prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — ^Kommunförbundei, somockså tillstyrker förslaget,framhåller att rådgivningsverksamheten bör betraktas som ^etl ^nalurligl^komplemenl ^lill den energirådgivnings- och ^besiklningsverksamhet som ärunder uppbyggnad i kommunerna och som i första hand riktar sig ^lill ägare avbostäder ^m. Förbundet påpekar all ^elt ^samarbele mellan kommunernas^energisparråd-^givare och fondernas konsulenter bör vara ^nalurligl. ^STU ^inslämmer i bedömningenatt ^bidragsgivning och rådgivning bör ske i sammanhållen form. Särskilt^vikligl syns del ^enligi ^STU vara att handläggarna vid fonderna har dekvalifikationer som krävs vid en ^uiökad ^delegering. Det alltmer nödvändigaplanerings- och ^initieringsarbeiei i ^samarbele mellan industriverket och deolika programorganen inom ^ener^giforskningsprogrammel kan enligt ^STU bli änmer försummat om inte handfasta åtgärder vidtas. Ökade resurser i form av^ijänster kan vara en del av behovet medan en annan ^viklig faktor ^ulgörs av de former för samverkan som finns. Dessasamverkansformer synes behöva invecklas ulan att starkt ^inslitutionaliseras. ^Enligtforskningsgruppens för^energisyslemsludier uppfattning torde behovet av rådgivning bli myckel ^storli den osäkra och i flera avseenden komplicerade ^energihushållningssitualionsom kan ^förulses under 1980-^talet. Det föreslagna ^rådgivningsprogrammelframstår enligt gruppen som ^etl värdefullt inslag i den ^slalliga^energipoliliken. De ^f^lesta avremissinstanserna uttalar sig positivt om den ^organisaioris-^ka uppläggningenav den föreslagna utbildningsplanen. Behovet av samordning mellan olikautbildningsprogram och organ betonas särskilt. BFR ifrågasätteremellertid förslagen vad gäller byggnadssektorn och framhåller attenergihushållning är en integrerad del av fastighetsförvaltningen. Del ärdärför tveksamt om utbildning i energifrågor bör frikopplas från annanutbildning för ^drifl- och underhållspersonal. 1 ^della avseende liggerinitiativen i väsentliga avseenden hos BFR, där förvaltningsfrågorna är ettprioriterat område. Den kommunala verksamheten ingår över huvud ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 201 taget inte i begreppet näringslivet. Inom kommunerna förekommer dock såvälbyggande och byggnadsförvaltning som ^processuell verksamhet. I detta avseendeinnebär förslagen enligt BFR en olycklig splittring.Det vore enligt BFR en fördel om utredningen (I 1979:10) om myndighetsorganisationeninom energiområdet ^f^ick ^lillfälle att ^specialstiidera ^avgränsningsfrå-^gornainnan definitiv ställning tillförslaget tas. BFR finner del^liilfredsslällande ^atl bransch- och ^yrkesorganisalioner föreslås bli^anlilade. Därvid uppslår dock ännu ^elt problem ^beiräffande ^avgränsningen.Flera av de ^organisaiioner som nämns ingår också i det kontaktnät som BFRupprätthåller. Samma ^organisalion kan därmed uppbära bidrag för likartadverksamhet från olika håll. De ämnen och målgruppersom föreslås inom byggnadssektorn överensstämmer väl med ^BFR:s bedömningar. BFRframhåller vidare särskilt betydelsen av förslaget om en bank för^kursmalerial. Även statens planverk^inslämmer i ^behovel av samordning mellan olika utbildare, särskilt påbyggområdet. anser dock ^atl samordningsproblemen på nybyggnads-och ^ombyggnadsseklorerna inte är ^lill^räckligl belysta eller betonade iutredningen. Flera ^uibildningsorgan och ^branschorganisalioner synes ägna sigål samma målgrupper. En ^priorile^ring av utbildningsinsatserna mot bakgrundav vilken utbildning som gör stö^rsta "energinytta" borde ^ocksäenligt ^verkel ^diskuleras. lämnar i sill^yllrande en redogörelse för hur ^verkel avser ^atl prioritera^bidragsgivningen till ^framtagning av studiematerial ^m.m. avseendeutbildning för yrkesverksamma i olika led av byggnadsprocessen. 