prop · G30340 · 1979-12-31 00:00:00 — Denna bör ske genom alldet avkastningsvärde, som erhålls om landels samlade krafttillgångar värderasmed ledning av nu gällande eltariffer, flr bli den ram som skall gälla för detsammanlagda värdel vid taxeringen av vattenkraften ochvärmekraflsanläggningarna i rikel. Riktvärdena för valtenfallsenheler skallprimärt beslämmas genom en kapitalisering av de årsnetton som kan beräknas medledning av gällande tariffer. Dessa riktvärden skall emellertid jämkas sä allsumman av del totala värdet av samlliga vallen-kraflsanläggningar och dellotala värdel för samlliga värmekraftsanläggningar, beräknade efler enproduklionskoslnadsmelod, blir lika med del lidigare nämnda avkasiningsvärdelför landets samlade kraftanläggningar. Vidare harjag erfarit all man inomkommittén anser att flertalet omständigheter som bör inverka pä valet avkapilaliseringsränla vid dessa beräkningar pekar mol valel av enkapilaliseringsränla av ca 5 96. Medutgångspunkl i de bedömningar som föreligger anser jag atl den föreslagnavärderingsmodellen för vattenkraftsanläggningarna nu bör godtas. Den medför enligtmin mening en enklare, bättre och säkrare värdering. För att fastlägga den ovanredovisade grundprincipen om samordning av värderingen av vatten- ochvärmekraflsanläggningarna föreslår jag ett särskilt tillägg i 5 § enligt vilketde riktvärden som räknats fram för vallenkraftstationerna skall jämkas medhänsyn till lönsamheten för den totala elproduktionen i landet. Kapitaliseringsfaklornsstorlek vid värderingen skall enligt förslagel inte bestämmas i FTL för nägonfastighetslyp. Det bör enligt vad jag nu kan bedöma inte heller ske förvatlenfallslaxeringen. Slutlig ställning till denna fråga liksom lill valel avtillämplig kapilaliseringsränla bör dock anstå till dess kommitténs andradelbetänkande, som bl. a. behandlar dessa frågor, har remissbehandlals. Slulligenvill jag ansluta mig till ett par allmänna uttalanden som kommittén gjort. Detena rör frågan om en spärr mot stora höjningar bör införas vidvattenfallstaxeringen. Enligt kommitténs uppfattning, som jag delar, bör dettainte ske genom ändring av den föreslagna metodiken. Om det befinns lämpligt dåutfallet av taxeringen kan överblickas kan en tillfällig begränsning av deverkningar, som de höjda värdena medför, eventuellt införas. Kommittén avseralt i senare betänkande återkomma till denna fråga. Kommitténframhåller att stora förändringar för de enskilda kraftstationerna kan bliföljden av den föreslagna värderingsmetoden. 1979/80:40 147 munernatorde emellertid enligl kommittén en utjämning komma atl ske mellan de"dyra" och "billiga" vattenkraftsanläggningarna. Denhöjning av taxeringsvärdenivän som kommer atl iiilräffa kommer emellertid ättmedföra att del endasi blir graden av höjning som kan komma au variera mellanolika kommuner. Molbakgrund av vad jag anfört förordar jag atl de föreslagna reglerna omvatlenfallslaxeringen införs. Erfarenhelernafrän arbetet med 1975 ärs allmänna fastighetstaxering är i allt väsentligtgoda. En allmän fastighetstaxering medför alltid en extra arbetsbelastning, somkan vara svär all bemästra i en del avseenden, men själva systemets utformning,dvs. den allmänna fastighetstaxeringens uppbyggnad och organisation, har istorl sett visat sig vara ändamålsenlig. Kommitténs förslag lill adminislralivaregler är inriktat pä allmänna fastighetstaxering och syftar lill atlåstadkomma förbättringar på en del punkter system. Däremol föreslåsinle några ändringar i reglerna om den särskilda fastighetstaxeringen. Dellasammanhänger med all kommittén utreder möjlighelerna all övergå lill enrullande taxering. Jaghar tidigare uttalat mitt inlresse för elt syslem med mllande taxering.Härigenom skulle man kunna undvika de sprängvisa höjningar av taxeringsvärdenasom de allmänna fastighetstaxeringarna medför i princip . Menockså från adminisirativ synpunkt bör mycket vara alt vinna med ell system medrullande taxering. Mänga remissinstanser har uttalat sig i den riklningen. Jagvill