prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — 1 likhet med denprivata konsumtionen har bostadsbyggandet försvagats starkt under 1979.Dämpningen i denna sektor inleddes ^efler en ^boom-artad uppgång, då^bosiadsinves^leringarna växte med . Även om nedgången ibostadsbyggandet i genomsnitt uppskattas till 7 ^ä^ , haraktiviteten mot bakgrund av de starkt ökade finansieringskostnaderna hållitsuppe förvånansvärt väl. I motsats tillhushållssektorn har företagens vinster och efterfrågan utvecklats relativtgynnsamt, särskilt . Brutto-vinsterna steg tillrekordnivåer, företagens skatter sänktes, orderböckerna förblev tämligenvälfyllda och investeringsplanerna relativt expansiva. 1 själva verket lågföretagens investeringsverksamhet bakom uppgången i industriproduktionen för1979 som helhet. Bilden förändrades dock under loppet av året, framför alltinom bilindustrin och övriga branscher för varaktiga konsumtionsvaror. Kvotenmellan färdigvarulager och försäljning började stiga ochdenna tendens fortsatte , trots neddragningar avproduktionen. Näringslivets fasta investeringar beräknas ha ökat med igenomsnitt , trots att en direkt nedgång av maskininvesteringarna kunderegistreras . Ett annat expansivtinslag i ^efterfrågeutvecklingen utgjorde exporten. Delvis ^lill följd av dentidigare deprecieringen av dollarn, men även beroende på en tydligåterhämtning av efterfrågan på avsättningsmarknaderna växte exportenvolymmässigt med ca 10%^'^ i ^genom.snitt 1979. stagneradeimportvolymen till följd av ^uppbiomsningen i den inhemska aktiviteten. Enstark ökning av överskottet på ^tjänsienetlol bidrog ^ytterii^gare till altbringa ner ^bytesbalansunderskotlet. vilket beräknas ha stannat vid ca 5miljarder dollar 1979. ^Detla innebar en förbättring med ca 10 miljarder från1978. Denna förbättring bör ses i ljuset av att kostnaderna för oljeimportensamtidigt ökade med ca . Efter de amerikanskamyndigheternas omfattande åtgärder för alt återställaförtroendet för dollarn visade valutakursen fram till en effektiv^appreciering med . Därefter kom dollarn period- vis ^åler under visst tryck, bl. ^lill följd av denoro som uppstod på ^råv^aru-^och ^valuiamarknaderna efter den kraftigaoljeprishöjningen . En annan orsak var all de allt tätare räntehöjningarna i ^fi^iimslVästeuropa ledde ^lill alt ^riintedifferensen gentemot utlandet utvecklades^ogynnsamt, fiols stödköp av valutan skedde sålunda ett ^förny^tit fall idollarkursen. En ekonomisk-politisk^omorientering i syfte alt lösa de sammanhängande problemen med hög inhemskinflation och svag dollarkurs inleddes . Denna inriktning av politiken förstärktes successivt ^under 1979. Vad ^gällei- denreala sidan av ekonomin beräknas de offentliga Utgifterna för köp av varor och^tjänster ha varit i stort sett oförändrade 1979 och beräknas öka endast svagt1980 enligt de budgetbeslut som är kända. beräkn^as skatteinkomsternatill följd av den snabbare ^inflalionen öka mer än ursprungligen beräknats.Efter en gradvis åtstramning av kreditpolitiken beslöt Federal ^Reserve ioktober 1979 om en kraftig ^skärpning av politiken. Dels höjdes diskontot till12%^-. Dels skärptes reservkraven för bankerna som en utvidgning^gjordes av den krets av skulder som omfattas av reservkrav. Denna åtgärdannonserades som ett första steg i en ^omorientering av cen^tralbankens politik, vilken i fortsättningen skullefästa större vikt vid kontrollen avkreditexpansionen i stället för att som tidigare främst se till räntenivån. Det låder ^f. ^n.ingen som helst tvekan om prioriteringarna i den ekonomiska politiken.Administrationen har förklarat sig fast besluten att hålla fast viden restriktiv politik för alt nedbringa inflationen. Därigenom skulle indirektäven problemet med den svaga dollarn kunna lösas, som förutom med^förtroendeaspekler sammanhänger med de tidigare mycket stora externaunderskotten. Eventuella skattesänkningar i den budget som presenteras islutet av (avseende budgetåret som inleds )skall enligt administrationen inte tolkas som en