prop · G3031 · 1979-12-31 00:00:00 — Det kommer attbli en viklig uppgift för besvärsmyndigheten att medverka till en enhetligbedömning på område. Dessa omständigheter talar enligl minmening för att länsrätten bör vara besvärsmyndighet. Att rätten till bislånd ocksåinrymmer frågor som kräver social och medicinsk sakkunskap är enligl min meninginte tillräcklig anledning att välja etl annat organ än länsrätt sombeslutsorgan. Länsrälten är enligl 8§ FPL skyldig alt se lill au ett mål blirtillföriilligl ulrett. Rätten får enligt 24 S samma lag inhämta yttrande överfråga som kräver särskild sakkunskap från myndighet, tjänsteman eller den somannars har att yttra sig i ämnet eller anlita annan sakkunskap. Dessabestämmelser ger enligt min mening garantier för atl länsrätten grundar sinabeslul på erforderlig medicinsk, social eller annan behövlig sakkunskap. Jag har tidigare föreslagit atl ensocial enhet skall inrättas vid . En viktig uppgift för dennaenhet blir alt tillhandagå länsrälten med yttranden i sociala frågor.Länsrätten kan på detta sätt tillföras den sakkunskap som målens beskaffenhetkan kräva. Jag vill liksom kammarrätten i också framhålla atl vidlänsrätlsprövningen kommer nämndemän atl delta i avgörandet. Den kunskap ocherfarenhel som nämndemännen representerar har storl värde i de mål som det härgäller. skall i enlighel medvad jag har föreslagil lidigare (avsniu 2.21) ges eu tillsynsansvar försocialtjänsten. Som socialutredningen har framhållit är det intetillfredställande alt ge en och samma myndighet både tillsynsuppgifter ochuppgiften all pröva besvär. Jag ansluler mig således tillsocialutredningens förslag alt länsrätten skall vara besvärsmyndighel i mål somgäller överklagade beslul om rätt till bislånd. De nuvarande länsdomslolarna,dvs. länsrätterna, länsskatte-rätterna och fastighelslaxeringsrällerna, skallfr. o. m. den bry- 1979/80:1 Ekonomi 475 tas ut från länsstyrelserna och läggas samman lill en nyfristående förvaltningsdomstol i varje län. De ulbrulha domstolarna får namnetlänsrält. Den nya organisationen kommer än tydligare atl markera länsrättensslällning av en från förvallningen hell frislående domsiol. 2.22.7 Informalion om lånsrättens beslut Jag vill slulligen nämna all någraremissinstanser har lagil upp frågan om värdel av information om länsrättensbeslul och uppföljning av detla. Länsslyrelsen i län anser alt avskriftav beslut bör tillställas länsslyrelsen som i egenskap av tillsynsmyndighet börfölja ärendei. Länsslyrelsen bör också ges befogenhet att som allmänt ombud laupp frågan i domstol igen, om socialnämnden inte följer domstolens i beslutetultalade intentioner eller underlåter att ge behövligl bistånd. iGävleborgs län trycker på behovet av atl snabbt kunna sprida informalion omutvecklingen. I detla syfte bör länsrätternas beslul i besvärsärenden kontinueriigtsändas över till som härefter kan förmedla information lillkommunerna. anser på molsvarande sätt alt del är angelägel atlbesvärsinstansernas prejudicerande utslag snabbi når ut till kommunerna. Jag delar uppfattningen att delligger etl stort värde i att länsslyrelsen som tillsynsmyndighet får kännedomom länsrättens beslul. Särskill i de fall länsrätten har återförvisat ärendetlill nämnden kan tillsynsfunktion få en stor betydelse.Länsstyrelsen kan i elt sådanl fall i egenskap av tillsynsmyndighet se till attsocialnämnden beaktar de omständigheter som har föranlett ålerförvisningen. Det är självfallel också viktigtatl kommunerna får del av sådana rättsliga avgöranden som kan vara vägledandeför rättsutvecklingen. Jag förutsätter att vidtar nödvändigaåtgärder så all kommunerna kan ges en sådan information. förordade iprincipbetänkandet att den kommunala skulle tillförasett allmänt driftbidrag saml tidsbegränsade utvecklingsbidrag i syfte attstimulera kommunerna att sätta i gång eller bygga ut en viss verksamhet. Bidragför olika "symptomgrupper" ansågs oförenligt med en helhetssyn. I det fortsatta arbelel övergavsocialutredningen tanken på ett