prop · G303125 · 1979-12-31 00:00:00 — från anslagsposten.Återstoden beräknas inte räcka till för att täcka kostnaderna för utredningsverksamhetenunder resten av budgetårel. Jag räknar med ett ytterligare medelsbehov av 4,5milj. till anslagsposlen Övrig utredningsverksamhet under innevarandebudgetår. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Kommittéer m. m. på tilläggsbudget III flllstatsbudgeten för /80 anvisa ett reservationsanslag av 4 500000kr. Arbetsmarknad m. m. [2] B 2. Bidrag till arbetsmarknadsutbildning. På statsbudgeienför /80 har under ifrågavarande anslag anvisals sammanlagt2138668000 kr. Medlen förs över till arbetsmarknadsutbildningsfonden, vilkendämtöver också lillförs medel från arbetsgivare i enlighet med lagen (1975:335) om arbetsgivaravgift till arbetsmarknadsutbildningen. Från fondenbestrids kostnaderna för delprogrammel Arbetsmarknadsutbildning inom programmetYrkesmässig och geografisk rörlighet. Prop.1979/80:125 46 () hemställde i skrivelse den 2november 1979 alt ytteriigare 800 milj. kr. skulle anvisas under anslaget.Efter förslag av regeringen (prop. 1979/80: 101, AU 1979/80: 15, rskr 1979/80:159) har sedermera på tilläggsbudget II förbudgeiårei 1979/80 anvisal 629 milj. kr. Av detta belopp avsågs enligt proposilionen 200 milj. kr. alt täckaöverskjutande utbetalningar från budgetårel 1978/79. Resterande 429 milj. kr.avsågs dels uigöra kompensalion för höjda utbildningsbidrag (enligt nya reglerfrån ), dels täcka kostnaderna för en beräknad ökning av anlalelutbildningsveckor. 1 prupnsitiunen anmäldes atl frågan nm ökade anslag till skulöverstyrelsen(SÖ) flck anstå i avvaktan på ett bättre underlag för medelsberäkningen. Med skrivelse har SÖ överlämnat en prnmemnriamed närmare beräkningar av medelsbehnvet för verksamhelen / 80. Avpromemorian framgår följande. SÖ har i sin anslagsframslällning för budgeiårei 1979/80 beräknaimedelsbehovet utifrån antagandel atl inga väsentliga förändringar med avseendepå yrkesinriktning och lokalisering av utbildningen skulle ske jämfört med budgelåret1977/78. Ett stort antal utbildningar har dnck ändrats lillinnehåll och nmfatlning nch även Inkaliseringen har påverkats t. ex. genuminrättande av fliialer lill AMU-center. För atl tillguduse behuvet avarbetsmarknadsutbildning för arbetslösa ungdomar beräknas 15 milj. kr. för köpav utbildning hos andra uibildningsanordnare. Som en följd av beställningar från AMS harutbildningskapaciteten ulökats med /78 till andra halvåret1979. Ökningarna har bl.a. gällt allmän teoretisk preparandkurs, svenska förinvandrare, kurser inom tillverkning nch maskinskölsel, Iranspnrl nch kummunikatinnsaml servicearbete. Det ytterligare medelsbehnvet till följd av den reduvisadekapacitetsökningen, inkl. nämnda 15 milj. kr., beräknas sålunda till tutalt 95milj. Till följd av träffade löneavtal, snm ej kunde beaktas i anslagsframslällningenberäknar SÖ ett ökat medelsbehnv för löneknstnader med sammanlagt 55 milj. kr.Därtill beräknar SÖ elt ytterligare medelsbehov av 55 milj. kr. snm knmpensatinnför atl arbetsmarknadsutbildningsfnnden till följd av övergång till det slalligalönesystemet (SLÖR) under innevarande budgetår kummer atl belastas med trettun månadslöneulbelalningarmnt nurmalt tniv. De beräkningar snm SÖ nu har rednvisat visar att eltbelopp av 110 milj. kr. behöver tillföras fonden för alt täcka knslnader för avlalsenligalönehöjningar nch vissa knslnader