prop · G303143 · 1979-12-31 00:00:00 — TCO: TCO tillslyrker utredningens förslag utom såviitgäller lillämpningen beträffande lagen om styrelserepresentation därorganisalionen inslämmer i vad som framförs i reservationen. Majoritetensförslag skulle innebära en försämring av gällande räll. Härutöver är del ocksåså, som anförs i reservalionen, all de anslällda i 50/50-bolagen bör ha enberättigad möjlighet till inflylande på och information om vad som sker i desammanhang där de avgörande beslulen för 50/50-bolag fattas. /SR: Principen bör vara den alt de med 50/50-bolagjämställda förelagsbildningarna skall omfattas av anslällningsskyddslagenskoncernbegrepp. Man kan svåriigen på nuvarande nivå överblicka utbredningen avde med 50/50-bolag jämställda företagsbildningarna varför /SR anser alt manbör närmare uireda förekomsten av dessa förelagstyper för au närmarekunna analysera och bestämma vilket koncernbegrepp som kan vara det lämpligasleinom den arbelsrätlsliga lagstiftningen. Statsföretagens : I fråga om dearbetsrältsliga avsnillen kan del ur principiell synpunki vara betänkligt atlarbeta med ell koncernbegrepp som avviker från del inom andra rättsliga avsnittgällande. Prakliska skäl lalar emellertid för all kommitténs förslag skallgenomföras, eftersom della bl.a. underiäiiar personalrörligheten mellanföretagsenheterna inom koncernen. Åven rättviseskäl lalar för den lösningförslaget innehåller. Kommilléns förslag lillslyrks därför med det tilläggetatl det bör ankomma på den anställde att bevaka sin rätt så alt av denneåberopad anslällningslid blir registrerad hos vederbörande arbetsgivare. Den föreslagna laglexlen såviu avseranställningsskyddslagen, siudielc-dighclslagen och semesleriagen är sakligtinvändningsfri. 1979/80: 143 124 juridisk skolning för alt förstå innebörden. Med hänsyntill avnämarsidan bör texten ses över så atl den blir mera lättillgänglig. och SverigesIndusirlförhund: Med avseende på förslagel om ändring i anställningsskyddslagen,sludieledighetslagen och semesterlagen anföres följande. Innebörden avkoncernbegreppet vid tillämpningen av aktiebolagslag får ansesosäker, även om ordalagen i I kap. 2 8 aktiebolagslagen närmasl ger vid handenatt begreppet, trols föredragande departementschefens uttalande i prop. 1975:103, är all tolka på samma sätl som enligt 1944 ärs aktiebolagslag. Vadhärefter gäller koncernbegreppets innebörd vid tillämpningen av anställningsskyddslagenoch sludieledighetslagen märkes, att dessa lagar lillkommil årsaktiebolagslag. 1 motsats till vad som uttalats i det remitterade belänkandet(sid. 82) får därför antagas, att lagarnas regler om koncernförhållanden ärall tillämpa blott vid förhandenvaron av vad som enligt aktiebolagutgjorde koncern. Att aktiebolagslag sedermera ersatts av 1975 årsaktiebolagslag, som till äventyrs laborerar med ett utvidgat koncernbegrepp,lorde ej inverka på tolkningen numera av anställningskyddslagen ochsludieledighetslagen. 1 fråga om föräldraledighetslagen skall framhållas alldenna, med avseende på koncernförhållanden, innehåller blott en hänvisningtill anställningsskyddslagen. Föräldraledighetslagen torde därför vara alltolka på samma sätl som anställningsskyddslagen i fråga om innebörden av koncernbegreppet. Såviit slutligen angår innebörden av del koncernbegreppvarpå semesterlag vilar kan vissa skäl anföras till slöd förantagandet alt begreppet är atl lolka pä samma sätl som enligi övrigarbelsrätlslig lagstiftning. Visserligen har semeslerlagen stiftats efter dela«f aktiebolagslag trätt i krafl. Emellertid kan ej ulan vidare tagasför givet, atl sist nämnda lag verkligen inneburit något avsleg årsakliebolagsrätlsliga koncernbegrepp. Frågan lorde ej ha prövats i rällspraxis.Som tidigare framhållils lalar ordalagen aktiebolagslag närmast förall det akliebolagsrätlsliga koncernbegreppet skall bibehållas oförändrat.Härtill kommer för semeslerlagens vidkommande att de tjänstemän inomarbetsmarknadsdepartementet som utarbetat propositionen med förslag till dennalag