driftbidrag med hänsyn lill de förslag omändral beräkningsunderlag för skatteutjämningsbidragen som kunde väntas från1976 års kommunalekonomiska utredning (KEU 76). Ändringarna gick ut på atl manskulle föra in nya beräkningsfaktorer om bl. fann , bl. a. på basis av gjordaberäkningar, att etl Prop.1979/80:1 Ekonomi 476 allmäntdriftbidrag inle kunde tillräckligt utjämna kostnaderna mellan kommunerna.Bidragel skulle inle heller påverkas av kommunernas förmåga all självafinansiera verksamhelen. Härtill kom de avgränsningsproblem som orsakades avskillnader mellan kommunerna i fråga om organisation. Socialulredningen har därför i silt slutbetänkandeförordat atl kommunerna skall tillföras resursförstärkningar genomskatteutjämningsbidrag som lar hänsyn lill sociala faklorer, bl. Vidare skall enligl förslagel kommunernas kostnader minskagenom en utbyggd socialförsäkring i form av ett socialförsäkringstillägg(soft). Slulligen bör ulveck-lingsbidrag utgå för en del verksamheler. Vissa av de nuvarande specialdestinerade bidragenbör således enligt socialulredningen behållas i form av utvecklingsbidrag.Ulredningen har föreslagit oförändrade statsbidrag till barnomsorgen och ettvidgat bidrag till social hemhjälp så atl detta skulle omfatta även molsvarandeinsatser i bostäder med kollektiv service (bl.a. ålderdomshem). Vidare villutredningen ha kvar statsbidrag i fråga om färdljänsl, alkoholpoliklinikersaml vårdcentraler för narkotikamissbrukare. Statsbidraget för socialhjälp lillflyktingar bör enligl utredningen vidgas till att gälla socialbidrag även lillicke svenska medborgare deras ansökan om uppehållstillståndbehandlas, även om de sedan vägras flyktingstatus. Utredningen har inte tagitställning till hur man skall finansiera vissa sociala institutioner, som kanberöras av ett ändrat huvudmannaskap. Sådana frågor skall enligt regeringensbeslul lösas i särskild ordning. a. ansett alltillämpningen av helhetsprincipen motiverar atl vissa specialdestineradeslatsbidrag inom den sociala sektorn slopas och ersätts avskatteutjämningsbidrag. Det gäller bidrag till den kommunala nykterhetsvårdensadministration och särskilda vårdinsatser, vård i enskilt hem avnarkotikamissbrukare, ferievislelse för barn, familjerådgivning, ersättningför kostnader för olika sociala insatser för andra icke svenska medborgare ände gmpper jag nämnde . Ulredningen har ansett att det heller inte finnsskäl att behålla statsbidrag som avser särskilda folkgrupper. Utredningen villsåledes slopa statsbidrag till insalser för den svenska zigenarbefolkningensaml till insatser för socialt handikappade ulomnordiska zigenare ochfamiljepedagogiska insalser för nordiska zigenare. Statsbidraget tillsocialhjälp till renskölande samer bör inte heller få någon motsvarighet inomsocialtjänsten. har vidare föreslagit attnuvarande bestämmelser om ersättning mellan kommunerna för kostnader försocialhjälp och barnavård inle skall få någon motsvarighet inom den framtidasocialtjänsten. Ett viktigt motiv för förslagel är all de flesla kommunernabara har etl fåtal sådana ersättningsärenden och att skillnaden mellan vad denenskilda kommunen får in och vad den ger ut i ersättning vanligen är ringa. Socialutredningenhar gjort en beräkning av kostnader år Prop.1979/80:1 Ekonomi 477 1980 i jämförelse med . Enligl denna beräkningkommer stålens koslnader atl öka med . och kommunernaskoslnader all vara i storl sell oförändrade (priser). 