prop · G303165 · 1979-12-31 00:00:00 — 5.1 Skäl för fortsatt statligt stöd till varvsindustrin Som redan nämnts är de svenska varvens kosinader förfartygsbyggna-lion fortfarande högre än fartygspriserna på världsmarknaden även om skillnadema har minskal något jämförl 1977 och1978. De svenska varven har inriklal sig pä atl försöka få orderpå olika slag av specialfartyg. Del är lättare alt för sådana fartyg fä ulpriser som kompenserar det höga svenska kostnadslägel. En mer belydandeinriktning på specialfartyg kräver all utvecklingsarbetet på sådanaintesifieras hos varven. Del behövs ell anlal år för att detla arbete skall geresullal. Den här angivna anpassningen lill nya marknadsförhållanden, i varjefall för de delar av den svenska varvsindustrin som kan bedömas varainternationellt konkurrenskraftiga i ett längre perspektiv, är dock beroende aven förbättrad balans på fartygsmarkanden för att uppnå ekonomisksjälvbärighel. Statligt stöd lill varvsindusirin lorde därför behövasunder ytterligare etl 1979/80:165 102 Del är förknippat med slora svårigheler allbedöma den tid som behövs innan stödel kan avvecklas. Uiöver de skäl som redannämnls kommer del all ha slor belydelse hur en avveckling sker av stödel lillvarven i våra konkurrenlländer. Osäkerheten kan lala för att ell fortsall statligt slödbesläms för och atl frågan därefler tas upp lill förnyadprövning. Å andra sidan finns hos varven etl mycket starki behov av alt vetaförutsättningarna i stöd- och finansieringshänseende för alt på etl rationelltsäll kunna planera sin verksamhel. Gruppen har bedömt att den sistnämnda faktorn väger tyngstoch förordar alltså atl avvecklingstiden redan nu - trols den storaosäkerheten -fastläggs. En skälig avvecklingstid bedömer gmppen vara tre år.Den sammanlagda slödperioden uppgär därmed lill knappl . 5.2 Avveckling av stödet till beställare av fartyg De svenska varven har traditionellt exporterat en stor delav sin produktion samiidigi som svenska redare i slor omfallning beställtfartyg ulomlands. Detta mönsier bröts genom införandet av stödetlill beställare, eftersom delta huvudsakligen har förbehållits svenska redare.Orsaken till detla är internationella ålaganden inom ramen för OECD.Av svenska redares toiala beställningar den 1 1977-den 31december 1979 om ca 11 lOOmilj. har lämnals till svenska varv, medanåterstående gått lill ulländska, främst polska och Japanska varv. Fördelarna med beslällarstödel har varil, under de svåraförhållanden som rått de senasle åren både för varvs- och rederinäringarna, allvarven har kunnat säkra sin sysselsättning samiidigi som rederierna kunnal fäen fördelaktig finansiering. Beslällarstödel har ocksä medförl nackdelar, främsl ifråga om sin påverkan på fartygspriserna och på fraktmarknaden för vissatonnagetyper. En bidragande orsak härtill är att även mindre rederier kunnatgöra beloppsmässigt myckel slora beställningar, som påverkal konkurrensläget påde trader där fartygen satts in. En ytterligare nackdel är alt varvskapacitelenupprätthållits på en högre nivå än som skulle varil fallel om naturiigamarknadsförhållanden fåll råda. Den svenska varvsindustrin kommer som lidigare nämnls allbehöva öka exportens andel av produktionen under de närmasle åren. Beställningarnafrån svenska redare synes nämligen otillräckliga för atl upprällhållasysselsättningen även med de minskningar av den svenska varvskapacitelen somSvenska Varv redan beslutat. Inriktningen mol specialfartyg kräver även etlslörre kundunderlag än vad som finns i . Prop.1979/80:165 103 Del nuvarande systemet där både avskrivningslån ochgarantier är inriktat enbart mol svenska beställare är därför inle längrelämpligl. Det är vidare föga sannolikt atl någon nämnvärd exporl kan ske frånSverige så länge flera av våra viktigaste konkurrenter subventionerar sinexport utan all den svenska varvsindustrin har motsvarande möjlighet. Av dessaskäl bedömer gmppen del nödvändigl atl avveckla lånen till beställare ochersälla det med stödform som vad avser avskrivningslån riklas direkt tillvarven. En sådan siödform kan bedömas bli effektivare i fräga om varvensmarknadsmöjligheter. Möjligheter alt lämna garantier direkt till beställare avfartyg bör dock bibehållas. 