prop · G303150 · 1979-12-31 00:00:00 — Förutom ändringar i föreskrifter m.m. bör arbelsgruppenpröva behovet av och formerna för de statliga myndigheternas allmänna tillsynöver kommuner och landstingskommuner. Arbetsgruppen bör därvid utarbetaförslag till ändringar i berörda lagar, myndighetsinstmklioner och andraförfattningar. Väsenlligl är all kommuner och landstingskommuner beredsmöjlighet alt framföra synpunkter och önskemål om förändringar avkostnadsdrivande och delaljreglerande föreskrifter m, m. En aktiv medverkanfrån de slatliga myndigheternas sida är också en avgörande förutsättning föratt den föreslagna översynen skall leda fram till resullal. Jaganser som framgått tiden nu mogen alt initiera ytterligare översyns-projekt.Efler samråd med cheferna för social- och arbetsmarknadsdepartementen ochstatsrådet anser jag att ett sådant bör avse effekterna avlagstiftningen om ledighet och ulförande av olika uppgifter på arbetstid utomramen för den ordinarie verksamhelen. har en snabb utvecklingägt rum vad gäller både möjligheterna till ledighet från arbetet ochutnyttjandet av dessa möjligheter. Det gäller bl, a. den successivt utvidgadeföräldraförsäkringen, rätten till deltidsarbete för småbarnsföräldrar, rätltill ledighet för studier, facklig verksamhet, offentliga förtroendeuppdrag m.m. Syftet med dessa reformer är att skapa ökad valfrihet och välfärd förmedborgarna. Ånnu har dock inte någon samlad analys gjorts av vilkakonsekvenser som denna utveckling för med sig. Dessa frågor bör nu siuderas. Avpraktiska skäl kan det vara lämpligt att begränsa studien till ett mindreantal myndigheter och förelag. Bl.a. bör den samlade frånvaron och kosinadernai olika avseenden kartläggas. uppdrag med denna innebörd bör lämnas tillriksrevisionsverket. I enlighet med vad som aviserats i budgetpropositionen(prop. 1979/80: 100 bil, 8) avser därutöver chefen för attinom kort återkomma till regeringen med förslag om en översyn aversättningsreglerna inom föräldraförsäkringen och av reglerna för förkortadarbetstid för småbarnsföräldrar. Översynen avses inriktas på att bl, a,åstadkomma förenklingar av regelsystemet, Åvenvissa projekt som till stor del har karaktär av organisationsöversyner börinitieras. Lantbruksstyrelsen har i samband med anslagsframställningen /81 redovisat överväganden om raUonalise-ringar ochbegränsningar av bl. a. den regionala organisationen inom lantbruksverket.Efter samråd med chefen för förordar jag att enprövning sker av förutsättningarna för viss samordning m. m. av såväladministration som annan verksamhet inom lantbruksnämndsorganisationen, bl.a.rådgivningen. Jag vill erinra om att skogsvärdsstyrelsernasorganisalion setts över av en särskild utredning. 1979/80:150 51 Förslagenremissbehandlas f.n. Frågan om samordning av vissa administrativa resurser förlantbruksnämnderna, skogsvårdsslyrelserna och fiskenämnderna bör kunnaövervägas i detta sammanhang. Detsamma gäller den centralainformationsverksamheten på jord- och skogsbruksområdet. Jagvill i detta sammanhang också erinra om att regeringen haruppdragit åt riksförsäkringsverkel alt redovisa erfarenheterna av de regler somgäller för delpension bl. a. med avseende på förmånsnivå och kontrollfunkUoner, Jagkonstaterar vidare att flera nu pågående utredningar och organisationsöversynerhar väsentliga inslag av analys och värdering av myndigheternas verksamhet. Debör således ge statsmakterna värdefullt underlag för omprövning avverksamhetens omfattning och inriktning. Det gäller bl.a. de översyner sompågår av organisation (S 1978:08), (S1979:12) och (E 1979:02), Åven utredningen omarbetsmarknadsutbildning och utbildning i företag (A 1980:02) bör nämnas idetta sammanhang. Jagövergår nu till att behandla frågan om de offenlliga taxornas roll förutvecklingen av statsverksamheten. har haft i uppgiftatt överväga även denna fråga. Övervägandena har redovisats i betänkandetAvgifter i staten - nuläge och utvecklingsmöjligheter (SOU 1979:23). Med hänsyntill att frågor om taxor