prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Det avdrag som styrelsen harföreslagit anser jag väl avvägt. Del bör ankomma på styrelsen att ^faslställa^avdragsbeloppeis storlek. Invändningen från några^remissinslanser all ^l^äneunderlagel ^inle skulle läcka ^koslnaden för^Bofakta-informalion kan jag inte instämma i. Även tar byggherrarna fram^informalion om framför ^alll nya småhusområden för försäljning. Kostnaden fördenna ^informalion läcks inom ^läneun^derlagel. ^Någol skäl ^lill all^koslnadema skulle öka därför alt informationen skall presenteras i en vissordning kan jag inte finna. Tidpunkten då^Bofakta-informalion skall finnas tillgänglig bör kunna ^beslämmas av kommunen^efler samråd med byggherren i varje enskilt ^projekl. Informationen skall dockalllid finnas ^lillgänglig i god lid innan kontrakt för upplåtelse av bostadenundertecknas. Någon ^delaljeradgranskning av den ^Bofakta-informalion som byggherren lar fram anser jag intebehöver göras, eftersom informationen faller under marknadsföringslagenstillämpningsområde. Byggherren får antas ha ^etl starkt intresse av ^atl göra^informalionen så korrekt att den kan stå sig vid en prövning enligt denna lag.Någon fördröjning av handläggningstiden för låneärendet behöver därför enligtmin mening inte befaras. Däremot är del nödvändigt, som harframhåll il, all styrelsen i samråd med utarbetar riktlinjerför vilka förbehåll i ^informalio^nen som skall kunna ^godlas ulan altinformationssyftet åsidosätts. ^Mol ^bakg^mnd avvad jag nu har anfört förordar jag således att de 5 1979180. 1979/80:100 Bilaga16 66 byggherrar som beviljas bostadslån skall svara försådan ^Bofakta-redovis-^ning som avser det egna byggprojektet. Om en sådanredovisning ^inle lämnas skall ^l^äneunderlagel för ^bosladslån minskas med^elt belopp som ^bosladssiyrelsen bestämmer. Kommuner och byggherrar bör gesskälig tid ^atl pröva olika samarbetsformer. Jag förordar därför att reduceringav ^låneimderlagel om ^Bofakla-redovisning saknas sker med början den I januari1983. Övergångsvis, med början . bör dock reducering ske omkommunen kräver ^Bofakla-redovisning och kommunen själv ^lillhandahåller^områdesinformalion. Jag vill för ocksåanmäla frågan om tillämpningen av kravet på en väsentlig ökning av ^bostadsvärdeii samband med ^bosladslån för ombyggnad av småhus i visst fall. ^Anlalelbesvär över ^lånemyndighelernas tillämpning av ^kravel har ökat under senaretid både hos ^bosladss^iyrelsen och hos regeringen. Denna ökning är märkbarframför allt i ärenden om lån för om- och ^lillbyggnad av vardagsrum ellerallrum, för inredning av gillestuga eller för upprustning av kök och badrum ismåhus som bebos av ^lånlagaren. Regeringen har vid prövningeni dessa fall i likhet med ^bosladssiyrelsen i första hand gjort en bedömning avhuruvida om- och ^tillbyggnadsåigärden kan anses ^moliverad med hänsyn ^lill ^evenluella ^brisier i den^beflnlliga bostaden. Som ^brisl har därvid uppfattals antingen ^atl bos^tadensaknar någon funktion eller att någon funktion är klart ^olillräcklig.Regeringen har ^emellerlid också ansett sig böra la hänsyn ^lill det behov av^uirymme som klagandens hushåll kan anses ha. Regeringen har således ipraxis ^tillmält hushållets ^slorlek viss betydelse när del gäller alt bedömaom en planerad om- och tillbyggnad av småhus skall anses innebära en väsentligökning av ^bostadsvärdei. Alt så har ^skell hänger samman med en strävan frånregeringens