prop · G303106 · 1979-12-31 00:00:00 — De renladminisiraliva uppgiflerna bör för institulsdirektören, som förutses ägna sigäven åt egen forskning, reduceras lill ell minimum (genom inrättande av tjänslsorn direktörsassisient underställd inslilulsdirekiören), Institulsdirektörenskall med bistånd av direklörsassislenten svara för organisering och uppbyggnadav institutet, rekrylering av forskare, planering av studiearbetet, kontaktermed och rapportering lill de styrande organen, förbindelser med inlernalionellaorganisaiioner och andra freds-och konfliktforskningsinstilulioner, finansiellaarrangemang för inslilulels verksamhel, m, m, , , , Nära samarbete vidstudieplanering och forskarrekrytering förutses också medforskarkollegiet," Inslitutsdireklörens befogenheier formulerades främsl sombefogenheier vilka den i vikligare frägor beslutande slyrelsen delegerat tilldireklören. Sålunda heler del i fredsforskningsutredningens betänkande attstyrelsen "har en allmän befogenhet att i den utsträckning som befinnestjänlig 1979/80:106 41 delegera sin beslutanderätt tilliiislilulsdirekUiren." 1 stadgarna heler tlet atl '"ärende st)m ickeskall avgtiras av styrelsen, avgtires av insliuitsdirektören."" Institutsdireklören, som enligt institutets stadgar"utses av Kungl. Maj:t för högst "", tänktes såledesåliiggas ett betydande ansvar för den pågående forskningsverksamheten, förprojektplaneringen och för forskarrekryteringen, även om han i sådana frågorförutsågs nära samarbeta med etl forskarkollegium. Genom inrättandet av entjiinst som tlirekttnsassisteiit (senare benämnd biirädande direktör)ftirutsågs ä andra sid;in direkttirens rent adniinisUativa uppgifter kunnareduceras till elt minimum. Som skall framgå i delta och senare avsnitt liggerdessa ursprungliga formuleringar i hög grad till grund för ulredningenssynpunkier oeh ftirslag rörande institulsdirektören, biträdande direktören ochft)rskarkollegium - och relationen mellan dessa. Erfarenheten från de gångnaårens verksamhet påvisar nåmligen elt klart behov av en bitrildande direktörsom reellt kan avlasta direktörens alltmer ökande administrativa bördor och avett formelll konstiluerat forskarkollegium i vilket samråd i forskningsfrågorkan ske mellan direktören och forskarna. har sedan starten hafl två inslitulsdirektörer,först ekonomen (1966-71) och därefler atomfysikern är engelsmän och båda har i kraft av sin personliga kompetens och sinframträdande ställning som insliuilsdirektör spelat en dominerande roll vidutformningen av SIPRLs profil under ca 13 framgångsrika år. Väsentligen samma oklarhet och avvägningsproblem, som ovannämndes beträffande styrelseledamöterna, gäller för institulsdirektören, alltsåfrån-yart)n av en i stadgarna angiven maximitid och behovet av att göra entillfredsställande avvägning mellan värdet av kontinuitet och värdet avförnyelse. Nar del gäller institutsdireklören tillkommer dock ett antalkomplicerande omständigheter. Med tanke på den ledande roll och det sloraansvar som enligt ovan lillkommer institutsdirektören år det ofrånkomligt atten nyutnämnd direkiör behöver en jämförelsevis läng lid för alt växa in i sinauppgifler. Det faktum atl direktörerna hitlills varil, och tordeförbli, utlänningar vilka behöver lid för att lära sig operera utifrån svenskaförhållanden, lillkommer som en förstärkande faktor, Ä andra sidan gäller atlju längre lid en direktör verkar pä , desto svårare blir del för honom altefter tiden på finna en adekvat, alternativ anslällning. Frågan om vilkengrad av materiellt ansvar som inslilulet skall anses kunna och böra ta för enavgående institulsdireklör, som avslätl frän karriärmöjligheter i hemlandet föratl ägna kanske ålskilliga av sina bäsla år ål SlPRI-arbelel, den frågan slällsonekligen pä sin spets. Man ställs således här inför flera svåraavvägningsproblem. Rekryterings-problemels vidd har omvittnats för ulredningenvid hearings med olika slyrelseledamöler. En framsiående internationelltetablerad vetenskapsman skulle säkerligen utan slörre svårigheter kunnarekryleras lill direklörspos- 1979/80:106 42 len aniingen för , under vilken personen ifråga kunde vara tjänstledig från sin ortlinarie befattning, eller fören mycketlångtid, dvs. som en permanent befallning. Men en korl lid, dvs. ell eller tvåär, ttirde som sagl vara otillräckligt för att en direktör skall hinna växa ini de centrala uppgifter som erfordras. Och mol en permanent befattning talarbehovet av rtMatitin t)ch förnyelse. 