och avgifter i och landstingskommunalverksamhet har behandlats av kommunalekonomiska utredningen omfattasdessa frågor inte av utredningens överväganden, I enlighet med sina direktivhar utredningen inte heller behandlat affärsverkens taxor. Omtransfereringar och utgifter för försvaret undantas, svarade enligt utredningenavgifter för (2,,) av kostnaderna för statligverksamhet, exkl, affärsverken, /78. Vid affärsverken uppgickintäkterna till . Avgifter kan enligt ulredningensåledes spela en väsentlig roll när det gäller alt finansiera statligverksamhet, även om andra källor för finansiering naturiiglvis har störrebetydelse. Avgifter kan också ha betydande styreffekter. Det innebär att demed lämplig utformning bidrar lill en bättre hushållning och till ett ökatkostnadsmedvetande. Vidsina överväganden har utredningen för sin del funnil all del inte är möjligtatt i någon avgörande grad minska behovet av andra statsinkomster, l.ex.skaUer, genom att utvidga eller förändra avgiftsbeläggningen enligt nuvarandeprinciper. I begränsad utsträckning är del dock möjligt att höja befintligaavgifier så att de i högre grad än nu svarar mot krav pä kostnadsläckning ochalt utvidga avgiftsbeläggningen fill nya områden. Dessa förändringar kan enligtutredningen få positiva effekter på hushållningen med resurser och i någon månavlasla statsbudgeten. Utredningenanser också att det är väsentligl alt möjligheterna att av-giftsfinansiera enverksamhet prövas i samband med att nya verksamheter' Prop,1979/80:150 52 övervägs eller befintliga verksamheter omprövas.Riksrevisionsverkets löpande laxegranskning har också en viktig uppgift när detgäller att bevaka att föreskriven koslnadsläckningsgrad iakttas. betänkande om avgifier harremissbehandlais. Flertalet remissinstanser delar i allt väsentligtutredningens bedömningar eller lämnar dem utan erinran. För egen del vill jag anföra följande. I en politik somsyftar lill att begränsa budgetunderskottet måste även de avgifter som tas ut iolika former av statlig verksamhet komma upp lill prövning. En stor del av denstatliga tjänsteproduktionen är emellertid av den karaktären att avgifter intekan komma ifråga av tekniska skäl - t. ex. försvar och rättsväsende -eller attavgifterna skulle möta allvarliga fördelningspolitiska invändningar. Det ärdärför enligt min mening inte möjligt alt på något avgörande sätt påverkabehovet av andra statsinkomster eller av besparingar på utgiftssidan genom attutvidga eller förändra avgiftsbeläggningen enligt nuvarande principer.Självfallet är det angeläget att avgifterna svarar mot kravet påkostnadsläckning. Det bör också vara möjligt all i någon mån utvidgaavgiftsbeläggningen till nya områden. Sådana förändringar kan få positivaeffekter på hushållningen med resurser och i någon mån bidra lill att avlaslastatsbudgeten. Det ankommer på att i sin löpandetaxegranskning bevaka dessa frågor. Frågor om införande eller ändring av taxorbör vidare alltid behandlas i arbete avseende översyn och omprövning av statligoch statligt finansierad verksamhet. Jag vill i anslutning härtill understryka, att kravet päkostnadstäckning måste vara tillämpligt i all statlig affärsdrivande verksamheli den mån inle hänsyn till övergripande samhällsmål i enskilda fall kan geanledning till särskilda beslut om undantag härifrån, 2.3 Fondfinansiering av vissa arbetsmarknadspolitiskautgifter finansieras vissa utgifler inomarbetsmarknadspolitiken helt eller delvis över fonder som tillförs medel genomsärskilda arbetsgivaravgifter. Sålunda finansieras arbetsmarknadsutbildningenfrån en särskild är 1975 inrättad fond som tillförs medel genom en arbetsgivaravgiftom 0,. Fonden tillförs också medel från statsbudgeten motsvarande vad somuiöver avgiftsmedlen behövs för alt täcka totalutgifterna förarbetsmarknadsutbildningen under ett budgetår. Utgifterna för statsbidrag tillde erkända arbetslöshetskassorna och för det kontanta arbetsmarknadsstödetfinansieras till viss del över arbetslöshetsfonden som helt finansieras