sida all ge långivningen på ^della område en ^inrikining som ärändamålsenlig med hänsyn ^lill ^bo-^sladslångivningens övergripande syften. Jagvill i sammanhanget erinra om att gällande grunder i fråga om ^bosladslån förnybyggnad ger möjligheter alt ^beakla hushållels ^slorlek. De principer som regeringenhar ^lillämpal vid sin prövning av besvär i fråga om ^bosladslån för ombyggnadav småhus som bebos av ^lånlagaren bör läggas till grund för ^elt förtydligandei författningen av ^begreppel väsentlig ökning av ^bostadsvärdei i dessa fall.Jag avser därför all i annat sammanhang föreslå regeringen alt i^bosiads^f^inansieringsförordningen föra in en ^beslämmelse om alt lån försådana ombyggnader som har diskuterats skall lämnas under förutsättning attde arbeten för vilka lån söks avser sådana normala ^bosladsfunktioner somsaknas eller som med hänsyn ^lill storleken på hushållet eller av ^annal skälär uppenbart otillräckliga. har, som jagtidigare har nämnt, fattat beslut om lokalbelåningen ^(prop.1978/79:209, ^FiU 1979/80:8. ^rskr 1979/80:59), Vid bostadslångivningen skiljerman på tre typer av lokaler, nämligen ^låneun- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 16 67 ^derlagslokaler, som får räknas in i både^låneimderlagel och ^panlvärdet, pant vårdelokaler, som får räknas in enbart ipant värdet, och inte belåningsbara lokaler, som inte får räknas in i vare sig^låneunderlagel eller ^panlvärtlel. ^beslul innebår att utöver^låneimderlagslokaler får även sådana lokaler som tidigare betraktades som^pantvärdelokaler räknas in i ^låneunderlagel. Även inte ^belåningsbara lokalerfår räknas in i ^låneun^derlagel, om de är ^iiv ringa omfattning eller omannars särskilda skäl förelig^ger. En konsekvens av riksdagensbeslut är att ^anlalet ^lokallyper från ^belå-^ningssynpunkl minskar från tre^lill två, nämligen lokaler som fårräknas in i låneunderlaget och sådana som ^inle ^beaklas över huvud taget vidbelåningen. En ytterligare konsekvens är att samstämmighet kommer ^atl galla ifråga om lokalbelåning mellan ^å^ ena sidan vad som inom bostadslångivningenskall räknas in i ^låneunderlagel och ^å^ andra sidan vad som påkapitalmarknaden skall betecknas som ^priorilerade ändamål. För lokaler somräknas in ^låneunderlagel får således beviljas såväl ^bosladslån som ^priorileral^boltenlån, medan för övriga lokaler får beviljas ^enbari oprioriterade lån. ^Bosladssiyrelsen har^föreslagil alt vissa lokaler som inte ^ulgör bostadskomplement vid ombyggnadav ^flerbosladshus bör få räknas in i ^panlvär^det. Del gäller sådana lokalersom avses få samma användning efter ombyggnaden som före eller som harvarit bosläder men som på grund av föreskrift från ^myndighel har ^måsl görasom till lokal. Syftet med ^förslagel är enligt ^slyrelsen all främjaombyggnader av ^f^lerbosladshus. För egen del ^villjag peka på att styrelsens förslagskulle innebära att det pä ^nyll skapades ^Ire olika slags lokaler ibelåningshänseende. ^Detla skulle vara mindre väl förenligt med en av degrundläggande ^inlenlionerna bakom ^sialsmaklemas fållade ^beslul ifråga om lokalbelåningen. Jag är därför inte beredd att biträda^bosiadssiyrelsens förslag. ^Bosladssiyrelsen har ocksåföreslagit ändring av bestämmelserna om godtagbar säkerhet för bostadslån ivissa fall. Frågan om godtagbar säkerhet behandlades av vid 1977/78års ^riksmöie. Jag uttalade i ^prop. 1977/78:93 all vid undanlag frånhuvudreglerna om godtagbar ^säkerhel bör, med