1 flera fallberörs utbildningssektorer där även industriverket avser ge ^ut^bildningsslöd.^Etl nära samarbete mellan verken är därför nödvändigt. I flera fall kommer ocksåplanverkets ^utbildningsslöd alt kanaliseras till eller via ^SIFU-enhelen somär underställd industriverket. Enligt planverkets uppfattning bör dock riskenför oklar uppdelning eller dubblerad ^bidragsgivning inte uppkomma. Del föreslagna^uibildningsprogrammel synes ^enligi ^UHÅ i ^slor ^ulslräck^ning ^omfallasådan ^uibildning av närmast företagsintern ^nalur för vilken högskolan intehar planeringsansvar. I mån av ^lillgång på personal och andra resurser ^lordelikväl enskilda högskoleenheter vara beredda all medverka i sådan ^uibildning,närmast i ^anslulning till bestämmelserna om ^uppdragsverksamhel. I den mån delbedöms föreligga ett mer ^omfallande och stadigvarande behov av att inomkommunerna nyanställa personal för ^energiplanerande ^uppgifler kan det bliaktuellt ^atl inrätta nya allmänna utbildningslinjer. Planeringsansvaret föratt sådana linjer ^inräuas åvilar UHÄ, påpekar UHÄ. ^Slora insatser i^energibesparande syfte har hittillsgjorts ^konslalerar . Eftersom dessa åtgärder ofta innebär allanläggningar förses med avancerade ^regleriekniska syslem och ^atl delvis ny^leknik utnyttjas ^samiidigi som ^rält utbildad personal härför i storutsträckning 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 202 saknas, kommer utbildningsinsatserna ^atl spela en avgörande roll för energibesparingarnasstorlek. Enligt ^skolöverslyrelsens ^uppfallning hårde hittillsvarandeinsatserna på utbildningssidan inte ståtti paritet med insatserna på investeringssidan. För ^atl få en snabb^ulbyggnad av utbildning för dem som ar verksamma inom näringslivetsenergianläggningar tillstyrkerskolöverstyrelsen utredningens förslag ^lill ^ulbildningsmodell. För au få så^slor bredd som möjligt på den föreslagna ^ulbildningen påpekar^skolöverslyrelsen att den kommunala vuxenutbildningen skulle kunna vara kursarrangör, ^specielll ^p;i orter ^dår de iutredningen uppräknade organisationerna inte har möjlighet att arrangera någrakurser. En strävan hosskolöverstyrelsen är att utforma och dimensionera den tekniska utbildningen såatt de ökade utbildningsinsatser s^om kommer all krävas inom ^energiområdel på^sikl kan ske inom de normala ^sludievägarna i så stor utsträckning som^miijligt, vilket också ^ulredningen föreslår. Del är i detta sammanhang enligtskolöverstyrelsen mycket angeläget att lärare inom berörda utbildningsområdenges ^möjlighel all ^della i den utbildning som ^Ulredningen föreslår och altresurser reserveras speciellt för lärare inom det allmänna skolväsendet. ^STU anser ^atl utbildningutgör ^elt myckel väsentligt led i programmet som varit försummat på flera nivåer. ^STU menar dock all engod balans måste garanteras mellan ^cenlralt/lokall arrangerad utbildning ikurs-bunden form och mera företagsnära och ^situationsanpassad utbildning påföretaget. Om kostnadsskäl ^lalar ^emoi en sådan lösning för ^elt ^slörre^anlal förelag, bör ^alternalivel vara alt tillcentralt/lokalt arrangerad ^kursbunden utbildning inbjuda en vertikaltsammansatt ^deltagargrupp från varje förelag. Företagsintern utbildning kanäven främjas genom en kombination av ^ekonomiskl stöd och ^lämpligl ^ulformalstudiematerial för bruk i ^inlerna studiecirklar etc. Enligt^energihushållningsdelegalionen är utbildning ^ell ^nödvändigl inslag i ochtill ^slor del en ^förutsätlning för ^energisparverksamhelen. Den föreslagnaorganisatoriska uppläggningen förefaller kunna fungera på ^etl smidigt sätt.