snm uppstår i samband med övergången lill SLÖR.Jag förnrdar all så sker gennm anslag på tilläggsbudget 111 för budgetåret1979/80. Prop.1979/80:125 47 I fråga om det återstående beloppet, eller 95 milj. kr.,är beräkningsunderlaget fortfarande osäkert. Jag kan därför inle biträda SÖ:syrkande på denna punkt. Jag räknar således med att den planeradeutbildningsvolymen skall kunna genomföras med nuvarande anslagsbelopp inkl.del till-läggsanslag som jag har förordat. Skulle det emellertid visa sigatt lillgängliga medel vid budgetårets utgång inte täcker utbetalningarna fårfrågan om hur ett eventuellt underskoU skall läckas tas upp när belaslningenpå fonden under /81 kan närmare överblickas. Med hänvisning till det anförda hemställer jag allregeringen föreslår att till Bidrag till arbetsmarknadsutbildning påtilläggsbudget III till statsbudgeien för /80 anvisa ell anslagav I lOOOOOOO kr. [3] C 8. Bidrag till yrkesinriktad rehabilitering. Underdenna rubrik har på statsbudgeten för innevarande budgetår förts upp ett anslagav 214 milj. kr. Härav har under delprogrammet beräknats206850000 kr. För lönekostnader avseende personal vid arbetsmarknads-insfltutenhar beräknats . och för Inkalknstnader . Medlen disponeras av AMS för överföring tillarbetsmarknadsutbildningsfonden. beslutade (prop. 1978/79:73, AU1978/79: 20, rskr 1978/79: 186) om grunder för inrättande avarbetsmarknadsinstitut inom arbetsmarknadsverket och anvisade - pågrundval av förslag i budgetpropositionen /80 - medel för verksamheten. AMS har i skrivelse till den25 - i enlighet med vad jag anförde i budgetpropositionen för1979/80 -närmare beräknat lönekostnaderna för personal vid arbetsmarknadsinstitutenunder institutens första verksamhetshalvår. Enligt styrelsens beräkning knmmer utgifterna för löner lillpersonalen att uppgå till 113,4 milj. kr., vilket innebär en merkostnad om ca 8milj. i förhållande lill därför anvisade medel. Till grund för styrelsensberäkning ligger det löneläge som gäller från den , enuppräkning med ca 4,2 milj. kr. jämfört med tidigare lönenivå. Däremot har intemedräknats kostnader för lakar- och styrelsearvoden, korttidsvikarier på vissafunktioner och heller inle lönetillägg och L-ATF-medel. Kostnaderna under igängsättningsskedel beror dock i höggrad på i vilken takt vakanta tjänster kan tillsättas och övertalig personal ompla- Prop.1979/80:125 48 Enligt AMS bedömning kommer inbesparingar på icketillsatta tjänster att balansera dessa kostnader och även löneomräkningen den 1november 1979 nm 4,2 milj. kr. Uiöver anvisade medel . skulledärför erfordras ytterligare 3,9 milj. kr. För egen del beräknarjagbehovet av ytteriigare medel härför till 3 milj. kr. 1 budgetpropositionen /80 har beräknats 23,5 milj.kr. Arbetsmarknadsinstitutens lokaler har i slor utsträckningövertagits från tidigare huvudmän. Regeringen har genom beslut , 16augusti nch godkänl avtal som statens förhandlingsnämnd träffatmed berörda huvudmän för arbetsvårdsinslilul resp. arbelspsykologiska inslitutbl. a. om överiåtelse av lokaler m. m. Kostnaderna för övertagna lokaler uppgår enligt AMS beråkningartill 24,6 milj. kr. inkl. engångskostnader för vissa investeringar i dessalokaler. Somjag närmare redovisat i prop. 1979/80:93 om vissa kompletlerandeåtgärder i fråga om anställning med lönebidrag, yrkesinriktad rehabilitering m.m.,tillkommer kostnader för nytillförhyrningar och lokalförändringar, som blir enföljd