uppmjukning av beslutsamhetenalt få ner inflationen. Det vore endast en viss modifiering i syfte attbegränsa ^"Tiscal drag^"^ på ekonomin. Om det blir expansiva åtgärderi den föreslående budgeten kan dessa förutses få formen av förbättradeavskrivningsmöjligheter för företagen och/eller sänkta löneskatter.Myndigheterna ser ^inflalionen som ett långsiktigt problem, ^vilkel det kan ta^f^lera är att komma till rätta med. Det måste därför angripas därefter. Demedel man anvisar är i första hand följande: ^(i) en lämpligtutformad ^slabiliseringspolilik, ^vilkel ^f.n. betyder åtstramning och endämpad tillväxt (ii) ^avreglering av priskontroller o. ^dyl. ^(iii) en effektiv inkomstpolitik^:^ dock har en^skatterelalerad politik på ^detlaområde liknande den som föreslogs tills vidare avförts fråndiskussionen ^saml ^(iv) åtgärder för alt förbättraproduktivitetsutvecklingen i ekonomin. Visserligen var tendenserna i den amerikanska ekonominunder ^som- 3 Riksdage^n^ 1^979180. 1979/80:100 34 ^marhalvårei 1979 ^inle helt entydiga, men det mestatalar för att ekonomin vid slutet av året hade kommit in i en klar recession.Osäkerheter beträffande det framförliggande året gäller främst djupet och^vuraktighelen i nedgången. Administrationens ekonomisk-politiska strategibygger på att man lyckas hålla tillbakasekundära ^inflaiionistiska effekter ^fiån lönesidan och attprisstegringstakten dämpas ganska snabbt. Därigenom skulle hushållens köpkraftförbättras, vilket är av avgörande betydelse för den privata konsumtionen somär en mycket betydelsefull ^efterfrågekomponent i ekonomin. En återhämtning på^detla område är viktig för attförhindra ett starkt fall i näringslivets investeringar. En tydlig vändning iinflationstrenden skulle sannolikt också skapa utrymme för en viss uppmjukningav ^kredilpoliliken, något som skulle inverka gynnsamt på såväl bostadsbyggandetsom näringslivets investeringar. Framgångar iinflationsbekämpningen verkar sålunda vara av central betydel^se för att dennuvarande ekonomisk-politiska strategin skall visa sig lyckosam. Av direktbetydelse för en dämpning av ^inflalionen åren ^fortsiitt lugn löneutveckling,en gynnsammare produktivitetsutveckling än , en stark dollarsamt en dämpning av allmänhetens inflationsförväntningar och den därmedsammanhängande benägenheten till ^antecipa-^loriska inköp, oftast på kredit.Det skulle inte vara särskilt uppseendeväckande om ^inle alla dessaförutsättningar uppfylldes. Till detta kommer risken för ytterligare ^krafiigaoljeprishöjningar. Sammantaget verkar bilden därför ^inle heltförtroendeingivande. Till detta skall läggas all krav på ^stimulansåtgäidersannolikt växer sig allt starkare, när den nuvarande nedgången i aktivitetenger ^ulslag i stigande arbetslöshetssiffror. Men även om stimulansåtgärderskulle beslutas, skulle de sannoliktinte få nämnvärd effekt på den reala ekonomin förrän tidigast mot slutet av1980. Ett särskilt osäkerhetsmoment vad gäller den ekonomiska politikensinriktning är det faktum alt 1980 är ett valår. Osäkerheten är, somframgått, utomordentligt stor vad beträffar konjunkturtrenden i Förentastaterna det framförliggande året. Som huvudprognos har valts ett an^tagandeom att i^n^f^lationsbekämpningen inte lyckas i den utsträckning som ^myndigheteinaförutsätter. Stramheten i ^kredilpoli^liken antas sålunda bibehållas en bit inpå 1980, vilket därmed motiverar ett antagande om en tämligen kraftig,fo^r^tsat^t^ nedgång i den reala aktiviteten . Vidare hari prognosen an^tagits att vissa finanspolitiska stimulansåtgärder sätts inunder 1980, men att dessa ^inle får nämnvärd effekt förrän om ca ^elt år. Underandra halvåre^t^ 1980 förutses en ^utflackning av konjunkturkurvan, som därmedkan väntas vika av uppåt igen eller . Igenomsnitt skulle totalproduktionen under dessa förutsättningar fallamed ca 1 ^%. Det kan emellertid inte uteslutas alt ^förioppel blir mer gynnsamt, men även i det fallet ärutsikterna myckel små att för året som helhet nå upp till en ökning av BNP.