1 medvetande om alla dessa praktiska problem finnerutredningen övervägande skäl lala för all institulsdireklörcns mandaitid börmaximeras på samma säu och på basis av samma grundl.äggandeavvägniiigsresonemang som ovan framfördes bctriiffantle slyrelseledamöterna. Enmaximitid om tio är för institutsdirektören - form:iliserat genom ensiadt;e;mdrini; varigenom lilläggsmeningen "'FtJrordnandet kan förlangasen gång " kvalificerar den nuvarande besiämmelsen"för högst fem är"" - torde pä elt rimligt sätt lillgodose såvälbehtivet av konlinuilel på direklörsptislen som behtivel av viss rotation pådenna inom institutet centrala befallning. En formell regel som lidsbegransar direklörsbefaltningenhar ivå fördelar och en nackdel. Den ena fördelen är all man får en garanti föralt rotation kommer all ske. Den andra all ingen osäkerhet på denna punkl kanråda: det bör vara till fördel både för styrelsen och direklören all medsäkerhet veta alt tioårsgränsen gäller, och kunna planera (och förhandla)ulifrån detta. Nackdelen har redan redovisats; den uppenbara svårighetenatt för ""medellång"" lid rekrytera den erforderligavelenskapliga toppkraften. Härvidlag torde del även forisällningsvis bli enförhandlingsfråga i samband med anställningen, en fråga om att med hjälp avlillräckligt allraktiva löneförmåner kompensera den tilltänkte kandidaten förde uppenbara nackdelar i form av komplicerad karriärväg och utelivenpensionsgrund som SlPRI-tjänslgöringen mäste medföra, 1 sökandet efter lämpligkandidat lorde regeringen kunna ha slor hjälp och nytta av de inlernationellakontakter som byggt upp , Ulredningen föreslår slutligen atl , slyrelse, forskarkollegium och personalorganislion formellt ges ställningsom organ med förslagsrätt i fråga om utnämnandet av ny institulsdireklör.Innebörden i delta förfarande har ovan, Som framgålt ovan har utredningen ej funnit skäl att avgenågra förslag till ändringar i fråga om vetenskapliga rådets, styrelsens ochinslilulsdireklörens grundläggande ställning och kompelens. Vad däremotbiträdande direklören belräffar har ulredningen funnit att vissa förändringarär erforderliga för all skapa en större överensstämmelse mellan de efter handökande krav som kommit all slällas på innehavaren av denna befallning ochbiirädande direklörens formella ställning. Biirädande direktören har saknatformella befogenheier alt handlägga ärenden och problem vilka i praktiken måste 1979/80:106 43 omhändertas av denne, som ju står i löpande kontakt metlinstitutets personal. Vidare har regler saknats vad giiller biträtlandedirektörens rt)ll oeh ansvar vid iiistitutsdirektörens frånvaro. Bilriidandedireklören har i prakliken koiumit all för jämförelsevis korla perioderrekryteras från UD. Möjligheten atl fä bedriva egen forskning inom SIPRLssakområde har varit ell viktigt motiv för de UD-ljänslemän som låtit sigrekryteras lör tjänstgöring pä denna befattning. I takt med de ökandeadministrativa åliggandena har bilriidande direklören dock i alll mindreutsträckning kunnat agna tid ål forskning. Inle minsl har detta varit en följdav de tikade krav på informalion till och ftirhandlingar med arbetstagarsidansom de nya arbelsriiiislagarna stiiller. Denna utveckling skall ställas i rclalitin tillovanciterade ullalande av fredsforskningsutredningen där det sägs alt""De rent atlminislraliva uppgifterna bör för institulsdirektören,som förutses ägna sig även åt egen forskning, reduceras lill elt minimum (genominriittande av tjänst som