prop · G3032 · 1979-12-31 00:00:00 — Detta lär främst bli en följd av deninformationsskyldighet gentemot börsen, som fr. o, m, den 1 januari 1978kommer att åvila de börsnoterade förelagen enligt särskildainregistreringskonlrakt med börsen. De nyssnämnda lagändringarna vilar bl, a,på principen att uppgifter om de börsnoterade företagen skall behandlas så attirreguljära kursrörelser på börsen undviks. Mot den nu beskrivna bakgrundensynes ett upphävande av meddelarfriheten för de pereoner, som avses i lagen omfondkommissionsrörelse och fondböreverksamheten 37 a §, enligt organisationernasuppfattning, vara etl naturiigt komplement till sekretessreglerna vidSlockholms fondbörs, VadJK och juridiska fakulteten vid har anfört om paragrafenredovisas under mbriken till 14 kap. Desärskilda övergångsbestämmelserna kommenteras enligt följande, Riksskatteverkethar inga erinringar mot punkterna 7 och 8 i förslaget. Hovrätten för VästraSverige påpekar atl bestämmelserna om bemyndigande i punkt 9 inte närmare harmotiverats. 1979/80:2 Del B Bilaga 2 550 föreatl de principiella skälen för att skall kunna lätt överblicka vilkatystnadsplikter som verkligen gäller väger avsevärt tyngre. Varje tystnadspliktär ju en inskränkning av den grundlagssladgade yttrandefriheten. En lösning istil med den som föreslogs av TK synes vara all föredraga (SOU 1975:102 s,281), utgår från all förvaltningsmyndigheterna ochkommunerna verkligen kommer all få befogenhet enligt punkt 9 att upphävatystnadsplikten. Föreskrifter om tystnadsplikt torde enligt förbundet endast ibegränsad omfattning förekomma i kommunala reglementen och instmktioner. Någraremissinstanser synes mena att den sekreiess som gäller för viss uppgift börbibehållas även sedan den nya lagen trätt i kraft. i länmenar att det inte klart framgår vilka bestämmelser som avses skola gälla försådana redan före ikraftlrädandel upprättade handlingar eller lämnade uppgiftersom omfattas av sekretessbestämmelser, I punkt 4 ulsägs endasl, att förbehållsom gjorts med stöd av äldre lag fortfarande skall gälla. Med hänsyn tillrättssäkerheten lorde man inte utan vidare kunna fömtsätta relroaklivitet. Detkan hävdas all lämnad uppgift eller uppsatt handling, som vid liden föravlämnandet eller uppsättandet var belagd med sekreiess eller tystnadsplikl,skall bedömas efler de vid denna lidpunkt gällande sekretessbestämmelserna, dåfråga om utlämnande uppkommer. En handling eller uppgift kan nämligen ha fattsin uiformning med tanke på att den varit sekretessbelagd och kunde haavfattats på annal sätt eller fält ett mer begränsat innehåll, om det då ståttklart all den skulle kunna utlämnas. Det kan t, o, m, förmodas att vissauppgifter aldrig hade lämnats, om inte uppgiftslämnaren vetat alt de varitabsolut sekretessbelagda. Betänkligheter möler därför mot att bl, a,självdeklarationer eller uppgift ur sådana som avlämnats under den nuvarandelagstiftningens giltighet skulle kunna komma alt utlämnas i störteutsträckning med lillämpning av den kommande lagstiftningen. Om retroaktivverkan av lagen skall ifrågakomma beträffande uppgifter rörande enskilt subjektsynes de antydda frågorna böra utredas med beaktande av de särskildaförhållandena rörande olika slag av uppgifter och ärenden. Man kan bl, a,ifrågasätta ett stadgande att del berörda subjektet ovillkorligen skulleberedas lillfälle all yttra sig i frågan före ett ev, utlämnande och kanskeäven ges rätt atl anföra besvär över beslut om utlämnande.Utlämnande skulle då ej fä ske förrän besvären avgjorts. Vid besvärsprövningenkunde även behovet av utlämnande beaktas. Medicinska fakulteten vid Uppsalauniversitet uttalar atl om sekretesskyddet i något avseende skulle försvagasbör övergångsbestämmelser utformas som tillförsäkrar tidigare lämnadeuppgifter oförändrad sekretessgrad, anser att det saknasen övergripande diskussion hur man skall förfara med äldre malerial sominsamlats under nuvarande sekretesslags fömtsättningar. Det är givelvistekniskt och praktiskt svårt att införa en övergångsbestämmelse angåendeuppgifter