prop · G30388 · 1979-12-31 00:00:00 — Detta innebär bl.a. att vi kräver atl staten tarpersonellt och ekonomiskt ansvar för omlokaliseringsbeslutel, och alt förutsällningarnaför ändrad organisationsform kan utredas när effekterna av omlokaliseringenklarnat. Om stiftelsen bildas före omlokalisering kräver vi att: - Erforderligaregler iakttas vid nedläggande av slallig verksamhel. - Avtalet förstatlig omlokalisering förlängs för SIFU till eU år efter omlokaliseringen. Dessutom kräver vi atl regeringens omlokaliseringsbeslutomprövas, och atl man följer omlokaliseringsbeslut. ST avd 309/SIND /SR-SIND SF-SIND 1979/80:88 64 Framlidaorganisaiionsform för verksamhelen inom slalens industriverks enhet förföretagsutveckling (SIFU) Departemenlschefen,statsrådet , anför. () tillkom isamband med all huvuddelen av den verksamhet som bedrevs av dåvarande integrerades i verket. SIFUhar som huvuduppgift all genom fortbildning slödja mindre och medelstoraförelags utveckling. sker främsl genom korta specialkurser i akluellaämnen inom leknik och ekonomi med slark anknytning till konkret arbetslillämpning.Utöver denna primära verksamhel ulvecklar och genomför SIFU på uppdragsbasiskurser även för andra målgrupper än småförelagen. SIFU utvecklar vidare kurserför andra utbildningsgivares eller myndigheters räkning. Riktlinjerna för verksamhelenhar angivits senast i propositionen om ålgärder för atl främja de mindre ochmedelstora företagens utveckling (prop. 1977/78: 40 bil. 1, NU 1977/78: 34, rskr1977/ 78:110). SIFU:sverksamhel skall i princip vara självbärande. Principen kan dock inte tillämpashell när det gäller den primära verksamheten, dvs. de för småföretagen särskiltupplagda kursprogrammen. För alt kursavgifterna skall kunna hållas på en rimlignivå ulgår därför anslag över statsbudgeten. SIFU-enhetenär indelad i sex operativa sektioner, nämligen för verkstadsteknik, byggnads-och VVS-leknik, elteknik, processteknik, kemisk teknik saml förelagsekonomi. Dessulomfinns stabsorgan för marknads-och planeringsfrågor och en servicesektion. Enligtbeslut av regeringen - grundat på slällningslagandenåren och 1974 (prop. 1973:55, InU 1973:22, rskr 1973:220 och prop.1974:47, NU 1974:35, rskr 1974:227) - skall SIFU, med undantag förelektronikenheten inom sektionen för elteknik, omlokaliserastill . 1rapporten (SIND 1975:6) Kursverksamheten m.m. vid statens industriverkföreslog industriverket all frågan om en ny organisationsform för SIFU skulle ulredasnärmare. Verkel anförde därvid bl. a. all en fortsatt profilering av SlFU:s aktivitetermot korta kurser av fortbildningskaraktär innebar atl verksamhelen hell skullekomma all sakna inslag av sådan art som normalt var förknippad medmyndighetsutövning. ställdes stora krav på flexibelt handlande ochsnabba beslut. Skäl talade därför enligt verkel för alt SIFU borde ges en formelllfrislående ställning uianför den centrala statsförvaltningen. SIFUhar enligl min uppfattning en viktig funktion atl fylla på småföretagsområdet.Åven i andra sammanhang, t. ex. i fråga om vissa avsnill inom den slalligafortbildningen, bör SIFU:s kompetens och resurser med fördel kunna utnyttjas. Behovetav god förankring av SIFU:s verksamhel hos avnämarna såväl Prop.1979/80:88 65 inom näringslivet som bland myndigheler och andra offenlligaorgan är slort. Jag har redan lidigare, i min anmälan till den förutnämndapropositionen /78: 40, angivit att jag avsåg att förutsättningslöst la uppdiskussioner med bl. a. företagens och de anställdas organisationer om för-och nackdelar med ett breddat huvudmannaskap för SIFU. Jag finner det lämpligt att frågan om framtidaorganisationsform för SIFU-verksamheten nu utreds. Uppgiften bör anförlros ensärskild utredare. Ulredaren bör redovisa för- och nackdelar med den organisationsformsom nu gäller. Mot bakgrund härav bör undersökas om några förändringar i SlFU:sorganisationsform är motiverade. Sådana förändringar kan föranledas t.ex. avverksamhetens karaktär och behovet av ändamålsenliga former för