5.3 Stöd till varven Ett slöd direkl till varven kan tekniskl sell ulformas påflera olika sätt. Gmppen har övervägt följande olika allernaliv. Siödetrelateras till antalet produklionslimmar vid varven. Stödetrelateras till antalet sysselsatta vid resp. varv. Siödet relaterastill upparbetade kostnader för produklionen vid varvet. Stödetrelateras lill förädlingsvärdet för produktionen. Stödetrelateras lill kontraktsbelopp/omsättning vid varvel. Siödet kani sin tur avse all produktion vid varvsförelagen eller en begränsad del därav.Vidare kan siödet ulgå med samma eller med olika belopp för skilda produkler. Vid utvärderingen av alternativen har gruppen använl sigav två kriterier. Systemet börulformas på ell sådant sätt atl varvens marknads- och affärsmässiga optimeringav sin verksamhet på längre sikl underlättas. Systemet bör med andra ordutformas så atl "felaktiga" företagsekonomiska affärsslut inteträffas i syfte att maximera stödel. Systemet börvara enkelt, dvs. möjligt atl mäta och kontrollera inom ramen för befintligaadministrativa resurser. Efter attha analyserat för- och nackdelar med olika tekniska lösningar har gmppenstannal för atl föreslå följande modell. Under dentreårsperiod som lånedelen av siödet avvecklas bör för del försia året, dvs. avskrivningslån ulgå molsvarande av kon-iraktsvärdel, för 10%och för . Fr. o. m. bör lån inle längre lämnas. För atlerhålla jämförbarhet med stödet till beställare av fartyg avses i dettasammanhang med konlraktsvärde värdel inkl. del slöd som lämnas beställare ellervarv. Teknisktbör storleken av avskrivningslånen beräknas på följande sätt. För vart och etlav de privala mindre och medelstora varven utarbetas en plan förkapaciletsulvecklingen . Kapaciteten bör inte överskrida dennuvarande. Det får ankommma på all pröva ochgodkänna planerna. Prop.1979/80:165 104 Varvsdel görs molsvarande beräkning utifrån den totala volym som har angivits ikoncernens struklurplan för storvarven. Lån bör beräknas med utgångspunkt frånproduktionslimmar och från nämnda procentsatser för konlraklsbeloppen. Förår 1981 uppstår vissa övergångsproblem genom atl varven fått beställarslöd förviss del av produklionen. Gmppen föreslår all antalet stödberättigadeproduktionstimmar minskas med det anlal som åtgår för produktionenför beställarslöd. Dennuvarande formen för siödet, dvs. lån som dock kan skrivas av under vissaangivna fömtsättningar bör bibehållas. Gmppenföreslår följande modell. Lånenblir tolvåriga, med amorteringsfrihel. Marknadsränta utgår efter femår. Eftergift kan ske med belopp som motsvarar vad varvel investerar irationaliseringshöjande syfle och i marknads- och utvecklingsarbete. I vissafall kan del vara motiverat av soliditelsskäl alt medge ytterligareeftergifter. Detla bör ankomma på regeringen. 5.4Fartygskreditgarantier, exportstöd m. m. Vissaändringar av reglema för fartygskredilgarantier och garantier för beställare avfartyg bör vidtas som en följd av förslaget att avskrivningslånen lämnas tillvarven i stället för till beställare av fartyg. Vadavser garantier gäller enligt den praxis som fullmäktige iriksgäldskontoret tillämpar att högst av kontraktsprisel garanteras avstaten. En oförändrad praxis skulle i realiteten medföra altfinansieringsgraden sjunker. Skälet är atl kontraktspriset för fartygen harkunnal hållas över världsmarknadspriset genom avskrivningslånen lill beställareav fartyg. Då dessa nu föreslås försvinna kommer kontraktspriserna på fartygenatt sjunka och normalt sett vara lägre än varvens självkostnader för fartygen.För atl kompensera varven härför bör garanlier kunna lämnasupp till av kontraktsprisel för fartyget. Höjningen möjliggör för varvenatl i stort setl bibehålla en oförändrad självfinansieringsgrad. Förfinansieringen efter leverans lämnas som lidigare