u^tgångspunkt i hittillsvarandepraxis, enda alternativet vara borgen. ^Utlalandel föranledde ingenerinran från ^sida(CU 1977/78:28, ^rskr 1977/78:265). ^Enligi min mening har^bosladssiyrelsen inte ^anförl sådana skäl som ^moiiverar en ändring avbestämmelserna. Jag kan därför ^inle ^bilräda styrelsens förslag. ^Bosla^dssiyrelsen harv^äckt frågan om ^eu ^generelll undanlag från den tioåriga preskriptionensåvitt gäller fordringar pä grund av kommunala borgensåtaganden i samband medlån som lämnas av statsmedel och som har till syfte ^atl främjabostadsförsörjningen eller som eljest gäller bosläder och bostadskomplement.Bakgrunden ^lill delta är de ändringar som beslöts ^Prop.1979/80:100 Bilaga 16 68 ^(prop. ^CU 1974:36, ^rskr 1974:372)när det galler det ^konimunala ^ansvarsålagandet för förlust på bostadslån för^smiihus som skall bebos av låntagaren. Genom beslutet förlängdes den tid^imder vilken ansvarsåtaganden skallgälla från ^lio ^lill . ^Slyrelsen anför bl. a. allbevakningen för att vidmakthålla kommunens ^ansvarsåiiigande i dessa fall pålängre sikt medför ett omfattande ^adminislralivt arbete. ^Slyrelsen^ifr^ii-^gasätter därför om preskriptionsreglerna över huvud tagel fyller^niigon funktion på bostadslångivningens område. ^Bevakningsfö^r^taraiidei idessa fall kan enligt styrelsen knappast ha annan innebörd än all styrelsen vidvissa tidpunkter erinrar varje kommun om ^atl just ^detla lånevillkor galler.Jag har ^slor ^förslåelse för ^bosiadssiyrelsens resonemang. Vid en långivningav nuvarande omfattning, dvs. mellan 35 000 och 40000 lån , skullebehovet av bevakning komma alt medföra ett ^belydande ^adminislrii-^livt^merarbeie fr. o. ^m. ^milten av ^1980-lalel. Jag ^itklualiserade ^dårförfrågan om ^ell ^generelll undanlag i samband med beredningen av del förslag^lill ny ^preskriplionslagsliftning ^(s. 77-78) som regeringen den 7 juni 1979remitterade ^lill lagrådet för yttrande. ^Juslilieminislern ansåg inte allfrågan skulle behandlas i del sammanhanget och pekade därvid bl. a. pä den ilagrådsremissen föreslagna möjligheten ^atl avtala om längre ^preskripiionstidän . Jag anslöt mig till hans uppfattning. Vid den beredning av frågansom har skett med anledning av ^bosiadssiyrelsens ^anslagsframslällning harSvenska ^kommunförbundei efter remiss avgett yttrande i ärendet. Enligtförbundels mening bör del vara möjligt all finna lösningar som inte medföradministrativt betungande handläggningsrutiner även i det fall att särskildaundantagsbestämmelser inte skulleinföras i ^preskriptionslagstiflningen. ^Förbundel anför också alt man inte har någon erinran mot att staten ochkommunerna träffar avtal om längre preskriptionstid ^änt tio är för sådana fordringarsom ^bosladssiyrelsen avser. Även jag anser att den av väcktafrågan bör kunna lösas i annan ordning än lagstiftningsvägen. Vad^bosladssiyrelsen har ^anförl om preskription av fordringar på grund av olikakommunala borgensåtaganden i samband med lån ^lill bosläder och^bosiadskomplemeni bör således ^inle föranleda någon åtgärd från riksdagenssida. Del bör ankomma på regeringen eller, ^efler dess bemyndigande, på^bosladssiyrelsen alt vidta lämpliga åtgärder på detta område. ^Bosladssiyrelsen har^lagl fram vissa förslag i fråga om grundkapital för ^allniännyttigabostadsföretag, företagens möjligheter ^lill ^s.k. dubbelbelåning samtrevision av sådana förelag. De förslag som rör de två ^försl^nämnda frågornahar samband med frågor