^Snaiast verkar då riskerna större för all nedgången i aktiviteten blir mer uttalad och att man får endirekt djupdykning av konjunkturen. Något som i någon mån talar ^föi^'^ ett sådant scenario är all det bland^efterfrågekomponcnterna egentligen endast är exporten som kan förutses gen^ågot nämnvä^r^t^ tillskott till en ^efterfrågetillväxl. Vid en mer allmänförsvagning av övriga ^efteifrågekomponenter finns vidare risken att en mycketstark lagerlikvidering i^nleds. Därtill kommer att ^efterfrågelillväx-^ten påavsättningsmarknaderna förutses undergå en successiv försvagning under loppetav 1980. Den ^tillväxtlakl på 5 ^ä^ som registreratsi alltsedan 1976. bibehöllsäven 1979. Den jämna ökning av tot^alproduktionen so^m^ ägt rum, undanskymmerdock de markanta omsvängningarna mellan extern och intern ^eftertVågan desenaste åren. Efter att exporten varit en ledande drivkraftbakom ^efteifrågeulvecklingen, fick den inhemska efterfrågan stimulerad av denekonomiska politiken en förhållandevis allt större betydelse från mitten av1978. Denna tendens har fortsatt . Sålunda har en kraftig uppgång iprivat konsumtion och särskilt i de privata investeringarna bidragit till enökning av den totala inhemska efterfrågan med . har en kraftigtstigande import och långsam exportutveckling inneburit en betydandeneddragande effekt ^f^iån utrikeshandelssidan, ^vaiför ökningen i ^lolalproduklionenstannade vid ca ^6^ ^9^i^. Till följd av enkonsekvent inflationsbekämpningspolitik och tidigare förbättringar avbytesförhållandet kunde ^inflalionen dämpas kraftigt fram till sommaren 1979.Den kraftiga sänkningen av konsumentprisernas ökningstakt ^förklarai^'^ ^lillstora delar uppgången i privat konsumtion. Den genomsnittliga prisuppgångenstannade vid strax över 3%^.^ . ^'Irols att löneökningarna under desenaste två avtalsperioderna varit myckel måttliga, uppnåddes lack vare ^avsaktningenav inflationen en uppgång i de reala disponibla inkomsterna med . ^Detlavar också i stort sett den tillväxtsom registrerades för den privata konsumtionen. Ser man ^lill utvecklingenunder loppet av 1979, skedde en myckel stark ökning under första halvåret.Därefter bromsades tillväxten i denprivata ^konsui^ntionen upp i och med att inflationen åter började öka. De priva^tainvesteringarna i anläggningar och maskiner ut^gjorde sålunda den viktigastefaktorn bakom ^konjunkturuppsvingel i den japanska ekonomin under 1979.Särskilt höga ökningstal noterades för ^invesienngarna inomtillverkningsindustrin. efter oljekrisen 1973^-^ 1974har dessa uppvisat en myckel svag utveckling till följd av den pågåendestrukturomvandlingen. En vik^tigförklarande orsak till investeringsuppgången värden goda vinstutvecklingen inäringslivet . Genomsnittligt ökade näringslivelsinvesteringar utanför bostadsbyggandet med . De delar av den totalainvesteringsverksamheten som varit ledande, bostadsbyggandet och iännu högre grad de ^Prop.1979/80: 100 36 offentliga investeringarna, mattades däremot av under1979. Medan bostadsinvesteringarna nästan helt ^st^tignerade. ökade denoffentliga sektorns investeringar med mindre än 5 ^9^?, vilket skall jämföras med över 18^%^ året innan. Sammantaget stegde fasta investeringarna med ^drygi 10^'/^;. Investeringarna i lager gav^elt nettotillskott till ^efteifrågan i storleksordningen en halv procentenhet. Den försvagning sominträffade av externbalansen parallellt med uppgången i den inhemska^eftert^Yågan visade sig också i nominella termer. D^en japanska bytesbalansen,vars ^krafiiga överskott inneburit betydande ^påfiestningar på det internationellabetalningssystemet , vändes i ^cll avsevärt underskott 1979. Vidsidan av skillnad i ökningstakt förimport och export, betingades underskottet av försämringen i bytesförhållandet.Förutom de kraftigt höjda importpriserna i och med prisuppgången för olja ochandra råvaror, påverkades bytesförhållandet negativt av den fortgåendedeprecieringen av ^yenen alltsed^an . Detta i sin tur fick enavsevärd inverkan på den inhemska prisutvecklingen. Särskilt markerad