liksom det föredragande statsrådet med slor sannolikhet varil omedvetna omden uividgning av koncernbegreppet, som antytts i den till grund årsaktiebolagslag liggande proposilionen (1975: 103). Den evenluella förändringenmed avseende på del akliebolagsrätlsliga koncernbegreppet synes ej heller hauppmärksammals under det fortsalla lagstiftningsarbetet avseende semesterlageni regering och riksdag. Därest man på lagsliflar-nivå velat i semesterärendetansluta sig till del i proposilionen lill grund aktiebolagslagföreslagna koncernbegreppet, skulle man eljest med största sannolikhet ha gjortsärskilda uttalanden härom, särskilt som man i övrigt förde en lämligenulföriig diskussion om olika koncernförhållanden. Ett klarläggande skulle havaril nalurligl bl.a. med hänsyn lill atl det i propositionen 1975: 103antydda, utvidgade koncernbegreppet innebar en lämligen uppseendeväckandenyhet i förhållande lill \ad som tidigare gälll och etl avsteg såväl från vadsom i akliebolagsrättsligt hänseende i allmänhet torde gälla ulomlands (se delremillerade beiänkandei sid. 75) som från vad som får anses gälla inom densvenska arbelsrällen i övrigt. Det kan lilläggas all värdel för arbelslagarnaav koncernbeslämmelserna i semeslerlagen (318) synes obelydligl; någon egentligmateriell förmån tillkommer ej arbetstagarna på grund av dessa bcstummelser. Prop.1979/80: 143 125 Med den här gjorda tolkningen av anslällningsskyddslagen.sludieledighetslagen. föräldraledighetslagen och semeslerlagen innebär delremillerade förslagel en uividgning av lillämpningsområdei för de i lagarnaintagna reglerna om behandlingen av anställda, som inom en koncern övergår frånanställning inom ett förelag lill anslällning inom annat företag. Reglernaskulle enligt förslaget bli lillämpliga ej blott inom koncemer i vedertagenmening ulan även vid sådan "samverkan mellan tvä företag som kännetecknasav atl det ena förelagel jämle annan är delägare i del andra förelagel och debåda delägarna endasl gemensaml kan besluta rörande del andra förelagelsangelägenheter". Organisalionerna avslyrker lagsliftning av föreslageninnebörd. Som skäl härför åberopas följande. Redan nugällande arbetsrältsliga koncernregler medför avsevärdatill-lämpningssvårigheler för berörda företag. För att räu kunna lillämpa reglemaborde förelagen införa ell invecklal registreringssystem att användas vid varjenyanställning, etl system som ej skulle ha någon annan funkiion än attsäkerslälla iakttagande av koncernreglerna. Även om förelagen inför elt sådanlregistreringssystem med de kosinader del skulle medföra, skulle de dock ejkunna skapa fullständig säkerhel för atl reglerna blev iakttagna i prakliken.Reglerna har nämligen gjorls tillämpliga även i fråga om sådana arbetstagaresom redan vid reglernas ikraftträdande var anställda vid koncernförelag.Särskilda svårigheter erbjuder rätt tillämpning av 4 8 anslällningsskyddslagen,som ej innehåller några tidsmässiga begränsningar. Delta kan klargöras genomföljande exempel. Man överväger atl på grund av arbetsbrist sägaupp en arbetstagare, , som vunniianslällning i företaget A , alltså före anslällningsskyddslagensikraftträdande, ja t. o. m. före lagens tillkomst. Företagel A förvärvades år1976 av bolaget B. Sistnämnda bolag förvärvade aktierna i ett annatbolag C. Hos C var X anställdunder några månader . Vid fastställande av lurordning inom företagel A år1979 kan företagel för X's vidkommande tänkas vara förpliktat alt självmant,vid skadeståndsansvar, beakla ej blott anslällningsliden hos A ulan även demånader då X varanställd hos C. - Det saknas varie anledning alt ytteriigare komplicera lillämpningenav här avsedda regler genom utsträckning av deras tillämpningsområde. Au särskilda koncernregler införts i viss arbetsrätlsliglagsliftning lorde sammanhänga med alt del normalt föreligger en mer ellermindre utpräglad samhörighet mellan de lill en koncern i egentlig meninghörande företagen. Såtillvida kan koncernreglerna sägas ha visst berättigande.Någon molsvarande