i sammanhanget erinraom den förvaltningsrevision som RRV gjort angåendeden allmänna fastighetstaxeringen. RRV ansäg i sin revisionsrapport den 24april 1978 all del ralionelll bedrivande av det administrativafaslighetstaxeringsarbetet behövs en spridning av arbetsinsatserna från delkompakta arbetet vid de allmänna fastighetstaxeringarna till en meraöverskådlig och därför mer välplanerad ärlig arbets- och resursinsats. Sammauppfattning uttrycks i RRV:s remissyttrande över kommitléförslagel. Kommitténsförslag om administrationen gär som nämnls ul pä en del punktvisaförbättringar. Man har särskilt inriktat sig på förberedelsearbetet förlaxeringen genom att föreslå dels föriängning av förberedelsetiden, dels andrakvalitetshöjande ålgärder i samband med förberedelsearbetet. Vidare harformella regler om bl. a. valbarhet och antal nämndledamöter anpassats lill vadsom gäller vid inkomsttaxeringen. Medborgarinflylandel och informationen tillallmänheten föreslås öka. Taxeringen skall genomgående ske i nämnder som ärspecialiserade pä vissa fästighetstyper. 1979/80:40 148 2.5,2,1Fastighetslaxeringsdislriklen Enligtnuvarande bestämmelser taxeras fastigheterna i lokala och gemensammafaslighelstaxeringsdistrikl. Dislriktsindelningen skall ha gjorts senast den 1mars året före taxeringsåret. Förde båda typerna av distrikt finns lokala resp.gemensamma fasligheislaxeringsnämnder. I de gemensamma distrikten taxerasfastigheter som anses särskill svära atl värdera. a. slörreindustrifastigheter, kraftverk m. m. men ocksä jordbruksfastigheter med t. ex.stor areal eller svärvärderade bostads- eller ekonomibyggnader. var erfarenheterna frän fastighetstaxering i lokala distriktgoda särskilt säviii gällde de dislrikl som laxerade i huvudsak en typ avfastighet. Vad gäller de gemensamma taxeringsdislrikien har erfarenhelernavarit både positiva och negaliva. De gemensamma distrikten för bl. a.industrier och större hyreshus har fungerat väl, men däremot inte för jordbruksfastigheter. Kommitléförslagelinnebär all taxeringsdislrikien delas in efler fastighets-kategori och sä fär en lämplig geografisk omfattning av varje distrikl med hänsyn tillkravet pä lokalkännedom. Distriklföresläs således inrällas för taxering av småhusenheter, lanlbraks-enheter,hyreshusenheter och indusirienheter. I distrikten för industrienhe-ler föresläsocksä special- och exploaieringsenheter bli taxerade. Om det är nödvändigt, t.ex. för att göra det möjligt atl fä den lokalkännedom som behövs inomtaxeringsnämnden föreslås fastigheter av flera kategorier -främst lantbmk ochsmåhus - föras samman till etl dislrikl. Säledes bör utanför de störretätortema småhus med fördel kunna bilda distrikl tillsammans med lantbruk. Delgeografiska omrädel för etl distrikt för taxering av lantbruks-, hyreshus- ochindusirienheter föresläs omfatta kommun, del av kommun eller flera kommuner. 1fräga om småhusenheter föresläs det geografiska omrädel bli begränsal tillkommun eller del av kommun. bör vidare beslul om distriklsindelning faUas lidigare än nu medhänsyn till förslaget om ulvidgat förberedelsearbete. Lämplig tidpunkt anserkommittén vara senasl tvä år före taxeringsåret. Remissinstansernahar genomgående godtagit kommitténs förslag om dislriklsindelning. Desvårigheter av administrativ natur - närmast atl urskilja olikafastighetskategorier på grundval av de dåvarande fastighetsregistren och alländra kontorsrutiner och underrättelseförfarande - som redovisades inför 1975års taxering lorde inte längre föreligga. Från länsslyrelsehäll har uppgetisall man redan ulan större praktiska svårigheter gjort en preliminärdistriktsindelning i enlighel med kommitténs riktlinjer. Föregen del vill jag framhålla att jag i likhet med kommittén och flertalet Prop.1979/80:40 149 remissinsianseranser del angeläget atl indelningen i taxeringsdislrikl görs så alttaxeringsnämnden har både särskild sakkunskap om den fastighetslyp som skallvärderas och den lokalkännedom inom distriktet som behövs. En indelning eflerdessa principer har slor betydelse för möjligheterna all nå en rättvis ochlikformig taxering. Den föreslagna ordningen ger enligl min uppfattning dessamöjligheler. Värderingstekniken vid fastighetstaxeringen har ulvecklals. 