prop · G303103 · 1979-12-31 00:00:00 — Beredningsgruppen börvidare utreda hur behovel av informalion som inte är regionall eller lokallavgränsad bör tillgodoses. Härvid bör bl.a. möjligheterna all utnyttjastatistiska cenlralbyrån belysas. Beredningsgruppen bör i det fortsatta arbelet, liksom hillills,lägga särskild lonvikl vid utnyttjande av befinllig information från regislersom har skapats för olika samhälleliga administrativa ändamål. Därmed kansärskild datainsamling för samhällsplanering hållas tillbaka. Jag vill i detlasammanhang erinra om alt dalainspektionen i sitt yltrande överberedningsgruppens belänkande har anförl atl det är angeläget atl minska anlalelpersonregisler och i stället försöka få lill slånd ett bredare utnyttjande avsåväl befintliga regisler som de vilka tillskapas för samhällsplaneringsändamål.Härigenom kan etl effektivt ulnylljande av befinllig information uppnås samiidigisom integritets- och säkerhetsaspekterna bälire tillgodoses. Beredningsgruppen bör i silt fortsatta arbele även ägna uppmärksamhelåt frågan om hur ADB kan bidra till rationaliseringen av den administrativaverksamheten och av övrig ärendehandläggning inom länsstyrelserna ulomskalleavdelningarna. Härvid bör beredningsgruppen samråda med de ceniralastatliga rationaliseringsorganen. Beredningsgruppen bör vidare redovisa förslag till hur arbeletmed all utveckla och underhålla system och program bör organiseras. 577 Kommittéer: Kommundepartementet Del II Kn:10 angeläget att möjligheterna till samordning las lillvaraoch all dubbelarbete undviks. Beredningsgruppen bör också utreda och lämna förslag lillhur datorutnyttjandet för samhällsplaneringen skall samordnas med motsvarandeansvar för folkbokförings- och beskaiiningssystemel. De register som byggs upp för här akluella ändamål tordekomma att ge en samlad bild av olika förhållanden i länen. Det är därför nödvändiglalt beredningsgruppen särskilt beaktar integrilelskraven samt undersöker hurregistren skall kunna skyddas, undanföras eller förstöras vid krig ellerkrigsfara. En utgångspunkt för beredningsgruppens arbete skall varaatt kommuner och landstingskommuner som utnytijar länsdalorerna och däruppbyggda register belalar för ijänsterna. Som ett led i det fortsatta arbetet på att klarläggaförutsättningarna för ADB-användning i den regionala och lokala förvaltningenoch effekterna av denna bör bedriven försöksverksamhet utvärderas samlytterligare försöksverksamhel med begränsade ADB-system genomföras och utvärderas.Beredningsgruppen bör initiera och följa sådan försöksverksamhet i länen. Enutgångspunkt bör härvid vara att användare vid länsstyrelser och i förekommandefall kommuner och landstingskommuner deltar aktivt i förberedelsearbetet ochhar ett operativt ansvar för försöksverksamheten. Denna verksamhet bör utformasoch planeras så att den ger erfarenhet av de praktiska problem som ärförknippade med utnyttjande av ADB-teknik på olika verksamhetsområden ochunderlag för bedömning av de kostnader resp. rationaliseringsvinster ellerkvalitetsförbättringar som kan göras inom olika delar av länsstyrelsernasverksamhet. Syftena med och ambitionsnivån för införande av ADB-teknik bördärmed närmare kunna belysas. Beredningsgruppen bör före utgången av göra enförsta redovisning av erfarenheterna av försöksverksamheten till regeringen. Jag hemsläller att kommitténs uppdrag vidgas i enlighetmed vad jag nu har anfört. Regeringen