direktörsassisient underställdinstitulsdirektören)". Det kan f. ö, noteras atl redan den lileländring -lill biirädande direkiör - som via översättningen till engelska (assislanldirector) efler hand kom all accepleras, ulirycker en insikl om dennabefattnings belydelse. Pä grundval av vad som vid hearings framförls lillutredningen har del kommii alt framstå som en nödvändig luålsällning förutredningen att avge förslag som - ulan all rubba den grundläggande internaorganisalionsslruk-luren genom atl inskränka institutsdirektörens överordnadebefogenheter och ansvar - är ägnade atl stärka biträdande direktörensställning, såsom en anpassning till rådande realiteter. Syftet är allåsladkomma dels just en sådan avlastning av institutsdireklören rörandeadministrativa frågor som från början avsågs, dels en plattform för biträdande direklörenfrån vilken denne kan föra reella förhandlingar med personalen ipersonal-adminislrativa frågor. Utredningen föreslår, för del försia, atl beteckningen""biträdande direktör"" bibehålls och formaliseras.Beteckningen ""administrativ direktör"", som lidigareföreslagils från personalorganisationens sida, har den svagheten att den kanlolkas som en inskränkning av vederbörandes ärendeområde och befogenheier lillenbart personal-administrativa frågor. På ett forskningsinstitut som ärdel emellertid svårt alt i prakliken särskilja "rena"forskningsfrågor från "rent"" administrativa frägor. Vidaresaknas genom en sådan beteckning etl klart angivande av vem som i direklörensfrånvaro inlräder som chef i dennes ställe. Detta är en viktig fråga på SIPRI.eftersom institutsdireklören ofta befinner sig på tjänsteresa samlidigt sombeslul måste fallas i en mängd ärenden och institutels beredskap för alt taemot besökande grupper och individer måste hållas hög. Beteckningen ""biträdande direktör"' är moldenna bakgrund liimplig. eflersom utredninijen anser alt behovet av en klarlanuiven ställföreträda- 1979/80:106 44 refimktion bör fyllas av denna person. Biträdande direktören bör således under styrelsen ocbinstitulsdirektören ansvara för administrativa frågor inom institutet ochdiirtill intriida sturi inslilulsdirekltirens ställföretrildare i dennesfrånvaro. För att ftiriiiellt åsladkomma dctla föreslår utredningen följandeändring i stadgarnas 10 S. andra stycket: "Niir institulsdirektören årförhindrad att utöva sin tjiinst uttivas den av biträdande direktören, som it)vrigt untler styrelsen och institulsdirektören ansvarar fin löpandeadministrativa ärenden, med uppgift alt föredra sådana iirenden införstyielsen. Biträdande direktliren är sekreterare vid styrelsenssammanträden."" Genom alt således omniimna bilriidande direkltiren istadgarna och allmänt tiefiniera hans arbetsuppgifter, genom att ange enställförelrädar-funklion och en självständig ftiredragningsräti inför sivrelsenoch dårtill formelll konsliuiera en roll som sekreterre vidstyrelsesammanträdena (en roll som biträdande direktören f. ti. alltid innehaftde faclo), anser sig utredningen ha framlagt förslag som i tillriicklig gradtillgodoser kravet på en förslärkt ställning för biirädande direklörens delulan atl för den skull principen om insilutsdireklörens överordnade ansvar ochbefogenheter ändras. Ett betydande ansvar kommer i enlighet med utredningensförslag all åvila den biträdande direktören. Delta motiverar alt det forisällningsvisbör ankomma på regeringen - i slället för, som hiuills, - attutse denne befattningshavare. ligger f. ö. denna ijänsl pä enlönenivå (F23/F 25) där del normall i den svenska slalsförvaliningen ankommerpå regeringen alt fatta utnämningsbeslut. Llärtill kommer den vikl som frånpersonalorganisalionshåll av nalurliga skäl fäsles vid denna befallning inominslilutel. Om regeringen övertar ansvaret att utse befallningshavare kan enförslagsrållsprocedur. motsvarande den som ovan föreslagits beiräffandestyrelsen och inslilulsdirekiören, tillämpas. I fråga om biirädande direklörenföreslår ulredningen dock all