prop · G303117 · 1979-12-31 00:00:00 — Prop.1979/80:117 Regeringens proposition om vissa anslagsfrågor m. m. rörande försvaret; Regeringen föreslår att antaga de förslag somhar upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen lämnas förslag till inriktning avkrigsorganisationen inom det militära försvaret för perioden /81 - 1984/85.Därvid behandlas också frågan om framtida anskaffning av flygplan. Vidare läggsfram slutligt förslag för /81 beträffande anslagen Arméförband: Materielanskaffning,Arméförband: Forskning och utveckling. Marinförband: Materielanskaffning,Marinförband: Forskning och utveckling. Flygvapenförband: Materielanskaffningsamt Flygvapenförband: Forskning och utveckling. 1 1979/80. Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , Mogård, Åsling, Krönmark, BurenstamLinder, , , , , Proposition om vissa anslagsfrågor m. m. rörande försvaret Vid anmälan av prop. 1979/80:100 (bil. 7) förordade jagatt regeringens förslag beträffande vissa anslag inom utgiftsramen för detmilitära försvaret skulle föreläggas i särskild proposition undervåren 1980. I avvaktan härpå behandlade jag inte avvägningsprogrammensutveckling och de försvarsindustriella frågorna i propositionen. Regeringenbeslöt i enlighet med mina förslag. Jag anhåller att nu få ta upp dessa frågor. Jag vill i dettasammanhang också beröra frågan om utveckling av framtida flygplanssystem m. m. Storleken av preliminärt beräknade belopp och slutligtbegärda anslag framgår av följande sammanställning. Materielanskaffning 950 000 000 947 700 000 Forskning och utveckling 97 400 000 97 900 000 Materielanskaffning 691000 000 69100Q000 Forskning och utveckling 52 000 000 52 000 000 Materielanskaffning 1924 000 000 1968 900 000 Forskning och utveckling 397 969 000 354 869 000 4 112 369 000 4112 369 000 1979/80:117 3 2 fortsatta utveckling m. m. Vid anmälan av prop. 1979/80:100 (bil. 7 s. 31) lämnadejag en sammanfattning av överbefälhavarens programplan för det militära försvaret.I det följande lar jag åter upp överbefälhavarens förslag om avvägningsprogrammensoch de organisatoriska huvudprogrammens inriktning samt hans syn på vissaförsvarsindustriella frågor. Därefter sammanfattar jag den del avöverbefälhavarens programplan som behandlar flygvapnets materielanskaffning.Slutligen redovisar jag mina ställningstaganden till avvägningsprogrammensutveckling och till flygvapnets materielanskaffning. 2.2.1 Avvägningsprogrammens inriktning m. m. För inriktningen avavvägningsprngrammen gäller enligtöverbefälhavaren följande. Markstridsförbanden bör behållas i sin nuvarande nmfatlninguch ges en förbättrad eldkraft genum pansarvärnsvapen nch vapen för indirekteld. Infanteriförbanden bör ges en förbättrad rörlighet och eldkraft uch ettnytt rörligt kustartilleri bör tillföras. I första hand prioriteras brigaderoch nytt rörligt kustartilleri. För övervallensslridsförbanden gäller att de bör kunnaverka i flottiljförband. Sjörobotar med medellång räckvidd bör anskaffas tilltorpedbåtarna. Helikoptrar med särskild utrustning bör kunna upptäcka och bekämpaubåtar. För utläggning av minor bör särskilda minfartyg, övriga stamfartyg,helikoptrar och civila fartyg användas. Förmågan atl röja minor bör så långtdet är möjligt vidmakthållas. Vidare bör eftersträvas en god tillgång tillminor och en modernisering av dessa. Fjärrslridsförbanden bör bl. a. omfatta attackflyg förbekämpning av såväl sjö- som markmål. Attackflyget bör också kunna lösauppgifter inom luftförsvaret. I fjärrslridsförbanden bör vidare ingåubåtsförband. Ett nytt ubåtssystem bör utvecklas och anskaffas. Inom luftförsvarsförbanden bör jaktförbanden påbörja en ombeväpningtill flygplan JA 37. Vidare bör balans upprätthållas mellan flygande förbandsamt bas-, luftbevaknings- och stridsledningsförband. Antalet luftförsvarsförbandbör i huvudsak behållas och en del av förbanden bör ges en ökad effekt genomatt luftvärnsrobot 70 tillförs. Dessutom bör en utveckling påbörjas av ny luflvärnsmaterielmed mörker- eller allväderskapacitet. De organisatoriska huvudprogrammen bör enligt överbefälhavarenges följande inriktning. 