här nämnls län och garantierlill av kontraktsprisel, varav garanlierna normall motsvarar högst avkontraktspriset. Då lånen föreslås upphöra skulle oförändrade regler medföraatt beställarnas kontantinsats ökar från lägsl till lägst avkontraktsprisel. I det besväriiga ekonomiska lägel för rederierna vore en sådanhöjning orealistisk. Å andra sidan har fraklnivåerna förbättrats och del kandärför vara rimligt atl elt mindre sleg tas mot mer normalafinansieringsvillkor. Gruppen föreslår därför, atl kontantinsatsen höjs frånlägst till lägsl av konlraklspriset och att följaklligen garantiernahöjs från högst lill högsl av kontraktsprisel. Någonändring av löptiden för de lån som garanteras bedöms inle vara nödvändig, utanden tolvåriga löptiden bör bibehållas. Prop.1979/80:165 105 Förexportorder får självfallel liksom reglerna inom , dvs. högsl 80%av kontraktspriset under längst 8,5 är får garanteras, tillämpas. För alt få en meröverskådlig bild av det statliga garantiengagemanget för fartygskredilgarantieroch garanlier lill beställare av fartyg bör en teknisk förändring göras igarantisyslemel. De båda ramarna för respeklive typ av garantier bör slåssamman lill en gemensam ram. Denna ram bör fortsätiningsvis anges som etlhögsta belopp för slorieken av de uleslående garanlierna under en viss lidsperiod.Denna leknik används för övrigl redan beträffande ramen på 17000 milj. kr. För atl varven skall fä enlillräcklig framförhållning i sin planering bör garantier kunna ges förkontrakt som tecknas senasl . Mol bakgmnd av den inomSvenska Varv beslutade kapacilelsminskningen behöver ramen förfartygskreditgarantier inle uiökas uiöver de sammanslagna ramarna om vardera17000 milj. kr. och 6665 milj. kr. för fartygskredilgarantier resp. garantiertill beställare av fartyg. Det är sålunda tillräckligt för perioden t. o. m.år 1983 med en ram om 23665 milj. kr. för garanlier till svensk varvsindustrioch till beställare vid svenska varv. Prop.1979/80:165 106 SAMMANFATTNING AV (Ds I 1979:8) BETÄNKANDE AV UTREDNINGEN(I 1979:03) OM ÖVERSYN AV HANDLÄGGNINGEN AV ÄRENDEN OM FARTYGSKREDITGARANTIERM.M. SAMT SAMMANSTÄLLNING AV REMISSYTTRANDEN och har tjänstgjort som expertermedan varil sekrelerare och bitr. 1 Inledning ...................................................... 107 2 Nuvarande ordning ......................................... . 107 2.1 Utredningsdirektiven m.m................................ 110 2.2 Inhämtade synpunkier påhandläggningsordningen 111 2.3 Handläggningstider ..................................... 111 2.4 Behovet av snabb handläggning .................... . 112 2.5 Förstärkningar -rationaliseringar .................... 112 2.6 Andrad beslutsordning ................................. . 113 2.7 Frågor om besvärsordning ............................ . 121 2.8 Försiärkning av ........................ . 123 3 Remissyttranden ............................................. 123 Prop.1979/80: 165 107 Siaten har sedan början av 1960-lalet lämnatkredilgarantier för all underlätta de svenska varvens refinansiering avkundkrediler resp. finansiering av pågående produktion. Stödel har undersenare år snabbt byggts ul och riktlinjerna för det har ändrats flera gånger.Sedan år 1977 lämnas lån och garantier också till beställare av fartyg. Sammaår infördes även ett likvidiletsslöd i form av kreditgarantier till svenskarederiföretag. Fråga humvida slatligt stöd skall beviljas beställare avfartyg prövas av regeringen. I övrigt ankommer prövningen av stödfrågor iprincip på (). () inrättades den Ijuli 1976 som ett rådgivande organ åt regeringen och RGK i stödärenden. Slödärendena kräver i regel en snabb handläggning. Dennuvarande beslutsordningen har kritiserals varvid bl. a. anförts atl deninnebär risker för onödigl långa handläggningslider och etl inte ändamålsenligldubbelarbete. Kreditvillkoren har spelat enframträdande roll i den inlernationella varvskonkurrensen. Varvens ökadekundkredilgivning har medfört etl successivi växande