insamlade före särekilt som lagförslaget iblandförstärker sekretesskyddet Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 ,,., 551 ochibland försvagar det jämfört med nuvarande ordning. Från den enskildes synpunkllorde det emellertid ofta vara så all en uppgift iämnas just därför attmottagaren utlovat en mer eller mindre långt gående sekretess för uppgiften ochdärvid naturiigen redovisat gällande rätt. Förtroendet för lagstiftningen omskyddet för den enskildes integritet skulle säkert öka om här - likväl som inomstraff- och specialstraffrätten - fördes en diskussion om principerna förretroaktivt verkande lagstiftning. Är det verkligen en självklarhet allsjukhusjournalerna blir offentliga handlingar om lagförslagetträder i kraft? Någraremissinstanser efteriyser övergångsregler för mer speciella situationer,y/k" anser alt en övergångsbestämmelse skulle behövas beträffande ärendenom utlämnande av allmän handling, vilka pågår när den nya lagen träder i kraft,Kammarränen i SundsvaU ger i huvudsak uttryck för samma ståndpunkt. Enligtkammarrätten bör delta och liknande problem i varje fall belysas genommotivuttalanden, framhåller att det, om den nyasekretesslagen avses skola träda i kraft , blir nödvändigtmed nägon form av övergångsreglering till dess erforderiig följdlagstiftningtill 2 kap, 6 § beslutals, annars fordras ett längre uppskov med den nya lagensikraftträdande, Riksskatteverketanmärker all hinder inte torde föreligga atl låta 22 § upphandlingskungörelsenupphöra all gälla, om föreliggande förelag till ny sekretesslag genomförs ochunder fömtsättning atl vad verkel har anfört rörande reglering i anslutninglill konsulters medverkan vid anbudsutvärdering beaktas, 11.2Förslaget till lag om ändring i anser att det finns fog för kritik mol den formella utformningenav förslaget lill ändring av RB, Balken som i sill ursprungliga skick framstodsom föredömlig med avseende på den obetydliga förekomsten av hänvisningar tillannan lag - vilket är av särskilt värde med hänsyn lill alt den skall kunnaOäna som handledning i sittande rätt - belastas enligt förbundet i förslagetmed hänvisningar som gör ifrågavarande bestämmelser mycket svåriäsla (t, ex, 5kap, 1 §), 1 anmärks dessutom att ändringarna i vissaavseenden troligen kommer atl bli opraktiska att tillämpa och medföra avsevärtmerarbete för domstolspersonalen. 5kap, 1 § Ändringeni förevarande paragraf är i första hand föranledd av den i promemorian intagnaståndpunkten atl domstolsförhandling skall fä ske inför stängda dörrar iprincip bara då det vid förhandlingen kommer att förebringas uppgift som är sekreiesskyddad enligt en materiell Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 552 Kammarrätten i och i länförklarar att de inte har någol all erinra mot delta. har helleringen erinran mot att det hämtöver i de flesta fall krävs att del bedöms varaav synneriig vikt atl uppgiften hälls hemlig. Kammarrätten anser däremot alldet skulle vara en fördel inte minsl från enkelhetssynpunkt, om dettaytterligare rekvisit kunde undvaras, i synnerhet som domstolarna även ulan ettsådanl rekvisit torde vara återhållsamma med alt hålla förhandling inom stängdadörrar. Kammarrätten anser atl den föreslagna konstruktionen dessutom fär enmärklig effekt och anför: Omman tänker sig ett fall där en uppgift om enskilds affäre- ellerdriftförhållanden skall lämnas vid en förhandling, kommer uppgiften all varasekreiesskyddad enligt 9 kap, 15 § sekretesslagen (naturligtvis under därangivna förutsättningar). Uppgiften kan dock mycket väl omfattas av sekretessenligt någon annan paragraf i 9 kap. Det är dä denna paragraf som angersekreiessen för uppgiften, eftersom 9 kap, 15 § är subsidiär lill andrasekretessbestämmelser till skydd för samma intresse, 1 etl sådant fall skulledet krävas alt det vore av synnerlig vikt atl uppgiften inte röjdes för atlförhandlingen skulle kunna hållas inom slängda dörtar. Om uppgiften däremolendasl omfattades av sekreiess enligt 9 kap, 15 §, skulle det på grund avundantagen i 5 kap, 1 § RB inte