ansluter sig fill föredragandens överväganden oehbifaller hans hemställan. Bemanning längs våra kuster Departementschefen, statsrådet , anför Flera statliga myndigheter har personal stationerad längskusterna. Det är i första hand försvaret, , , polisenoch (). Försvaretspersonal bedriver en omfattande ulbildnings- och övningsverksamhet samtövervakar och ingriper mot kränkningar av vårt sjöterritorium. Sjöfartsverkethar bl.a. hand om farlederna och lotsningen och har samordningsansvaret försjöräddningen. kustbevakning svarar för den reguljära civilaövervakningen DelH Kn: 10 Skr 1979/80:103 578 längs kusterna och har bl.a, ansvaret för olje- ochkemikaliebekämpningen till sjöss. Vissa uppgifter i fråga om sjöövervakningenankommer även på polisen. utför väderrapporlering utmed kusterna och hardessutom personal knuten lill olika forsknings- och undersökningsuppdrag. Även kommunala myndigheler och vissa organisaiioner harpersonal som är verksamma utmed kusterna. Som exempel på organisaiioner kannämnas skeppsbrulne ()och Stiftelsen . Den bofasta befolkningen längs våra kusterhar också stor betydelse i det nu akluella sammanhanget. har intressen med anknytning till nalurvårdoch friluftsliv i allt större utsträckning aktualiserat övervakning längskusterna. och länsstyrelsernas naturvårdsenheter harbehov av att få fortlöpande rapporter om förändringar i miljön, både i sambandmed olyckor som påverkar miljön och annars. Utvecklingen av det rörligafriluftslivet, framför allt båtlivet, ställer dessulom krav på en service iolika avseenden. Utvecklingen särskilt harinneburil all anlalet statligt anställda tjänstemän med stalionering längskusterna minskat. 1 flertalet fall har den stationära personalen ersatts avtekniska och andra hjälpmedel eller rörliga enheter. Minskningen av personalenär ett resultat av den rationalisering av verksamhelen som olika myndigheterhar genomfört. Myndigheterna har genomfört rationaliseringarna med beaktande iförsta hand av den egna verksamhetens krav. Formerna för hur man skall värderaandra samhällsintressen vid den avvägning som bör ske mellan dessa och ralionaliseringsintressethar varit oklara. (H 1977:05) har enligt sina direkfiv(Dir 1977:88) uppgift att överväga lämpliga former för samordning ochledning i fred av övervakningen och räddningstjänsten till sjöss. med frågan om samordning av resurserna för övervakningen. Arbetet är inteinriktat särskilt på frågan om fortsatt bemanning längs kusterna. har i samarbete med ,försvaret och utarbetat en rapport om ett tiotal utsjöfyrplatsersbemanning. Regeringen har i ett särskilt beslut godtagit enöverenskommelse som har träffats mellan dessa myndigheter i fråga ombemanningen av fyra fyrplatser för en treårsperiod. Fortsatla överläggningarskall äga rum mellan myndigheterna om bemanningen av utsjöfyrplatserna pålängre sikt. Kommittén (Jo 1978:05) för miljörisker vid sjötransporter(MIST) har i sitt betänkande (SOU 1979:43) - program för miljösäkra sjötranspor-ter föreslagil att en särskild utredare tillsätts för att snabbt inventera dettotala samhällsbehovet av bemannade platser längs våra kuster. Frånmiljövårdssynpunkt är det enligt MIST väsentligt att bemanningen längs kusternaär så heltäckande som möjligt. MIST finner det angeläget att man snabbt kommertill klarhet om vilken bemanning utmed våra kuster som en avvägning av allasamhällsintressen ger. Enligt min mening bör övervakning och bemanning