upplåningsbehov. Förfinansiering av kundfordringar har de svenska varven utnyttjat såväl inhemskasom utländska kredii- och kapitalmarknader. Varvens ökade upplåning har slälll frågan om säkerheter iförgmnden. En utbyggnad och förbättring av realsäkerhetsinslituten skedde under1960-lalel. Av avgörande och successivi ökande betydelse har emellertid varildet statliga fartygskreditgarantisystemet som infördes (prop. 1963:28,SU 1963:40, rskr 1963: 100). Fartygskreditgarantisystemet var till en bönan av blygsamomfallning. Redan under 1960-talel råkade emellertid varvsindustrin iekonomiska svårigheler och del blev efler hand nödvändigl all avsevärt ökastödel. Ett särskilt bekymmersamt läge för varvsindustrin uppkom genomhändelserna på den internationella oljemarknaden , då enbetydande och långvarig obalans uppstod på främsl oljefraklmarknaden. Sedanmitten av 1970-lalel har stödel snabbi måsl byggas ul och riktlinjerna för delhar ändrats . De nu gällande riktlinjerna förfartygskreditgarantisystemet anlogs av höslen 1978 (prop. 1978/79:49,NU 1978/79:17, rskr 1978/ 79: 115). De närmare föreskrifierna finns i förordningen(1976:482) om fartygskredilgaranli m. m. (omlryckl 1978: 994). 1979/80:165 108 Fartygskreditgarantisystemetinnebär atl staten genom att ställa garantier underlättar varvensrefinansiering av kundkrediter resp. finansiering av pågående produktion.Garantiramarna fastställs av som etl högsta belopp för storleken avde utgående garantierna . F. n. gäller till utgångenav - inkl. lidigare gällande garantier -en ram för garanlier tillvarvsindustrin om 17000 milj.kr. Häri ingår garantier till alternativproduklion vid varven. Statens åtaganden för fartygskreditgarantier uppgickden till ca 10900 milj. kr. Kreditgarantikan meddelas för tre olika slag av lån, nämligen refinan-sieringslån, fartygsbyggnadslånoch beställares borgenslån. Den senare lånetypen avser lån som beställaren tarupp med borgen från varvet. Oberoende av låneform gäller atl garanti fårställas för lån med en löptid av i princip högst . För refinansieringslånoch fartygsbyggnadslån innebär garantin atl staten tecknar s. k.proprieborgen. I fråga om beställares borgenslån ställs garantier som närmastär atl betrakta som eflerborgen. För kreditgaranti skall ställas säkerhethänförlig till fartyg som kan bli föremål för garantistöd. Motbakgmnd av varvens otillfredsställande orderläge och en väntad ökning avfartygsprisema infördes (prop. 1975/76:121, NU1975/76:73, rskr 1975/76:386) särskilda garantier för produktion av fartyg ivarvens egen regi, dvs. fartyg som byggs för varvens egen räkning förförsäljning till extem köpare vid senare tillfälle* iliksda-gen beslöt hösten1978 att ytteriigare garantier för lagerproduktion inte skall ges. Genombeslul av (prop. 1976/77: 139, NU 1976/ 77:53, rskr1976/77:343) infördes i syfte att underlätta beställningar av fartyg vidsvenska varv elt särskilt statligt stöd till beställare av fartyg. Riktlinjernaför stödel modifierades . Stödel omfattar nu sådana beställningar somgörs och där fartyget levereras senast den 31 mars1981. Stödettill fartygsbeställare ges i form av dels avskrivningslån som kan uppgå till25% av konlraklspriset, dels kreditgarantier intill av kontraktspriset.Till lån är knuten en återvinningsrätt för staten. De närmare villkoren förstödel finns angivna i förordningen (1977: 500) om statligt stöd tillbeställare av fartyg (omtryckt 1978:995, ändrad 1979:555). Förgaranlier lill beställare gäller f. n. - inkl. tidigare bemyndigande -en ram om6665 milj. kr. Slatens åtaganden uppgick till I 294 milj. kr.För lån har anvisats sammanlagi 2460 milj. kr. Härav hade 758milj. tagits i anspråk. Medanledning av rederinäringens svåra ekonomiska situation infördes under år 1977ell tidsbegränsat likvidiletsslöd i form av statliga kreditgarantier tillsvenska rederiföretag (prop. 1976/77: 146, /77: 26, rskr 1976/77: 344).Kreditgaranti får sedan beslutat föriänga stödel ges l.o. m. den 30juni 1980 (prop. 1978/79: 116, /79: 20, rskr 1978/ 1979/80:165 