samhörighet kan emellertid ej sägas föreligga mellan å enasidan ellvarl av , som äger hälften var av ett tredje förelag,och å andra sidan "dotterföretaget". Den brislande samhörighetentorde påverka även de anställdas bedömning. Det måste sålunda framstå somfelaktigt för anställda med lång anställningstid hos"dotterföretaget" atl i en uppsägningssituation bli åsidosatta, vidfastställande av turordning, av en arbetstagare med kortare anställningslidblott därför att arbetstagaren tidigare varil anställd under avsevärd lid hosell av ägarföretagen. Genlemol de föreslagna ändringarna i de arbetsrättsligalagarna kan även riktas den anmärkningen atl det, om ändringarna genomförs,framstår som oklart vilka regler som bör tillämpas med avseende innanändringarna Iräder i krafl. Vidare kan beräkningen av anställningstiden framståsom osäker eller i vart fall godtycklig, när en arbetstagare rör sig mellanflera än två bolag. Antag atl "moderbolagen" A och B gemensaml äger"dotterföretaget" C. Om arbetstagaren är anställd först hos A ochdärefter hos B, lorde man vid anställningstidens beräkning i samband med Prop.1979/80: 143 126 en uppsägning hos B ha alt beakta blott anställningstidenhos B, däremot ej anslällningsliden hos A. Om arbelslagaren är anställd försthos A, därefler hos B och slutligen hos C, lorde man vid anställningstidensberäkning enligt de föreslagna reglerna ha atl beakta ej blottanställningstiden hos B och hos C även anslällningsliden hos A, trots altdet ej mellan A och B föreligger sådanl samband som angives i de föreslagna nyareglerna om 50/50-bolag. Vidare skall framhållas, alt organisalionerna avstyrkerdet i betänkandet intagna förslaget att låta tillämpningen av de i dearbetsrättsliga lagarna intagna koncernreglerna omfalla jämväl"sidoordnade koncerner" i den mening begreppet har i kommillénstidigare betänkande SOU 1978:67. Skälen för detta slåndpunktstagande framgår avdet lidigare anförda. : Förslaget att låtakoncembegreppei i lagen om styrelserepresenlalion och molsvarande lag för anslällda i bankinslitul och försäkringsbolag följa akliebolagslagens reglering lill slyrks av förbundel.--- Då del gäller anställningsskyddslagen,sludieledighetslagen och semesterlagen vill handelskammartorbundet framhållaatl ett enhetligt koncembegrepp i och för sig skulle förenkla lagstiftningen.Med hänsyn lill vad kommillén anförl och lill svårigheterna atl bedömaeffekterna av skilda koncernbegrepp på detta område vill dock förbundel förnärvarande inle motsätta sig den i förhållande till aktiebolagslagen avvikandekoncerndefinilionen. 1 likhet med kommittén förordar förbundel att frågannärmare övervägs av de arbetande utredningarna rörande anslällningsskyddslagenoch semesterlagen. Som lidigare framhållils bör strävan därvid vara, därestinte vägande skäl talar för en annan reglering, att åstadkomma elt enhetligtkoncernbegrepp i svensk lagstiftning. När del gäller del framlagda lagiextförslaget synes dettaonödigt tungt och svårtillgängligt. Laglexlen skulle alternativt kunna gesföljande lydelse. "Vad som anges i ... stycket om koncern gäller även dåell förelag ägs av två andra företag och de båda delägarna endast gemensaml kanbesluta rörande del ägda företagets angelägenheler." : Då det även på dellarättsområde föreligger risk för atl man låser ulvecklingen och då det måsleanses mindre lämpligt atl föregripa de sittande utredningarnas arbete, föreslårföreningen alt koncernbegreppet även på det arbetsrättsliga området tillsvidare utformas i enlighel med det associalionsrältsliga i aktiebolagslagen. : Enligt samfundets mening är detför den praktiska rättstillämpningen mycket väsentligt att begreppel koncernhar samma innebörd inom alla rättsområden. Endasl mycket starka skäl börmedföra atl begreppet ges olika belydelse i olika sammanhang. Samfundet anser inle atl kommittén anfört godtagbara skälför sitt förslag all koncernbegreppet inom viss del av arbetsrätten, nämligenanställningsskyddslagen, sludieledighetslagen, föräldraledighetslagen