längskusterna utformas med hänsyn tagen till alla samhällsintressen. De möjlighetertill insatser som kan erbjudas av slatliga och kommunala myndigheter, organisationer- som l.ex. - samt kustbefolkningen bör därvid tas tillvara. Jag betraktar det som väsentligt att olika myndigheters resursersamordnas så långt möjligt. Praktiska lösningar som medför lägsta möjligakostnader för samhället som helhet bör eflerslrävas. Självfallet måste även fortsättningsvis tekniska hjälpmedel och rörliga enheter 579 Kommittéer: Kommundepäi-tementet Delll Kn:10 användasför övervakning längs kusterna. Vid övervägande av sådana frågor krävs detemellertid en övergripande syn. Somjag har nämnl pågår inom sjöövervakningskommittén arbete som näraberör de frågor jag nu tar upp. Jag anser vidare atl det arbete somsjöfartsverket och andra berörda myndigheler ulför i fråga om utsjöfyrplatsernaär en värdefull utgångspunkt i sammanhanget. Utöver delta arbete finns detemellertid ett behov av att närmare kartlägga frågan om bemanningen längskusterna. En sådan karlläggning bör tjäna som underlag för atl bestämma hurfrågorna skall lösas i enskilda fall vid en avvägning av olikasamhällsintressen. Som MIST har föreslagit bör en särskild uiredare tillkallasför denna uppgift. Uppdragetbör i första hand omfatta en inventering av de personalresurser som finnslängs kusterna och en beskrivning av de uppgifter som personalen har altutföra. Den befintliga personalen och dennas arbetsuppgifter bör i syfte att nåökad samordning och ett effektivt utnyttjande av resurserna relateras till deanspråk på bemanning som olika samhällsintressen ställer. Även deregionalpolitiska aspekterna vid sysselsättningsförändringar bör beaktas. Utredarenbör lägga fram förslag till de principer som bör tillämpas vid myndigheternashandläggning av bemanningsfrågor samt ange vilka grunder som bör gälla vidavvägningen av de olika samhällsintressena och hur fördelningen av kostnadernabör ske mellan olika intressenter. Däremot bör det inte ingå iutredningsuppdraget att i detalj behandla organisatav olika organ bör undvikas. Enandra utgångspunkt för utredningsarbetet bör vara beslut om allmäninriktning av industripolitiken (prop. 1978/79:123, NU 1978/ 79:59, rskr1978/79:415) resp. regionalpolitiken (prop. 1978/79:112, AU 1978/79:23, rskr1978/79:435). Entredje utgångspunkt bör vara att de förslag som utredaren för fram skall rymmasinom ramen för de medel som Ln. anvisas till Norrlandsfonden. Utredarenbör kartlägga om den utvidgade stödverksamheten bl justitie-, försvars-, kommunikafions-,jordbruksoch handelsdepartementen att regeringen bemyndigar chefen förkommundepartementet atttillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda frågan om bemanningenlängs våra kuster, attbesluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annat biträde åt utredaren. Vidarehemställer jag att regeringen föreskriver aU kostnaderna skall belasta femtondehuvudtitelns kommittéanslag. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. DelH Kn: 11 Skr 1979/80:103 580 Departementschefen, slalsrådel , anför. Folkrörelserna har hafl slor belydelse för ulvecklingen avdel moderna samhället i . De växte fram i etl skede då den poliliskademokratin ännu inle hade genomförls och då stora delar av befolkningen levdeunder svåra sociala och ekonomiska förhållanden. De byggde på de mångamänniskornas sirävan efler förbällrade maleriella och andliga villkor. Genomall gå samman och arbeta för gemensamma idéer fick man möjlighet atl påverkasamhällsutvecklingen. Slora medborgargrupper kom pä delta sätt alt aktivi ladel i samhällsarbete och idéutveckling. Folkrörelserna har alllid hafl enambition all få med människor som av ekonomiska skäl eller på grund avbristfällig utbildning, sociala förhållanden e. d. har hafl svårt alt hävdasina intressen. Folkrörelser har med framgång verkal pådrivande päsamhällsutvecklingen inom många områden. Ofta har samhällels insalser varit ellresullal av den opinionsbildning som folkrörelserna bedrivit. Genom all dessafåll många av sina krav förverkligade, har deras egna fortsatta insalser påvissa områden efler hand kommit att kännas mindre angelägna och engagerande förmedlemmarna. I dagens samhälle möter också folkrörelserna stark konkurrensfrån andra verksamheter då det gäller all dra lill sig människors inlresse ochaktivitet. Det kan konstateras all förulsältningarna för folkrörelsernasarbete har förändrats i hög grad under . Forlfarande hardock folkrörelserna en viklig funktion alt fylla för all vitalisera vårdemokrati. Deras arbetssvårigheter har därför påkallat uppmärksamhel från samhällelssida. Deras situation och roll har diskuterats i flera sammanhang under senareår. Inom kommundepartementet pågår en allmän översyn avfolkrörelsernas arbelsvillkor i dagens samhälle och av relationerna mellan democh samhällsorganen. Arbelel bedrivs i konlakt med en referensgrupp med förelrädareför ett 40-lal organisaiioner. Sju särskilda problemområden har tagits upp lillbehandling. av dessa är folkrörelserna och ekonomin, som har granskals aven särskild utredare. Denne avlämnade i augusli 1979 betänkandet (SOU 1979:60)Bidrag lill folkrörelser, som f. n. remissbehandlas. En läng rad organisationer har ekonomiskt stöd av siaten.I nästan alla departements huvudtitlar las upp särskilda statsbidrag för slödtill organisationer. Dessa bidrag har myckel olika arl och syfte. De kan ulgåsom grundbidrag, organisationsbidrag, rörligl bidrag baserat på anlal medlemmar,speciella projektbidrag etc. I betänkandet Bidrag lill folkrörelser föreslås främst ålgärderför aU förenkla och samordna slalens stöd till folkrörelserna. Härulöverbehandlas några typer av organisationer som f. n. inte har något fast slöd avstaten. Utredaren föreslår att miljöorganisationer och radioorganisationerskall få etl åriigl statsbidrag lill sin cenirala verksamhel och alt frågan om etlmolsvarande slöd till kvinnoorganisationer skall las upp lill särskild ulredning. 581 Kommittéer: Kommundepartementet Del IIKn:ll Frågan om slöd lill kvinnoorganisationer har aklualiseralssärskilt genom atl man nu i hela samhället strävar efler jämsiälldhel mellankvinnor och män. Det finns inte någon vedertagen beslämning av begreppelkvinnoorganisation. Uiredaren lämnar närmare uppgifler (bilaga 1 ibelänkandet) om en rad organisaiioner som med en vid begreppsbestämning kanhänföras lill detla område. Del gäller de poliliska kvinnoförbunden, flera organisaiionerpå försvarets område och en hel rad andra sammanslutningar med skiftandeverksamhet och uppbyggnad. Av dessa erhåller bara de på försvarets område etlreguljärt stöd av staten. Andra kan i vissa fall få projektbidrag för speciellaaktiviteter, och de politiska kvinnoorganisationerna torde indirekt få del avstödet lill de politiska partierna. De slora varialionerna i fråga om medlemsbegrepp,organisationens