^Delegalionen ^undersiryker ^emellerlid all del är viktigt att det även sker enmer övergripande samordning av ^ulbildningsakliviielerna på ^energiområdel.Denna bör inkludera såväl den i planen föreslagna ^ulbild^ningen som den^energiinrikiade utbildningen inom den grundläggande utbildningen,utbildningen av kommunernas personal, redan existerande yrkestekniskafortbildningskurser ^m. Vilken myndighet som bör ha samordningsansvaret förenergiutbildningen i stort bör enligt ^delegalionen behandlas av ^ulredningenom ^myndighelsorganisalionen på ^energiområ^del, ^Energisparkommittén^slöder industriverkets utbildningsplan när del gäller dess omfattning ochdess princip ^atl frångå den gamla ^bidragsmeloden och i stället övergå tillall aktivt samarbeta med användargruppernas egna ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 203 Kommittén poängterar viklen av attsamarbetet ytterligare fördjupas mellan de ^myndigheler som har ansvaret förinformation och de som ansvarar för utbildning och rådgivning i ^energispaifrågor.^Della samarbete bör ^snarasl, oberoende av framtida organisationsformer,utformas som fasta ^samarbetsgrupper för att ge alla mottagare av ^energisparinforma^lion konsekventa ochsamstämmiga uppgifter. ^Enligi LO förefallerden föreslagna ^ulbildningsmodellen ^välbetiinkl.^Encrgihushållningssynpunkterna ur obestridligt viktiga framhåller LO. Men delfinns också andra ^väsenlliga sakområden att driva inom vidareutbildningen, 1.ex. säkrare ^arbelsmiljö, större mångsidighet i den anställdes arbetsroll,rationalisering och sammantaget höjd effektivitet. I ^elt läge med ^lendenser^lill "kursleda" blir kanske anspråken på klok ^priorilering av olika^ulbildningsbehov ^särskili ^slarka. I den vidarehandläggningen av frågan om ökad ^uibildning för energihushållning bör ^enligiLO således ^organisalionen medvetet avstämmas gentemot övrig utbildningavseende ny teknik, effektivitet och acceptabel arbetsmiljö i vid mening. Underalla omständigheter borde dock arbetetmed ^atl färdigställa ^nylt och ^kompletlerande ^kursmalerial för vidsträcktspridning kunna börjas. ^Uliedningens genomgäng av sakinnehållet är värdefulltför det ^ändamålel. Det är vidare enligt LOvärt all notera ^atl delar av utbildningen ^mäste bli beroende av vilken relativ tonvikt som man vill läggapå inbesparing av el, minskning av oljebehov eller andra specifikaenergihushållningsmål. LO framhåller alt behoven av energiutbildning måsteanses ha ökat ^avsevärl genom prisstegringar och leveransproblem, som uppståttdet , har uppfattningen alt ^sotningsväsendelinnehåller en betydande kompetens och resurs, som ^inle ^minsl av ekonomiskaoch ^ralionella skäl bör ^ulnylljas i ^energisparverksam^hel på de olikaavsnitt som nära och ^nalurligl anknyter ^lill den föreskrivna och etablerade^verksamhelen. Den redan på grund av ^brandlagsliftningen befintligaorganisationen lämpar sig väl för uppgifterna. Den av kommunerna