ochsemesterlagen, skall utformas så att vid tillämpningen av de nämnda lagarnamed koncernförhållande jämställs 50/50-bolag, i vilka ägarföretagen har negalivbesiämmanderält i del ägda företagets angelägenheler. Samfundet vill framhålla att frågan om koncernbegreppetinom arbetsrätten är under pågående utredning samt att kommitténs nu gjordaförslag till särreglering inte synes överensstämma med förarbelena tillförslaget om anställningsskyddslag (prop. 1973: 129), där del uttalades atlkoncernbegreppet enligt den föreslagna lagen skulle vara delsamma som enligt1944 års aktiebolagslag. Prop.1979/80:143 127 Kommittén synes ha anfört det enda sakliga skälel för ensärreglering att intressegemenskapen mellan företagen gör att det ter signaturligt att en arbelslagare, som övergår från del ena företaget till delandra, får tillgodoräkna sig anställningstid i del företag han lämnar.Samfundet anser inle atl det av kommittén åberopade skälet är slarki nog förden föreslagna särregleringen. Därtill kommer atl resullatet av de arbetandeutredningarna rörande anslällningsskyddslagen och semesleriagen bör avvaktas.Enligt samfundels erfarenhet förändras inte rättsläget av alt arbetstagare vidtillämpning av de nämnda arbetsrätlliga lagarna får tillgodoräkna sig anställningstidendast vid övergång från förelag som omfallas av del för akliebolagslagenföreslagna koncernbegreppet. Kommitténs förslag skulle därför innebära enutvidgning som enligt samfundels mening måsle prövas till sina konsekvenser påetl mera omfattande och djupgående säll än som kommiitén torde ha haftmöjlighet att utföra inom ramen för sitt utredningsuppdrag. Samfundet lillstyrker kommitténs förslag att vidtillämpning av anslällningsskyddslagen, sludieledighetslagen,föräldraledighetslagen och semeslerlagen med koncern skall avses inle bara koncernmed aktiebolag som moderbolag utan även de två typer av koncerner som kommitténdefinierat i sitt tidigare framlagda förslag (SOU 1978:67) till lag omårsredovisning, revision och koncerner. Samfundet tillstyrker även förslagetatl i arbetsrältsligl sammanhang kravet enligt nämnda lagförslag på minsl tioanställda för att koncernförhållande skall få rättslig belydelse slopas. SHIO - Familjeföretagen: Beiräffande vissa avsnitt av detarbetsrältsliga områdel har kommittén stannat för en annan uppfattning än inomdel aktiebolagsrättsliga området och jämställt vissa situationer av 50/50-bolagmed koncernförhållanden. Vi anser att anledning saknas atl genom sådanuividgning av reglernas lillämpningsområde yllerligare komplicera nu gällandearbetsrättsliga koncernregler, som redan medför betydande lillämpningssvårighelerför förelagen. Samma regler som i detta avseende gäller enligt akliebolagslagenbör alltså gälla även på arbetsrättens område. 2.3 50/50-bolaget i skatterätten och har förklarat sigdela den i betänkandet återgivna uppfattningen att det allmänt sell är enfördel om skatlelagsliflningen direkl bygger på den systematik som finns icivilrätten. Kammarrälten i Siockholm: Den beslämning av koncernbegreppet somkommittén föreslagit för aktiebolagsrättens del och som kammarrälten ovantillstyrkt är inle utan vidare applicerbar vid lillämpning av skattelagstiftningen.Som kommittén påpekar (s 86) gäller på flera områden inom skatterätten eltsärskilt kvalificerat koncernbegrepp. Därmed begränsas betydelsen av frågan,huruvida 50/50-bolag är dotterföretag, till att främst avse spörsmål angåendebeskattningen av dolda vinstöverföringar och internvinstreserveringar.Kammarrätien avstår dock från atl uttala sig i frågan humvida 50/50-bolagenhärvidlag är all anse som dotterbolag. Skälel härtill framgår av det följande. I och för sig är det naturiiglvis i hög grad önskvärt atlskattelagstiftningen liksom tillämpningen av skattelag bygger på civilrättenssystematik och begreppsbildning. Kommittén har också erinrat (s 87) om ettuttalande av företagsskalieberedningen (SOU 1977: 86 s 282), enligt vilket mani de fall, begreppet koncern inle givits en egen betydelse inom skatteräiten, iregel får falla tillbaka på den koncerndefinilion som används iaktiebolagslagen. 