1979/80:117 4 Huvudprogrammet Arméförband bör inriktas så attinfanteribrigader (IB 77), norrlandsbrigader och pansarbrigadcr prioriteras påbekostnad av äldre infanteribrigader (IB 66) uch skyttebataljoner. Deprioriterade förbandens pansarvärnsförmåga och förmåga till strid i mörker börförbättras. Elva infanteribrigader bör moderniseras uch handlingsfrihet finnasatt modernisera ytterligare en infanteribrigad eller organisera mekaniseradeförband. bör moderniseras och tillföras nya bandvagnar.Handlingsfriheten bör bevaras beträffande utformning av den framtidapansarorganisationen i östra . kommer förband med tungapansarvärnsrobotar att organiseras. organiserasluftvärnsbataljoner med robot 70 och luftvärnsförband med robot 67moderniseras. Dessutom påbörjas en omorganisation av fältarbets- ochunderhållsorganisationen. Den nya underhållsorganisationen baseras på en utökadsamordning med samhällets civila resurser. att omfalta de specifikt militäraförnödenheter och tjänster som behövs. förstärks närdet gäller akut omhändertagande, kirurgisk operationskapacitet och transporter. Inum huvudprngrammet Marinförband planeras en nedgång tilltvå ytattackflottiljer och en fristående torpedbåtsdivision. Flottiljernabeväpnas med sjörobotar. De sjörobotbeväpnade patrullbålsförbanden organiserasoch ett tredje minfartyg levereras. Minröjningsförbanden minskas med fyraflottiljer och minröjningsfunktionens framtida utformning studeras. Ubåtsförbandenkommer efter nödvändiga förlängningar av livstiden atl omfalta tolv ubåtar.Under perioden påbörjas en modernisering av två tunga rörligakustartilleribataljoner. Marinens lednings-, underhålls- och transportorganisationsamt kustbevakningsorganisationen ses över. Flottans basnrganisation anpassastill den förändrade krigsorganisationen och ges en ökad rörlighet. Vidarepåbörjas omorganisation vid ett antal av försvarsmaktens rörliga sjukhus ochett antal sjuktransportfartyg organiseras. Innm huvudprngrammet Flygvapenförband påbörjas en ombeväpningav jaktflygdivisiunerna till flygplan JA 37. Anskaffningen inriktas mnt åttadivisioner. Antalet medeltunga attackdivisioner är oförändrat fem nch en halv. Aitackflygförbandenskrigsorganisatoriska inriktning beror på det pågående utredningsarbetet ochstatsmakternas beslut. Spaningsförbandens skyddsförmåga förbättras genomtillförsel av jaktrobotar. Antalet flygbasbataljoner minskas under perioden.Inriktningen kan komma att förändras beroende på beslut om framtidaflygplansanskaffning. Dessutom kommer ett antal sjuktranspnrtflygplan att nrganiseras.Planeringen inriktas vidare mnt att antalet sektnrer och sektorstaber minskastill fyra. Nya radarkompanier för luftbevakning och stridsledning på hög höjdtillförs successivt krigsorganisationen. Ett antal förband med äldre materielläggs ned. Vidare införs i krigsorganisationen i en första etapp en ny radar för låghöjds- och 1979/80:117 = 5 1 samband med fortsatt omsättningsamordnas anskaffning, utbyggnad och utbildning mot det behov som är gemensamtför försvarsmakten. Fr. o. m. budgetårel 1980/81 styrs verksamheten inomhuvudprogrammet Operativ ledning m. m. genom nya delprogram som närmastbeskriver ledningsfunktioner i stället för som fidigare organisatoriskaenheter. Inom huvudprogrammet inriktas planeringen t. v. mot attbehålla sex militärområden. Tekniska försök och studier genomförs för attundersöka möjligheterna att utnyttja automatisk informationsbehandling ochinformationsöverföring på den centrala och regionala ledningsnivån. Deprioriterade ledningsplatsernas skydd förbättras fortlöpande. Överbefälhavarens planering för krigsorganisationensviktigaste förband framgår av följande sammanställning. Infanleribrigader (IB 77) Infanleribrigader (IB 66) Fältförband i övrigt (bataljoner) Torpedbåtsdivisioner (självständiga) Minfartyg (stam) Lednings- och basförband (bataljoner) ' Antal och typ av förband beror på den framtidainriktningen