fordras att del vore av synneriig vikt atluppgiften röjdes. kan visseriigen sägas att 9 kap, 15 § uppställer krav pårisk för avsevärd skada för all uppgiften skall omfattas av sekretess och altdetta regelmässigt lorde innebära alt det då också är av synnerlig vikt attuppgiften inte röjs, Kammarrällen vill dock ifrågasätta om det verkligen finnsnågra sakliga skäl för den påtalade skillnaden, Sveahovrätt anmärker belräffande del ifrågavarande rekvisitet atl det i vissa fallkan ankomma endast pä viss myndighet all pröva frågan om utlämnande av uppgiftOfr 3 kap, 2 § Iredje stycket och 3 § sekrelesslagen). Förekommer sådan uppgiftvid domstolsförhandling, kan domstolen vara tvungen all förordna attförhandlingen i vad den gäller uppgiften skall hållas inom slängda dörtar.Hovrätten ifrågasätter om inte detta förhållande pä något sätt borde komma tilluttryck i paragrafen. Länsstyrelseni tar upp yttrandet i promemorian (s, 164) om hur de föreslagnareglerna skall tillämpas av förvaltningsdomstolarna. Enligt promemorian bör "genomgåendeuppställas regeln att för förhandling inom slängda dörtar inte krävs mer än altvid domstolen gäller sekreiess för uppgift som kan väntas bli förebringad vidförhandlingen". Detta innebär enligt att innehållet i den nuvarande16 § förvaltningsprocesslagen - att rätten får förordna om handläggning inomslängda dörtar, om det behövs av hänsyn till privatlivels helgd eller enskildsbehöriga ekonomiska intressen - kommer att ändras. Något lagförslag till sådanändring finns dock ej i promemorian. Om 16 § förvaltningsprocesslagen ändraspå sätt här sagls, kommer delta enligt länsslyrelsen inte atl innebära någraändringar i sak när det gäller möjligheten att hålla förhandling inom stängdadörrar. har därför inget alt erinra mot en sådan ändring. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 v;, 553 Kammarrätteni anser all de uttalanden som göre i promemorian angåendeförhandlingssekretessen vid förvaltningsdomstolarna är knapphändiga. Enligtkammarrällens mening kan del ifrågasättas om man i fråga omförhandlingssekretessen bör vidmakthålla en särreglering för förvaltningsdomstolarna.En sådan särreglering är ägnad atl framkalla missförstånd och svårigheter vidtillämpningen som inte undanröjs av allmänna motivuttalanden av del slag somgjorts i promemorian, Kammarrällen förordar sålunda all de föreslagnabestämmelserna ses över med sikte på all åstadkomma en ordning som innebär attsärregleringen om förhandlingssekretess som finns i 16 §förvaltningsprocesslagen kan upphävas, Ianslutning lill förslaget till ändring i 5 kap, I § RB undersöks i promemoriani vad mån specialbesiämmelser i andra lagar angående möjlighel för domstol atthålla förhandling inom slängda dörtar kan upphävas med anledning av det nyaandra siycket i nämnda paragraf Bostadsdomstolen konstaterar att någrasärekilda överväganden i del sammanhanget inte gjorts beträffande 17 § andrasiycket lagen om bostads-domstol och 27 § andra siycket lagen om arrendenämnderoch hyresnämnder. Enligt bosladsdomstolens mening kan dessa bestämmelserupphävas, Patentverkeinoterar atl sekretessreglerna för domstolar i 12 kap, promemorieförelaget ävenomfattar den blivande patentbesvärsrätten. För denna domstols del innebär dettaatt sekretess skall föreligga för uppgift som hos domstolen omfattas avsekretessbestämmelse enligt den föreslagna sekretesslagen, främst 9 kap, 11 §,Detta kan enligt patentverket fä till följd att en i patentmål i andra instansi samband med överklagande införd företagshemlighel kan bli föremål förpatentbesvärsrältens beslut om sekretess med lillämpning av 22 § femte styckelpalentiagen. Förhandlingssekreiesseni patentbesvärsrällen regleras i 10 § lagen om palentbesvärerätten, som träderi kraft , Enligt denna paragraf skall i fråga om offentlighetoch ordning vid muntlig förhandling vid domstolen gälla bl, a, 5 kap, I § RBenligt vilken paragraf förordnande all förhandling skall hållas inom stängdadörrar må meddelas bl, a, om anledning förekommer atl lill följd avoffentlighelen