som ^underhållsfondsuiredning^en (B 1978:05) har ^atlbehandla. Enligt min mening bör styrelsens förslag i den delen övervägastillsammans med utredningens kommande förslag. Jag är därför ^inle beredd alt^f. la ställning ^lill dem. ^Beiräffande del sistnämnda ^förslagel vill jaganföra följande. I likhet med^bosladssiyrelsen anser jag all statens långivning till allmännyttigabostadsföretag ^inle är av den arten alt de ^moiiverar särskilda krav pårevision av kommunala ^bostadssliflelser. Jag biträder därför styrelsens 1979/80:100 Bilaga16 69 förslag och förordar att ^tle särskilda ^beslåmmelsernaom revision av kommunala ^bostadssliftelser ^tipphåvs. harföreslagit all de s^ärskildabestämmelserna för bostadslån till kategoribostäder slopas. gällandebestämmelser innebär att bostadslån kan lämnas för bostadslägenheter, som äravsedda för en viss ^kalegori boende endast om övriga ^bosladssökandesberättigade intressen inte åsidosätts. ^Lägenhelerna ^mäsie ^enligi^beslämmelsema vara avsedda för ensamslående, pensionärer, ^sludenier ellerannan kategori beträffande vilken det finns särskilda skäl ^atl godta .sådantförbehåll. Styrelsen förelår all dessa ^beslämmelser las ^borl. Jag ^bilräder^siyrelsens förslag. Vad jag nu har ^saglinnebär självfallet inte alt man bör minska strävandena ^efler en allsidig ^hushållsammansältning i våra^bosladsområden. Del är ^vikligl all kommunerna även i fortsättningen gör^akliva ^insalser för all delta mål skall nås. ^Bosladssiyrelsen tog iförra årets anslagsframställning upp frågan om lånevillkoren för ^bosladslånsom avser ombyggnad av småhus med en ^låneuiiderlag på högst . Försådant lån gäller vissa särskilda regler, som innebär ^atl lånet kan fördjupasi sin helhet ulan prövning av ^möjlighelen all få annan kredit och att krav^inle ^slälls på borgen för lånet. Styrelsen har föreslagit attkostnadsgränsen höjs till . och alt styrelsen får bemyndigande att iframtiden höja maximibeloppet med ledning av kostnadsutvecklingen inombyggandet. I förra åretsbudgetproposition anförde jag att det fanns anledning att i samband medöverväganden om ^förbältringslångivningen pröva de särskilda reglerna förombyggnad av småhus med ^ell låneunderlag på ^högsl 25 ^(X). Jag kommersenare under anslaget B 8. Viss ^bosladsförbättringsverk-^samhet ^m.m. attredogöra för mina överväganden om ^förbältringslångiv^nin^gen. Jag har därvidkommit fram ^lill all^förbätlringslånel, med vissa ändrade regler, bör finnas kvar. ^Någol behov avall ändra ^bosladslänereg-^lerna för dessa ombyggnader för ^atl på så sättskapa en med ^förbätlrings^lånel i vissa avseenden likvärdig ^lånemöjlighel finnssåledes ^inle. Mot denna bakgrund och medhänsyn ^lill den ökade ^belaslning på ^slatsbudgelen som skulle uppkomma om^fördjupningsmöjlighelerna vidgades är jag ^inle beredd ^atl biträda^bosiadssiyrelsens förslag. Innan jag går över tillanslagsbehovet vill jag kort beröra frågan om hyresförlustlån. ^Somjag närmare^kommeralt utveckla under anslaget B 5. Eftergift av ^hyresförlusllån^kommerjag au föreslå all låneformen avvecklas . ^Beiräffande anslagsbehovet för nästa budgetår får jaganföra följande. Genom omläggningen av^slatsbudgelen till ^näsla ^budgelår kommer lånefonden alt ersättas av ettmotsvarande reservationsanslag. ^Samiidigi bör den förändringen ^vidlas attinflytande amorteringar ^inle längre ^tillgodoförs del anslag över ^vilkelriksdagen anvisar de medel som behövs för ^låneverk^samheien. I ^slället börde ^inflylande amorteringsbeloppen redovisas på en ^Prop.1979/80:100 Bilaga 16 70 ^siirskild ^litel på statsbudgetens ^inkomsisida. ^Hårigenom fårriksdagen ta ^slållning^lill det samlade behovet av medel för ^ullåningsverksamhe-^ten underdelkommande ^budgelåret. För ^budgetårel 1978/79anvisades ^elt anslag på 4 640 milj.kr. Anslagsbelastningen blev emellertid ca 1 099 milj. kr. ^Detla berodde på alt utbetalningen av ^såvål bostadslån,^hyresförlusllån, ^loml-^rållslån som ^undcrhållslån blev ^lågrc ån ^beiåknal.För innevarande ^bud^gelår ^beråknar ^jiig ^anslagsbelaslningen till ca 6010 ^milj.kr. Ett anslag på 5 100 ^milj.kr. har anvisats för detta budgetår,vartill kommer den ^nåmnda ^reservalionen från budgetåret 197^8/79 på 1099 milj. kr. På ^iinsliiget finns alltså ^lillgångligt ^siimniiinlagl 6 199 ^milj.kr. Vid ingången av ^budget^årel1980/81 kommer ^enligi dessa^beråkningar all finnas en ^reservalion på ^knappl 200 ^milj.kr. För /81^beräknarjag ^anslagsbehovel till ca 7 100 milj. kr. Vid ^beråkningen har jag^tagil hänsyn ^lill de reformer som jag kommer all behandla underanslagen B 8. Viss ^bosladsförbätlringsverk-^samhei ^m. och B 9. Bidrag^lill ^förbällring av boendemiljön. Den ^medelsbehällning som vid^ulgången av innevarande ^budgelår finns kvar på Lånefonden för ^bosladsbyggandepå ^kapilalbudgelen uppgår ^lill ca 200 milj. kr. Medelsbehållningen bör i sin ^helhel föras över ^lill del ^reserva^lionsanslagsom tillskapas genom ^budgelomlåggningen. Med hänsyn ^lill ^della ^beräknarjag^anslagsbehovel ^lill 6 900 milj. kr. Jag förordar således att ^etlanslag på 6 900 milj. kr. anvisas för /81. Jag hemställer alt regeringen föreslår all 1. ge regeringen det bemyndigande ifråga om ramar för ny- och ombyggnad för ^somjag har ^förordal, 2. medge all för vart och ^ell av åren1981 och 1982 ramen för ^beslul om ^bosladslån ^lill nybyggnad ^preliminåri^faslslälls ^lill 7 450000 ^m- bostadsyta, 3. medge ^atl ramen för ^beslul om^bosladslån ^lill ombyggnad ^saml räntebärande ^förbältringslån under år 1981preliminärt ^faslslälls ^lill , 4. godkänna vad jag har förordat om^produktionskoslnadsanpassad belåning i vissa fall, 5. godkänna vad jag har ^förordal i fråga om ^ålgärder isyfte att motverka kapitalvinster vid försäljningav ^slalligl belånade småhus, 6. godkänna de åtgärder ^somjag har ^förordal i fråga omredovisning av ^s, k. 7. godkänna vad jag har ^förordal i fråga om revision avkommunala ^bostadssliftelser, 8. godkänna vad jag har ^förordal i fråga om lån ^lill^kalegoribo-^städer, ^lill till bostadsbyggande för ^budgetårel 1980/81anvisa ^ell reservationsanslag av . 1979/80:100 Bilaga16 71 1978/79 ^Ulgift 3 126 3.395.30 1979/80 Anslag 4025000000 1980/81 Förslag 5 200 000 ^OOO Från ^anslagei ^bekosiasutgifter för räntebidrag enligt ^bosladsfinansie-^ringsförordningen 11974:946,omtryckt 1976:788, ändrad ^senasl 1979: 1019), bostadslånekungörelsen (1967:552, omtryckt 1973:534, ändrad senast 1979:223), förordningen (1977:332)om statligt stöd till ^energi^besparande ^ålgärder i ^bosladshus ^m.m. (ändrad ^senasl 1979: 1020) samt föreftergift av räntelån ^m.m. enligt ^räntelånekungörelsen (1967:553, omtryckt 1976:790, ändrad senast1978:382). Från anslaget ^bekosias även utgifter för ersättning till kommunenligt 33 ^S^ bostadslånekungörelsen (1962:537, upphävd 1967:552). Vidarebekostas från anslaget utgifter för ^ränlebidrag för vissa lån, som har^beviljals