109 För stödet gäller en ram om 500 milj. kr. Slatens ålagande uppgick den 30juni 1979 till 106 milj. kr. Närmare föreskrifter om garantierna finns i förordningen(1977: 497) om statlig kreditgaranti till svenskl rederiföretag (ändrad senast1979: 259). Föralt de svenska varven skall kunna sälja fartyg till utvecklingsländer medförmånliga villkor har anvisat 125 milj. kr. alt användas som slöd härför(prop. 1978/79:49, NU 1978/79: 17, rskr 1978/79:115). Stöd kan lämnas förfartyg som beställs före och skall levereras före ulgången avår 1981. Regeringen har och meddelat närmareföreskrifter för stödet. Riksgäldskonlorets(RGK:s) huvuduppgift är att ta upp lån och att förvalta lån till staten.Alltsedan fartygskreditgarantisystemet infördes har fullmäktige i RGK ocksåhaft till uppgift att ikläda staten garantiema. Denna ordning gäller alltjämt.Fullmäklige kan eller skall hänskjuta vissa ärenden till regeringens prövning.Fråga humvida statligt stöd (garanti eller lån) skall beviljas beställare avfartyg prövas av regeringen. I övrigt prövas frågor som gäller sådant stöd avRGK. Fullmäklige prövar också med undantag för vissa frågor, som ankommer påregeringen att pröva, ärenden om kreditgarantier till rederiföretag. RGKhar f. n. 116 anställda, varav 33 handläggande och 83 övrig personal.Fartygskreditgarantiema samt beställar- och redarslödet sysselsätter -omkräknat på helårsarbetande - ca 4,5 handläggare och ca 2 av övrig personal.RGK utfärdar och förvaltar garantier och administrerar i övrigt siödet. Nämndenför fartygskreditgarantier (FKN) inrättades den (prop. 1975/76:121, NU 1975/76:73, rskr 1975/76: 386) som elt rådgivande organ åt regeringenoch RGK i nu aktuella ärenden. Nämnden har sålunda enligt instmklionen(1979:459) till uppgift att yttra sig lill RGK eller regeringen i frågor omfartygskreditgaranti, beställarslöd och redarstöd. Nämnden skall bl. a. bedömade risker som är förenade med statligt garantiåtagande eller långivning och iövrigt pröva fömtsättningarna för att stöd skall lämnas. Häri ligger bl. a. attFKN, såvitt gäller fartygskredilgarantier och beställarslöd, bedömer varvetsoch beställarens ekonomiska möjligheter att fullfölja kontraktet liksom detbeställda fartygets marknadsutsikter och därmed förmåga atl generera intäkter.1 uppgiften ingår vidare att utreda värdet av de säkerheter sökanden kanerbjuda och att bedöma beställarens betalningsförmåga. Det åligger vidarenämnden att beakta kravet att garanti eller långivning anpassas tillfömtsättningama vad gäller sysselsättningsutvecklingen vid enskilda varv. Nämndenhar en styrelse bestående av ordförande, två vice ordförande och högst nioandra ledamöter. I styrelsen finns represenlanler för bl.a. departemenl, RGKoch bankväsendel. finns ett utskott, som avgör frågor som inteskall avgöras av styrelsen och som denna överlämnar till utskottet. Kanslietbestår f.n. av en kanslichef, fem handläggare, varav en med halvtidstjänst, ochtvä assistenter. Prop.1979/80:165 IIO Beiräffande såväl varvsstödel som redarslödet gäller atlRGK kan utfäsla sig att utfärda kreditgaranti mot visssäkerhet (garanliutfästelse). I fråga om beslällarstödel kan regeringen medgealt fullmäklige utfäster sig att vid senare lidpunkl utfärda kredilgaranlieller lämna lån. Utfästelsen innebär, såviit avser fartygskredilgaranli ochbeställarslöd, att visst projekt godlas som garanti- och i förekommande falllånegmn-dande. Sökanden tillförsäkras genom utfästelsen med bindande verkanvisst uirymme inom de av fastställda ramarna. Beslut om uifärdande av garanii och beviljande av lån ärhelt skilt från utfästelsebeslutet. Vid utfärdandel beaktas utfästelsen medavseende på att säkerhetema är godtagna som säkerhet för garanii och lån.Projektet som sådant prövas inte på nytl i samband med utfärdandel. 