1 beräkningeningår del föreslagna socialförsäkringslillägget som beräknas minska behovet avsocialhjälp (socialbidrag) med 325 milj. kr. och öka statens kostnader med 340milj. Vidare ingår i beräkningen ett vidgat bidrag till social hemhjälp på163 milj. kr. De flesta remissinstanser som haryttrat sig i frågan är iveksamma lill Ulredningens koslnadsbedömning. , de båda kommunförbunden. Föreningen , KEU 76 och riks-revisionsverket. Osäkerheten gäller bl, a.effekterna av den föreslagna socialförsäkringsreformen. Behovet avresurstillskott inom olika delar av socialljänslen anser flera remissinstanservara slörre än vad ulredningen kommit fram lill. Bl.a. och FöreningenSveriges socialchefer framhåller att beräkningarna har gjorts i etl gynnsammareekonomiskl läge än det som råder . Flera remissinsianser menar atlprioriteringar måsle göras. Kommunförbundel, KEU 76 m. fl. hänvisar lill alllidigare beslulade prioriteringar av barnomsorg och äldreomsorg begränsarmöjlighelerna till expansion inom övriga kommunala verksamheter och därmedockså i fråga om andra delar av . En framträdande uppfattning är atlkommunerna får vidkännas en större andel av de lolala kostnaderna försocialtjänsten än vad utredningen har räknal med. Flera kommuner ochlänsstyrelser. /SR och hör till dem som anser att staten bör la etl betydligtökat ansvar för kostnaderna. Det finns hos remissopinionen enklar övervikt för socialulredningens förslag att skalleuljämningsbidragel skallavlösa vissa av de nuvarande särskilda slalsbidragen, Remissinslanserna delarockså utredningens syn på behovel av atl behålla vissa specialdestineradestatsbidrag som utvecklingsbidrag. Remissorganen lillslyrker näslangenomgående utredningens förslag all avveckla de interkommunala ersättningarna. har fattalbeslul med anledning av regeringens proposition om den kommunala ekonomin(prop. 1978/79:95). Beslutet innebär viktiga reformer i fråga omskalleuljämningsbidragel. de kommunala bostadstilläggen till folkpension ochde statskommunala bostadsbidragen, bidragsförskolten och vissaspecialdestinerade statsbidrag m. m. Genom besluiel har slalsmaklerna redanlagil slällning till flertalel av socialutredningens förslag om statensmedverkan i finansieringen av den kommande . Reformerna, som grundar sig på ettomfaltande utredningsarbete som slutfördes av KEU 76, överensstämmer i fieraviktiga avseenden med 1979/80:1 Ekonomi 478 Jag kommer i det följande altange sådana huvuddrag i reformen som har belydelse för socialljänslen. Enligldet nya skalleuljämningssystemet indelas kommuner och landsting i lolvskaltekraflsklasser, från till av medelskaltekraften. Denna indelningsvarar för skatleutjäm-ningssystemets grundgaranli. Vid kommunens inplacering iskattekrafts-klasser har man beaktat faklorer som kommunerna inte kan påverkaoch som orsakar särskill slora kostnadsskillnader. Grundgaranlin kompletteras förkommunerna med hänsyn lill åldersstruktur och befolkningsminskning. Hänsyn tastill åldersstrukturen genom tillägg till eller avdrag från grundgarantin. Dekommunala verksamheler som påverkas av åldersfaktorer är pensionärsservice,grundskola, obligalorisk förskola (dellidsgrupper), barnomsorg (exkl.förskolans deltidsgrupper), kommunala bostadstillägg till folkpension (KBT)samt statskommunala bostadsbidrag. Grundgaranlin komplelleras vidare medtillägg lill de kommuner som har en snabb befolkningsminskning. Avdrag för gynnsam åldersslrukturfår inle leda till att en kommun får lägre skattekraflsgaranli än avmedelskaltekraften. Vidare garanteras samtliga kommuner en viss höjning avskattekraftsgarantin, så all denna inte understiger nivå, ökad med enprocentenhet av medelskattekraften. Kommuner och landstingskommuner medegen skattekraft som överstiger den garanterade slår även i fortsättningenuianför skatteutjämningssyslemel. De totala kostnaderna förskalleutjämningssyslemel uppgår lill ca 7350 milj. kr. Kostnadsökningeni förhållande till ordinarie skalleuljämningsbidrag är ca 3 600 milj.kr. Om även det särskilda statsbidraget för 1979räknas in, uppgårökningen till2875 milj. kr. (-(-). Kommuner inkl. landstingsfria kommuner beräknas fånärmare 4180 milj. kr. vilkel innebär en ökning med drygt 1470 milj. kr. ijämförelse med skatteutjämningsbidrag. Skatteutjämningsreformengenomförs i två etapper med ungefär jämn fördelning och 1981. Det ordinarieskatteutjämningssyslemel skall även i fortsättningen kompletteras med extraskatteutjämningsbidrag. Sådant bidrag skall kunna komma i fråga bl. a. närenskilda kommuner särskilt missgynnas genom att specialdestinerade bidragavvecklas. Jag återkommer till