varökningen i partihandelspriserna. Dessa steg under loppe^t^ av 1979 med bortåt . Med den långa ^tidsefiersläpning somgäller mellan förändringar i partihandelspriserna och förändringar ikonsumentpriserna, dröjde det dock fram emot årets slut innan en klar ^accelcreringi de senare kunde konstateras. Oron för en ökande inflationoch problemen i samband med en fallande ^yen-kurs, medförde en skärpning avpenningpolitiken . Ifrån alt h^a^ varit ^siarki expansiv vid ^åreisbörjan stramades penningpolitiken efterhand åt med höjningar av diskontot ochen begränsning av penningmängd^ens ökningstakt. En viss ökad ^restriktivitetgjorde sig också gällande i utformningen av ^f^inanspolitiken. Den budget somtrådde i kraft innebar en betydligt långsammare expansion avde offentliga utgifterna, särskilt för ^invesieringsändamål. förutses enytterligare skärpning av finanspolitiken. Del för internationella förhållandenmycket stora underskotlen i den statligabudgeten under en följd av år betraktas av de politiska beslutsfattarna somett ^alli allvarligare problem. Strävan att reducera underskottet bedöms därförfå ökad prioritet i den budget som gäller från , Även utan någonhöjning av skatteskalorna, beräknas skatteintäkterna stiga starkt ^lill följdav ^inflationseffekterna. På samma gång kan man förutse en större ^restrikti^vitet när det gäller budgetensutgiftssida. De offentliga investeringarna kan ^visseriigen antas fortsätta attöka i ungefär oförändrad takt, men den offentliga konsumtionen kommer troligenatt uppvisa en mer dämpad tillväxttakt än tidigare eller ca 3,1980, I enlighet med dessa antagandenförutses finanspolitiken få ett återhållande inflytande på ökningstakten i deninhemska ^efteifrågan underdel ^framföriiggande året. Delta gäller ävenpenningpolitiken - åtminstone för årets första hälft, dä de utifrån kommandeprisimpulserna i allt större utsträckning bedöms slå igenom på den inhemskaprisutvecklingen. Bilaga 1.1 ^Preliminärnationalbudge^t^ 37 Pris- ochkostnadsutvecklingen i den japanska ekonomin ^uig^()r en ^tiv de viktigasteosäkerheterna vid bedömningen av utsikternaför . Den inhemska kostnadsutvecklingen har varitmyckel fördelaktig, ^löneökningarn^ti har ^varil myckel måttliga ^t)chproduktiviteten har stigit kraftigt.Mot dessa tendenser står prisgenomslaget ^ftån den externa sidan ochmöjligheten av en ^accelerer^tmde ^löneökningslakl i och med den avtalsperiodsom inleds . Sannolikheten talar för alt löntagarna åtmin^stonei viss utsträckning kommer att söka kompensera sig för en snabbarekonsumentprisutveckling under inledningen av 1980. En uppgång av lönerna medmer ån ; skulle därmed vara att räkna med. För konsumentpriserna förutses enökningstakt om ca 6^%.. Trenden i prisstegringarna kan dock antas vara^nedåtriktad mot slutet av året.^S;im-^mantaget skulle dessa överväganden innebära en ökning av^realinkoms-^terna med i närheten av . Under antagandel om oförändrad^sparkvot och inga ^slörre förändringar i skaller eller transfereringar, skulleman dä få räkna med en ökning i den privata konsumtionen med ca 4%^,. De privata investeringarnakan väntas visa en efterhand svagare utveckling under loppet av 1980.^Reslrikiiviielen i finans- och penningpolitik, den långsammare öknin^gen avden privata konsumtionen och osäkerheten om den allmänna intern^ationellautvecklingen, är faktorer som bedöms verka dämpande på investeringsaktiviteten.^Å^ andra sidan ^föieter de privata investeringarna en positiv bild.Härtill kommer att mätningar över förtroendeklimatet i näringslivet fortfarandevisar på en allmänt optimistisk inställning hos förelagen. Även under deninledande delen av 1980 kan ^däiför de privata investeringarna förutses ge ettbetydande bidrag till ökningen av efterfrågan. väntas enuppgång i storleksordningen . Med en endast begränsad återhämtning i^bosiadsinveslering^arna, skulle detta kunna innebära en tillväxt i de totala fasta investeringarnamed något . ^Lagerulvecklingen förutsesbli olikartad mellan de båda halvåren 1980, Den