeindustriproduktionen och för lika stor del av sysselsättningen. Genom sinstruktur, med många små förelag utspridda på en mängd orler, har träindustrinen stor regionalpolilisk belydelse. Huvuddelen av produktionen avsätts påexportmarknaden. Delta gäller i stor utsträckning oförädlade produkler somsedan i betydande omfattning bearbetas och vidareförädlas i mottagarländerna. Om värdet av exporten skall kunna öka och samtidigtsysselsättningen bibehållas på nuvarande nivå krävs bl.a. alt den inhemskaproduktionen inriktas mot mer bearbetade och förädlade produkter, som är välanpassade till de slutliga förbrukarnas behov. Den svenska träindustrin behöverdärför utveckla nya produkler och produktionsmetoder. Jämfört med andrabranscher satsas emellertid inom träindustrin f.n. relativt litet på forskningoch utveckling. Kollektiv iräforskning bedrivs f.n. med stöd frånstyrelsen för teknisk utveckling (STU) inom skilda organ, i allmänhetorganiserade som stiftelser med branschorganisationer som huvudmän. Enarbetsgrupp med representanter för STU och sådana forskningsorgan arbelar f.n.med att söka organisatoriska förändringar i syfte att kunna samordnaverksamheten bättre och därmed utnyttja de kollekliva forskningsresurserna inomträindustrin på bästa möjliga sätt. Den särskilde utredaren (riksdagsledamoten )med uppdrag alt utreda frågan om lokalisering av ny verksamhet fillVästerbottens län har i etl delbetänkande (Ds B 1978:14) föreslagit att enträteknisk utvecklingsenhet inrättas i och organisatoriskt knytstill Stiftelsen Industriellt utvecklingscentrum i övre (lUC).Utredaren räknar med investeringar i lokaler m.m. samt andra kostnader under enföreslagen treårig uppbyggnadstid på sammanlagt ca 12,5 milj. kr., vilkaföreslås finansieras helt med statliga medel. Den fortsatta finansieringen avverksamheten förutsätts kunna ske till största delen genom kollekfivaforskningsbidrag från dels träindustrin, dels staten genom STU. Vidare föreslåruiredaren att en arbelsgrupp bildas för alt planera den föreslagnaverksamheten. Betänkandet har remissbehandlais. Träindustrins bransch- och fackliga organisationer har ien skrivelse fill regeringen understrukit vikten av attintensifierade forsknings-, utvecklings- och marknadsföringsinsatser medstatlig medverkan kommer till stånd på träindustrins område. En träteknisk utvecklingsenhet av föreslagen typ skulleenhgt min mening kunna bidra till en positiv utveckling av särskilt dennorrländska träindustrin, och därigenom långsiktigt stärka företagensmöjligheter till ökad export och sysselsättning. Den av utredaren föreslagnaanknytningen till lUC kan erbjuda praktiska fördelar. Jag vill erinra om att statsmakterna har beslutat(prop. 1978/79:100 bil. 12, UbU 1978/79:32, rskr 1978/79:272) alt en utökadträteknisk utbildning får anordnas vid högskolan i . 33 1979/80. DelH1:18 Skr 1979/80:103 514 möjlighet att förlägga delar av ulbildningen lillSkellefteå. En kombinalion av uibildning och forskning/utveckling skulle kunnamedföra en vä.senllig stimulans för träindustrin i området. Innan beslut i ärendel kan fallas måsle dock vissa frägorulredas ytterligare. Det gäller bl.a, frågan hur organisalion och verksamhetskall förhålla sig till den övriga framtida kollekliva Iräforskningen. den långsiktiga finansieringen klarläggas. Detta kan ske genomavtal mellan STU och träbranschens organisaiioner eller på annal lämpligl sätt.Kostnaderna under uppbyggnadsliden bör preciseras. Effeklerna på IUC:sverksamhel av den föreslagna Iräulvecklingsenheten och dess finansiering börockså klarläggas. Mot bakgrund av vad jag nu har anförl bör enorganisationskommitté tillkallas, med uppgift att närmare utreda vissa frägorangående den föreslagna trätekniska utvecklingsenheten i . Kommillénbör inrikla sill arbete på alt analysera nyssnämnda och näraliggande frågor. Kommiitén bör samråda med bl.a. STU, träindustrinsföretags- och fackliga organisationer, högskolan i , lUC, Skellefteåkommun samt sådana organ som bedriver kollektivt finansieradträforskning. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatl regeringen bemyndigar chefen för industridepartementet atl lillkalla en kommitté med högst sju ledamöter meduppdrag att utreda vissa frågor angående en föreslagen trätekniskutvecklingsenhet i , att utse en av ledamöterna all vara ordförande, all besluta om sakkunniga, experler, sekreterare och annatbilräde åt kommittén. Vidare hemställer jag att regeringen föreskriver atl kosinaderna skall belasta fjortonde huvudlilelnskommilléanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Styrmedel för näringslivets energihushållning, m.m. Beslut vid regeringssammanlräde Statsrådet . Vid min anmälan till proposilionen om rikllinjer förenergipolitiken (prop. 1978/79; 115 bil. 1 s. 101) förulskickade jag att jagskulle föreslå regeringen att bemyndiga mig att tillkalla en utredning för attse över industrins energihushållningsfrågor. Jag återkommer fill denna fråga. Den svenska industrin svarar för en belydande del avenergianvändningen i landet. Industrin använde ca el ochbränslen, vilket utgjorde av vår toiala energianvändning.Elanvändningen inom induslrin uppgick till ca vilket är ca 48 %av den totala elförbrukningen. 515 Kommittéer:Industridepartementet Delll 1:18 Regeringen har i proposilionen om rikllinjer förenergipoliliken bedömi all industrins användning av bränslen kommer att ökasnabbare än den lolala bränsleanvändningen i landel. Även elförbrukningenbedöms öka någol snabbare inom industrin än inom samhället i övrigl. Utvecklingen av industrins energianvändning är således avslor belydelse för ulvecklingen inom energiområdet i landet. Det är med tankehärpå myckel angeläget atl inom industrin uppnå målen för energipoliliken, dvs.sparsamhel med energi och övergång till en försörjning så långt möjligt baseradpå uthålliga, helst fömybara och inhemska, energislag med minsta möjligamiljöpåverkan. En god energihushållning kan på sikl vidare medverka lill attstärka vår industris internationella konkurrenskrafi. Ett flertal ålgärder kanbli aktuella för industrins del, bl.a. övergång till energisnålare processer,övergäng från oljeeldning till eldning med kol, flis, bark och andra fastabränslen, tillvaralagande av spillvärme saml utnyttjande av processånga förgenerering av elkraft. Vid många förelag bedrivs fortlöpande en belydandeverksamhet för atl förbättra energihushållningen. Staten har olika siyrmedellill sill förfogande för alt åstadkomma en fortsatt utveckling i deneftersträvade riktningen, nämligen beskattning av energi, bidragsgivning lillenergibesparande ålgärder, kunskapsöverföring genom utrednings- ochinformationsverksamhet, slöd till forskning och utveckling och till uppförandeav prototyper och demonstrationsanläggningar samt i vissa fall prövning enligtlag av energihushållningen. Staten kan också genom generella föreskrifterstyra utformningen av näringslivets byggnader, bl.a. med hänsyn tillenergihushållningen. Energibeskattningen har f.n. en utformning som i storutsträckning är statsfinansielll moliverad. De energi politiska aspekterna harendast i begränsad ulslräckning påverkat dess utformning. Regeringen har den 1mars 1979 bemyndigat chefen för budgeldepartemenlet atl tillkalla en kommitté(B 1979:06) med uppgift att utreda beskattningen av energi. Kommitténs främstauppgift är att föreslå ett system som ger beskattningen en mer utprägladkaraktär av styrmedel mot de mål som finns för energipoliliken. Detta gällerenligt direktiven (Dir. 1979:25) i hög grad energianvändningen inom industrin. Statsbidrag lill energibesparande ålgärder i näringslivetsprocesser samt till prototyper och demonslralionsanläggningar för bättreenergihushållning m.m. har utgått . Statsbidrag tillenergibesparande åtgärder i näringslivets byggnader har utgått sedan den 1 juli1974. T.o.m. innevarande budgelår har anvisat 1.128 milj.kr. Statsbidraget till energibesparande ålgärder i befintligabyggnader och processer har karaktären av tidsbegränsat stöd för att främjaövergång lill bättre energihushållning i bl.a. industriell verksamhet. Iproposilionen om riktlinjer för energipolitiken framhålls att en nedlrappningav denna bidragsverksamhet bör ske. Förslag rörande den fortsatta verksamhetenavses bli framlagt i samband med budgetpropositionen 1980. Elt Iredje styrmedel avseende näringslivetsenergianvändning är slatliga insatser för atl åstadkomma överföring av kunskapom metoder, teknik, kostnader m.m. för energibesparande åtgärder ochenergisnåla processer inom näringslivet. har sedan år 1975regeringens uppdrag att fortlöpande utreda frågor om energianvändningen inomnäringslivet. Verkel har genom utredningarna (SIND 1976:3) Tätorternas och den Delll1:18 Skr 1979/80:103 516 tunga industrins energiförsörjning oeh (SIND 1977:6)Indusirins energihushållning inventerat olika industribranschers möjlighetertill energibesparingar på korl sikl. Energifrågor i ett något längretidsperspektiv behandlas i ulredningen (SIND 1978:6) Prololyper ochdemonstrationsanläggningar