inflytande frånoch samverkan med de olika intressenterna i SIFU-verksamheten. Jag finner detsärskilt angeläget att utredaren i sina förslag beaktar den senare aspeklen.Som grund härför bör kretsen av intressenter såväl inom det privala näringslivelsom inom den offenlliga sektorn analyseras. Särskilt bör härvid beaktas SIFU:sroll som utbildningsresurs för de regionala utvecklingsfonderna i fråga omföretagareutbildning. Ulredaren bör vid sin översyn utgå från den verksamhel istort som SIFU svarar för. Det ingår således inte i utredningsuppdragetatt pröva verksamhetens inriktning. Om skäl lalar för en förändring av SlFU:sorganisationsform bör ett principförslag härom redovisas. Utredaren bör såledesinte i en försia omgång redovisa de organisatoriska konsekvenserna i detalj avett sådant förslag. De kostnadsmässiga konsekvenserna av etl eventuelltförslag till principiellt ändrad organisation för SIFU-verksamheten börredovisas. Ulredaren, som bör utarbeta sina förslag i nära samarbelemed berörda myndigheter och organisationer saml med företrädare för deanställda inom , bör arbela skyndsamt och redovisa resultatet av sitt arbeleföre . Med hänvisning till vad jag nu har anförl hemställer jagatt regeringen bemyndigar chefen för industridepartementet - att tillkallaen särskild utredare med uppdrag att ulreda frågan om framtida organisaiionsformför verksamheten inom statens industriverks enhet för företagsutveckling, - all besluta omsakkunniga, experter, sekreterare och annat biträde åt utredaren. Vidare hemställer jag atl regeringen föreskriver - all kostnaderna skall belasta fjortonde huvudtitelns kommilléanslag. Regeringen -ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. 5 1979/80. Prop.1979/80: 88 66 Bilaga2 Förslag till avtal mellan staten och vissa intresseorganisationer 1 § Slaten ochföljande intresseorganisationer, nämligen ...', ålar sig alt i enlighel med detlaavtal bilda och driva för Förelagsutveckling - SIFU -fr. o. m. . 2 §Stiftelsens verksamhet regleras av detla avlal och sladgar för stiftelsen.Stadgarna skall ha den lydelse som framgår av bdaga. 3 § Stiftelsenskall ha till ändamål att främst genom utbildningsverksamhet, bl. a.utveckling och genomföranden av kurser, anpassade lill i första hand de små ochmedelstora förelagens behov, främja fortbildningen i företag i syfte atl stärkadessas livskraft. Stiftelsens verksamhet grundas på utbildningens belydelse förell konkurrenskraftigt näringsliv som kan ge ökad produktion och tryggsysselsättning. 4 § Stiftelsenskall beslå av dels medel eller egendom som slaten och organisationernatillskjuter som stiftelsekapital- dels medel som stiftarna därutöver anvisareller som på annat sätt tillförs stiftelsen eller uppkommer i dess verksamhet. 5 § Den löpandeverksamheten finansieras i första hand genom kursavgifter och i mån av behovårliga bidrag från staten. För finansiering av främst kursutveckling kan enliglsärskilt träffade överenskommelser projektbidrag utgå frånintresseorganisationerna. 6 §Intresseorganisationerna ålar sig atl aktivt medverka lill all sprida kännedomom SIFU:s kursutbud och att främja deltagandet i sådana kurser bland sina resp.medlemmar. 7 § Delta avtalträder i kraft när regeringen och berörd intresseorganisation har godkänlavtalet jämte stadgarna för stiftelsen. Avlalel gäller t. o. m. den 30 juni1983 (treårsperiod). Avtalet förlängs därefter i perioder såvida inteuppsägning av någondera parten sker. Uppsägning skall göras senast etl år innanny avtalsperiod inleds. För staten För resp. intresseorganisation lä de intresseorganisationer som biträder avtalet. Aa* r....« rAriili.rit*c biinrto fT-rrjlc KfAcn ctlQmnl ' Här anges senare namnen på de intresseorganisationer sombiträder avtalet. -I det slutliga avtalet, dvs. det som förutsätts kunnaträffas sedan statsmakterna tagil slällning till kommitténs förslag, avses medelslillskoltetfrån slalen resp. berörd organisation bli fastställt i denna paragraf. Prop.1979/80:88 67 Förslag till stadgar för stiftelsen 1 § för Företagsutveckling - SIFU -beslår av medel som enligt avtal mellan staten och följande intresseorganisationer, nämligen ..., eller på annal säll tillförs SIFU samt medel bl. a. i form av kursavgifter som uppkommer i SIFU:s verksamhet. 