mot en tolfte infanteribrigad (IB 77) eller mekaniserade förband. - Del slutliga antalet Oygdivisioner beror på kommandebeslut. ' Det slutliga antalet bataljoner är under utredning. Överbefälhavaren har i sin planering utgått från deoperativa krav som ställs på försvarsmaktens utveckling. Han har emellertidockså redovisat vilka knnsekvenser de samlade materielbeställningarna får förförsvarsindustrins kumpelens. Enligt överbefälhavaren kan denna kompetensvara 1979/80:117 6 särskilt värdefull inom områden där vi inte kan förlilaoss på utländska marknader av sekretesskäl. Det kan vidare vara av väsentligbetydelse för svensk säkerhetspolitik atl vi behåller en egen förmåga attutveckla och producera system som är anpassade för svenska förhållanden. Likasåär det väsentligt att kunna upprätthålla en krigsproduktion. Andraindustripolitiska hänsyn av t, ex, samhällsekonomisk art kan leda till ökadekostnader vid anskaffning av försvarsmateriel. Enligt överbefälhavaren bördessa kostnader inle belasta försvarets utgiftsram. Överbefälhavaren anser attde senaste årens omfördelning av resurser från materielanskaffning tillfredsdrift och utbildning har skapal stora problem för försvarsmakten men ocksåför försvarsindustrin. Produktionsvolymen ligger inom flera materielområden påen nivå som är kritisk för industrins fortlevnad och för en bibehållen förmågatill krigsproduklion. Ytterligare en snabb minskning av maierielanslagenskulle enligt överbefälhavaren leda till en minskad handlingsfrihet attupprätthålla effekten i krigsorganisationen på . Inom ramen för regeringens anvisningar haröverbefälhavaren studerat och redovisal sex alternativa flygplansfamiljer. A:l 8 divisioner med flygplan JA 37 5 divisioner med flygplan SK 1 Ny nygplansplatttorm A:2 8 divisioner med flygplan JA 37 9 divisioner med flygplan SK 2 Ny flygplansplattform C:l 8 divisioner ined flygplan JA 37 2 divisioner med flygplan JA 37 B 4 divisioner med flygplan J 35 (låg modifieringsgrad) 45 flygplan av typ SK 3 Ny flygplansplattform C:2 8 divisioner med flygplan JA 37 2 divisioner med flygplan JA 37 B 4 divisioner med flygplan J 35 (hög modifieringsgrad) 45 flygplan av typ SK 3 Ny flygplansplattform D;l 8 divisioner med flygplan JA 37 6 divisioner med flygplan F 16 (direktköp) 45 flygplan av typ SK 3 Ny flygplansplattform D:2 8 divisioner med flygplan JA 37 6 divisioner med flygplan F 16 (slulmontering i ) Nyflygplansplattform 1979/80:117 7 Alternativ A:l förutsätier utveckling och anskaffning avfem divisioner av ett beväpnat skolflygplan benämnt SK 1. Efter produktion avdetta anskaffas ett utländskt flygplan. 1 är en vidareutveckling av flygplan 105 Ö.Det är ett skolflygplan som kan utrustas med begränsad attackbeväpning.Flygplanet är i huvudsak utformat för att användas för utbildning. Det kan intebära den sjörobot med lång räckvidd som ulvecklas i samarbete mellan marinenoch flygvapnet. Ett genomförande av alternativet medför under slutet av1980-talet och en allvarlig nedgång i förmågan till attackmot sjömål. Mot markmål kan systemet ges en omfattande beväpning. Systemetsinsatsförmåga begränsas dock allvarligt av dess dåliga fartprestanda samtbristen på telcmotmedel. 1 ger inte något nämnvärt tillskott tillluftförsvaret på grund av dess låga prestanda samt oförmåga att bärabåde jakt- och altackvapen. Alternativet kan inte anses försvarbart med hänsyntill kostnader och effekt. Enligt överbefälhavaren bör det därför inte komma ifråga. Alternativ A:2 förutsätter utveckling och anskaffning avnio divisioner av ett beväpnat skolflygplan med högre kvalitet än flygplan SK1. Detta flygplan kallas SK 2. Efter flygplan SK 2 anskaffas ett utländsktflygplan. 2 byggs i två skilda versioner, en tvåsitsig som ihuvudsak används för skoluppgifter (2 divisioner) samt en ensitsig förattackuppgifter (7 divisioner). Flygplanet liknar i flera avseenden flygplan SK 60 ochflygplan 105 Ö. Skillnaderna år främst betingade av förmågan att bära sjömålsrobotar.Flygplanet uppvisar flera likheter med flygplan A 38 når det gäller beväpningen.Avkall har dock getts bl. a. på elektronikutrustning och beväpning. I fräga omprestanda har flygplanet anpassats till samma bassystem sum flygplan A 38. 