uppbyggnad regionalt och kommunall elc. gör det omöjligt atttill delta område ulan vidare föra över bidragsregler som redan finns för andraorganisationstyper. Del har inle legal i uiredarens uppdrag all konstruera nyabidragssystem. Genom att ställa kvinnornas problem i centrum och driva päarbetet för ökad jämställdhet mellan kvinnor och män gör ålskilliga avkvinnoorganisationerna sådana betydande insatser i samhället all de inle börslå utanför del reguljära slatliga stödel lill folkrörelser. Jag finner deldärför angeläget alt frågan om stöd lill kvinnoorganisationer nu tas upp tillutredning av en särskilt tillkallad uiredare. Utredarens arbele skall ses som en fortsättning och komplelleringav del arbele som redovisas i betänkandet Bidrag lill folkrörelser. Del skallfrämst syfta till att lösa de tekniska problem som hänger samman medstatsbidrag lill kvinnoorganisationer. Skilda tekniska lösningar kan tänkas mensyftet skall vara att ge konlinueriigl verksamhetsstöd lillkvinnoorganisationernas centrala arbete. Utredaren bör också närmare överväga vilka lyper avkvinnoorganisationer som bör komma i fråga för statsbidrag. I detta sammanhangmåsle beaktas frågor om medlemsbegrepp och medlemsantal, om riksspridning och organisalion,stadgeenliga möjligheter för medlemmarna alt påverka organisationensinriktning och verksamhet, uppbyggnad elc. Försvarels kvinnoorganisationer bör inte omfattas av dennu föreslagna utredningen, eftersom de får statsbidrag inomtotalförsvarets anslag. Dessa bidrag övervägs dessulom inom 1978 års försvarskommilté(Fö 1978:02). Utredaren bör även visa på koslnadskonsekvenserna av etl nyltbidragssyslem. Härvid bör beaktas de statsbidrag i form av främst projektbidragsom går ut lill vissa kvinnoorganisationer. Som bakgrund bör uiredaren presenlera en karlläggning avsyslem för bidrag till kvinnoorganisationer som förekommer inom övriga nordiskaländer. Utredaren bör bedriva sitt arbete i nära samarbele med kvinnorganisatio-nerna. Med hänvisning till vad jag nu har anförl hemsläller jagall regeringen bemyndigar chefen för kommundepartemeniei atl tillkalla en särskild utredare med uppdrag all uiredafrågan om hur ell statligt stöd lill kvinnoorganisationerna kan konstrueras alt besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annatbilräde ål den särskilde uiredaren. DelH Kn:ll Skr1979/80:103 582 Vidarehemställer jag atl regeringen föreskriver atlkostnaderna skall belasta femtonde huvudlilelns kommilléanslag. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. Kronologisktregister över direktiv som inte har redovisats i kommittéberättelsen tidigare Direktiv Direktivrubrik och kommitlébeleckning Nr Nr del I del II 1978:98 Tilläggsdirektiv till Konsumenlköpsulredningen(Ju Ju 37 Jul 1977:13) 1978:99 Översyn av den slatliga skoladministralionen (U U 39 U 1 1978:17) 1978:100 Svenskundervisning för invandrare (A A 18 Al 1978:07) 1978:101 Verksamheten vid R2-reaktorn i Sludsvik (I I 24 11 1978:08) 1978:102 Kärnkraftens radioaktiva avfall - organisalions-och 123 12 finansieringsfrågor (I 1978:07) 1978:103 Ulredning om de s.k. kronoholmarnas framtida B 20 Bl disposition (B 1978:08) 1978:104 Utredning om vissa frågor rörande användningen av S 32 SI apparatur för behandling med kortvåg, mikrovåg och ultraljud m. m. (S 1978:06) 1978:105 Utredning om försäkringsbolagens och försäk- E 10 El ringsinspeklionens verksamhet m. m. (E 1979:01) 