1nämnder av det föreslagna slaget kommer både den värderingslekniska sidan atlbli tillgodosedd och fördelarna med bl. a. lokalkännedomen i en lekmannanämndalt bli tillvaratagna. Jag ansluter mig därför lill förslagel och förordar allbestämmelser om distriktsindelning i enlighet med vad kommiuén har föreslagilinförs. Jag delar också kommitténs uppfattning atl tidpunkten för indelning idistrikl med hänsyn till förberedelsearbetet kan beslämmas till senasl den 15seplember. Vid taxering bör dock indelningen ske före uigången avdecember månad . Enligtdirektiven till kommittén skulle denna pä lämpligl säll anpassafastighetstaxeringens organisation till vad som gäller vid inkomsttaxeringen.Bl. a. detta har föranlett komittén att göra en översyn av reglerna omfaslighetslaxeringsnämndens ledamöler. Kommitténföreslåratt ordföranden liksom f. n., och i likhet med vad som gäller vidinkomsttaxeringen, skall förordnas av . Förordnandel bör görassenasl den 15 seplember två är före taxeringsåret. Beslut om distriklsindelningoch förordnande av ordförande kan därmed samordnas liksom sker enligt nuvarandeordning. 1 samband med 1981 ärs allmänna fastighetstaxering bör lidpunkten ävenhär vara . Vidare föreslås att det liksom vidinkomsttaxeringen blir möjligt atl förordna ersättare för ordförande ifastighetstaxeringsnämnd. 1den nya taxeringsorganisationen förordnas inte längre nägon av länsslyrelsenutsedd ledamol, s. k. kronoombud, i taxeringsnämnderna. Kommittén anser altlänsstyrelsen inte heller skall utse en ledamol i fastighetstaxerings-nämnden,eftersom nämnden genom förslagel kommer all fä administrativt stöd av lokalskattemyndighet och visst biträde av tjänstemän, konsulent och förtroendevaldaledamöler. Kommitléförslagelinnebär ocksä en anpassning till reglerna för val av förtroendevalda ledamölervid inkomsttaxeringen sä långl det anseUs möjligt. Således ökas antaletförtroendevalda ledamöler i nämnden frän 3-6 lill 5-8. Anlalel ledamöler somskall ingå i en nämnd skall beslämmas av valförrättaren i stället för som nulänsstyrelsen. Tidpunklenför val av ledamöterna föreslås vid fastighetstaxeringen vara senast den 15december före taxeringsåret mol f n. året före taxeringsåret. Slulligeninnebär kommitléförslagel i fråga om regler för nämnden alt 1979/80:40 150 nämndledamölernasvalbarhets- och behörighetsvillkor anpassas till vad som gäller vidinkomsttaxeringen liksom reglerna om besvär över val av ledamöter. Remissinslansernahar genomgående biträtt de föreslagna ändringarna av reglerna för nämnden.Endasi på en punkl föreligger delade meningar och det är i fråga om förslagetalt länsslyrelsen inte längre skall utse särskild ledamot. Föregen del kan jag bilräda förslagen i princip. I fräga om den särskildalänsslyrelsevalda ledamolen ansluler jag mig däremol till de remissinsiansersom ser elt värde i att behålla denna ledamot. Vidare anser jag den 31 decembervara en lämpligare senaste tidpunkt för kommunerna att välja ledamöler inämnderna. Förslagetall länsslyrelsen inle längre skall förordna någon särskild ledamot i nämndenhar kommittén motiverat bl. a. med atl nämnderna i likhet med vad som gällervid inkomsttaxeringen kommer att fl bilräde av tjänstemän vid länsstyrelse ochlokal skaltemyndighet och av konsulenter. Om ordföranden skulle behövaytteriigare biträde vid taxeringen bör han enligl kommitténs mening försöka fådet av de förtroendevalda ledamöterna. Mångaremissinstanser, bl. a. länsstyrelserna och , har motsatt sig förslaget. Mananser att den tjänstemannamedverkan som kan bli aktuell vid 1981 ärsfastighetstaxering blir förhållandevis ringa. Konsulenterna fanns redan vid1975 års taxering och deras insats betyder inle alt nämnderna får ylleriigareslöd än lidigare. Man framför också atl del kan vara en kontroversiell