2 kan bära en betydande vapenlast menmöjligheterna att taktiskt/operativt utnyttja dessa vapen begränsas i viss månav flygplanets mindre goda elektronikutrustning m. m. och därmed möjlighet attöverleva i stridsmiljö. Flygplanets möjlighet till självförsvar samt förmåga tillinsats mot helikoptrar och transportflygplan är godtagbar. 2:sbidrag till luftförsvarseffekten är dock liten. 2 kan bäraspaningsradar-kapsel, vilket ger planet möjlighet att lösa spaningsuppgifter.Alternativets sjömålskapacitet motsvarar i stort sett vad som har angettsför flygplan A 38. Överbefälhavaren anser att de begränsningar som harframtvingats i fråga om flygplanets prestanda och elektronikutrustning ledertill att systemet hamnar på en väsentligt lägre operativ kvalitetsnivå än det tidigare 1979/80:117 8 flygplansprojektet /A38. 2 kan dock vid altackuppgifterfylla ett väsentligt operativt behov på den angivna ekonoiniska nivån. .Alternativetleder till avveckling av den svenska flygindustrin. Alternativen C:l uchC:2 förutsätter mndifiering uchanskaffning av två divisiuner av flygplan JA 37 B med attackförmåga utöverinplanerade åtta divisioner flygplan JA 37. Vidare modifleras fyra divisionerav flygplan J 35 Draken för attackuppgifter. Efter produktion av flygplan J 37B förutsätts anskaffning av ett utländskt flygplan. Modifieringen innebär atlflygplan J 35:s livslängd ökar fram . Två alternativ förmodifiering har studerats. Det ena alternativet har en låg modifieringsgrad medinriktningen att ge flygplan J 35 F en begränsad attackfunktiun. Flygplanet fårmöjlighet att bära attackvapen som möjliggör bekämpning av hårda och mjukapunktmål samt kommunikationer under dager. Flygplanet kan inte utnyttja ettnytt bassystem uch inte heller bära sjömålsrubntar med lång räckvidd. Det andra alternativet har en hög modifieringsgrad. Dettainnebär, utöver vad sum har angetts, att flygplanet kan utnyttja ett nyttbassystem samt bära sjömålsrubntar med lång räckvidd nch kvalificerad beväpningför attack mnt markmål. Flygplanets genmetri ändras med en större yttervinge,en rörlig nusvinge nch elt nytt landningsställ. Studierna har visat att mudifieringar av flygplan J 35till attackversiuner inte ger en effekt snm motsvarar kostnaderna. Ekonomisktgodtagbara alternativ medför en alltför begränsad atiackförmåga. En operativtgodtagbar modifiering medför kostnader som inte kan godtas. Däremot kan enförlängning av livstiden hos J 35 intill milten av för jaktuppgiftervara väl motiverad i flera alternativ. En utveckling och produktion av två divisioner av flygplanJA 37 med förbättrad attackkapacitet (JA 37 B) ger ett kvalitativt settgodtagbart system. Kvantitativt är systemet godtagbart endast om det betraktassom de två första divisionerna i en efterföljande serie. Eflersom dennaförutsätts bygga på ett utländskt projekt, finns det inte några operativa motivför att inte direkt börja en anskaffning ulomlands. Kostnaden för att utvecklaoch tillverka två divisioner av flygplan JA 37 B är inte försvarbar, om man sertill effekten. Luftförsvarsförmågan får genom flygplan J 35 och flygplanJA 37 B ett betydande tillskott . Härförerfordras emellertid inte någon modifiering av flygplan J 35 till en attackversion. Åtgärderna kan begränsas till en ren livstidsförlängning. Tillförselnav flygplan JA 37 B ger ökad spaningskapacitet. Sammantaget visar en ekonomiskt godtagbar inriktning avalternativet enligt överbefälhavaren kvalitativa brister i attackfunktionen motmarkmål nch vissa kvantitativa nch kvalitativa brister i attackfunktiunen mulsjömål. Alternativet ger gud luftförsvarskapacitet. Detta kan emellertid intehelt 1979/80:117 9 uppväga bristerna i attackfunktiunen. Överbefälhavarenanser atl knmbina-tinner av flygplan JA 37 B nch mudifierade flygplan J 35 av uperativaskäl inte bör