för bättre energihushållning. I proposilionen omriktlinjer för energipolitiken har jag framhållil atl induslriverkets insalserför kunskapsöverföring är en viktig del av statens insalser för att främja enutveckling mol god energihushållning. Jag har vidare betonat i proposilionenatt utbildning och rådgivning är slalliga insalser av stor vikt i strävandenaalt åstadkomma en bättre energihushållning inom näringslivet. Det statliga stödet till forskning och utveckling rörandeenergianvändning i industriella processer m.m. har också lill syfte atl ökakunskapen om hur energihushållningen inom näringslivet skall kunna förbättras. Ett fjärde styrmedel beiräffande näringslivetsenergihushållning utgörs av tillståndsprövningen från energisynpunkt enligt 136a § byggnadslagen (1947:385,136 a § ändrad senasl 1976:213) (BL). Staten kanenligt denna lag pröva bl.a. energihushållningen hos vissa störreenergianvändare vid nyanläggning eller utbyggnad av verksamheten.Prövningsmöjligheten infördes då det tidigare kravet påtillstånd av regeringen för lokalisering av induslriell eller liknandeverksamhet, vars val av plats är av väsentlig betydelse för hushållningen medlandels samlade mark- och vattentillgångar, utvidgades till att omfatta ocksåindustriell eller liknande verksamhet av väsentlig betydelse för hushållningenmed energi. Motivet var att det är önskvärt att med hänsyn ull landetsenergihushållning ge samhället möjlighet att på ett bättre sätt än tidigarekunna bedöma och planera de stora energianvändarnas energihushållning.Samtidigt ändrades prövningen enligt 136 a § BL till att avse inle bara valelav plats utan också tillkomsten av verksamheten. utökadesprövningen till att gälla också verksamhet av väsentlig betydelse förhushållningen med iräfiberråvara. I 136 a § BL föreskrivs att prövningen generellt skallomfatta bl.a. nyanläggning av järn- och stålverk, metallverk och ferrolegeringsverk,sågverk med viss produktionskapacitet, fabrik för framställning av vissakemikalier eller petrokemiska produkter, fabrik för raffinering av råolja,kärnkraftanläggning, anläggning för upparbelning av kärnbränsle samtångkraflanläggning och annan anläggning för eldning med fossilt bränsle medtillförd effekt överstigande 500 MW. Utvidgning av vissa träfiberför-brukandeverksamheter skall också alltid prövas av regeringen. Nyanläggning ochutvidgning av annan verksamhet, vars tillkomst eller lokalisering är avväsentlig betydelse för hushållningen med energi eller med landets samlademark- och vattenUllgångar, prövas om regeringen i visst fall beslutar därom. har ungefär 100 prövningsärendenenligt 136 a § BL avgjorts av regeringen. I drygt tio fall, som främst gälltutbyggnader inom skogsindustrin, har särskilda villkor meddelats beträffandeenergihushållningen i de aktuella företagen. Det vanligaste energivillkorelhar gällt installation av anläggning för generering av motlryckskraft. Ettannat villkor har varit att företaget skall samråda med slatens induslriverkbeträffande vissa åtgärder rörande energihushållningen i anläggningen. I olika sammanhang har förslag om att förändra prövningenlagts fram. angav i rapporten tvåtänkbara alternativ för prövningen. Det ena alternativet innebär att denkoncessionsprövning enligt miljöskyddslagen (1969:387, ändrad senast 1978:161)som nu 517 Kommittéer:Industridepartementet Del H 1:18 sker utökas lill att omfatta också prövning avenergihushållningen. 1 del andra alternalivel föreslås förelagen i beslut medanledning av prövning enligt 136 a S BL regelmässigt åläggas all samråda medindustriverket i detaljfrågorom energihushållningen vid anläggningen.Industriverket framhöll i rapporten atl det andra alternativet inledningsvisär all föredra bl.a. av det skälel att del kan genomföras utan krävandeadministrativa insatser. Frågan om energiprövning enligt 136 a § BL behandladesockså av (I 1976:05) i betänkandet (SOU 1978:7) Energi.Kommissionen föreslog en översyn av prövningen. Därvid bör enligt kommissionenövervägas atl utsträcka prövningen till att omfatta såväl nya som befintligaanläggningar. Remissopinionen var delad vid behandlingen av dessaförslag. Några remissinstanser framhöll att möjligheten lill samordning medprövningen enligt miljöskyddslagen bör övervägas. Frän näringslivets sidaframfördes att energiprövningen bör avskaffas. Jag finner mot den bakgrund som jag här har angivit all ensärskild utredare bör tillkallas för att se över de administrativa styrmedlenrörande näringslivets energianvändning.