genomen arbetsgivaravgift om likaledes 0,. Till skillnad från vad som gäller ifråga om arbetsmarknadsutbildningen är det i fråga om statsbidraget tillersättningar vid arbetslöshet reglerat vilken andel av utgifterna som skallbestridas från fonden och därmed av arbetsgivaravgifter (två tredjedelar avgrundbidraget och del kontanta arbetsmarknadsstödet samt Prop.1979/80:150 53 viss del av progressivbidraget). Denna begränsning avvilka kosinader som får täckas med medel frän fonden har bidragil till alldenna nu har en ackumulerad behållning av ca 1 500 milj, kr. Utgifterna för den statliga lönegarantin vid konkurserslutligen finansieras via en fond som tillförs medel frän en arbetsgivaravgiftom 0,. Ökande anspråk på denna fond har tvingat fram en successiv höjning avdenna avgift och dessutom gjort det nödvändigt atl till fonden knyta en rörligkredit i om f. n. 200 milj. kr. En interdepartemental arbetsgrupp har på uppdrag av chefenför utrett vissa frågor kring den framlidafinansieringen av vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder. 1 en promemoria (DsA 1980: 1) har gruppen föreslagit alt en arbetsmarknadsfond inrättas. Motivetför förslaget är att utgifterna för olika ändamål inom arbetsmarknadspolitikenåtminstone delvis varierar mot varandra och alt medelstilldelningen vid ettsystem med en enda fond skulle kunna hållas på en jämnare nivå och balanserasmellan "goda" och "dåliga" är. Utnyttjandet av fonden börknytas till väl definierade utgifter som är klart relaterade till delarbetsmarknadspolitiska alternativet, nämligen ett arbele på den reguljära arbetsmarknaden.Fonden bör således utnyttjas för finansiering av bidrag till individer ellerför lönerelaterade bidrag till företag. Utöver de ändamål vilka redan nu helleller delvis läcks genom fondmedel, alltså arbetsmarknadsutbildning,ersättning vid arbetslöshet och löner under konkurs skulle med dettabetraktelsesätt också andra ändamål inom arbetsmarknadspolitiken i och för sigkunna komma i fråga för fondfinansering, nämligen yrkesinriktad rehabilitering,anställning med lönebidrag m. m. och skyddat arbete. Gruppen har med etträkneexempel visat att en fondfinansiering av denna omfattning och inriktning -och under antagande att fonden tillförs medel genom en arbelsgivaravgift -skulle motsvara en arbetsgivaravgift om 3,5 i stället för som 1 %.Arbelsgruppens utgångspunkt har därvid varil alt finansiering av fonden genomen arbetsgivaravgift kan ses som en solidarisk fördelning av kostnaderna fördem som av olika skäl slälls ulanför arbetslivet. Arbetsgruppen har emellertidbetonat att avvägningen mellan finansiering via arbetsgivaravgifter ochfinansiering över budgeien är en övergripande ekonomisk-politisk fråga som färavgöras av statsmakterna med hänsyn till rådande ekonomiska läge och andraekonomiska effekter. Gruppen har inte ansett sig kunna föreslå någon melod föröverföring av resurser från socialförsäkringssystemet lill den förebyggandeverksamhelen inom arbetsmarknadsområdet. Promemorian har remissbehandlais. Yttranden har avgivitsav (), , kammarkollegiet, statskontoret,(), (), expertgruppen förutredningsverksamhet i arbetsmarknadsfrågor (EFA), pensionskommittén,utredningen angående översyn av den statliga fondförvaltningen m,m.,Centralorganisationen /SR, Landsorgani-5 1979180. 1979/80: 150 54 salioneni (LO), , () och (), Flertaletremissinstanser uttalar sig positivt om tanken på en arbetsmarknadsfond på degrunder som arbetsgruppen har anförl. LO som bifogal yttranden av och , framhåller i flera sammanhang har uttalat sig för en bättre samordning avfinansieringen av olika arbetsmarknadspoliliska och socialpolitiska åtgärder.Om samordningen kan knylas till en fond torde det vara möjligt att uppnå enöver tiden kostnadsutjämnande effekt, TCO anför att finansiering av arbetsmarknadsfonderkan vara en lämplig fördelning mellan arbetsgivavgifter och budgetfinansiering.