av att verksamheten decentraliseras. Dessa kostnader beräknas uppgå till3,5 milj. kr. under /80, inberäknal engångskostnader förförändring av övertagna lokaler. Sammanlagt beräknar AMS alt lokalkoslnadernakommer att uppgå till 27,5 milj. kr. för /80. En relativt omfattande förläggningsverksamhel - elevinlernal- har tagits över till institutsorganisationen. Enligt AMS kan ulgifterna fördessa beräknas uppgå till 3,1 milj. kr. under /80. Sammantaget beräknar således AMS alt kosinaderna förlokaler kommer alt översliga härför beräknade medel med 7,1 milj. kr. Jag beräknar den sammantagna merkostnaden förarbetsmarknadsinstitutens verksamhet under budgetårel 1979/80 till 10 lOOOOOkr. Med hänvisning till vad jag nu har anförl hemställer jag atlregeringen föreslår att till Bidrag till yrkesinriktad rehabilitering påtilläggsbudget III lill statsbudgeten för /80 anvisa ett anslagav 10 lOOOOO kr. Invandring m. m. [4] D 3. Åtgärder för invandrare. Under anslagspostenBidrag lill sliftelsen har i statsbudgeten för innevarandebudgetår under denna rubrik anvisals elt reservationsanslag av . I skrivelse har sliftelsen Invandrarlidningenhem- 1979/80:125 49 ställt om bl.a. ytterligare statsbidrag med 216000 kr.under innevarande budgetår i syfte att täcka etl beräknat underskott iverksamheten. De allmänna kostnadsstegringarna och oförutsedda prishöjningar påför verksamheten vitala områden har inte kunnat motsvaras av tillräckligtstora intäktsökningar.') har sedan starten visat sigvara etl effekiivt medel för samhällets informalion till invandrare. I sambandmed invandrarpoliliska beslut gjorde i elt vidare sammanhangen positiv bedömning av verksamhelens inriktning. Det är angelägel att stiftelsenges resurser så att verksamhelen kan bedrivas i huvudsakligen samma omfattningsom . Mol dennabakgrund och med hänsyn bl. a. till den förtidningsverksamheten ogynnsamma kostnadsutvecklingen förordar jag attstatsbidraget till stiftelsen för innevarande budgetår höjs med150000 kr. av ett engångsbidragför att täcka vissa investeringskostnader i samband med flyttning till nyalokaler. Mot bakgmnd av vad jag har anfört hemställer jag altregeringen föreslår alt lill Åtgärder för invandrare på tilläggsbudget III lillstatsbudgeten för /80 anvisa ett reservationsanslag av 150000kr. ') Frågan om bidrag till stiftelsen /81 behandlas i regeringens proposition 1979/80:94. 4 1979/80. 1979/80:125 51 Anmälantill tilläggsbudget 111 till statsbudgeten för /80 såvitt avserbostadsdepartementets verksamhetsområde D 7.Lantmäteriet: Täckning av förluster i förrättningsverksamheten. Något anslagför detta ändamål har inte tagits upp i statsbudgeten för /80. Kostnadernaför lanimäteriets förrällningsverksamhel skall i princip täckas av avgifter somtas ut av sakägare enligt lantmäteritaxan (1971: 1101, omtryckt 1976:491,ändrad : 1070). För verksamheten disponeras ett formellt s. k. I 000-kronorsanslag,anslaget D 2. Lantmäteriet: Förrättnings- och uppdragsverksamhet. Anslaget fårinte visa upp någon belastning vid utgången av budgetåret. Förrättningsverksamhetenhar , trots stora taxehöjningar, gått med förlust. Detbalanserade underskottet i verksamheten uppgick vid utgången av budgetåret1976/77 till nära 20 milj. kr. anvisade på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /78 (prop. 1977/78: 101, CU 1977/78: 10, rskr1977/78: 135) ett förslagsanslag av 22 milj. kr. för att täcka detta underskottjämte