frågavilken av de politiskt valda ledamöterna som skall biträda ordföranden. Jaganser all det ligger myckel i de kritiska synpunkter som remissinstansernaframfört. De som varil länsslyrelsevalda ledamöter har genom sinerfarenhet och sitt inlresse skaffal sig kunskaper om fastighetstaxeringen sombör utnyttjas. Jag anser all ordförandena i många fall behöver den förstärkningsom en sädan ledamots medverkan innebär bl. a. med tanke pä atl en utbyggdijänstemannamedverkan vid taxering mäste fl en förhållandevis lilenomfattning. Jag kommer senare alt närmare gå in på frågor som rör dennamedverkan. Jag föreslår alltså alt flr möjlighet alt ulse ledamolsom skall medverka i nämnderna också vid taxering. Slutligenbiträder jag förslaget att ordföranden skall utses tvåår före taxeringsåret. Detsamma bör gälla den av utseddeledamoten, denne och ordföranden bör dock vid 1981 ärs taxeringövergångsvis utses före utgången av . Reglerom möjlighel för nämnden liksom för skattechefen all såsom nu anlita sakkunnigvid värderingen och andra laxeringsfrågor kvarslår enligt förslageloförändrade. Remissinslanserna har inte haft några invändningar mol delta. Jagbilräder förslagel i denna del. Prop.1979/80:40 151 Vid1975 ärs taxering förordnades för försia gången konsulenter för alt bilräda vidlaxeringen av olika slag av svårbedömbara fastigheter i gemensamt distrikt.Tidigare hade endast funniis konsulenler för vatlenfallslaxeringen.Konsulenterna skulle vara sakkunniga i fråga om fastighetsvärdering. Kommitténföreslär atl systemet med konsulenler skall finnas kvar men atl det ändras påen del punkter. Enligl förslagel bör konsulenten bilräda nämnderna inom etlvisst geografiskt område. Han bör förordnas för särskilt slag avvärderingsobjekt, t. ex. industri, skog eller åker. Skallechefen bör beslämmavilka konsulenler och områden som kommer i fråga. Ennyhet är alt konsulenten enligt förslaget ocksä skall medverka underförberedelsearbetet. 1princip biträder samlliga remissinstanser ulredningens förslag om konsulenler. Kommitténhar ort en del ullalanden till ledning för rekommendationer om vilkadeklarationer som skall granskas av konsulent. Kommittén har ansett atlarealgränser borde kunna användas för urvalel av deklarationer för ochskogsmark. För egen del anser jag attetl genomförande av förslagel att konsulenlerna skall knyias lill dekalegorivis indelade distrikten och nämnderna, kommer att bidra lill ett bättevärderingsresultal vid laxeringen. Jag slöder alltså utredningens förslag. Fråganom kriterier för urvalet av granskningsobjekl för konsulenlerna är av väsenlligbetydelse och bör bli föremål för ingäende överväganden. Nämnderna blir genomden kategorivisa indelningen pä sätt och vis specialisler pä värderingen avvissa slags objekl. För mindre, okomplicerade sädana bör konsulenternasarbetsinsats inle behövas ulan den bör kunna användas för störte och merkomplicerade taxeringsobjeki. Jag kan tänka mig en arealgräns förnämndvärdering av skog med 10 ha söder om och 20 ha norr därom. Genomen självständig taxering i sädana fall utan medverkan av konsulent bör ävennämndens inlresse för och kunskaper om värderingen ökas. Konsulentenbör som föreslagits utses senasl den 15 seplember tvä år före taxeringsåret.Inför den kommande allmänna fastighetstaxeringen bör han dock övergångsvisutses före utgången av är 1979. Enmycket väsentlig förändring i arbelet med inkomsttaxeringen som genomförts isamband med den nya taxeringsorganisationen är den s. k.tjänstemannagranskningen. Tjänstemän hos länsstyrelse och lokal skattemyndighetskall biträda alla taxeringsnämnder med bl. a. granskning av deklarationer ochandra beredande åtgärder. Kommittén anser atl gransk- Prop.1979/80:40 152 ningenav fasligheisdeklaralioner också bör ulföras av ijänslemän. Emellertid ansesdetla med hänsyn lill de lillgängliga resurserna vid allmännafastighetstaxering endast kunna ske i begränsad omfattning. Kommittén anser atlijänslemannagranskningen då lämpligen bör omfatta av fastighetsbeståndet,vilket