Åven SACOISR ullalar sig posilivi om tanken på en arbetsmarknadsfond. Vissaremissinstanser uttalar sig mera negativt om promemorians grundläggandeförslag. SAF säger sig sålunda kunna godta arbetsgivaravgifter endast i den månde avser försäkringskostnader för arbetskraften. Fondering för utjämning övertiden bör vara försäkringsmässigt motiverad och konstruerad, AMS anför attarbetsgruppen inte övertygande visat att den föreslagna fonden skulle medförafördelar i form av förbättrad anslagsstruktur och ökad överskådlighet och ejheller underlätta för statsmakterna att åstadkomma en mer flexibel användningav resurserna. En mer konsekvent tillämpning än f, n. av principerna förprogrambudgetering skulle i detta hänseende vara av stor betydelse. Flertaletremissinstanser är emellertid direkt avvisande eller tveksamma till en sådanomfattning och inriktning av en fondfinansering via arbetsgivaravgifter somligger i del förut nämnda räkneexempel som arbetsgruppen har redovisat, LOanför att en sådan reform berör så stora ekonomiska belopp och får sådanafördelningspolitiska konsekvenser att en parlamentarisk kommitté medrepresentanter för arbelsmarknadens parter bör få göra en grundlig analys av desamhällsekonomiska och fördelningspolitiska konsekvenserna. Liknandeuppfattningar framförs i flera andra yttranden. Föregen del vill jag i denna fråga anföra följande efter samråd med chefen förarbelsmarknadsdepartementet. Deviktigaste fördelarna med en gemensam arbetsmarknadsfond kan, som arbetsgruppenhar redovisat, uppnås genom en sammanslagning av de nu behandlade tre fondernainom arbetsmarknadspolitiken. Jag har heller inte kunnat se att någonremissinstans har anfört någon omständighet som på ett avgörande sätt lalar moten sådan sammanslagning, vilken var arbetsgruppens egentliga förslag. Deutgifter som finansieras över fonden varierar i viss utsträckning motvarandra och det är därför rimligt att denna finansiering kan ske från engemensam fond. En sammanslagning skulle dessutom leda fill administrativaförenklingar och besparingar. Flera remissinstanser har emellertid fästuppmärksamheten på att en del i huvudsak tekniska frågor behöver övervägasytteriigare, exempelvis fondens 1979/80:150 55 administrativa placering m. m. Del är ocksä nödvändigt atlnärmare pröva vilka ändamål inom arbetsmarknadsutbildningen som skallfinansieras över en gemensam fond. En sådan ändamålsinriktning av utbetalningarnafrån den befintliga arbetsmarknadsutbildningfonden har för övrigt riksdagenredan uttalat sig för (jfr. InU 1975: 3). Chefen för arbetsmarknadsdepartementetavser att åierkomma lill regeringen i denna fråga senare under budgetåret1980/81. Jag vill tillägga att jag, i likhet med LO, är heltmedveten om alt del inle utan utredningar och överväganden av meragenomgripande natur är praktiskt möjligt eller lämpligt att genomföra en såradikalt ändrad form för finansiering av de arbetsmarknadspolitiska insatsernasom arbetsgruppen har lagt lill grund för sitt förut nämnda räkneexempel.Arbetsgruppen har ju också understrukit att detta är en övergripandeekonomisk-politisk fråga där bl, a, önskemålet om budgetavlastning får vägasmot andra ekonomiska effekter. Sammanfattningsvis anser jag att en sammanslagning av detre nu behandlade fonderna bör ske. Jag föreslår emellerlid alt fårtillfälle att yttra sig i denna fråga. 2.4 Avskrivning av oreglerade kapitalmedelsförlusler På fonden för oreglerade kapiialmedelsföriuster, somförvaltas av , redovisas förluster som har uppkommit pästatens kapitalfonder och som har överförts till fonden i den ordningregeringen har bestämt. I förslaget till statsbudget för /81 har drift-och kapital-budgetarna förls ihop till en sammanhållen statsbudget för såväldrift- som investeringsutgifter. Därvid hardel nuvarande systemet medkapitalfonder slopats. Fonden för oreglerade kapitalmedelsförlusler upphördärigenom, 1 prop, 1979/80: 125 om tilläggsbudget 111 tillstatsbudgeten för /80 (bil, 13) har regeringen föreslagitriksdagen att lill avskrivning av oreglerade kapitalmedelsförlusler anvisa ettanslag av 3 500 milj, kr. för aft täcka vissa angivna kapiialmedelsföriustersamt för atl göra vissa avskrivningar för försvarsändamål med anledning avbudgetmoderniseringen. Jag vill nu redovisa de kapiialmedelsföriuster som haranmälts lill av de fondförvaltande myndigheterna och som perden har överförts till fonden för oregleradekapitalmedelsförlusler. Min redovisnirig bör ges till känna. Jagavser att sedermera föreslå regeringen att återkomma till med enredovisning av under /80 uppkomna kapiialmedelsföriuster. 