2 S SIFU har till ändamål att i enlighel med de grundersom godkänt med anledning av propositionen 1978/79:000 om SIFU:s organisa tionsform, främst genom utbildningsverksamhet, bl.a. utveckling och ge nomföranden av kurser som är anpassade till i första hand de små och medelstora företagens behov främja fortbildning i förelag i syfle att stärka dessas livskraft. Stiftelsens verksamhet grundas på utbildningens belydel se för elt konkurrenskraftigt näringsliv som kan ge ökad produktion och trygg sysselsättning. SIFU:s kursaktiviteler bör omfalta olika ämnesområ den av betydelse för småföretagens verksamhetsvillkor inom t.ex. teknik och ekonomi. SIFU kan också ulveckla och genomföra kurser även förandra privata och offentliga målgrupper än småföretagen under fömtsättning attdetta sker på uppdragsbasis och med i princip full kostnadstäckning. 3 § I sin verksamhel skall SIFU särskilt beakla deutbildningsbehov på småförelagsområdel som förmedlas genom de regionala utvecklingsfon derna. SIFU skall vidare söka genomföra uppdragsprojekt från intresseor ganisation eller branschförbund. 4 § För stiftelsen skall finnas en slyrelse som består avelva ledamöter med personliga suppleanter. Ledamöter och suppleanter utses av regering en, varav fyra efter anmälan från näringslivels organisationer och tre efter anmälan från de cenirala fackliga organisationerna. En av ledamöterna och suppleanl för denne skall vara yrkesverksam inom regional utvecklings fond. Regeringen utser ordförande. Slyrelsen utser inom sig vice ordföran de. I styrelsen skall ingå även en personalföreträdare medpersonlig suppleant. I fräga om dem skall tillämpas vad som enligt kungörelsen(1974:224) om personalförelrädare i myndighels slyrelse gäller för sådan förelrädarei myndighet med lekmannastyrelse. Ledamöter, suppleanter och personalföreträdare utses fören tid av högst . 5 § Styrelsenhar sill säte i . 6 § För varjehuvudämnesområde inom stiftelsens verksamhel bör finnas en referensgmpp medrådgivande uppgifter för löpande samråd om kursframtagning och genomföranden.Sådana referensgrupper bör beslå av 1979/80:88 68 bl.a.berörd tjänsteman inom SIFU och företrädare för berörd bransch (motsvarande)inom näringslivel eller myndighet, resp. den offentliga seklorn. Ledamol i referensgmpputses av slyrelsen efter anmälan från resp. organisation eller myndighel. Anlalelreferensgrupper samt deras närmare sammansättning, verksamhetsformer ochuppgifter bestäms av styrelsen. 7 §SIFU skall ha ett kansli med en verkslällande direktör, som utses av styrelsen, och annan personal som behövs. Verksamhelen skall regleras i arbetsordning. Verkställandedirektören deltar i styrelsens sammanträden men har inte rösträtt vid dessa. 8 §SlFU:s firma tecknas, förutom av slyrelsen, av den eller dem styrel sen ulser. 9 § Av slyrelsen avgörs 1) frågor om planeringen och dennärmare inriktningen av SIFU:s verksamhel, 2) frågor om bestridande avkostnaderna för stiftelsens verksamhel, framställningar om anslag och andraekonomiska frågor av större vikt, 3) frågor om organisation ocharbetsordning, 4) frågor om anställande avverkställande direktör samt lön och andra anställningsförmåner för denne, 5) andra frågor som hänskjuts tillstyrelsen. 10 § Övriga ärenden avgörs avverkställande direktören, som handhar den löpande förvallningen av stiftelsensangelägenheter. Verkslällande direktören svarar för verkställighet av fattade besluloch sörjer för att stiftelsens bokföring fullgörs på föreskrivet sätt och allmedelsförvaltningen är tillfredsställande ordnad. 11 § 1 arbetsordning eller genom särskillbeslul får överlämnas åt annan tjänsteman än verkställande direkiören allavgöra ärende eller grupp av ärenden, som ej är av sädan beskaffenhet attprövningen bör ankomma på verkställande direktören. 