1978:106 Delegation för beredning av frågor om civilt ut- I 25 13 nyttjande av flyginduslriella resurser, m. m. 1979:1 Transport av fariigt gods (K 1979:01) K 18 Kl 1979:2 Delegaiion för solvärme och bränslen somkan I 26 14 ersälla olja, m. m. (I 1979:01) 1979:3 Tilläggsdirektiv till (K K 7 K 2 1977:01) 1979:4 Tilläggsdirektiv till Kommittén om långväga Irans- Jo 20 Jo 1 port av luftföroreningar (Jo 1978:03) 1979:5 Översyn av panträltsreglerna i jordabalken, sjöla- Ju 53 Ju 2 gen (1891:35 s. 1) och lagen (1955:227) om inskriv ning av rätt till luftfartyg 1979:6 Patenlprocessen (Ju 1979:03) Ju 54 Ju 3 1979:7 Planering av alternativ produklion ochsysselsätt- I 27 15 ning inom de delar av försvarsmaterielindustrin som inte omfattas av den militära flygindustrin (I 1979:02) 1979:8 Utredning av organisationen för de centrala myndig- B 21 8 2 hetsuppgiflerna avseende rationalisering och ADB (B 1979:01) 1979:9 Tilläggsdirektiv till (B B 10 B 3 1977:05) 1979:10 Mönstring av sjömän (K 1979:02) K 19 K 3 1979:11 Tilläggsdirektiv för Utredningen omställföreträdare 31 Ju 4 för dödsbo i vissa fall (Ju 1977:07) 1979:12 Översyn av handläggningen av ärenden om garantier 128 16 och lån till varv och rederier (I 1979:03) 1979:13 Direktiv till utredningen om förstärkta kontakter U 40 U 2 mellan hem och skola (U 1979:01) 1979:14 Tilläggsdirektiv till (119 17 Skr1979/80:103 584 Direktiv Direktivrubrik och kommittébeteckning Nr Nr del I del II 1979:15 Åtgärder mot sirålrisker i byggnader, m. (Jo Jo 25 Jo 2 1979:01) 1979:16 Utredning om kontraklsvård (S 1979:02) S 34 S 2 1979:17 Tilläggsdirektiv till (K K 8 K 4 1979i8 Översyn av lagstiftningen på atomeBeigiområdet(I 130 18 1979:05) 1979.19 TiUäggsdirektiv till Utredningen om vissa Ijänsteor- U 17 U3 ganisatoriska frågor inom högskolan m.m. (U 1977:04) 1979:20 Utredning av pensionärernas sysselsättningsförhål- A 20 A 2 (A 1979:02) 1979:21 Kommission för de mindre och medelstora varven (I I 29 19 1979:04) 1979:22 Utredningen om informationssystemet företag-sam- 131 110 hälle (I 1979:06) 1979:23 av högskolereformen (U U 42 U 4 1979:03) 1979;24 Biblioteksverksamhet med lalböcker och punkt- U 41 U 5 skriftsböcker (U 1979:02) 1979:25 Utredning om beskattningen av energi, m. m (B B 26 8 4 1979:06) 1979:26 Tilläggsdirektiv till (Ju Ju 19 JuS 1975:04) 1979:27 Översyn av aktievinstbeskatlningen m. m. (B B 25 8 5 1979:05) 1979:28 Ulredning om olika former av bruttoskatter (B B 24 8 6 1979:04) 1979:29 Tilläggsdirektiv till (Jo Jo 18 Jo 3 1977:08) 1979:30 Översyn av hemspräksträning för förskolebarn (S S 35 S 3 1979:03) 1979:31 hamns internationella konkurrensförhål- K 20 K 5 lande (K 1979:03) 1979:32 Översyn av statsbidragssystemet för väg- K 21 K 6 hållning m. m. (K 1979:04) 1979:33 Tilläggsdirektiv till (B B 9 8 7 1977:01) 1979:34 Fängelse och kriminalvård i anstalt (Ju 1979:04) Ju 55 Ju 6 1979:35 Kriminalvård i frihei m. m. (Ju 1979:05) Ju 56 Ju 7 1979:36 Ersäitning för skador på grund avnaturkatastrofer Kn 23 Kn 1 m.m. (Kn 1979:01) 1979:37 Tilläggsdirektiv till vissa uiredningar inom skolvä- S 19 U 6 sendet U 10 U 6 U 28 U 6 U 29 U 6 1979:38 Tilläggsdirektiv till Utredningen omläromedels- U 12 U 7 marknaden (ULÄ) (U 1976:04) 1979:39 Ulredning om verksamheten vid Musikaliska akade- U 43 U 8 Svenskt musikhistoriskt arkiv (U 1979:04) 1979:40 Alkoholfri molellverksamhel (S 1979:05) S 37 S 4 Direktiv Direklivrubrik och kommitlébeleckning Nr Nr