1979/80:150 56 Fonden för låneunderstöd: Statens allmänna fastighetsfond: Fonden för låneunderstöd: Fonden för statens aktier Fonden för låneunderstöd: Fonden för förlag till statsverket 2.5Utnyttjande av finansfullmakten, m. m. Jagvill inledningsvis erinra om att regeringen på mitt förslag beredde föregåenderiksmöte tillfälle alt ta del av nya former för en samlad redovisning avutnyttjandet av finansfullmakten (prop, 1978/79: 100 bil, 2), Vad jag dåanförde föranledde inte någon erinran från sida (FiU 1978/ 79:40,rskr 1978/79:452), Avsikten med det nya systemet, som gäller 1979/80:150 57 fr. o. m. /80, är att genom ensamlad redovisning av finansfullmakten och övriga konjunktur- ocharbetsmarknadspoliliskl motiverade bemyndiganden skall få en bäitre överblickän hitlills över hur olika bemyndiganden har utnyttjats. En sådan redovisningbör vara så fullständig som möjlig och därför lämnas först i slutet avriksmötet, lämpligen i kompletteringspropositionen. Hemställan om utnyttjandeav finansfullmakt för det nästföljande budgetåret görs vid samma tillfälle.Det tidigare gällande systemet med successiva påfyllningar av finansfullmaktentillämpas inte längre. Om arbetsmarknadsläget skulle kräva insatser, uiöver vadsom kan lillgodoses genom ianspråklagande av den givna finansfullmakten,ankommer det pä regeringen att pä tilläggsbudget begära en utvidgadfinansfullmakt. Jag skall i det följande redovisa hur regeringen harutnyttjat finansfullmakten fram till dennadag. Min redogörelse, som således avser av budgetåret1978/79 och större delen av /80, bör bringas till riksdagenskännedom. Regeringen har av bemyndigats atl för budgetårel1978/ 79, om arbetsmarknadsläget kräver det, besluta om utgifter inlill ett sammanlagtbelopp om 2000 milj, kr, (prop. 1977/78: 100 bil. FiU 1977/ 78: 16, rskr1977/78: 227). 1978/79: 100 (bil, 2) redovisades de åtgärder somunder /79 t.o.m. hade vidtagits med stödav finansfullmakten. Redovisning av de åtgärder som vidtagils för tiden däreftert. o, m. lämnades i prop. 1978/79: 150 (bil. Underåterstoden av budgetåret har regeringen utnyttjat finansfullmakten vidytterligare fem tillfällen, nämligen . , , den 31maj och . Genom beslutet medgav regeringen alt slalensjärnvägar förskottsvis, i avvaktan på särskild medelsanvisning, fick disponera20 milj. kr, för vissa investeringar i i enlighet med anmälan iprop. 1978/79: 127 om åtgärder för att främja sysselsättningen i Norrbolten. Genom beslutet ställdes 16.7 milj. kr. tillsjöfartsverkets förfogande för upphandling av elt nytt arbetsfartyg hos svensklvarvsföretag. Genombeslutet utnyttjades finansfullmakten för beställning av en tågfärjatill slatensjärnvägar från ett svenskt varvsföretag (72 milj. samt förbeställning av en färja för vägverkels räkning vid annat svenskt varvsförelag(8,8 milj. Genom beslutet utnyttjades finansfullmakten förbeställning hos svenskt varvsföretag för räkning av en bål försjömät-ningsändamål (12,8 milj. Genom beslutet beviljades luftfartsverket 10milj. för all planera och projeklera elt nyll stationsområde på Luleåflygplats, redovisning i prop. 1978/79: 150 av hur finansfullmaktendittills 1979/80:150 58 hadeutnyttjats under /79 konstaterade jag atl av finansfullmaktenåterstod 960,7 milj. kr. Genom nu nämnda beslut disponeradessåledes ytterligare 140,3 milj, kr. Övrigabemyndiganden har inte utnyttjats under perioden 20 april-30 juni 1979. Närdet gäller utnyttjandet av finansfullmakten för / 80 villjaginledningsvis erinra om att har bemyndigat regeringen att för dettabudgetår, om