12 § Styrelsen sammanträder efterkallelse av ordföranden när förekommande ärenden så påfordrar. Slyrelsen skallsammankallas, om tre ledamöter hos ordföranden begär att så sker. 13 § Styrelsen är beslutför dåminst sju ledamöler är närvarande. När ärende av större vikl handläggs bör ommöjligt styrelsen vara fulltalig. Som styrelsens beslut gäller den mening omvilken de flesta förenar sig. Vid lika röstetal har ordföranden utslagsröst. 14 § Vid styrelsens sammanträdenförs protokoll. Av detla skall framgä vilka som har varit närvarande och debeslut som har fattats. Har skiljaktig mening förekommit skall denna antecknasi protokollet. Prolokolletjusteras av ordföranden och ytteriigare en ledamol. 1979/80:88 69 15 §Stiftelsens räkenskaper skall föras i enlighet med bestämmelserna i bokföringslagen (1976: 125). Stiftelsensräkenskapsår skall omfatta perioden den I juli-den 30 juni. 16 § Styrelsen och verkslällandedirektören skall före uigången av oklober månad avge årsredovisningbeslående av resultaträkning, balansräkning och förvaltningsberättelse. Årsredovisningenskall jämte revisionsberättelse inlämnas till stiftarna före uigången avnovember månad. 17 § Styrelsens och verkställandedirektörens förvaltning samt stiftelsens räkenskaper skall granskas avtvå revisorer med personliga suppleanler, vilka utses av regeringen eller myndighelsom regeringen beslämmer. En av revisorerna jämle suppleanl skall varaauktoriserade. Revisorerna utses för tre räkenskapsår. Revisorernaskall avlämna revisionsberättelse . Berättelsen skallinnehålla uttalande i fråga om ansvarsfrihet för styrelsen och verkställandedirektören. Regeringen,eller myndighet som regeringen bestämmer, beslutar, efler hörande av de övrigastiftarna, om ansvarsfrihet för slyrelsen och verkställande direktören. 18 §Myndighet, organisation eller annal organ som är intresserad av SlFU:s verksamhel kan anmäla sig till stiftelsen som intressent. Sådan intressent bör - enligt styrelsens närmare beslämmande - minsl en gång kallas till ett möte för närmare information om och diskussion kring stiftelsens verksamhet. 19 § SIFU skall senast den till statens industriverk ge in framställning om bidrag lill verksamhelen. 20 § Ersättning tillstyrelseledamot och revisor samt suppleant för sådan fastställs av regeringeneller myndighet som regeringen beslämmer. 21 § Beslut om ändring av SIFU:s sladgarfastställs av regeringen efter godkännande av de övriga stiftarna. 22 § upphöra medsin verksamhet, skall dess tillgångar överlämnas till stiftarna och fördelasdem mellan efter särskild överenskommelse. 23 § Stiftelsen är undantagen frånUllsyn enligl lagen (1929: 116) om tillsyn av stiftelser. 1979/80: 88 70 Sammanställningav remissyttrandena över SIFU-kommittens betänkande (I 1978:38) Remissammanställningenåterger, med cital, samtliga synpunkler som har redovisats. Beskrivningar avrådande ordning eller rena referat av vad ulredningen har anfört har dock intetagils med. Synpunklerna har i sammanslällningen delats in i avsnitten I. SIFU:smål och verksamhel, m. m., 2. Organisationsfrågor samt 3. Finansieringsfrågor.För en fullständig version av enskilda remissvar hänvisas till resp.remissorgan. 1.SlFU:s mål och verksamhet, m. m. 1SIFU-kommitléns uppdrag ingick inte att överväga SIFU:s roll med avseende på målsätlningför verksamhelen, arbelsuppgifter elc. Flera remissinstanser framhåller attäven dessa frågor bör ses över i samband med eventuella organisationsförändringar.Remissvaren innehåller också skilda synpunkler på bl. a. SIFU:s framlida verksamhel. "Enligldirektiven skulle del vara en särskill angelägen uppgifl för kommittén atlstudera såväl de offenlliga som de privala intressenterna. Statskontoret anseratt kommittén bältre borde ha penetrerat denna fråga, granskat samlligaintressenter samt analyserat deras betydelse och förmodade betydelse för SIFUi framtiden. Avbetänkandet framgår alt SlFU:s verksamhet kan spaltas upp i två dimensioner somvar och en