motsvarar den arbetsvolym som skattemyndigheterna har vid särskildfastighetstaxering, och inriklas på huvudsakligen småhus. Förslagetinnebär alt reglerna om lokala skattemyndighetens uppgifler anpassas lill vadsom gäller vid inkomsttaxeringen och alt dessa endast översiktligt anges i FTL.Där bör anges att de lokala skattemyndigheterna skall granska deklarationer ochi övrigt bereda ärenden ät fastighetstaxeringsnämnderna. Vidare skallmyndigheten tillhandahålla föredragande i ärenden som beretts av den ochombesörja göromål av expeditionen art. Vidare föreslås att regleringen avtaxeringsnämndernas arbelsuppgifter anpassas så långl möjligt till vad somgäller vid inkomsttaxeringen. Bl.a. bör endasi fastighetstaxeringsnämndsordförandenshuvudsakliga arbetsuppgifter anges. Jag biträder dessa förslag som ocksågodtagits av remissinslanserna. Förslagetom att införa tjänstemannagranskning vid fastighetstaxering har fåttetl blandal mottagande av remissinstanserna. De allra flesta anser del positivtatl tjänslemannagranskning införs. Några remissinstanser anser dock atltjänstemannagranskning måste anslå om särskilda resurser inte skapas förändamålei. Liksomde allra flesla remissinslanserna ser jag del som någol posilivt att assistent-och biträdespersonalen hos lokala skaltemyndigheten får möjlighel lillarbetsutvidgning genom atl man inte endasi lägger på dem sorterings- ochberedningsarbete vid den allmänna fastighetstaxeringen utan atl de ocksä färlillfälle alt granska i vart fall en typ av fasligheisdeklaralioner, nämligensmähusdeklaralionerna. Vadman i remissyttrandena främst vänt sig mot är kommitténs uppfattning allgranskningsuppgiften liksom övriga arbetsuppgifter vid faslighets-laxeringen -sortering och beredning - inom i vart fall etl slort anlal myndigheter skallkunna genomföras vid taxering utan resursförstärkningar. motiverat med atl övertalighet vänlas för assistent- ochbilrädespersonalen, sedan den nya organisalionen för inkomst-laxeringen enligtRS-projeklels inientioner då skall ha genomförts. Manhar från flera länsslyrelsers och lokala skattemyndigheters sida framhållit atlnågon övertalighel inte är att vänta. Kommittén har också ulgålt från attpersonalsituationen kommer att variera myndighelerna emellan. En delremissinsianser anser att man ännu inte kan överblicka hur personalsituationenkommer atl vara vid tiden för den allmänna fastighetstaxeringen. Kommitténsuppfattning att lönlagar- och rörelsegranskare hos lokal skattemyndighet skallkunna fä tid över för granskning av fastighets-deklarationer delas inle avremissinstanserna. Föratt göra en ytteriigare medverkan frän lokal skattemyndighets sida 1979/80:40 153 möjligframhålls det angelägna i alt personalen får tillräcklig utbildning förarbetsuppgifterna. Vidare måste nämndernas besluisredovisning förbättrasväsenlligl eftersom bristerna i denna avsevärl fördröjer de lokalaåkallemyn-digheternas arbele. Man påpekar också behovel av yllerligare resurserför lokal skattemyndighets medverkan i FoB 1980. Till den senast nämnda fräganåterkommer jag i avsnitt 2.6.1. 1övrigl vill jag framhålla atl del för fastighetstaxeringen liksom förinkomsttaxeringen bör ses som en nalurlig utveckling alt en växande del av taxeringsarbetelförs över lill skattemyndigheternas personal. Somjag framhållit i samband med RS-reformen blir vidare laxeringen allmänl settjämnare och mer likformig genom utökad ijänstemannamedverkan. Förfastighetstaxeringens del blir detla särskilt pålagligl vid en övergäng lill enrullande taxering. Enbegränsad ijänstemannamedverkan bör sålunda komma lill sländ redan vid 1981 ärsfastighetstaxering. Försöksverksamhet med gott resultat har bedrivils under1979. RSV:s förslag om omfattningen av tjänstemanna-medverkan, dvs. entaxeringsnämnd per fögderi, synes väl avvägd. Vidarebör del ankomma pä RSV all förbällra meloder och blanketter förbeslulsredovisningen liksom alt ingående instruera taxeringsfunktionärerna omdenna så all lokal skaltemyndighets arbele underlättas. 