förslagsrallen inskränks lill SIPRLs slyrelse ochpersonalorganisalioner. Beiräffande rekrylering av lämplig kandidat lill denansvarsfulla poslen som biirädande direkiör pä förutsälter ulredningenatl regeringen vägledes av den speciella kombinalion av egenskaper ochkvalifikationer som i enlighel med ulredningens förslag bör eflerslrävas:personal-adminislraliv erfarenhet, samarbetsförmåga, kännedom om budgetfrågor,om den svenska statsförvaltningens arbetssätt och om akluell arbetsrätlsliglagsliftning, förtrogenhet med inlernalionella frågor, språkkunnighel. En annan konsekvens av ulredningens förslag blir,sluiligen, all biträdande direklören fortsätiningsvis ej kan antas komma altbedriva egen forskning vid institutet, har också framställ som en faktiskkonsekvens av biträdande direktörens siarkt ökade personal-administrativaarbetsbörda under de senasle åren. Härom biir dock ingen ivekan råda i sambandmed rekryteringen lill denna befattning. 1979/80:106 45 I konsekvens med utredningens fiirslag torde inslilulelsinterna arbetsregler behöva omformuleras i syfte all närmare preciserabilriidande direkli)rens uppgifter, ansvar och befogenheter, 6 Forskningssamarbete och beslutsordning: forskarkollegium Som niinindes ovan i samband med behandlingen av frågorrörande styrelsen har utredningen erfarit att önskemål föreligger om former fornärmare kontakt och samarbete mellan institutets ledning och personal-forskande såväl som administrativ. Önskemålen har framförts inle minsl motbakgrund av de delade meningar som kommii till ullryckinom institutet beträffande förenligheten mellan å ena sidan SIPRLs oberoendeställning och internationella karaklär, a andra sidan de nyaarbelsrätislagarna. Tvä olika frågor har härigenom kommit att sammankopplas påelt sätt som inle alllid varit fruktbart: å ena sidan frågan om institutetsoberoende ställning och internationella karaktär, å andra sidan frågan omlämpliga samarbets- och beslutsformer. Arbetsriiltslagarna har från enutgångspunkt lett sig som inslrumenl för en förbiiltrad interndemokrati, frånen annan utgångspunkt framstått som etl hot mot SIPRLs självständiga,internationella sialus, Mol bakgrund av dessa förhållanden och vad stim i övriglframförls lill ulredningen vid hearings vill ulredninen föreslå atl etlforskarkollegium formellt konstitueras på . Utredningen anser alt detomviilnade behovel av former för forskningssamarbele och -samråd i hög gradskulle lillgodoses genom inrältandet av ett sådanl kollegium, detla särskiltmed tanke pä de speciella omständigheter som känneiecknar della inslilul,nämligen/ö;- del första dess karaklär av forskningsinslilulion,/or del andradess internationella rekrylering och för det tredje dess blandade ochvarierande personalsammansättning. Vägledande för utredningens förslag har varit det allmänthållna principresonemang som förs proposition där del bl, a. sägsalt ""vittgående befogenheier bör ges inslilulels ledning ochpersonal . . ." Det framgår av propositionstexten all den slora frihet ochde vittgående befogenheter som det vore angelägel alt ge ""institutet""väsentligen skulle omfalta såväl institulsledning som personal. Till grund för dessa formuleringar i proposilionen liggerdet förslag om inrättande av elt forskarkollegium som framlades avfredsforskningsutredningen. Det heter i utredningsbetänkandet alt""Utredningen vill förorda att ett forskarkollegium elableras inominstitutet. Detta bör bestå av samtliga inslilutels äldre forskare samlrepresenlanler för forskningsassislenlerna. Inslilutsdirektören bör fungera somordförande. Kollegiet diskulerar arbetsproblem av gemensamt intresse förforskarna och institutsledningen. 1 första hand gäller dessa planeringen avforskningsprogrammen men även andra frägor i institutets verksamhet kanbehandlas."" 