för all anordna studentbostäder, enligt ^beslämmelser meddelade den24 . Räntebidrag enligtbostadsfinansieringsförordningen lämnas med belopp som motsvarar skillnadenmellan den verkliga räntekostnaden för underliggande ^kredii och bostadslåninom låneunderlaget för bostäder och en garanterad ^ränla beräknad på^ursprungligl belopp av samma lånedelar. Vid ombyggnad av ^flerbostadshus kan^ränlebidrag lämnas för ^markkosinader även om de inte ingår i läneunderlaget.Den garanterade räntesatsen för av ^läneliden varierar mellan3,4 och beroende på ^lånlagar-^kalegori och tidpunkt för när arbetena harpåbörjats. Den garanterade räntan skall höjas på visst ^sätl för varje följandeår av lånetiden. Räntebidrag lämnas även förhus med ^pariteislån eller nominellt lån enligt bostadslånekungörelse. Vidare lämnas räntebidrag förhus färdigställda ^efler med statligt lån enligt 1962, 1957 eller, ifråga om ^f^lerbostadshus, kungörelse, om ^lånlagaren inte harräntelån. Räntelån som avser lid ^efler^ulgången av efterges med undanlag av belopp som ^tnotsvarar amorteringpå det ^slatliga bostadslånet eller motsvarande lån. Enligt 33 ^S^ i 1962 årsbostadslånekungörelse eller motsvarande äldre bestämmelser har kommun rätt altunder vissa förutsättningar av statsmedel få ersättning med fyra femtedelar avvad kommunen har ^erlagt för att täcka ^fö^Hust som har ^uppståti vidförvaltning av allmännyttigt företag ^lillhörigl hus, vilket har uppförts,^byggis om eller förvärvals med stöd av bostadslän. Räntebidrag för låntill ^energibesparande ^ålgärder i ^flerbostadshus lämnas med belopp somberäknas ^efler grunder liknande dem som gäller för ^ränlebidrag enligtbostadsfinansieringsförordningen. ^Ränlebidrag för vissa lån som har ^beviljals förstudentbostäder utgår ^Prop.1979/80:100 Bilaga 16 72 med belopp som motsvarar skillnaden mellan fastställda^annuiteter och den verkliga ^ränlekostnaden. Utgifterna underanslaget uppgick under /79 ^lill 3 126 milj. kr., vilketinnebaren ökning med 275 milj. kr. i förhållande till /78.Utgifterna förde båda budgetåren fördelas på följande sätt. 1977/78 1978/79 ^Ränlebidrag 2 114 2 297 Eftergift av räntelån 729 816 Ersättning till kommuner för ^förvaltningsförliisler 8 13 Totalt 2 851 3126 ^Räntesubvenlionerlämnades under första ^halvårel 1978 ^lill 1343000 lägenheter. Häri ingår intelägenheter med ^ränlebidrag endast för ^energi^spa^r^iån. Under första^halvårel lämnades ^räntesubvenlioner ^lill I 390000 ^lägenheler, dvs. enökning med 47000 ^lägenheler i förhållande ^lill . av del ^lotala^subveniionsbeloppel avsåg lägenheter som har^beviljals lån enligt ^bostadsflnansieringsför-^ordning, medan 66%avsåg lägenheter som har beviljats lån enligt äldre låneformer.Räntesubventionerna för lägenheter som har ^beviljals lån enligt äldrelåneformer minskade mellan 1978 och 1979 från I 162 milj.kr. ^lill I 138 milj. kr. Är 1979 var det^genomsnitlliga ^räniebidragel per ^lägenhel med lån enligt 1974 års^bosladsfinansieringsförordning . För ^hyres- och^bosladsrätislägenheier var ^beloppel . och för övriga ^lägenheler . Antalet ^lägenheler med^ränlebidrag för ^energisparlån ökade mellan första halvåren 1978 och 1979från 27000 ^lill 110000. Det ^lolala^subveniions^beloppel för ^energispa^r^iån uppgick till 9 ^milj.kr. underförslå ^halvårel 1979. Anslaget för budgetåret1979/80 uppgår till 4025 milj. kr. ^Slyrelsen beräknar ^ulgifterna för delta^budgelår ^lill 3 595 ^milj.kr. och för /81 ^lill 4 395 milj.kr. Utgifterna under de båda ^budgelåren fördelas på följande ^säu (milj. ^'^ Delta belopp baseras på ^aviseringarna avseendeförsta . (Angivet ^årsbelopp^=^ två gånger ^aviseringen avseende första ^halvårel 1979). ^Prop.1979/80:100 Bilaga 16 73 Beräknade utgifter ^jör räntebidrag for budgetåren19791^80 och 1980181 ^Lånelörmer' Småhus ^Flerbosladshus ^Tolall 1979/80 1980/81 1979/80 1980/81 1979/80 1980/81 Nya hus 11974:946) 800 12.