del I del II 1979:41 Tilläggsdirektiv till Utredningen om U 26 U 9 vuxenutbildning (U 1978:04) 1979:42 Översyn avbostadsbidragen (Bo 1979:01) 1979:43 Tilläggsdirektiv till Nya utredningenom yrkesinriktad rehabilitering m. m. (NYR) (A 1978:04) 1979:44 Bilsiödtill handikappade (S 1979:04) 1979:45 Utredning om minskning av statensbestånd av ulhyrningsbostäder (B 1979:07) 1979:46 Översyn avlagstiftningen om häradsallmänningar och allmänningsskogar i och 1979:47 Ulredning om organisalion och finansiering av djurens hälso- och sjukvård (Jo 1979:03) 1979:48 Översyn av del ekonomiska siödet lill barnfamiljerna med särskild inriktningpå flerbarnsfamiljerna ( 1979:06) 1979:49 Utredning om reaklorsäkerhel mol bakgrund av 132 I ]1 a. haveriet vid kärnkraftverket Three , block 2 (1 1979:07) 1979:50 Lokaliseringen av en cenlral anläggning för behand- Jo 26 Jo 6 ling av miljöfarligt avfall (Jo 1979:02) 1979:51 Cancerförebyggande åtgärder (S 1979:07) 1979:52 Ulredning om informationrörande arbelsmiljörisker (A 1979:01) 1979:53 Utredning om utbildningsbehovetför del svenska framlida ulvecklingssamarbelel (UD 1979:02) 1979:54 Tilläggsdirektiv till Kommillén för forlsall ulredning av frågan om medbestämmande för de anställda i kommuner och landstingskommuner (Kn 1978:02) 1979:55 Översynav vissa radiorättsliga frågor (U 1979:05) 1979:56 Konsekvenser av en kärnkraftavveckling (I 1979:08) 1979:57 Tilläggsdirektiv till Kommillén förutredning av Kn 22 Kn 3 frågan om ersäitning på grund av naturkatastrofer m. m. (Kn1979:01) 1979:58 Jordbrukets kapitalförsörining (E 1979:04) E 13 E 2 1979:59 Utredning om mottagandet av visst leslamenlariskt B 30 B 9 förordnande till förmån för staten m m (B 1979:10) 1979:60 Översyn av organisation S 40 S 8 m. m. (S1979:08) 1979:61 Tilläggsdirektiv till Delegationen för energiforsk- 16 I 13 ning (DFE)(I 1975:02) 1979:62 Myndighelsorganisalionen inom energiområdel, I 35 I 14 m. m. (I 1979:10) 1979:63 Tilläggsdirektiv till Utredningen om dengymnasiala U 13 utbildningen (U 1976:10) 1979:64 Vissa frågor rörande den militära underrätlelsetjän- Fö 15 Föl sten m. m. (Fö 1979:01) 1979:65 Delegation för planering och uppföljning avförsöks- Ju 57 Ju 8 verksamhet med s. k. kontraklsvård av narkotikamissbrukaresom har begått brott (Ju 1979:06) 1979:66 Vissa frågor rörande den mililära flygindusirins Fö 16 Fö 2 framtida struktur m. m. (Fö 1979:02) Skr1979/80:103 586 Direktiv Direktivrubrik och kommittébeteckiiing Nr Nr del I del II 1979:67 Ulredningen om den långsikligaindustripolitikens I 34 I15 informalionsundedag(I 1979:09) 1979:68 Tilläggsdirektiv till 19 Kn 4 demokratiskafrågor (Kn 1977:07) 1979:69 Utredning om Norrlandsfonden (I 1979:11) I 36 1 16 1979:70 Översyn av sjukförsäkringens ersältningssyslemvid S 41 S9 sjukresor (S 1979:09) 1979:71 Utredningavfrägor rörande samordnad anskaffning 8 29 BIO av utrustning för automatisk dalabehandling (ADB) i Slalsförvaliningen(B 1979:09) 1979:72 Översyn av skaiieförvallningen i Kn24 Kn 5 (Kn1979:03) 1979:73 med uppdrag att uireda I 37 I 17 vissa frägor om en Iräleknisk utvecklingsenhet i (I 1979:12) 1979:74 Kommitté för utbildning av högre chefer inom B 31 Bil slatsförvahningen (B 1979:11) 1979:75 Jämställdhetmellan kvinnor och män som präster i Kn 23 Kn 6 , m. m. (Kn 1979:02) 1979:76 Utredning om tillsynen över värdepappersmarkna- den (E1979:02) 1979:77 Översyn av den statliga fondförvaltningen m. m. (E E 12 E 4