anskaffas. Allernaliven C:l nch C:2 leder till atl framlidaflygplanssystem mäste anskaffas genum direktköp men innebär en förlängdavvecklingslid för den svenska flygindustrin. Alternativen D:l och D:2 förutsätter anskaffning av ettutländskt flygplan efter flygplan JA 37. För värderingen har förutsattsen anskaffning av ett system med prestanda som liknar det amerikanska flygplan F16:s. Flygplan F 16 bedöms under 1990-lalet som elt kvalificeratjaktflygplan med god attack- och spaningskapacitet. Flygplanet förutsätts kunnabära robot 15 och en i övrigt omfattande attack- och jaktbeväpning.Alternativet innebär ett betydande effekttillskott till luftförsvaret. FlygplanF 16:s förmåga att verka i stridsmiljö och beväpning mot mark och sjömål skapargoda förutsättningar för effektiva insatser. Flygplanet torde knappast heltkunna anpassas till vårt planerade bassystem. Detta kan medföra besvärandebegränsningar. Alternativet leder till avveckling av den svenska flygindustrin. Vid val mellan de alternativ som regeringen har anvisatanser överbefälhavaren - trots de olägenheter som basanpassningen kan innebära- att anskaffning av ett utländskt flygplan motsvarande flygplan F 16 är attföredra av operativa skäl. Sedan överbefälhavaren senasl redovisadesina ställningstaganden i flygplansfrågan har ett omfattande studie- ochvärderingsarbete genomförts inom ramen för perspektivplaneringen. Arbetetkommer att redovisas . Överbefälhavaren konstaterar att detoperativa behovet av ett flygplan som är allsidigt användbart för jakl-,attack- och spaningsuppgifter (JAS) klart har bekräftats i samtligahandlingsvägar som har studerats inom ramen för perspektivplaneringen. Enligt överbefälhavaren är det betydelsfullt att nu väljaen sådan linje i flygplansfrågan att förutsättningarna behålls att i framtidenanskaffa ett flygplan som kan lillgodose de operativa kraven inte bara förattackfunktionen utan även för jakt- och spaningsfunktionerna. Flygplanet börvidare kunna anpassas till den svenska basfilosofin. gjorda kontrollertyder enligt överbefälhavaren på att krav som motsvarar de svenska inte kommeratt vara styrande för aktuella utländska projekt. Det är därför enligtöverbefälhavarens mening angeläget att vi inom landet behåller en sådankompetens att vi kan påverka utformningen av framtida flygplan i viktigaavseenden. Mot denna bakgrund och mot bakgrund av de från operativasynpunkter negativa egenskaperna hus regeringens alternativ anseröverbefälhavaren att man direkt bör inrikta arbetet mul en framtida ersättning av hela 1979/80:117 10 Viggensystemei med elt J AS-system som i väsentligaavseenden utformas för att passa våra speciella förhållanden. Delta förutsätteren viss anpassning vad gäller det fortsatta utnyttjandet av flygplan J 35 ochflygplan AJ 37. Handlingslinjen innebär i praktiken att man slopar den hittillsförutsatta, separata anskaffningen av attackflygplan. Av krigsorganisaloriska skäl bör alternativet kompletterasgenom atl livstiden hos tre till fyra divisioner av flygplan J 35 förlängs tillår 1995. Den beskrivna handlingslinjen torde såväl operativt somindustriellt vara fördelaktigare än en utveckling av flygplan SK 2, även omutvecklingen av detla flygplan kompletterades med särskilda utvecklingsuppdrag. Överbefälhavaren framhåller alt han är fulll medveten omde problem som är förknippade med alternativet. Om de förutsattaförhandlingarna med utländsk industri och det inledande utvecklingsarbetetskulle peka på att alternativet inte är genomförbart, bör man gåöver till att anskaffa ett utländskt flygplan. De operativa skälen för dettahar överbefälhavaren tidigare redovisat. Statsmakternas slutligaställningstagande lill fnrtsalt utveckling kan enligt överbefälhavaren ske ianslutning till försvarsbeslut. Överbefälhavaren anser att det angivna alternativet börutvecklas innm ramen för successivt förändrade arbetsfurmer mellan myndigheteroch industri, varvid industrin bör få ett ökat eget ansvar men också stå enstörre risk. Detta förutsätter enligt överbefälhavaren en kraftfullprojektledning inom försvarsmakten samt maximerade kostnadsramar.