denna avveckling. Statsbidrag lill visst bostadsstöd. Etl nytt statsbidraginförs fr. o. m. den lill kosinadema för kommunallbostadstillägg till folkpensionärer (). Stalsbidragsbeslämmelsernasamordnas med motsvarande regler för slalskommunala bosladsbidrag förbarnfamiljer m.fl. Reformen skapar förulsällningar för alt jämna ul denuvarande stora skillnaderna mellan kommunerna i fråga om KBT-nivå. Villkoretför statsbidrag är atl 1979/80:1 Ekonomi 479 KBT före ev. inkomslavdrag täcker minsl avbostadskostnaden upp till den övre hyresgränsen för slalskommunalabostadsbidrag. m. är denna gräns . med atl man inför delnya stalsbidragel lill KBT sänks slalsbidraget till slalskommunala bostadsbidragså att de båda bidragen får en gemensam stalsbidragsnivå på . Därmed kommermerkostnadema för en allmän höjning av nuvarande KBT-belopp till de övrehyresgränserna att falla på slaten. Specialdestinerade bidrag m.m.Statsbidrag lill social hemhjälp, färdtjänst och bamomsorg bör behållas tillsvidare. Omsorgen om de äldre behöver fortfarande viss stimulans, och vissakommuner som ligger ulan-för skatleutjämningssystemet är beroende av bidrag fören fortsatt utbyggnad. Statsbidragen till social hemhjälp och färdtjänst bördock omprövas regelbundet. beslut alt räkna invissa av de nuvarande specialdestinerade bidragen inom den sociala sektorn idel förbällrade skalteuljämningssystemet har som jag har nämnl sin bakgrund ibl. a. förslag av KEU 76, som i stort överensslämmer med socialutredningensförslag. De särskilda statsbidrag som upphörfr. är bidrag till ferievislelse för barn, bidrag tillfamiljerådgivning, bidrag till de kommunala nykterhetsnämndernas koslnader föradminislralion m. m., statsbidrag till hjälp åt utländska medborgare, svenskaoch finska zigenare samt renskölande samer. Vidare slopas bl.a. slalsbidragettill anordnande av vissa institutioner för psykiskt ulvecklingsstörda ochkostnadsansvaret för skyddsympningar förs över på sjukvårdshuvudmännen. Deslopade statsbidragen molsvarar ca 250 milj. kr. Dessa medel hartillförts det nya skatteutjämningssystemet. Den kommunala ersällningen förbidragsförskotten slopas . 2.23.3 Socialulredningens övriga förslug Som jag har nämnl redan harsocialutredningen i ett särskill avseende velat vidga kommunernas rält lillersättning från staten för hjälp till icke svenska medborgare. En särskildarbetsgrupp för flyktingfrågor inom ar-belsmarknadsdepartemenlet har senareföreslagil delsamma som socialulredningen. får kommunerna ingen ersättningfrån staten om utlänningen vägras flyktingstatus för s. k. frivilligsocialhjälp. Jag är överens med bl.a. socialutredningen om altkommunerna bör få ersällning för hjälp till utländska medborgare under den tidderas ansökningar om uppehållstillstånd behandlas. Jag har därför tidigare iår tillsatt en interdepartemental arbetsgrupp, som har slutförtsill arbete (Ds S 1979; 7) och lagt fram förslag om ersällning till kommunernaför hjälp lill flyktingar och personer somväntar på uppehållstillslånd. Jag räknar med atl arbetsgruppens kommandeförslag kan genomföras senasl samlidigl med socialtjänslreformen. Prop.1979/80:1 Ekonomi 480 har föreslagitatt nuvarande regler för interkommunal ersättning för socialhjälp skall slopasoch att även motsvarande bestämmelser om ersättning för barnavårdskostnaderskall avvecklas. De interkommunala ersätiningarna gäller vanligen ell fåtalärenden och ersättningsbeloppen är ringa, särskilt om man ser lill skillnadermellan vad kommunen får in och ger ut i sådana ersätlningar. Härtill kommersedan administrationskostnader. En nästan enhällig remissopinionslöder socialutredningens förslag alt slopa ersällningsskyldighelen mellankommunerna för ulgiven socialhjälp och koslnader för insalser inom barn- ochungdomsvården. Jag ansluler mig till förslagel ochföreslår att nuvarande lagbestämmelser som reglerar kommunernas inbördesersällningsskyldighel för ekonomisk hjälp och barn- och ungdomsvård i vissafall inte skall få någon molsvarighel i den nya