^50 .500 8.50 1300 2 100 (1967:552.32 ^§) 190 190 1200 1200 1390 1390 (1967:553) 70 70 7.30 7.30 800 800 Övriga hus (bl. lån enligt äldre kungörelser och förvilka räntelån) 70 70 35 35 105 105 Totalt 1130 1580 2465 2815 3595 4395 ^'^ Inomparentes anges ^akluell ^föriallning ^m. har isin anslagsframställning för ^budgetårel 1980/81 ^lagit upp frågan omräntebidrag till barnstugor. Enligt styrelsen bör räntebidrag lämnas ^iillnybyggda barnstugor. beslutade vid 1911^tl^S^ års om vissa förändringar av räntebidragen ^(prop. 1977/78:100bil. 16, ^CU 1977/78:27, ^rskr 1977/ 78:264). Den lägsta garanterade räntansänktes för ^hyres- och ^bosladsrättshus som påbörjades till3,6 resp. 3,4 ^%. Det innebär en sänkning med 0,3 resp. 0,5 procentenheter.Motsvarande sänkning gjordes också för lån ^lill ombyggnad med undanlag förombyggnad av ^flerbostadshus där låntagaren är konventionellt beskattad ochhar valt alt i ^låne- eller ^bidragsunde^r^iaget ^låla räkna in det ^s. För småhus som bebos av låntagaren ^sänkles den ^lägslagaranterade räntan frän 6 till för de hus som påbörjades . Vidare^beslulades all ^avtrappning^cn av räntebidrag skall öka den 1 januari 1980^lill för småhus som bebos av låntagaren och ^lill 0,25procentenheter för ^hyres- och ^bosladsrättshus. Vid 1978/^riksmöiebeslutade ^(CU 1978/79:26, ^rskr 1978/79: 250) på mitt förslag^(prop. 1978/79: 100 bil. 16) att de lägsta garanterade räntorna för hus sompåbörjades skulle gälla även för hus som påbörjas åren 1979 och 1980.Riksdagen uttalade vidare ^atl dessa räntesatser borde läggas fast före tillämpningsperiodens början ochall de beslutade räntesatserna borde gälla ^inlill dess ^etl ^nylt ^beslul hadeträtt i kraft, dock ^minsl . har riksdagen^beslulal ^(prop. 1978/79:209, ^SkU 1979/80:11, ^rskr 1979/80:42) all den^lägsla garanterade rän^tesats som gäller vid nybyggnad skall gälla också vidombyggnad. Beslutet medför ^atl den ^lägsla garan^terade räntan blir 3,förombyggnad av ^flerbosladshus där ^lånta- 1979/80:100 Bilaga16 74 ^garen är konventionellt beskattad. Det innebär au deti ^vissii fall tillämpade alternativetmed en lägsta garanterad ^ränla om tas bort. Under anslaget B 3. Lån ^lill^bosladsbyggande har jag ^redovisal ^omfali^ningen av samhällets stöd tillbostadssektorn. Jag har i det sammanhanget uttalat ^atl del inte är rimligt allräkna med någon väsentlig höjning av subventionsnivån . Det ^flnnsdärför anledning att fortlöpande överväga inriktningen av subventionerna medhänsyn till såväl deras fördelningspolitiska som deras bostadspolitiskaeffekter och ^lill de ekonomiska konsekvenserna för staten och kommunerna.Dessa överväganden bör avse också ^ränlebidragssysiemel. I denna del börövervägandena ^främsl avse ^sysiemel för ^avlrappning av ^räniebidragen och^räntebidragsreglernas differentiering mellan olika ^besitlningsformer. Jag vill i ^della sammanhanganmäla all jag avser föreslå regeringen att lägga fram vissaförslag om ändrade regler för räntebidrag med verkan .