organiseradeenergisparverksamheten bör ^naluriigen involvera ^sot^ningsväsendel. En ^preparering avspecialkompetensen hos ^sotningsväsendels personal för vidgade uppgifter inom^energisparområdel behövs och ^förslagel ^lill utbildning för ^sotningsväsendelhar en ^rält inriktning för ^detla mål. Förbundet ansluter sig ^lill deprinciper ^beiräffande ^ulbildningens ^organisalion och genomförande som läggsfram i ^rapporlen. ^Organisationsansvarel för utbildningen bör åvila förbundet. Förbundet delar vidareuppfattningen all utbildningsbehoven på ^sikl bör kunna ^lillgodoses genom denormala utbildningsvägarna. Kommunförbundetinstämmer också i ^förslagel all utbildningsbehovet tillgodoses genomde ordinarie utbildningsinstanserna. uttalar dock ^atl nyamålgrupper kan bli ^akluella för ^utbild- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 204 ^ningsverksamhel samt attuppföljningsbehov kan föreligga ^förden intensifierade utbildning som avsesbedrivas fram ^t.^o.m. /83, vilket kan ställa krav på fortsalt^bidragsgivning. ^Forlbildning av kommunernasförtroendevalda och anställda är en del av ^erforderiigl ^ulbildningsbehov.^Della gäller även kommunala energirådgivare och personal inombyggnadsnämnder, som särskilt nämns i rapporten. Vid en fördelning av aktuella^ulbildningsbidrag inom ^energiområdel bör man, enligt Kommunförbundelsuppfattning, beakta ^atl ^förbundel -liksom hittills- känner ett huvudansvar för utbildning av förtroendevalda och tjänstemän inomden kommunala sektorn. Svenska ochSveriges Allmännyttiga ^Bostadsjöretag AB () har inga erinringar motutbildningsplanen. Svenska delar uppfattningen att utbildningen böranförtros bransch- och intresseorganisationer med ^ulbildningserfarenhel ochmed en lokal eller regional ^organisalion. Ingen av de uppräknade^organisalionerna ^lorde dock ha alldeles ^nalurliga förutsättningar alt nåfram ^lill driftpersonal inom bo-stadsförvaltning. Svenska Riksbyggen^förutsåuer all berörda ^myndigheler i samband med planens genomförande kommerall samråda också med ^organisaiioner som har ^direkl ^anknylning ^lill^bosladsförvallning. understryker vikten av^atl även bostadssektorns organisationer ges resurser för att bygga upp ochorganisera utbildningen inom sitt verksamhetsområde. De uppgifter som^slalens ^induslriverk och ^lanlbruksstyrelsen har ^lämnal ^beiräffandebidragsläget ^m.m. sammanfallas i följande ^labell (milj. Prototyper och ^demonslralions^anläggningar inom ^Irädgårdsnäringen ^'^ harbemyndigats att under ^budgetårel 1978/79 falla ^beslul om bidrag som innebär ^ålaganden om ^högsl100 milj. kr. för /80. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 205 Vanliga ^ålgärder avseendeföretagens byggnader, vartill bidrag har beviljats, är ^förbällring avisolering och av värme- och ^venlilationssystem. ^anslulning ^lill fjärrvärmeoch övergång till eldning med ^fasla bränslen. Inom förelagens processer är de^vanligasle ^ålgärderna ^ålervinning av värme ur gaser, vätskor, luft ^m. ^m.. övergäng till eldning med fasta bränslen^saml pann- och ugnsbyten. En stor del av ^siödet till prototyper och ^demonslralionsanläggningarhar gått till olika ^projekl inompappers- och ^massaindusirin för ^atl pröva ny energisnål teknik inombranschens ^indu^slriella processer.Bidrag har ^lämnals också för all pröva en ny metod ^atl framställa råjärn ochför att pröva en ny teknik vid ^kloi-alkaliftamslällning. Bland ^inlressanlaprojekt kan nämnas övergång ^lill ^pulvercldning av bark och andra fastabränslen vid en större massa- och pappersindustri samt åtgärder avseende flerasmå vallenkraftverk. De vanligaste ^ålgärdernaavseende ^irädgårdsnäringens byggnader är ^byie av värmepannor och ^förbällringav ^värmeinsiallalioner, ^inslallalioner för ^aulomalisk ^klimalreglering och^invesleringar i isolerande skuggningsanläggningar. Slödel ^lill prototyperoch demonstrationsanläggningar inom trädgårdsnäringen infördes den och ^hillills har ^endasl någrafå projekt beviljats bidrag. Det största av dessa avser en^fliseldningsanliigg-^ning som ingår i ^elt större ^flishanleringssystem. ^Oljeersättningsdelegationens rapport av energiteknik för oljeersättning Regeringen gav den 23^augusli 1979 ^oljeersällningsdelegalionen ^(OED, 1 1979:01) i uppdrag altutreda möjligheterna alt finansiera investeringar i energiteknik som syftartill all snabbt minska ^oljeberoendei. Bakgrunden till uppdraget var att det iflera fall har visat sig svårt att uppnå en bredare tillämpning av såväl tekniksom finns ^lillgänglig som relativt ^nyulvecklad ^leknik. Del kangälla teknik som finns utvecklad i andra länder eller i . Exempel på^della är ^projekl om framställning av me^tanol, användande av torv ochutnyttjande av miljövänlig ^leknik vid förbränning av kol. Orsaken ^lill all enmarknadsintroduktion av teknik av ^della slag har dröjt kan enligt vad som sägsi uppdraget delvis vara att de former av stöd som finns ^f. Det kan också finnas flera andra skäl ^lill alt ny ^leknikintroduceras långsamt. I ^uppdragel namns alt ^eU ^sådanl skäl kan vara ^atl^brislande benägenhet till kommersiellt risktagande i ^kombinalion med^siigande nivå på utvecklingskostnaderna medför all gapet ökar mellanföretagens förmåga alt ta ökade risker och riskernas ^sloriek. ^Elt^ytteriigare skäl som nämns är att företag av skilda storlekar och i olikabranscher liksom olika huvudmän har varierande möjligheter ^atl la kommersiellarisker. ^OED har ^redovisal uppdraget i rapporten (Ds I 1979:17) Finansiering av ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 206 energiteknik för ^oljeersattning Förslag tillkomplettering av nuvarande ^slalliga stödformer. ^OED har i sin rapport inledningsvis gjort följande^avgränsningar av uppdraget. Endast de energikällor och ^hushållningsål-^gärdersom beräknas bidra ^lill ^atl ^ersälta eller minska behovet av olja fram tillår 1990 har inkluderats och endast den typ av ^invesleringar som bedöms görasinom en femårsperiod har ^lagls tillgrund för bedömning av ^medels^behovei. En bedömning av ^medelsbehovei förlängre lid än närmaste femårsperioden är enligt ^OED knappast meningsfull medhänsyn till osäkerhe^ten i omfattningen av ^akluella ^invesleringar och ^lillden inverkan som andra styrmedel kan komma alt få på kriterier och regler för^ell ^låneslöd. ^Beiydelsen av ettfinansiellt stöd för kommersiell^t^ riskfyllda ^energiinve-^sleringar börutöver vad som sägs i ^uppdragel också enligt ^OED betraktas mot b^akgrund av dehinder och osäkerheter av ekonomisk och annan karaktär som allmänt föreliggerför all nya ^energiiillförselsätl och ^energi-^hushållningsåtgärder skall kommatill användning. Med ^beaklande av dessa^reservalioner anser ^OED all ^slalliga ^slödålgär^der i form av lån ärangelägna och sannolikt ^ulgör ^ell ^verksami medel för att nå en snabbare^introdukiion av ^oljeersättande ^energiieknik. ^OED har vid sin genomgång avnuvarande ^slödformer ^funnil all ^slödsy^slemet är så utforma^t^ all nyaanläggningar som ^inle är av demonstrations-karaktär faller ^ulanför^samhällels ekonomiska ^slödålgärder. Del finns dock vissa andra ^siyrmedel förnya ^anliiggningar. På bostadssidan finns byggnormer som anger vissa ramar förenergiutformningen. Tillkomst och lokalisering av ^induslriell'eller liknande^verksamhel, som är av ^väsenllig betydelse för hushållningen med energi, medträfiberråvara eller med landels samlade mark- och ^vallenlillgångar prövas avregeringen ^enligi § 136 a byggnadslagen. Vissa slag av ^invesleringar på^energiområdel kan också erhålla stöd genom de ^induslripoliliska insatserna.Dessa möjligheter år dock begränsade. När del gäller ^bcjintligaanläggningar finns det bidrag för ^energiinvesle-^ringar i byggnader samt tillprocesser och energiproduktion inom näringslivet. Bidrag ^ulgår däremot inte^lill befintliga transportsystem och ^endasl i ^enslaka undantagsfall till el-och ^värmeproducerande anläggningar. Lån finns ^endasl ^lill befintliga^bosladsfasligheler. För prototyp- och ^demon^slralionsanläggningar inomnäringslivet utgår stöd i form av bidrag. ^OED anger i ^rapporlenhuvudsakliga riktlinjer för hur lånevillkor kan ^ulformas för att stödjainvesteringar i ny energiteknik. Utgångspunkten år att lånevillkoren med hänsyntill de starkt varierande omständigheter som kan föreligga i det enskilda^fallel bör kunna ^ulformas inom vida gränser. ^OED har vidare identifieratföljande fyra grupper av ^stödberälligade objekt, ^Prolotyper och^demonslralionsanläggningar: del nuvarande slödel kompletteras med lån. ^Invesleringar i^fullskaleanläggningar med ^slora kommersiella risker ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 207 ^(l.ex. syntetiska bränslen,solvärme, vissa investeringar på transportområdet). Speciella övriga investeringar i ^syfle alt övergå till^annal bränsle ^iin olja 11. ex. kolpannor i ^induslrin). Energisparande ^ålgärder i^befiniliga processer och byggnader i ^nä^ringslivel (övergång från nuvarandebidragsfinansiering ^lill ^ell ^lånesy^stem). ^OED diskuterar hurlånevillkor och i vissa fall bidragkan ^ulformas för grupperna. Med ^ulgångspunkl ien kartläggning av stödbehovet för ^invesleringar i energiproduktion och förenergihushållning har ^OED kommit fram ^lill all ^behovel för perioden1981-1985 uppgår till ^sammanlagi 2500 milj. kr. Detta fördelas på olika slagav investeringar som framgår av följande ^sammanslällning (milj. Stödbehov för energiproduktionsanläggningar ochenergihushållning 1981-1985, milj. kr. Solv^ärme, fjärrvärme 315 Infrastruk^tur för ^lorv och ^skogsavfall 100 ^Protolyper och^demonslralionsanläggningar ^(komplellering av industriverkets nuvarande anslag) ^.^SOO Energihushållning inom industrin 600 Med i ^genomsnitl sammastödbehov innebär ^OED;s beräkningar ^etlfinansieringsbehov på .500 milj. kr. ^OED har ^emellerlid bl. a. medhänsyn ^iill ^atl del är osäkert hur olika styrmedel inom det ^energipoliliska^områdel i framliden kan påverka ^slöd-^behovel ^bedömi all ^behovel av medeluppgår ^lill 300 milj. kr. för del ^försia året som stödet kommer alt ^ulgå.