1979/80:106 46 I betänkandet siigs också atl "'Forskarkollegiet ärrådgivande till institutsdireklören vid forskningsplaneringen och i andraprciblcm av gemensaml intresse." Ett förslag om ett formellt inriillande av ettforskarkollegium har sålunda en solid grund i inslitutets urkuntler, och anknyterockså till en inom institutet redan i nuliigct förekommande procedur medregelbundet ålerkommande forskarmöten. Utredningen kan följaktligen genomåberopande av urkunderna föreslå alt dessa forskarmöten formaliseras. Inrättandet av forskarkollegiet bör enligt ulredningensmening ske genom införande av en ny paragraf i stadgarna med lydelsen; "'Hos sliftelsen finns etl forskarkollegium.Ledamöier av della iir institulsdirektören. biträdande direktören samlstiftelsens forskare och forskningsassistenter. Institulsdirektören eller, idennes frånvaro, biträdande direktören är forskarkollcgiets ordförande, Forskarkollegiet bereder ärenden som skall avgöras avstyrelsen eller inslilutsdirektören och som rör planeringen och genomförandelav slillelsens forskning saml spridningen av forskningsresulialen." Såsom framgår av denna formulering är det utredningensmening att forskarkollegiet bör fungera som en sambandscentral för den inominstitutet fortgående forskningsprocessen, från planeringsstadiet till ulförande-och spridningsstadiel, medan övriga frågor inom inslilulet, personalärenden,administrativa ärenden, budgetfrågor etc. bör omhändertas i andra former. därför förordar att kollegiet enbart omfattar sådan personal somdirekl bedriver forskning innebär dock självfallet inle alt inle övrig personal- representanter för inslilulels redaktion, bibliotek, press- ochdislribulionsavdelning m, fl, - skall kunna deltaga i kollegiets sammankomsteri den mån behandlade sakfrågor särskilt motiverar detta. Som också framgår ärdet utredningens mening att forskarkollegiet formellt bör betraktas sområdgivande lill inslilutsdirektören, samiidigi som den vägledande principenbör vara alt direktören lar del av kollegiets uppfattning innan han fattar besluti forskningsrelalerade frågor, liksom alt direklören i kollegiel redogör författade beslut. Genom detla förfarande lorde direklören erhålla etl brettunderlag för sina beslul. Del resonemang som förls inom ulredningen, och somföranlell förslagel om ell forskarkollegium, är följande, 1 ett läge, då , efter en inledande elablerings- ochkonsolideringsperiod, lyckais uppnå en respekierad ställning inom sill områdeföreligger goda skäl för all inslilutel skall kunna la etl väsenlligl sleg iriklning mol en aktiverad roll för de anslällda forskarna. Med den allmännaIvärvetenskap-lighet som känneiecknar disciplinen fredsforskning - även i denvariani som har blivil SIPRLs- lorde del vara rimligl all specialiseradeforskare avsäller viss lid för all i ett allmänt kollegium la del av och gesynpunkter pä angränsande ämnen. Varje forskare torde dessulom, vilket utvisasav erfarenhelerna frän redan föreliggande praxis, ha ell slori intresse av att andra iin specialister pä ett visst specialiimne beredstillfiille att granska och ge synpunkter pa en given synopsis eller ett givetutkast, i läsbarhetens och informationsspridningens intresse. 1 delperspektivet lortle forskarkollegiet ha en viktig funkiitin alt fylla. Det viktigaste argumentet är dock behovet av en centralför samråd, samarbele och kontakt mellan de akliva forskarna ochinslitutsledningen. Utredningen finner det naturligt att tänka sig att det är idelta kollegium som planer för kommande forskningsprojeki tar form och successivtrevideras - i ett samspel med styrelsen, det är i detla forum sominstitulsdirektören informerar om planerade beslut och planerade resor avbelydelse för pågående och kommande forskningsverksamhet, det år har sommanuskript granskas och ventileras, idéer testas och forskarrekryieringsbehoveldiskuteras. Inför stundande styrelsesammanlriiden kan direkiör och forskareavge synpunkter och söka uppnå samstämmighet beiräffande innehållet i direktörenspresenlation av pågående och planerad verksamhel. Likaså eflerstyrelsesammanträdena lillhandahåller kollegiel ell naluriigt forum förinformation och