socialljänstlagstiflningen. Socialulredningen har i sillslutbetänkande gell sin syn på den utveckling av resurser somulredningen finner angelägen. Utredningen framhåller att resursanspråken ärett ultryck för såväl behoven i kommunema som de ambitionsnivåer som man hardär. EnUgt utredningen är avsocialtjänstens strukturinriktade insatser medverkan i samhällsplaneringenännu svagt ulvecklad och kommer att kräva resursförstärkningar såväl personelltsom i fråga om utbildningsinsatser. Även arbete med sociala problem isamhällel och uppsökande verksamhet StäUer enligt utredningen anspråk på har tiUräcklig personal. Av allmänl inriktade insatser anserutredningen att information kommer att kräva ökade resurser liksom barns ochungdoms omvårdnad och utveckling. Utredningen lägger här tyngdpunkten päulbyggnaden av barnomsorgen och markerar att staten finansierar siörsta delenav kostnadsökningen. Även äldreomsorgen kommer atl slälla väsenlligt ökadekrav på sociala tjänster. Den sociala jouren behöver enligt utredningen byggasul, vilket kommer all kräva förstärkningar, främsl i fråga om personal. Beträffande de individuelltinrikiade insatserna erinrar socialutredningen om atl det föreslagna ytterstaansvaret för kommunerna innebär en vidgning i förhållande till gällande rätt.Även här anser utredningen alt det behövs ett resurstillskott men framhållerockså att den ökade satsningen på stmkturinriktade insatser och allmäntinriktade insatser kan vänlas minska behovel av individuella stödåtgärder. Jag vill i delta sammanhang förslstarkt betona den samhällsekonomiska betydelsen av att den kommunalaexpansionstakten anpassas lill de överenskommelser som iräffas mellanregeringen och . Jag viU också erinra om vadregeringen har sagt i komplelteringspropositionen (prop. 1978/79: 150 bil. 2,s, 71): "En framgångsrik politik förutsätter emellertid också all denkommunala konsumlionens Prop.1979/80:1 Ekonomi 481 tillväxtkan bringas ned och begränsas till de områden som enligl eniga politiskabedömningar måste prioriteras dvs. barnomsorg, äldrevård och långtidssjukvård.Härav följer atl utrymmet för vidgade insatser på andra områden måsle bliytterst begränsat". uttalade i anslutning härtill (FiU1978/79:40 s. 26) atl ytteriigare åtgärder att begränsa den kommunalatillväxten måste prövas om den kommunala expansionen visar tecken att fortsättai samma snabba takt som , trots träffade överenskommelser. Enligt nu aktuella bedömningar är utrymmet för denkommunala konsumtionsökningen starkt begränsat i varje fall under 1980-taletsförsta hälft. Del sociala reformarbetet inom bl.a. den kommunala seklorn måstedärför genomföras steg för steg i en långsiktig planering när de samhällsekonomiskafömtsäUningarna ger utrymme härför. Det är också viktigt att de ökade resursersom tillförs kommunerna genom den kommunalekonomiska reformen tas i anspråkför att minska eller hålla tillbaka det kommunala skattetrycket. SocialutrednJngen har framhållit att den föreslagnareformen innebär ambilionshöjningar i olika avseenden. Jag vill emellertid härunderstryka vad jag sade att utrymmet för vidgade kommunala insatser påandra områden än de prioriterade är ytterst begränsat under de närmaste åren.Utvecklingen inom måste därför anpassas till de samhällsekonomiskafömtsättningama. Behovet av resurskrävande förändringar och möjlighetema atttillgodose dessa behov torde variera avsevärt mellan kommunema. Utvecklingeninom måste därför också anpassas till förhållandena i deenskilda kommunerna. Jag vill erinra om vad jag har sagt lidigare attde övergripande målen för bör vara desamma i alla kommuner ochalt utvecklingen av den framtida bör ha som mål en jämnarestandard mellan kommunerna. Jag vill understryka vad som sägs i propositionen omden kommunala ekonomin (prop. 1978/79:95, s. 24) alt statsmakternas beslut omreformer som förutsätts bli genomförda av kommunerna och landstingskommunernafortsättningsvis bör baseras på övergripande bedömningar av konsekvensema förstat och kommun och för samhällsekonomin i stort. I