^Elt ^annal skäl ^lill ^reduklionen ^lill 300 milj. kr. är alt vissa stödbehov^inle kommer all aktualiseras förrän i ^slulel av femårsperioden. Behovet avmedel kommer därför ^successivi all öka. Slödel bör enligt ^OED;sförslag i huvudsak ^ulgå i form av lån. ^Delegalio^nen bedömer ^emellerlid allbidrag kan behöva ^ulgå till vissa ^invesleringar i ^fullskaleanläggningar med^slora kommersiella risker. ^OED har inte ansettdel falla inom ramen för sill uppdrag alt la ställning till hur lånesystemetskall finansieras. Däremot har delegationen ^angell all del finns tvåhuvudsakliga vägar ^atl välja emellan - finansiering över ^slatsbudgelen ellergenom en avgift på oljeprodukter. I ^fallel avgift på ^oljeprodukler beräknar^delegalionen att en avgift skulle behöva ^ulgå med . per ^m^^^ för allkunna ge ^inkomsler på 300 milj. kr. Vad gäller administrationen av ^lånesysiemel har ^OEDbelyst för- och ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 208 nackdelar med tre organisationsformer ^-^ myndighet,aktiebolag och ^slif^telse. ^OED finner ^atl det ^akluella ^lånesysiemel harenmycket ^slark koppling till nuvarande stödformer. Mot denna bakgrund förordar^delegalionen alt ^indusiriverkel bör handha verksamheten. I anslagsframställningenhänvisar ^indusiriverkel ^lill sin utvärdering av ^slalsbidrag till^energibesparande åtgärder i näringslivet och till sin rapport om ^slalens^slöd ^lill energihushållning inom ^näringslivel. ^Däruiöver framhåller^verkel bl. a. följande. ^Anlalel ärenden rörande näringslivelsbyggnader har ^genomsnillligi ^va^ril ca 200 . Ungefår trefjärdedelar av dessa beslutas ^f. av de regionala utvecklingsfonderna.Antalet ansökningarom bidrag ^lill process-åtgärder sjönk för^atl ^åler öka . Ökningen beror ^lill ^slor del på del 15^%-iga^bidragslillägg ^lill vissa ^slörre ^priijekt som beslutade hösten1978. Under /79 harca 20 ansökningar om bidrag ^lill ^upprusi^ning. ^ig^ängsällning ochnyanläggning av mindre ^vallenkraflverk ^behand^lals. Vad gäller ansökningarom bidrag till ^prolotyper och ^demonslralions^anläggningar ligger ^anlalel påi ^storl ^selt oförändrad nivå, ca 50-60 ärenden . ^Akliviieier för allfå ^lill ^slånd ^prolotyper ochdemonstrations-anläggningar inom olika branscher har huvudsakligen fåll anstå^lill förmån för handläggning av bidragsärenden. Verket har dock genom olikainformationsåtgärder spritt kännedom om stödmöjligheter och försökt stimulera^lill ^energibesparande ^ålgärder. Under innevarande budgetårplanerar ^verkel särskilda ^insalser för alt få ^lill stånd ^energibesparande^projekl som ^l.ex. ^spillvärmesamarbele mellan industrier och kommuner,^moUrycksinslallalioner och övergång ^lill ^fasl-^bränsleeldning i industrieroch kommuner. 1 mån av kapacitet kommer verksamheten i övrigt ^atl ^inriklas på^erfarenhelsåierföring i form av ^energi^sparhandböcker för olika branscher^m. Vad gäller prototyper och ^de^monslralionsanläggningar kommerverksamheten ^atl ^inriklas ^mol ^atl via ^informalionsaktiviteler ochbranschvisa studier ^iniliera ^projekl. Formerna för samordning med de^forskningsslödjande organen kommer all ^vidareul-^vecklas . Mot bakgrund av delförslag till plan för den ^forisälla ^verksamhelen som har ^presenlerals i^rapporlen ^Slatens stöd till energihushållning inom näringslivet föreslårindustriverket följande ^beiräffande ^verksamhelen under /81. ^Verksamhelen underanslagen ^E^ 6. ^Energibesparande ^ålgärder inom ^näringslivel ^m. Vissa ^ulbildningsålgärder ^m. i ^energibespa^rande ^syfle bör^inlegreras helt för ^aU ge insatser rörande ^informalion, rådgivning,^erfarenhelsåierföring ^m. ^Bidragsgivningen till byggnads-och ^processålgärder bör fortsätta med nuvarande ^inrikining. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 209