ränta. En ytterligare förlust om 8,8 milj. kr. redovisades per den 31december 1977. anvisade på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /79 (prop. 1978/79: 101, CU 1978/79:8, rskr1978/79: 140) eU anslag av 10,2 milj. kr. för täckning av detta underskottjämte ränta. () har i förslag till anslagsframställning för budgetåret1980/81 konstaterat en förlust av 8,4 milj. kr. Den taxehöjning som skedde fr. o. m. den 1 januari1978 har fömtsätts ge full kostnadsläckning i verk- Prop.1979/80:125 52 LMV hemsläller därför atlbidrag ges till förlusten per med 8,4 milj. kr. jämteränta fram till utbetalningslidpunkten. Kravel pä full kostnadstäckning i lanimäterietsförrättningsverksamhet innebär givetvis att avgifterna enligt lantmäteritaxanskall sättas så alt förlust inte uppknmmer. Mnt bakgrund av de senaste årens stnrataxehöjningar har det emellertid enligt min mening inte varit möjligt atttäcka den nu aktuella förlusten gennm en i mnlsvarande mån ökad höjning av avgifternaår 1980. En sådan ålgärd skulle innebära all taxan per den I januari 1980skulle ha behövt höjas med ca tiu prncentenheler utöver de höjningar sombedömts erfnrderliga i syfle att erhålla kustnadstäckning för verksamheten t. /81. Regeringen har på min föredragning beslutat um höjning av lanlmälerilaxanfr. den , sakersättningarna med uch tidersätlningarnamed . Taxan har beräknals ge balans mellan intäkter och kostnader i verksamhelenl.o.m. Jag anser att taxehöjningen är uroväckande slur mntbakgrund av de laxehöjningar snm regeringen har gennmfört . Jagavser därför föreslå regeringen atl en utredningsman får i uppgift att se över lantmäteritaxan.Uppgiften bör bli att dels utvärdera de taxeprinciper sum tillämpas, hur deuppfylls och om beräkningsmelnderna är gudtagbara samt bedöma möjligheterna lillökad prnduktivitel, dels föreslå lämpliga ändringar i taxesällningen. Jag tillstyrker sålunda LMV:s hemställan uch förnrdar etl lilläggsanslagav 9,9 milj. kr. för att täcka förlusten. Anslaget svarar mul den beräknadeförlusten i verksamheten den I januari-den 31 december 1978, 8,4milj. kr., jämle ränlekustnader för rörlig kredit på beloppet fr. u. m. den Ijanuari 1979 fram till den tidpunkt då medel beräknas kunna ställas lill förfugande. Jag hemställer alt regeringen föreslår att lill Lantmäteriet: Täckning av förluster 1 förrältnlngsverksam-hetenpå tilläggsbudget 111 lill slalsbudgeten för / 80 anvisa eltförslagsanslag av . Prop.1979/80:125 53 Föredragande: statsrådet såvitt avser punkterna 1-8 nch 10-11, statsrådet såvitt avser punkl 9 Anmälan till tilläggsbudget 111 till statsbudgeten /80 såvitt avser industridepartementets verksamhetsområde Industridepartementet m. m. fl] A 3. Under denna rubrik har istatsbudgeten för /80 anvisats etl reservationsanslag av 20milj. Vid budgetårets ingång fanns en reservalion på anslaget av 11 342 140kr. På tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /80 (prop.1979/80: 25 bil. NU1979/80: 16, rskr 1979/80: 114) har anvisats ytterligare 26,3 milj. kr. Vidutgången av hade av anslaget förbrukats . Detlainnebär atl det under anslaget flnns tillgängligt . En genomgång har visat alt tillgångliga medel inte räckerför de anspråk som slälls på utredningsverksamheten under resten av dettabudgetår. Kostnaderna för reaktorsäkerhetsutredningen (1 1979:07) ochkonsekvensutredningen (I 1979:08) beräknas sålunda sammanlagi uppgå till ca7,5 milj. kr., varav