1 fräga ompersonalbehov m. m. vill jag redovisa följande. IRSV:s och statskontorets delrapport 1978:1, den s. k. uppbördsrapporlen, harprincipförslag lagts fram om bl. a. lokal skattemyndighets bemanning. 1 dennabemanningsplan hade de lokala skatlemyndigheternas resursbehov beräknats församtliga delar av myndighelernas verksamhel ulom vad avser inkomsl- ochförmögenhelslaxering samt allmän fastighetstaxering. Resursbehovet för densärkilda fastighetstaxeringen hade således beaktats. Bemanningsförslagen iuppbördsrapporlen har godtagits av sedan de framlagts i prop,1978/79:100, bil. RSVoch statskontoret har vidare i skrivelse till regeringen lagtfram förslag för /80 om fortsatt ulbyggnad av den nyagranskningsorganisalionen. Denna s. k. femle utbyggnadselapp avsergranskningspersonalen vid lokal skattemyndighet för inkomsl- ochförmö-genhelslaxeringen. har godtagit förslagel som också lades frami prop. 1978/79:100, bil. Vidarehar RSV efler kontakt med länsslyrelserna uppräUat förslag lill fortsattutbyggnad av granskningsorganisationen vid lokal skattemyndighet för budgetåret1980/81. Förslaget hargells in lill kommundepartementet . Denutbyggnad av lokal skattemyndighet som skall ske enligt förslagen den 30 juni1978 och berör inte fastighetstaxeringen. Tillföljd av de principiella bemanningsförslag som lades fram i uppbördsrapporlenhar RSV fält i uppdrag all upprälla och redovisa en ulbyggnads-ochavvecklingsplan för lokal skattemyndighet till regeringen. 1979/80:40 154 I bilaga lill sitl yttrande över länsstyrelsernasanslagsframställningar /81 i vad avser bl. a. de lokalaskattemyndighelerna har RSV beräknat en övertalighet för det akluellabudgetåret hos de lokala skattemyndigheterna med 732 bilrädesmånader. Motbakgrund av den nu beskrivna bemanningssiluationen hos lokal skattemyndighet,där således resurser finns för särskild fastighetstaxering men inte för allmänfastighetstaxering, har RSV i sill yttrande lill chefen för kommundepartemenietöver länsstyrelsernas anslagsframslällningar för /81 i vad avserbl. a. de lokala skaltemyndigheterna beräknat resursbehovet för de lokalaskattemyndigheternas medverkan vid 1981 ärs allmänna fastighetstaxering. RSVhar för hela riket beräknal den lotala resursätgången vid lokal skattemyndighetför den allmänna fastighetstaxeringen till ca 390 årsarbetskrafter. Dennormala åriiga resursinsatsen för särskild fastighetstaxering hos lokalskattemyndighet beräknar RSV lill ca 90 årsarbetskrafter. Det ökaderesursbehovet skulle således vara ca 300 årsarbetskrafter. Detla extraresursbehov finner RSV enligt sina beräkningar för utbyggnads- ochavvecklingsplanen böra reduceras med en beräknad övertalighel på grand avRS-reformens genomförande avseende 60 årsarbetskrafter. Återstående extraresursbehov för den allmänna fastighetstaxeringen skulle då ulgöra ca 240årsarbetskrafter. RSV fSreslär all medel för tillfällig personal beräknas föratt täcka de redovisade behoven av resursförstärkningar. Minuppfattning är mol bakgrund av vad jag anfört aU Uänstemannamed-verkan hoslokal skattemyndighet bör komma lill stånd vid 1981 ärs allmännafastighetstaxering i den omfattning som RSV föreslagil i silt remissyttrande. Tillfälligaresursförstärkningar är därvid nödvändiga. En anpassning av resurstillskottentill lokal skattemyndighet flr göras efter den reella avveckling av personalpå assistent- och biträdessidan som kan komma atl ske till följd avuppbyggnaden av den nya granskningsorganisationen. mån det blir möjligt atl samordna resurser med den pägående ulbyggnaden avgranskningsorganisationen hos lokal skattemyndighet bör personal frän denorganisalionen användas för granskningen av faslighets-deklarationerna. Kommiuénföreslår att ansvarsfördelningen mellan olika myndigheter och befattningshavareanpassas till vad som gäller vid inkomsttaxeringen. innebär alt denmaleriella och formella styrningen av såväl det regionala som del lokalafaslighetstaxeringsarbetet läggs på skattechefen i länet. Regler om detla börenligt förslaget tas in i FTL.