ställer sina speciella krav på organisatorisk form för alt bedrivasrationellt. Kursverksamheten med dess kringsmliner är en intensiv produktionsom kräver långtgående decentralisering och anpassning (lill inlressenterna)medan bevakningsansvaret kräver en viss samordning och styrmöjlighet för atlutövas effektivt. Medlanke på att SIFU:s verksamhet finansieras genom bidrag från slaten är det docknödvändigt att se till att denna verksamhet inte tillåls konkurrera med andrakursarrangörers." "Riksrevisionsverkei(RRV) anser atl vid bedömning av SIFU:s framtida organisaiionsform ochfinansiering tre förhållanden, som statsmakterna i olika sammanhang betonat,bör tillmätas avgörande belydelse. För det första gäller att åtgärder som vidlasfrån statens sida för att främja utbildning av småföretagens personal skallvara konkurrensneulrala. SIFUskall konkurrera på lika villkor med andra arrangörer om de statliga bidragentill företagsinriktad fortbildning. Utöver den primära verksamheten kan SIFU iviss utsträckning och på uppdragsbasis utveckla och genomföra kurser även förandra målgrupper än småföretagen. Denna verksamhel skall helt finansieras genomuppdragsinläkter. Etlställningstagande till omfattningen av och inriklningen på SIFU:s 1979/80:88 71 framtida verksamhel förutsätter en analys av bl.a. konsekvensemaför SIFU av näringspolitikens regionalisering och principen om konkurrensneutraliteti statens stöd till utbildningsfrämjande ålgärder saml konkurrenssituationeninom företagsutbildningsområdet. Vidare måsle SIFU:s nuvarande kursutbud ochprofilering analyseras dels ur näringspolitisk synvinkel, dels ekonomiskt ochkonkurrensmässigt. RRV anser del angeläget atl den av får i uppdrag alt skyndsamt analysera nunämnda frågor och göra en römtsätl-ningslös bedömning av verksamhetensomfattning, personal- och lokalbehov samt etableringstakt vid omlokaliseringen.Mot bakgrund härav anser RRV att ändringen av SlFU:s organisationsform böranstå lill och samordnas med omlokaliseringen till 1981". Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) "Enligl UHÅ:s mening är en ökad samverkan mellanhögskolan och SIFU värdefull. Inom ramen för s. k. uppdragsutbildning kan myndigheler,organisationer, företag, enskilda m. fl. hos en högskoleenhet "köpa"ulbildning i form av kurser som las fram efler beställarens krav eller kurserinom det reguljära utbudet. Uppdragsutbildningen kan därför vara en lämplig vägatl ulvidga samarbetet. Den organisationskommitté som föreslås bör få i uppdragall i sill arbele beakla de möjligheter lill samverkan med högskolan som gesbl. a. genom SIFU:s beslutade lokalisering till , där del finns en slallighögskoleenhet." "När det gäller ulbildning av ansvariga arbetsledareinom byggfacket bör del ankomma på SIFU att även utarbeta regler förkunskapsprov. Härigenom blir det lättare för dem som önskar skaffa sigbehörighet all vara ansvarig arbetsledare all dokumenlera all de harerforderliga leoreliska kunskaper." "SIND anser emellertid all del är mer angelägel alt SIFU:sroll i näringspolitiken klarl definieras och all erforderiiga ekonomiskaresurser slälls lill SIFU:s förfogande. I annat fall saknar den förändradeorganisationsformen betydelse. 1 avtalet och stadgan för den föreslagna stiftelsen och uppgifter definierats. Av dessa framgår att det endastär olika utbildningsaktiviteter stiftelsen skall ägna sig ål. Som påtalats iandra sammanhang bl. a. i småförelagsproposilionen 1977/78: 40 kan inle enverksamhet isoleras från andra aktiviteter. Utbildningen är en del i en rad insalseroch åtgärder som erbjuds småföretagaren. SIND förordar därför att stiftelsens ändamåisparagrafges en vidare utformning enligt samma modell som gäller för SIFU . SIND har i sitt remissvar över ulredningen om statligpersonalutbildning SOU 1976:61 framfört synpunklen all SIFU skulle få ansvaretför den tekniska utbildningen inom statsförvaltningen. Enligl SIND skulle denna 1979/80:88 72 kunna vara en av grundstenarna i SlFU:s verksamhet och SINDanser