1979/80: 143 128 Även om kammarrätten såsom angivits i dess remissvar påbolagskommilléns delbelänkande Nya bolagsregler m. m. delar den principiellasynen på samspelet mellan civil- och skatterätt, har väl företagsskatleberedningensullalande numera föriorai någol av sin belydelse. Sålunda har föredragandestatsrådet i propositionen (1978/79:210) med förslag till ändradföretagsbeskattning betonat (s 165), att det inte är nödvändigt att beskattningsreglernabringas i överensstämmelse med de civilrältsliga reglerna, eftersom reglernaom avdrag för koncernbidrag och aktiebolagens koncernregler tillgodoser delvisolika ändamål och intressen. Detta uttalades visserligen inte med tanke påreglerna om dolda vinstöverföringar och internvinstreservering, men bör likvälbeträffande 50/50-bolagen anses ha relevans. Emellertid anges i nyssnämnda proposiiion samlidigt attdet kan finnas anledning ånyo pröva frågan om det skatterättsligakoncernbegreppets utformning, sedan bolagskommittén prövat molsvarande frågaför aktiebolagsrättens del. Enligt vad kammarrätten under hand inhämtat frånbudgetdepartementet planeras också fortsatt ulredningsarbele beiräffande dubbel-och kedjebeskallning och koncernbeskattning, någol som för övrigt förutskickasi propositionen (s 183). Utredningsarbetet måste komma att belysa50/50-bolagens ställning inom skatterätten. Kammarrätien finner sig därför inte böra i detlasammanhang vidare uttala sig angående koncernbegreppet i skatterätten. Bankinspeklionen: Atl det civilrättsliga koncernbegreppetfår visst genomslag i skatterätten finner inspektionen naturligt, RSV: RSV delar kommitténs uppfattning att det allmänt settär önskvärt atl koncernbegreppet i skattelagstiftningen anpassas till delcivilrättsliga koncembegreppei. 1 de fall koncernbegreppet förekommer i skatterätten utanatl definieras hänvisar kommiitén till att företagsskalieberedningen (SOU1977:86 s. 282) menar all man i dessa fall lorde få falla tillbaka på denkoncerndefinilion som används i ABL, Begreppet dotterbolag används utannärmare precisering på skatterättens område bl. a. då del gäller bestämmelsernaom överlåtelse av aktier mellan förelag i samma koncern, doldavinslöverfö-ringar och internvinstreservering. Anpassning av detskatterätlsliga koncernbegreppet lill den föreslagna definitionen avkoncernbolag i ABL skulle således innebära alt reglerna för koncernbolag inleskulle bli lillämpliga på 50/50-bolag i de områden av skatterätten därkoncernbegreppet används utan närmare definition. Krav pä etl mera kvalificerat koncernförhållande än enligtreglerna i ABL gäller inom skatterätten bl. a. för räll till öppnakoncernbidrag och i fondlagsliftningen. 580) bl.a. alt undantag från skatteplikt för realisationsvinst enligt35 8 3 mom. sjätte stycket kommunalskallelagen, dvs. vid överlåtelse avorganisationsaktier från etl företag till ett annat företag inom samma koncern,skulle gälla enbart vid koncernförhållanden där det inbördes aktieinnehavet varså stort alt tvångsinlösen enligt ABL kunde ske. Kommittén synes i belänkandetpå sid. 87 förutsätta all företagsskatleberedningens förslag genomförs. Detlaförslag har emellertid ännu ej föranlett lagändring. 1978/ 79: 210,Ändrad företagsbeskattning s 177 anför föredraganden. "Bestämmelserna om realisationsvinstbeskattning vidaklieöverlåtelser mellan koncernföretag har nära samband med övrigakoncernbeskattnings-regler och även med t. ex. kedjebeskallningsreglerna.Somjag har nämnt i del föregående bör dessa regelsystem ses över. Det finnsanledning att då Prop.1979/80:143 129 från olika synpunkier pröva bl. a. frågan om huraklieöverlåtelser mellan koncernförelag skall behandlas. Jag vill också erinraom att en kommitté har tillsatts för alt se över reglerna föraktievinstbeskattning m. m. (Dir 1979:27). Även i det arbelet finns detanledning alt beakla den här aktuella frågan. Enligt min mening bör man inteföregripa resultatet