Överbefälhavarens knstnadsberäkningar utgår i samtliga alternativ från chefensför flygvapnet och försvarets malerielverks kostnadsbedömningar. Mot bakgrundenav den korta tid som har stått till förfogande för att genomföra utredningenhar regeringens krav på att alternativen bör grundas på offerter från industrininte i något fall kunnat tillgodoses. Med de presenterade kostnaderna för alternativen och medden avvägning som chefen för flygvapnet har gjnrt av planerade alternativ knnstateraröverbefälhavaren att följande skillnader (milj. har erhållits för de olikaalternativen i förhållande till tillgängliga eknnumiska resurser. 1979/80:117 11 De kostnader som i alternativen D:l och D:2 redovisas somett överskridande av ramen 1980/81 - 19S4/i85 och1985/86-1989/90 grundar sig på antagandel atl del ulländska flygplanet skallbörja levereras under /89. Överbefälhavaren bedömer alt den fonderingsmöjlighetsom regeringen i sina anvisningar har öppnat för dessa alternativ samtmöjligheten att anpassa beställningstidpunkten ger förutsättningar för attinrymma alternativen i del sammanlagda ekonomiska utrymmet för varje period omfem budgetår. Kravel på kontinuerlig produktion gör att alternativ C:2måste anpassas så att flygplan JA 37 slutar tillverkas . Därmedföreligger inte den tidsmässiga och ekonomiska handlingsfrihet som allernaliv Dhar. Alternativet ryms således inte inom ramen. Alternativen har inom den redovisade planeringsramenbelastats med tillkommande kostnader. Dessa kostnader är framräknade med denförutsättningen att flygindustrin läggs ned, när aktuell flygplanstyp harslutat levereras. Om dessa knslnader är relevanta, kan överbefälhavaren inte nuta ställning till, eftersnm en särskild statlig utredning har tillsaUs för attstudera bl. a. dessa frågor. Kostnadernas storlek är direkt beroende av hur och påvilken nivå driften och underhållet måste läggas för alt säkerställatillgängligheten hos våra flygsystem när flygindustrin har lagts ned. Överbefälhavaren pekar dock på att delar av de kostnader,som har lagits upp som tillkommande kostnader i de olika alternativen, skalltillgodoräknas medel för anskaffning av ett nytt enhetsflygplan, om någon formav utveckling och produktion behålls inom landet. För alternativet med flygplan JAS anges i följande tabellett exempel på hur tillgängligt ekonomiskt utrymme, med nu gällandeförutsättningar, kan fördelas mellan skilda objekt efter flygplan JA 37 (milj.kr. 1980/81-1984/85 1985/86-1989/90 1990/91-1994/95 1995/96-1999/2Ö00 1980/81-1999/2000 Flygplan 35 F JAS (typ, serie och beväpning) 6 220 6 400 Överbefälhavaren anser all tillgängliga medel inom denförutsatta ekonomiska ramen gör det möjligt alt följa denna handlingslinje,under förutsättning att en betydande civil utveckling och produktion kommertill slånd vid svensk flyginduslri. Han anmäler dock att det är osäkert om lillgängligamedel är lillräckliga under mitten och sluiet av . 1979/80:117 12 Handlingslinjen förutsätter också att försvarsmakten i1982 års försvarsbeslut tillförsäkras en sådan ekonomisk ram att flygvapnet -inom ramen för en balanserad utveckling av försvarsmakten - kan tilldelas minslde resurser som överbefälhavaren har förutsatt. Perspeklivplaneringens fas 2 ärinle slutförd, varför en precisering av den lägsta ekonomiska nivå för försvarsmaktendär en sådan tilldelning är rimlig inte har kunnat ske. Överbefälhavaren anserpreliminärt att de resurser som han har förutsatt bör kunna tilldelasflygvapnet i en ekonomisk nivå för försvarsmakten som i storl sett motsvarar enprolongering av nuvarande planeringsnivå. Överbefälhavaren föreslår sammanfattningsvis attflygplansanskaffningen nu inriktas mol att omkring börja ersättasamtliga versioner av Viggensystemei. Ett beväpnat skolflygplan bör därför inteanskaffas. Det framtida bör så långt som det är möjligt lillgodosede särskilda svenska kraven på allsidighet och anpassning till vår basfilosofi.