del beklagligl all ulredningen inle berört denna fråga närmare." "SP vill därutöver framhålla det angelägna i atl SIFUinte bygger upp egna resurser för teknisk utvecklingsverksamhet eller för lekniskprovning och konlroll. SP hoppas aU SIFU efter omlokaliseringen lill imöjlig omfattning replierar på SP:s kunnande och resurser." "Nämnden vill dock betona att även om målgruppen för SIFU:sverksamhet allt framgent - i första hand - skall vara företag påsmåförelags-området är det värdefullt att SIFU:s kursutbud kommer även de medelstoraoch större företagen samt den offentliga seklorn lill del." "Vi vill därutöver underslryka viklen av alt deutbildningsbehov på småföretagsområdet som förmedlas genom de regionalautvecklingsfonderna ges en framskjuten position inom SIFU:s verksamhet." "Man bör vidare koncentrera sig pä deutbildningsområden och branscher där inle marknaden har etl fullgoU utbud. SIFU:sengagemang inom del företagsadminislraliva områdel bör därför kunna begränsasmed hänsyn de goda möjligheler som där redan erbjuds." "Den satsning som har skelt på deregionala utvecklingsfonderna kommer dessulom sannolikl all på olika säU ökaunderlaget för SIFU:s verksamhel. Kommittén har dock inle haft lill uppgift altbehandla verksamheten vid SIFU och den har inte heller närmare sökt definiera SIFU:sroll i industripolitiken. LO anser dock atl en precisering av SlFU:s roll iindustripolitiken bör göras i samband med en eventuellorganisationsförändring." "Det är realistiskt aU inse att en intressekonfliktskulle kunna uppstå mellan oss och SIFU med hänsyn till all vi delvis harsammanfallande mål. DeUa blir särskilt väsentligt aU beakla vid en konstruktionför SIFU som den föreslagna, där näringslivets organisationer är med somstiftare. Vi skulle uppskatta om SIFU verkligen utvecklas lill enorganisation som är specialist på utbildning för de mindre företagen. Vi skullei en sådan situation väl kunna tänka oss aU SIFU marknadsförde och genomfördeäven vår utbildning i de mindre förelagen. En sådan situation förutsätteremellertid en samplanering och eU ömsesidigt hänsynslagande." "SIFU bör i sina kontakter bedöma samtligapersonalkategoriers utbildningsbehov, inte bara förelagsledningens. I samband med att SIFU överfördes lill industriverket varett motiv all SIFU skulle lillgodogöra sig den information som fortlöpandekommer fram i de industripolitiska utredningarna. Dessulom var tanken all SIFU 1979/80:88 73 skulle kunna spela en roll i samband med industriverketsbranschprogram. Erfarenhelerna visar att det varit svårt att leva upp tilldessa målsättningar. TCO anser emellertid att ambitionerna att uppnå ettsådant erfarenhetsutbyte bör bibehållas. 1 stadgarnas 2 § anges all SIFU:s kursaktiviteter bör omfattaområden för småföretagens hela verksamhet, t. ex. teknik och ekonomi. Det är viktigt att SIFU ges denna breda inriklning påsmåföretagens problem. Som framgår av organisationen har SIFU en stark tekniskinriktning. torde olika områden inom ekonomi och adminislralionbli allt viktigare för småförelagens utveckling. I både 2 och 3 §§ anges förutsättningarna föruppdragsverksamhet. Det bör framhållas atl denna inte får bli av sådanomfattning atl resurserna ej räcker för utveckling av den löpandekursverksamheten." för utvecklingsfonderna i Stockholms.Södermanlands, och "Utredningsuppdraget har på ett olyckligl sätlbegränsats lill att endast gälla organisaiionsform, och ej behandla den viktigaslefrågan nämligen: Vilka möjligheter SIFU har att uppfylla nuvarande och framtidamål för verksamheten. I första hand gäller deUa koncentrationen tillsmåföretagssektorn. Det krävs en starkare styrning och konlroll av den statligabidragsverksamheten så att större företag får stå för sina kostnader även i såkallade öppna kurser." "Vi vill i detta sammanhang särskilt omnämna att SIFUunder skapat en stark ställning i egenskap av utbildningssakkunnig iäldre hani-verksteknik. Det är självklart att sådan verksamhel endasi till enmindre del kan ävgiftsfinansieras.