yrkeshemlighet skulle röjas. Utöver vad som följerav nämndaparagraf i RB fär dock rätten enligt ovan angivna 10 § förordna om handläggninginom slängda dörtar, om del är påkallat för all förhindra att företagshemligheluppenbaras. Därjämte stadgas atl om pateniansökan som är föremål för rättensprövning ej är tillgänglig för envar, rätten skall förordna om handläggninginom stängda dörtar, Palenlverketkonstaterar fortsättningsvis all beslämmelsen i 10 § andra meningen lagen ompalentbesvärerätten i och för sig är ändamålsenlig och lämplig, eftereomföretagshemlighel ofta är nära förknippad med pateniansökan Oämför begreppeiknow-how), anser sig emellertid inte kunna tillräckligtöverblicka, huruvida den nuvarande lydelsen av nämnda paragraf är i alloförenlig med grundtankarna i den föreslagna sekretesslagstiftningen. Enbart denomständigheten att en sekretessbelagd Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 554 uppgiftkan förekomma vid en förhandling medför inte - med vissa undanlag - altförordnande om hemlig förhandling fär meddelas (5 kap, 1 § andra stycket RB),Därlill krävs alt del bedöms vara av synneriig vikt att uppgiften ej röjs.Rätten tvingas sålunda bedöma viklen av att en uppgift röjes. Om det intebefinnes vara av synneriig vikt att uppgiften inte röjes, måste förhandlingenvara offentlig, Eftereom sekretessen för uppgiften upphör, om den förebringasvid offentlig förhandling, kommer alltså rätten alt medverka liU altsekretessen bryts för en hemlig uppgift, finner delta oacceptabeltoch önskar sålunda att beslämmelsen i 10 § sista meningen lagen ompalenlbesvärsrällen skall beslå, JKanser att i andra stycket orden "undandragas offentlighet" börereätias med "hällas hemligt", 5kap, 4 § Sveahovrätt instämmer i och för sig i att del kan finnas ett behov av altuppgiftema vid förhör, som med stöd av 1 § tredje stycket hållils inom slängdadörrar, inte blir tillgängliga för allmänheten. De uppgifter som avses bliskyddade återfinns emellertid i regel i en allmän handling hos domstolen. Någonbegränsning i rätlen att ta del av handlingen föreligger inte utöver vad somföljer av 12 § första styckel protokollskungörelsen. Från principiell synpunktframstår del som mindre lyckat att tystnadsplikt skall kunna gälla för uppgiftsom återfinns i en allmän handling som är offentlig. Ett sådant förhållandestår också mindre väl i överensstämmelse med de tankegångar som bär upp denföreslagna sekrelesslagen. Hovrätten avstyrker därför atl förordnande omtystnadsplikt skall kunna ske rörande vad som förekommit vid förhör som hållilsinom slängda dörrar med stöd av 1 § iredje siycket, Behovel av att förhindraatl uppgifterna blir tillgängliga för envar fär tillgodoses genomförordnandet om stängda dörrar. För sädana uppgifter som avses i 1 § andrasiycket har rätten möjlighet atl förordna om sekretess.Tystnadspliktsföreskriften har då enligt hovrättens mening en naturiig funktionatt fylla. Den föreslagna andrameningen i paragrafen innebär alt rättens förordnande om alt vad somförekommit vid förhandling inom slängda dörrar inte fär uppenbaras inte skallmedföra någon begränsning i rätten all ta del av allmän handling. Läst eftersin ordalydelse innebär stadgandet enligt regeringsrätten atl exempelvisprotokoll från förhandlingen i fråga inte berörs av förordnandet, Onriprotokollet inte är sekretesskyddat enligt någon annan regel i förelaget,skulle del bli allmänt tillgängligt. Något sådanl kan inte vara avsett. Vad somåsyftas torde enligt regeringsrällen vara atl allmän handling som föreletts vidförhandlingen inte skall påverkas i offenllighetshänseende av förordnandet.Paragrafen bör justeras i enlighel härmed. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 - 555 5kap, 5 § Paragrafen har inte föranlett några särskilda uttalanden, JKtillstyrker ändringarna i 8 kap, RB, Sverigesadvokatsamfund ansluler sig till den i förslagel uttalade meningen i anslutninglill 8 kap, 4 § RB att ingripanden i disciplinär ordning skall vara det normalasättet att beivra brott mot tystnadsplikt och alt fråga om väckande av åtalskall initieras av samfundei som regel endasl i de fall vari brott moltystnadsplikt skett genom meddelande för publicering eller genomoffentliggörande i massmedium, Samfundei erinrar dock om alt förslaget medföratt det i vissa fall kan ankomma på t, ex, en Iryckfrihetsjury all görauttalanden om innebörden av begreppet god advokatsed i fråga om advokatstystnadsplikt. Samfundet kan inte ansluta sig till den i förslagel i detla sammanhanguttalade förmodan all några skiljaktigheier i bedömningen av betydelse troligeninte skulle förekomma mellan ett sådanl organ och samfundei. En advokatslystnadsplikt är av grundläggande betydelse för advokatverksamheten. Det börankomma på samfundet atl enligt gällande ordning utforma innebörden av dettabegrepp, JKoch kammarrätten i jämför sekretessreglerna för privatpraktiserandeadvokater och advokater vid allmän advokatbyrå, yA" påpekar alltystnadsplikten inte är lika omfattande för de två kategorierna av advokater.Som JK redan påpekat under 10 kap, 11 § förslaget lill sekretesslag gällerdenna paragraf enbart enskilds angelägenheter. Tystnadsplikten enligt 8 kap, 4§ RB föi annan advokat än sådan på allmän advokatbyrå gäller däremotuppenbariigen även myndighets angelägenheter. Kammarrätten i Göteborgframhåller atl för advokater vid allmän advokatbyrå skall enligt 10 kap, 11 §förslaget tUl sekretesslag gälla sekreiess för uppgift i ärende om rättshjälpeller annat biträde i enskilds angelägenhet, om del kan anlas att den enskildehar fömtsall att uppgiften skall behandlas förtroligt. Andra advokater skalldäremol enligt 8 kap, 4 § RB vara skyldiga förtiga vad de erfar i sinyrkesutövning, där god advokalsed så fordrar. Denna regel har utformats medmolsvarande bestämmelser i stadgar som förebild. Även omdessa olika uttryckssätt knappasl innebär någon saklig skillnad i fråga omsekreiess för de båda advokatkategorierna, bör dock beslämmelserna utformas påett enhetligt sätt. Förelagsvis bör då reglerna utformas i enlighet med 10 kap,11 § sekretesslagen. Detta överensstämmer med atl man i motiven (s, 570)avvisar att använda begreppei god advokalsed, eftersom del "anknyter tillell regelsystem som ligger utanför sekretesslagstiftningens område och varsnärmare uiformning bestäms av ett icke allmänt organ", Sveahovrätt föreslår belräffande 8 kap, 4 § att uttrycket tystnadsplikt användsockså i fråga om advokat i privat verksamhet. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 556 Hovrättenför påpekar belräffande 8 kap, 7 § att del i promemorian interedovisas några egentliga motiv för förelaget all advokat i privat verksamhetskall kunna åtalas för brott mol tystnadsplikt endasl efler angivelse av organför och oberoende av angivelse av målsägande. Del är ä ena sidan stötande att en målsägande oberoende aveget samtycke skall behöva finna sig i all hans privata förhållanden ventilerasi en offentlig rättegång, ä andra sidan myckel otillfredsställande atl enmålsägande som verkligen vill fä saken prövad skall vara beroende av ett organsammansatt av kolleger till den felande advokaten för atl fä lill ståndprövning av etl opartiskt organ. Hovrätten föreslår atl åtal skall kunna väckasom och endasl om målsäganden angiver saken till åtal. Huruvida dämlöver skallkrävas prövning, om åtal är påkallat frän allmän synpunkt, är av mindrebetydelse, 23kap 12 a och 14 §§ Förelagetall rät ten skall pröva vissa sekretessfrågor som uppkommer underförundersökningen kritiseras i . I denna tas sålunda uppförelagen alt rätten skall pröva om den som hörs under förundereökningen ärbunden av tystnadsplikt samt att allmän handling som är hemlig och som behövsunder förundersökning endasl fär tillhandahällas efter prövning av rätlen, Ipromemorian slälls frågan om detta betyder all rätten i brådskande lägen överveckoslut och kan nödgas ta ställning till frågor som föranleds avförundersökning belräffande sådana brott som t, ex, olaga hot, barnmisshandeleller egenmäk-lighet med barn, där behov atl inhämta uppgifter av förevarandeslag stundom