hitlills . sloraantal utredningar som tillsattes under första hälften av nu kostnadersom inle kunde förutses när medelsbehovet under anslaget beräknades. Blanddessa utredningar kan nämnas, oljeersällningsdelegalionen (I 1979:01), försvarsmaterielinduslriutredningen(I 1979:02), utredningen (I 1979: 10) om myndighetsorganisationen inomenergiområdet m.m., industristödsutredningen (I 1979: 17) och utredningen (I1979: 18) om skogsinduslrins virkesförsörjning. Härtill kummer också kostnaderför olika undersökningar nch utredningar snm utförs på departementetsföranstaltande, främsl gäller delta frågor med anslutning till varvsindustrin. Prop.1979/80:125 54 Efter samråd med statsrådet beräknarjag detytterligare medelsbehovet till 13,5 milj. kr. Medhänvisning till det anförda hemställer jag atl regeringen föreslår atl till Kommittéer m. m. på tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /80 anvisa ell reservalionsanslag av 13 500000kr. [2] A 4. Under denna rubrik har i slalsbudgetenför /80 anvisats etl reservationsanslag av . Efter bedömning av kostnaderna för väntade utländska besökoch bl. a. mölen med de blandade kommissionerna för ekonomiskt, industriellt, tekniskloch vetenskapligt samarbele harjag funnit att anslaget innevarande budgetår börlillföras ytterligare . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Extra utgifter på lilläggsbudgel III flllstatsbudgeten för /80 anvisa elt reservalionsanslag av . Industri m. m. |3] B 19. Kostnader för statsstödd exportkreditgivninggenom AB . Under denna rubrik har i slatsbudgelen förinnevarande budgetår tagils upp ett förslagsanslag av 15 milj. kr. Enligt beslut (prop. 1977/78: 155 bil. 3, NU1977/78:73, rskr 1977/78:379) får AB () inom en ram av10000 milj. kr. lämna exportkrediter eller utfästelser därom under enförsöksperiod från den till . Löften om statsstöddkredit som ännu inte har accepterats av kunderna avräknas mot den beslutaderamen med f.n. . Efter beslul ingår numera ävenexport av nybyggda fartyg i försöksverksamheten (prop. 1978/79:49, NU 1978/79:14, rskr 1978/79: 115). Reglerna för kredilgivningen återflnns i förordningen(1978:404) om exportkreditflnansiering med statligt stöd, m.m. (ändrad1978:996). Villkoren för krediterna skall stå i överensstämmelse med denöverenskommelse om rikllinjer för begränsning av statligt stöd till exportkreditgivningsnm har biträtt, den s. k. cnnsensusöverenskommelsen, samt medtillämpningen av överenskommelsen. SEK:s kostnader vad gäller skillnadenmellan upp- och utlåningsräntor saml kursförluster ersätts av staten. SEK haratt inkomma med framställning om kostnadstäckning för räntedifferenser ocheventuella realiserade kursförluster lill regeringen årsvis i efterskott.Kostnaderna belastar detta anslag. Per den uppgår ulestående löften om statsstöddexportkredit till 4 880 milj, kr. Därutöver har avtal om exportkrediterträffals flll ett sammanlagt belopp av 1 301 milj, kr. varav 250 milj. kr. 1979/80:125 55 den Intala ramen på 10000 milj. kr. hade vid dentidpunkten 2 521 milj. kr. Utnyttjandet har därefter ökat snabbt. SEK har i skrivelse anhållil um enökning av lutalramen för exportkreditgivning från 10000 milj. kr. I skrivelsen framhålls bl. a. alt behovet av refinansieringav statsstödda exportkrediter för fartyg kommer att bli betydligt meromfattande än tidigare bedömningar har pekat på. Vidare förutses en allmänökning av behovet av refinansiering av