planeringsdiskussion. Sammanfattningsvis lorde forskarkollegiet för forskarnasdel kunna innebära å ena sidan etl ökal ansvar all i prakiiskl dellagande omsättasåväl principen om genuin tvärvetenskaplighet som principen om kollektivtförfattarskap, å andra sidan en möjlighel lill mer aktivt och meningsfullldeltagande i den successiva ulformningen av SIPRLs forskningsprofil ochforskningsplanering. Utredningen förulser sluiligen alt forskarkollegiet bliren naturlig plattform för konlakler mellan forskarna och slyrelsen och dessordförande, Ulredningen har kunnal konslalera den posiliva betydelseför kontakten mellan slyrelsen och forskarna som den införda ordningenmed sammanträffanden mellan dessa i samband med stvrelsesammanlrädenauppenbarligen haft. Värdel av sådana regelbundel återkommande sammanträffandentorde kunna bli än större om styrelseledamöterna därvid kan ta del av idéer,uppslag och förslag som lagit form inom elt forskarkollegium. Ett fungerande forskarkollegium torde enligt utredningensmening i det väsenlliga lillmölesgå de önskemål som framförts i fråga om ökadsamverkan mellan SIPRLs ledningoch forskningspersonal. Utredningen finner deläven naturligt att man inom forskarkollegiet från fall lill fall kan kommaöverens om all närmast berörda forskare får ansvarei atl inför styrelsenpresentera elt projektförslag. I normalfallet torde det dock även ifortsättningen ankomma pä direktören alt. såsom verkställande chef. införstyrelsen föredra de projektplaner som tagit form under arbetets gäng inominstitutet. Det bör kunna förutsiillas alt institutsdirektören lillslyrelsen rapporterar de förslag och synpunkier som tagit form inom kollegiet,detta även i de fall dä skilda meningar (mellan direktören och kollegiet somhelhet eller mellan grupper inom kollegiel) kommit till ultryck. 1979/80:106 48 Utredningen föreslår alt forskarkollegiet, vid vakanser istyrelsen oeh på direktörsposlen, ges fiirslagsräti i den mening och form somredovisats i det föregående. 6.1 (Jvrigl om samverkan och samråd Ovanstående synpunkter och förslag har koncentrerats kringdet föreslagna forskarkollegiets roll i forskningsprocessen på . Det är,som ovan framhölls, ulredningens mening atl delta förslag skulle kunnaomhänderta det mest viisentliga när det gäller behovel av forskningssamarbeleinom inslilutel. Utredningens förslag kan ocksä anses kompleltera redan föreliggandesamverkansformer inom forskningen och närliggande frågor, såsom den löpandekonlaklen mellan inslilulels olika projcklgrupper och instituls-direkliiren ochden särskilda rekryleringskommiiié som är instilulsdirektt)-ren behjälplig medall granska den uppenbarligen stora slröm av ansökningar och förfrågningar sominkommer lill institutet. Även den speciella informationskommitté som enligtvad ulredningen erfarii håller på all ta form inom institutet torde kunna fyllaen viktig funktion. Vad slutligen gäller former för konlakt och samråd mellaninstitutsledning och administrativ personal - och mellan institulsledning ochall personal rörande adminisiraliva frågor - vill ulredningen i första handallmänl hänvisa lill de former och förfaringssätt som anges i gällande arbelsrätislagar. Det har, som lorde framgå av ovanslående förslag, varitutredningens målsättning alt föreslå sådana organisatoriska förändringar som,ulan att ändra de grundläggande principerna för SIPRLs ställning ochverksamhet, är ägnade all underlätta samarbetet inom institutet och dessfortsatla verksamhet. Innebörden i förslagen är sammanfattningsvis dels enaktiverad roll för såväl forskarna som slyrelsen och velenskapliga rädel, delsetl försök till precisering av kompelens- och arbelsrelationerna mellan grupperoch funklioner inom inslilutel, Utedningen har av såväl praktiska som principiellaskäl avstått från att avge detaljerade förslag beiräffande den internaarbetsordningen inom institutet och de särskilda arbetsregler som f. n, ärföremål för förhandlingar mellan inslilulels ledning och personal,