lorde förekomma? Eller las här med öppna ögon konsekvensen allundersökningsledarens uppgift kan bli omöjlig genom att han fär vänta alltförlänge innan rättens beslul kan erhållas? Inte blir del lättare, om som särekiltuttalas (s, 678), del av rättens beslul skall framgå i vilken utsträckning densom vägrar att ytlra sig fär röja uppgifter och t, o, m, förnyade beslul kanpåkallas under fortsatt förhör. Några remissinstanseruttalar sig om hänvisningen i 23 kap, 14 § sista meningen till 38 kap, 8 §första siycket, anser att meningen har fäll en mindre lyckaduiformning. Eftersom del torde ligga i sakens natur att rätten skall tillämpa38 kap, 8 § RB vid fråga om tillhandahållande av handling vid förundereökning,kan det enligt hovrätten ifrågasättas om inte meningen hell kan uteslutas.Kammarrätten i påpekar atl hänvisningen i den nya meningen avserendasl 38 kap, 8 § första stycket RB, I delta slycke anges endasl allbeträffande handling som tillhör myndighet och som kan anlas äga betydelse sombevis rällen fär förordna all den skall tillhandahällas, I 38 kap, 8 § andrastyckel anges dock en rad undantag från denna möjlighet. Hänvisningen tillendasl 38 kap, 8 § föreia siycket innebär atl undantagen i andra siycket inteomfattas av hänvisningen. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 557 Dettabetyder all möjligheten all fä del av handlingar under förundersökningen ärstörre än möjligheten alt fä del av handlingarna under rättegången. Detta lordeinte vara avsikten. Hänvisningen i 23 kap, 14 § synes därför böra avse hela 38kap, 8 §, Paragrafen kan därvid utformas efter mönster av 40 kap, 7 § eller påföljande sätt, "Rällen må på undersökningsledarens begäran förordna althandling skall lillhandahållas vid förundersökningen. Därvid skallbeslämmelserna i 38 kap, 8 § äga molsvarande lillämpning," SCB påpekar alli hänvisningen inte görs någon reservation för sekreiesskyddad handling.Tvärtom står del alt förordnande om tillhandahållande skall avse handling somsägs i 38 kap, 8 § första styckel, I specialmotiveringen (s, 679) kommenterasemellertid beslämmelsen sälunda, "Rällen skall därvid tillämpa 38 kap, 8§", alltså tydligen även andra slyckel med dess undanlag, Etlförtydligande i lagtexten synes vara påkallat. Bankinspektionenberör möjligheterna för inspektionen att lämna sekretessbelagd informationtill åklagarmyndighet vid förundersökning. Vad inspektionen anfört härom finnsredovisat under 2 kap, 2 § förelaget till sekretesslag. Därunder redovisasockså synpunkter på verkets möjligheter alt lämna uppgifter lillundersökningsledaren i ett tullmål, 36kap, 5 § JKmenar atl lagtexten i paragrafens f ö r s t a s t y c k e bör jämkas för atlunderiätta läsningen. Socialstyrelsentillstyrker andra styckeli den del som gäller sjukvårds-sekretessen.Remissinstanserna är emellertid också kritiska mot styckel. Ettpar remissinstanser menar att andra stycket är oklart, påpekarsålunda att det inte tydligt framgår om förbudel i försia meningen gäller ävendä sekretessen eftergiviis enligt 2 kap, 10 § sekrelesslagen. Tydligaremotivullalanden är enligt hovrätten erforderiiga, I PMuttalas att siycket fält en lydelse som gör paragrafen svår all förslå. Lättareblir del inte vid läsning av motiven i promemorian (s, 680), där del endaslförklaras att föreia och andra meningarna ofta avser samma personer och i regelvar för sig torde leda lill samma resultat samt all, då detla ej är fallel, detförhörsförbud gäller som går längst. Det bör i detta sammanhang understrykas,all beslämmelse om rätt till tystnad som vittne bör kunna förstås inte bara avdomare och advokater, som inför ett rällegångsproblem av sådant slag kanske mednägon möda kan i lugn och ro studera sig lill lösningen, ulan också av denhörde själv, som bereds lillfälle atl under en paus i rättegängen ta del avlagtexten. Någraremissinstanser lar upp frågan om den personkrets som omfattas avviltnesförbudel i andra slyckel. menar att viiinesförbudei böromfatta även den som till följd av 8 kap. 4 § sekretesslagen inte äger lämnauppgift.