statsstödda expnrtkrediter uiöver det snmförutsattes i det ursprungliga beslutet. SEK understryker i en särskildskrivelse att behuvet av statsstödda expnrtkrediter nuökar snabbare nch hemsläller om en ökning till 20000 milj. kr. Sålunda beräknarSEK atl vid försöksperiodens slut 6000 milj. kr. av ramen kan behöva utnyttjasför refinansiering av fartygskrediler. Krediter för export till resp. Snvjelunionen beräknas la vardera 2000 milj. kr. i anspråk.Tillsammans med etl behov för övriga krediter på 9000 milj. kr. och en reservpå 1 000 milj. kr. beräknas behovet av totalram till 20000 milj. kr. Avtotalramen var sammanlagt 5 870 milj. kr. Deaffärer som är under behandling visar enligt SEK att ramutnyttjandet kan ökasnabbt . Efter remiss har yttranden över skrivelsen av den 8 febmari1980 inkommit från fullmäktige i och fullmäktige i riksgäldskonlorelsamt från (). Fullmäktige i riksbankenifrågasätter SEK-systemets omfattande subventionering av en del av Sverigesexport och den styrning till vissa länder, främst utvecklingsländer och stalshandelsländer,som systemet medför. Det flnns vidare enligt fullmäktige anledning att meringående pröva argumentet att måste följa andra länders subventioneradekreditvillkor när subventionsinslaget lenderar att öka. Fullmäklige förordaratt en översyn av systemet görs och alt det därvid övervägs om subventioneringsgradenbör sänkas. En vidgning av ramen bör enligt fullmäklige anstå tills dennaöversyn har gjorls. Fullmäktige i har inle något atl erinra molbifall till SEK:s framslällning och förutsätter att SEK i största möjligautsträckning söker finansiering utomlands. FKN, som tillslyrker SEK:s begäran,framhåller alt behovet av flnansiering av fartygsexpnrt år svårbedömt mengodtar SEK:s bedömning att 6000 milj. kr. av ramen behöver utnyttjas för detlaändamål. FKN fömlsälter alt den av SEK yrkade reservramen på 1 000 milj. kr.skall kunna ulnylljas för fartygsflnansiering om det behövs. För egen del villjag anföra följande. Statsstöddaexportkrediter genom SEK har lämnats sedan den . Systemet harutnyttjats mer än vad som förutsågs när det infördes. Vidare har genomriksdagens beslul refinansiering av fartygskrediter med 2 500 milj. kr.inkluderats i ramen. Utvecklingen har lelt till en markant ökning av SEK:s flnansieringav exportkrediter. Särskilt anmärkningsvärt har varit den stora volymen löftensom har begärts i samband med företagens offerter på exportmarkna- Prop.1979/80:125 56 Den snabba ökningen av marknadsräntorna för flertaletvalutor har letl till atl subventionsåtagandetfrån slatens sida har ökat. Del har hitlills inte gått atl få förslåelse blandandra länder för en höjning av de lägsta räntesatser som får tillämpas enligtden s. k. cnnsensusöverensknmmelsen. Ett utredningsarbete med sikte på en begränsningav subventionsinslaget pågår dock inom överenskommelsens ram. Med hänsyn tilldet starka behovet för svensk induslri alt ha tillgång till konkurrenskraftig flnansieringav exportfordringarna förordar jag trots det ökade subventinnsinslaget allramen nu utökas. Eftersom bara drygl återstår av försöksperioden bör enökning av ramen från 10000 milj. kr. lill 18000 milj. kr. Jagvill vidare nämna atl jag avser atl återkomma lill regeringen i frågaom utvärdering av försöksverksamheten. Jag kommer i det sammanhanget atl laupp de frågor som fullmäktige i har väckt i sitt remissyttrande. Jagvill erinra om att regeringen redan nu har möjlighel att ändra villkoren inomramen för våra internationella åtaganden. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemsläller jagatt regeringen föreslår att medge att statsstödd exportkredit genom AB SvenskExportkredit lämnas inom en ram av . [4] Garanti för lån till ett aktiebolag förmiljöskyddsfrågor. Miljöskydd i vid bemärkelse har blivit en internationelltintressant fråga. har ett anlal konventioner undertecknats somreglerar den miljön. Den viktigaste av dessa är den s. k. MARPOL 1973 CONVENTIONsom reglerar utsläpp av såväl nlja som kemikalier, toalettavfall och fastavfall. är en serie genom FN:s försorg upprättade re-kommendationerlill medlemsländerna om hur de bör agera i miljöskyddsfrågor.Konventionen har visserligen ratiflcerats av endast etl fålal stater,men den har lett till all ett antal regionala konventioner har slutits som är inriktadepå att begränsa alla slags utsläpp. Miljövårdsfrågor har tidigt rönt ett stort intresse iSverige. På många områden anses också vara ett föregångsland. Väridensförsta miljövårdskonferens anordnades också i . Svensk teknik innm miljöskyddsområdet ligger långt framme.Mot denna bakgrund har idén fötts all pä ett organiserat sätl dels förmedlaoch erbjuda svenskt kunnande och utbildning i miljöskyddsfrågor, dels marknadsförasvenska systemlösningar för miljöskydd. ägde elt anlal möten rum medrepresentanter för , i , kommun ochsvenska tillverkare av miljöskyddsulrustning för att diskutera möjligheternatill bildande av någnn furm av paraplyorganisation. 1 detta syfte bildadeSvenska ett särskilt bolag för miljöskyddsfrågor, (). Prop.1979/80:125 57 Ett dotterbolag till , ,och dess dotterbolag hade sedan lång lid undersöktvissa produkter och affärsidéer inom miljöområdet. Efter en omstrukturering av verksamheleninom Svenska Varv övertog ansvaret för SEPS. Den sålde Kariskronavarvet lill enför detta ändamål bildad ekonomisk förening för SEPS. Medlemmar i denna ekonomiskaförening är ett antal industri- och konsultbolag. Medlemskap i föreningenerhåller varje bolag som betalar in en medlemsavgift på . Varje medlemhar dessutom förpliktigat sig atl ställa burgen på . för lån snm SEPSupptar i svensk bank. SEPS har till syfte att samverka med statliga nrgan,svensk nch utländsk industri samt internationella miljövårdsorgan för atlutveckla, konstruera och marknadsföra system och produkter som syftar till attförebygga resp. åtgärda miljöskador orsakade av olika typer av föroreningar. SEPStecknade under föregående är ett avtal med Ekonomiska ochsociala kommission för och (ESCAP). Det omfattar ett biståndsprogram , varvid nationellaseminarier i miljövård skall genomföras av SEPS i etl dussintal asiatiskaländer, likaså ett större regionalt seminarium i , och ettantal demonstrationer och produktpresentationer i med representanterför ESCAP-länderna inbjudna. Ett avslutande seminarium äger rum i iaugusti . Efler ansökan från Svenska Varv beslutade regeringen den 17maj 1979 att läcka kostnaderna för att genomföra ESCAP-1 avtalet genom attanvisa 2,5 milj. kr. från anslaget G 7. Bidrag till föralternativ produklion. Jag ser positivt på samarbele mellan svenska företag föratt öka den svenska exporten. SEPS erbjuder goda möjligheter för att på ettorganiserat sätt dels förmedla och erbjuda svenskt kunnande och utbildning imiljöskyddsfrågor, dels marknadsföra svenska systemlösningar och däri ingåendeprodukter för miljöskydd.