1 praxisutnyttjas möjlighelen atl i ett tidigt skede av etl projekt få en utfästelse omgaranti eller lån så gott som undantagslöst. Ansökan om atl garanti skallutfärdas eller lån lämnas görs ofta . FKN yttrar sig regelmässigt till RGK i ärenden om garanti-eller låneutfästelse men endast renl undantagsvis i anslutning till ärenden omutfärdande av garanti eller lämnande av lån. Arbetsfördelningen mellan FKN och RGK är i grova termerden alt nämnden bedömer ärendena från ekonomisk synpunkt och sysselsättningssynpunktmedan RGK:s granskning särskilt är inrikiad på alt villkoren för det lån somgaranteras är godtagbara, bl. a. i Jämförelse med villkoren för statens egenupplåning och för all erforderliga säkerheler finns. RGK har emellertid,bortsett från de fall som prövas av regeringen, hela beslulsansvarel. Frågor ombidrag vid fartygsexport till ulvecklingsländer prövas av regeringen efteryttrande av FKN och RGK. 2.1 Utredningsdirektiven m. m. Stödärendena kräver i regel en snabb handläggning. Dennuvarande beslutsordningen har kritiserals från utgångspunkten att den innebärrisk för onödigt långa handläggningslider och även för ett inte ändamålsenligldubbelarbete. har i skrivelse lill chefen förinduslridepartementelet den 15 seplember 1978 särskilt framhållil betydelsenav en snabb behandling av ansökningar om avskrivningslån inom beslällarslödelsram. Näringsutskoitet har (NU 1978/79: 17 s. 42) uttalat sig för en översyn avbeslutsordningen och framhållil atl del är angelägel atl man undersöker möjligheternaatl förkorta handläggningsliderna. I direkliven för uiredaren framhålls atl handläggningen avärenden om stöd lill varv och rederier bör allsidigl belysas. Vidare börålgärder för atl förkorta handläggningsliderna saml förbällra och förenklahanteringsordningen föreslås. Frågan om var beslutanderätten i stödfrägornaskall läggas i fortsättningen bör övervägas. Prop.1979/80:165 III 2.2 Inhämtade synpunkter på handläggningsordningen Uiredaren har inhämtat synpunkter på den nuvarandehandläggningsordningen från bl.a. företrädare för , , varven ochrederierna. Från varvens och rederiernas sida har starki betonats all del ärnödvändigt all slödärendena behandlas snabbare än som är fallet.Konkurrensen på marknaden är sådan att även små tidsvinster kan varabelydelsefulla. Kravel på snabbhet gör sig särskilt siarkt gällande påutfästelsesladiet, när förhandlingar med kunden ofta fortfarande pågår. Eltgenomgående tema i dessa synpunkier är att den nuvarande ordningen med etlrådgivande och ell beslulande organ i ärenden om utfästelser innebärfördröjning och risk för dubbelarbete. Flertalet förelrädare för varven ochrederierna anser alt beslutsfunktionerna i mesta möjliga utsträckning böröverföras till FKN. I första hand gäller detta utfästelserna. har särskilt framhållilbetydelsen av all ansökningar om avskrivningslån behandlas snabbi. Fömtomulfästelsebe-skeden anser föreningen att också besluten om omedelbaravskrivning av avskrivningslånen bör överföras från regeringen lill FKN. RGK har särskilt pekat på all huvuddelen eller avgarantierna numera avser lån i utländsk valuta och att staten själv har enbetydande upplåning utomlands. Den statliga upplåningen och garantigivningenmåste samordnas och detta talar starkt för att garantier även framgent börutfärdas och förvaltas av RGK. Riksgäldsdirektören och chefen för har i ellgemensaml yllrande bl.a. anfört atl de resurser som krävs för riskprövningen isamband med utfälelsebeslulen i huvudsak byggis upp inom FKN och atl skäldärför kan anföras för all FKN övertar beslulen i ulfäslelseärendena. Frågor omuifärdande av garantier och beviljande av lån, amorteringsanslånd samlägarbyten bör dock enligt deras mening fortfarande avgöras av RGK. Uiredaren har låtit göra en genomgäng av samtligastödärenden som inkommii lill FKN . Genomgängen har utvisat atlhandläggningstiderna varierar kraftigl. 1 normalfallet uppgårhandläggningstiden inbegripel expediering av de ärenden som inle underställsregeringen till ca . Härav faller pä FKN ca och pä RGKca . I de fall etl ärende underställs regeringens prövninglillkommer ca . Expedieringstiden inom FKN uppgår vanligen lill ca14 dagar medan den inom RGK normalt är ca .