uppbyggnad som fortgick vidutgången av 1979 bedöms fortsätta ett stycke in under det påföljande året, Itakt med ^avmattningen av den inhemska efterfrågan , är dockett negativt bidrag att förutse. Sammantaget skulle dettainnebära en i stort ^setl neutral effekt från lagersidan. Den reala^utrikesbalansen väntas återigen svänga om och ge ^elt betydandenettotillskott ^lill ^e^f^tertVågan 1980, Visserligen förutses en tydlig ^av-^saktning i tillväxten på Japansviktigaste exportmarknader, i synnerhet i , men detta väntasmer än väl kompenseras med växande marknadsandelar. Den gynnsamma utvecklingenav de inhemska arbetskraftskostnaderna i kombination med ^yenens ^krafiigadepreciering har medfö^r^t^ en stark förbättring av konkurrensläget. Samtidigtsom exportutvecklingen accelererar till en nivå av bortåt , kan importenväntas sakta av till följd ^ay den lugnare inhemska ^efterfrågetillvåxten. ^Prop.1979/80:100 38 importökning av mellan 5 och 6^%., skulle därmed utrikeshandelssektorn ge ett^netioiillskott ^lill ^efteifrågan om ca en procentenhet. Försämringen avbytesförhållandet bedöms däremot fortsätta , ^vaiför bytesbalansenkan väntas uppvisa ^elt avsevärt underskott. Fördyringen av oljeimporten ärhär av avgörande betydelse i och med myckel stora beroende av importeradenergi. Sammantaget förutsesen ökning av totalproduktionen med 4,5-5,5%i den japanska ekonomin 1980. Trenden i utvecklingen bedöms bli ^nedåtrik^tadunder loppet av året. Visserligen ^kiin den privata konsumtionen vinna någotmot slutet av året i takt med endämpning av inflationen, men detta väntas motverkas av en snabbare nedgång i deprivata investeringarna. Den konjunkturuppgångsom inleddes i den västtyska ekonomin från mitten ^tiv 1978 fortsatte med godstyrka ^undei 1979. Flertalet ^efterfrågefak-^lorerbidrog till att föra upp tillväxten till strax under 4,5 ^"/^f^.. Utvecklingen varjämn under loppet av året. En viss avma^ttning i den inhemska efterfråganunder det andra ^halvårel 1979 kompenserades genom ^elt tillskott från ^utiikeshandelsseklorn. Den ekonomiska politikenbidrog i hög grad till den gynnsamma ^efteifrågetillväxien. De sänkningar avinkomstskatten som genomfördes , i kombination med ökadetransfereringar till hushållen, innebar en väsentlig förstärkning av dedisponibla inkomsterna. ^Å^ andra sidan höjdes mervärdeskatten med enprocentenhet , vilketmedverkade till den lugnare utvecklingen av den inhemska efterfrågan underårets senare del. ^Konjunkturuppsvingelhar lett till ett efter hand allthögre kapacitetsutnyttjande. Sysselsättningen ökade med ca 350000personer och arbetslösheten sjönk stadigt. kunde tendenser tillkapacitetsproblem inom flera sektorer av ekonomin registreras. I ^detlasammanhang uppstod bekymmer för att prisökningstakten skulle accelerera. Dengradvisa omläggning av penningpolitiken från stimulans till åtstramning somgenomfördes under loppet av året, motiverades med strävan all motverka^överhetiningstendenser och hålla tillbaka inflationen. Under loppet av 1979^sleg konsumentpriserna med . vilket innebar en ökning överårsgenomsnitten med . 1 förhållande till representerardelta en klar ökning av inflationstakten, men delta förklaras till övervägandedel av de ökade oljepriserna och höjningen av mervärdeskatten. Ser man tillden inhemskt genererade inflationen, svarar kostnads-stegringarna inombyggnadssektorn för en betydande del av uppgången. Trots ökningen avkonsumentpriserna ^sleg de reala disponibla inkomsterna i ungefär samma taktsom året innan. Med i ^slort sett oförändrad ^sparkvot innebar detta en ökningav den privata konsumtionen med ca 3,, ^vilkel var samma tillväxttakt som registrerades . dominerande inslag i konjunkturutvecklingen under1979 var den tilltagande investeringsaktiviteten inom näringslivet.De kapacitetsbegränsningar som uppkom, i förening med en optimistisk syn hosföretagen om framtida ^avsättningsmcijligheter på både inhemska och utländskamarknader, drev på investeringarna. Dessa fick efter hand i allt störreutsträckning en ^k^tipacitetsutvidgande karaktär ^lill skillnad från tidigareår, då ^rationaliseringsmolivet bakom investeringarna varit särskilt^framträd^tinde. Bakom den gynnsamma ^invesleringsulvecklingen står också denklart förbättrade ^vinstsituationcn och den goda tillgången på krediter underårets tidigare del. ^Dess^ti faktorer medverkade till en uppgång av de privatainvesteringarna utanför ^bosladsbyggnadssekiorn med ca 7,. Efterfrågan pånya bostäder utvecklade sig starkt även . Emellertid hämmadesproduktionen av begränsningar på ^ulbudssidan, varför bostadsinvesteringarnastannade vid . De offentliga utgifternabidrog till ökningen av efterfrågan,om än i mindre utsträckning ån . Nedgången var särskilt framträdandedå det gällde de offentliga investeringarna. Det fleråriga programmet för ^s.k.framtidsinvesteringar som inleddes klingade av . Dessutom tordemyndigheterna ha strävat efter alt undvika alt bidraga ^lillöverhettningstendenserna inom anläggnings verksamheten. noteras enökning av de offentliga investeringarna med . Den offentligakonsumtionen ^sleg i snabbare takt. eller med närmare 3,5%^. Lageruppbyggnaden bidrogstarkt till ^BNP-ökningen under 1979.Det tillskott ^lill den totalaefterfrågan i närheten av en procentenhet som uppstod, innebar all förhållandetmellan lager och försäljning nådde vad som kan anses vara en normal nivå.Tidigare hade ^lagerinvesleringarna präglats av en betydande försiktighet hosföretagen. Den externa sektorn däremot verkade neddragande påproduktionstillväxten. Det negativa bidraget hade hår ungefär samma storleksom tillskottet från lagersidan. Försvagningen av den reala ^utrikesbalansenfår främst ses som en konsekvens av den högre ^efterfrägenivån iFörbundsrepubliken i jämförelse med omvärlden. Den västtyska exporten^sleg i en snabb takt, men importen utvecklades ännu starkare. Medan den förraregistrerade en tillväxt på drygt6%, steg införseln med . Också i nominella termer försvagades denexterna balansen. Efter de kraftiga överskott som nåtts i bytesbalansen underen följd av år, registrerades nära nog jämvikt 1979. Flera faktorer talarför en avmattning av den ekonomiska aktiviteten . Av stor betydelse idelta sammanhang är inriktningen av den ekonomiska politiken. Den budget sompresenterats innebär en klar skärpning i och med att begränsningen avbudgetunderskottet fått ökad prioritet. Vidare kan man bedöma att inflationenseffekter leder till en snabbare ökning av inkomstsidan än av utgiftssidan ibudgeten. En diskussion om en justering av skatteskalorna för att ta hänsyn^lill ^inflationseffek^terna har inletts, men sannolikheten talar för alt ensådan förändring ej ^Prop.1979/80:100 40 kommer att äga rum tidigare än 1981. Penningpolitikenhar som ^red^tin omtalats fått en alltmer restriktiv inriktning. Diskontot har höjts i ett par omgångar ochpenningmängdens tillväxt harbegränsats. Frågan om denna åtstramning kommer alt vidmakthållas under det^fiamförlig-^gande året lär bli av stor betydelse för utvecklingen av^efterftågan 1980. Penningpolitikensinriktning kan i hög grad antas bli bestämd av ^pris-^och kostnadsutvecklingen.Denna ^viintas påverkas av en rad ^var^tmdra motverkande faktorer. ^Å^ enasidan bedöms större delen av de direkta effekterna av oljeprisstegringen ochden höjda mervärdeskatten redan ha slagit igenom på den allmänna prisnivån, vilket rent tekniskt skulle innebära enavmat^tning ^av inflationstakten under den närmas^te tiden. ^Å^ andra sidan ärdet ^lioligt att lönerna stigersnabbare 1980 än 1979. Dels kan löntagarna väntas sträva efter visskompensation för den högre ökningstakten i konsumentpriserna, dels kan manpeka på den uppgång i förelagens vinster som ägt rum. Mot bakgrund av detraditionellt måttfulla löneuppgörelserna på den västtyska arbetsmarknaden, kanman dock förmoda alt uppgången i ^löneökningstaklen blir förhållandevis begränsad.En lönestegring med framstår som trolig. Måttliga löneökningar skulleskapa förutsättningar för en avmattning av inflationstakten under loppet av1980.