arbetsmarknadsläget kräver det, besluta om utgifter inlill ettsammanlagt belopp av 2 500 milj. kr. 1978/79: 100 bil. 2, FiU1978/79:40. rskr 1978/79:452). Fullmaktenfår användas för finansiering av tidigareläggning, utvidgning eller påskyndandeav slatliga investeringar som normalt finansieras med anslag på drift- ellerkapitalbudgeten samt för beredskapsarbelen och för bidrag till kommunalaprojekt för investering och sysselsättning. Bidragsprocenten för kommunalaprojekt får fastställas av regeringen med hänsyn till ändamålet, dock högsttill . Vidare får finansfullmakten användas för bidrag till näringslivet ochbostadssektorn. Härvid får gällande bidragssatser lillfälligt förhöjas medhögst . Regeringenhar disponerat fullmakten genom beslut , och den 13december 1979. Genom beslutet utnyttjades fullmakten för enbeställning för vägverkels räkning av en vägfärja hos ett svenskl varvsföretag(15,4 milj. Genom beslutet utnyttjades finansfullmaklenför sysselsältningsfrämjande åtgärder i vissa norrlandslän samt i Värmland.Beslutet avsäg bl. a. tidigareläggning av statliga vägar. Genom beslutetdisponerades 51,1 milj. kr. Genom beslutet den 13 decemberställdes 500 milj. kr. lill arbetsmarknadsverkets förfogande försysselsättningsfrämjande åtgärder i form av bl. a. beredskapsarbeten. Genomdessa tre beslut har sammanlagt 566,5 milj. kr. Vederbörande anslag har tillförls sammanlagt detta belopp. Någonanvisning av medlen på tilläggsbudget skall inle ske enligt den ordning förianspråktagandet av finansfullmakten som tillämpas fr. o. m. innevarandebudgetår. Finansutskottethar i sitl betänkande 1978/79:40 i anslulning till sin behandling av finansfullmaktenanfört synpunkter ocksä beträffande vissa konjunktur- ellerarbetsmarknadspoliliskl motiverade bemyndiganden under olika anslag samtbeträffande de s.k. konjunkturmarginalerna på affärsverkens m.fl. statligaverksamheters investeringsramar. Utskottethar som sin mening i sitl av godkända betänkande (rskr 1978/79: 452)framfört att de förstnämnda bemyndigandena kan behållas vid sidan avfinansfullmakten. De bör emellertid fortsättningsvis föras ut i hemställan ochsåledes bli föremål för ett uttryckligt medgivande från sida. 1enlighet med begäran har sä sketl i årets budgetproposition. Närdet gäller affärsverkens och vissa andra verksamheters investering- 1979/80:150 59 arhar den ordningen tillämpats att har bemyndigat regeringen alt inomen marginal av ' utöver investeringsramen besluta om en av konjunkturmässigaeller andra skäl påkallad ökning av medelsramen. Denna ordning tillämpas ävenför /80. Affärsverkensinvesteringsmarginaler har av sysselsättningsskäl utnyttjats vid tvåtillfällen under /80. Genom beslut fickstatens vattenfallsverk ta i anspråk 2,2 milj. kr. ur den underinvesteringsanslaget Kraftslalioner m. m. disponibla medelsreserven förlillbyggnad av driftkontorei i Vuollerim och för vissa marklinjenäl iVästerbottens och . Genom beslut fickteleverket utnyttja 14 milj. kr. för byggnadsarbeten i vissa nortlands-län. Jagkonstaterade i prop. 1979/80: 100 (bil. 2) att den del av affärsverkensinvesteringsmarginaler som kunde anses konjunkiurpolitiski motiveradfortsättningsvis borde ingå i del allmänna bemyndigandet att utnyttja finansfullmaklenoch således inte separat påföras resp. anslag. Jag konstaterade attinvesteringsramarna kan höjas av regeringen av andra skäl änkonjunkiurpoliliska, exempelvis för att medge en fördelaktig upphandling.Behovet av atl kunna vidta en höjning av dessa skäl kvarstod oförändrat. Mot denbakgmnden föreslog jag att en schablonmässig marginal om utöverinvesteringsramen borde beräknas på dessa anslag för att medge en ökning avmedelsanvändningen av sådana skäl, I årets budgelproposition har affärsverkensanslag i enlighet med delta beräknals med en marginal om utöver föreslageninvesteringsram. Somhar framgått av min redogörelse har vid sidan av finansfullmakteninom olika områden lämnal regeringen ett antal konjunklur-ellerarbetsmarknadspoliliskl motiverade bemyndiganden.