av det fortsatla ulredningsarbelet genom att nu genomföraberedningens förslag om begränsning av uppskovsreglernastillämpningsområde". gäller alltså att undantag från skattepliktför realisationsvinst kan medges vid överlåtelse av akiier från etl koncernbolaglill etl 50/ 50-bolag. Beträffande reglerna om dolda vinslöverföringar ochinternvinstreservering har kommiitén inte tagit bestämd ståndpunkt till fråganom 50/ 50-bolag bör anses som koncernbolag vid lillämpning av nämnda regler menanför ett flertal skäl som talar mot alt 50/50-bolag innefattas i koncernbegreppet.RSV delar kommitténs uppfattning au det finns goda skäl som talar för atl50/50-bolag ej skall betraktas som koncernbolag på nämnda områden avskatteräiten. Frågan om koncernbeskatiningen kommer emellerlid atl ulredasvidare varför ett bestämt ställningstagande till 50/50-bolagens behandling iskalterättsligt hänseende bör avvakta resultatet av den avviserade utredningen. SHIO-Familjeföretagen: Det är angeläget alt en prövning avfrågan om omfattningen av det skatterättsliga koncernbegreppet kommer tillstånd . Bankinspektionen: När det gäller banklagarna är dessa somutredningen anmärker föremål för särskild översyn. Inspektionen vill emellertidredan nu uttala att den ser det som en fördel om samma koncernbegrepp tillämpasinom banksektorn. RRV: RRV vill också för kännedom peka på vissaförhållanden inom affärsverksområdet. Koncernliknande förhållanden förekommer jviss utsträckning inom affärsverkens verksamhetsområde. Såväl av affärsverkenhelägda dotterbolag som 50/50-bolag och andra associationsformer förekommer.RRV skall enligt riskdagens beslut (prop 1976/77; 130, FiU 1977/ 78:2, rskr1977/78: 19) ang modernisering av del statliga budgetsystemet vid sidan av sinförvaltningsrevision ansvara för att revision av affärsverkens redovisning ochbokslutshandlingar kommer lill stånd av samma karaktär som den som sker iaktiebolag. Regeringen har därför uppdragit åt verket att utreda och lämnaförslag till ulformning av en extern och löpande granskning av affärsverkensredovisning och bokslutshandlingar. Uppdraget har avrapporterats tillbudgetdepartementet (RRV dnr 1978: 131). RRV betonar i rapportenbetydelsen av koncernrevision i staten och framhåller bl. a., att först när derevisorer som ansvarar för revisionen av resp. affärsverk har full insyn även iovannämnda bolag föreligger förutsättningar för en tillfredsställande revisionav affärsverkens koncernverksamhet, innefattande revision av dels förekommandetransaktioner mellan affärsverket och del förvaltade företaget, dels iförekommande fall upprättad koncernredovisning. LRF: LRF vill tillägga all en koncerndefinition föreslåsinföras i lagen om ekonomiska föreningar. 1 bolagskommitténs betänkandehänvisas till det förslagel (DsJu 1979; 14) och i DsJu 1979: 14 hänvisas tillbolagskommitténs betänkande. Koncernfrågan för de ekonomiska föreningarna fårinte sin lösning på någondera hållet och del får antas atl departementet skall 9 1979180. Prop.1979/80:143 130 göra en sammanvägning av remissyttrandena i de bådaärendena. LRF vill bär allmänt hänvisa till sitl yttrande över DsJu 1979: 14. : Enligt direktiven för banklagsutredningenhar utredningen bl. a. att göra en översyn av banklagstiftningen i syfte attanpassa denna lill den nya aktiebolagslagen. förutsälter, att enändring av koncernbegreppet i akliebolagslagen enligt kommitténs förslagbeaktas även vid översynen av banklagstiftningen. Svenska Revisorsamfundel SRS: Samfundet är vidare ense medkommittén om att koncerndefinitionen inte heller i förslaget lill lag omårsredovisning, revision och koncerner bör omfatta 50/50-bolag. Kammarrätten i Siockholm: Kammarrätten ansluter sig lillde av kommittén föreslagna formema för en normering av redovisningen förintresseföretagsinnehav. : BFN har inget att erinra mot den avbolagskommiltén föreslagna definitionen av intresseföretag, BFN instämmer medbolagskommiltén i atl rikllinjer bör ges för hur redovisningen för intresseandelarbör utformas.