propositionen uttalasockså (s. 8) att staten i första hand bör påverka kommunerna ochlandstingskommunerna genom allmänna riktlinjer och ramar för verksamheten.Riksdagen (FiU 1978/79: 35 s. 6) ansluter sig till denna gmndsyn och anför attsträvan bör vara att minska omfattningen av statlig reglering av olika delar avden kommunala verksamheten. Allmäntkan sägas om socialtjänstreformen att utgångspunkten måste vara atl inomnuvarande resursramar göra behövliga omdispositioner. Genom generella insatser,som är ett viktigt inslag i reformförslaget, bör ålminslone på sikl behovet avindividuella stödinsatser kunna minskas. Genom att se över organisation,verksamhetsformer och arbetssätt torde man i vissa avseenden kunna göra densociala verksamheten i kommuner-31 1979180. Prop.1979/80:1 FoU-verksamhet, statistik 482 De förenklingar isocialhjälpshandläggningen som vissa kommuner prövar visar t.ex. på ökademöjligheter till ändrade arbetsmetoder. Del slår också klart alt i.ex. denföreslagna rälien lill bislånd i väsenfiiga delar innebär en anpassning lillpraxis i kommunerna. konkrel resursbehov uppkommer isamband med reformens genomförande. Del gäller ulbildning av förtroendevaldaoch personal inom socialljänslen och näraliggande områden saml informaliontill allmänheten. Jag återkommer till frågan om slalens medverkan vidfinansieringen av denna inbildnings- och upplysningsverksamhel (avsnill 2.26). 2.24 Forskning och utvecklingsarbete, statistik 2.24.1 Sociultjänsten och .forskningen Socialulredningen redovisar iprincipbelänkandel sina överväganden i fråga om behovel av ökade kunskaper somunderlag för verksamhelen. Jag delar ulredningens allmänna uppfattning atl denframtida behöver omfaUande slöd av forskningsinsalser. Då jag nuoch senare för enkelhetens skull lalar om "forskning" ger jagbegreppel en vid innebörd. Det omfattande offenlliga uiredningsarbelet på olikanivåer inom den socialpolitiska sektorn står forskningen nära även om del intefyller strikta forskningskrav. Jag kommer i del följande inte heller atl dranågon klar gräns mellan forskning och ulredning. Samma gäller ulvecklingsarbcleoch försöksverksamhel av olika slag. Vidare är slalistiken både en del avforskningen och en frislående informationskälla. Jag kan därför inte genomgåendeskilja ul statistiken från forskningen, även om jag lar upp vissastatistikfrågor särskill. Del är för övrigl vanligl altforsknings- och utvecklingsarbele (FoU) används som ell sammanhållet begrepp.OECD har föreslagil följande definilion av FoU-verksamheten som ofta används pädel tekniska och naturvetenskapliga men också på del samhällsveienskapligaområdel. Grundforskning: atl sysiemaliskloch melodiskl söka efter ny kunskap och nya idéer ulan någon bestämdtillämpning i sikte. TiUämpud forskning: atlsysiematiskl och metodiskt söka efter ny kunskap och nya idéer med en bestämdtillämpning i sikte. UtveckUngsarbete: all sysiemaliskloch metodiskt utnyttja forskningsresultat och vetenskaplig kunskap och nyaidéer för att åstadkomma nya produkter, nya processer, nya syslem ellerväsentliga förbättringar av redan existerande sådana. Det bör anmärkas att många insatserär så sammansatta att de inte kan hänföras till endasi ell av dessa begrepp.Sociali ulvecklingsarbete ulförs ofla i form av försöksverksamhel. Jag har lidigare (2.4) ansluiii miglill socialulredningens förslag all sysiemaliskl dela in socialljänslensverksamhel i de huvudfunktionerna 1979/80:1 FoU-verksamhet, statistik 483 stmkturinriklade insalser, allmänl inriktade insatser ochindividuellt inriktade insalser. Som framgår av vad jag kommer all säga krävssjälvfallel forskning och utvecklingsarbete inom alla dessa områden. Den helhelssyn som är grundläggandeför socialljänslen begränsas givetvis inle till de interna relationerna mellansocialljänslens förelrädare och dem som efterfrågar sociala ijänsler. Deninnebär också all socialljänslen är en del av hela socialpolitiken, som bådepåverkar och påverkas av samhällels lillslånd och förändringar i övrigl.