prop · G303175 · 1979-12-31 00:00:00 — Närdel gäller vanlig sallat ligger mänadsmedelvärdena sä högt alt den föreslagna minimivikttullennormalt aldrig kommer all utgå. Tillsammantagetkan noteras alt de föreslagna minimivikttullarna för morötter, vilkål, rödkåloch sallat får en mycket liten skyddseffekt sett såväl från totalskyddssynpunkt som från en isolerad lågprissynpunkt. Eflersom vinsten iskyddseffekt för dessa produkler blir liten måste de administrativa problem ochde kontrollsvårigheter som uppkommer få stor belydelse i sammanhanget. 1yttrande över Irädgårdsnäringens belänkande, anfördestyrelsen bl. a. följande. Trädgårdsvaruområdet är svårbemästrat från tulltaxerings- och kontrollsynpunkt - ochdetta oavsell vilken tullprocedur som lillämpas. Detla beror bl.a. på attimporten i stor utsträckning äger rum utom ordinarie 1979/80:175 78 tullklareringstidoch ofta kräver en snabb behandling. Varusortimentet varierar i hög grad beroendepä bl.a. varornas art, kvalitet, odlings- och inköpsslälle m.m. Fastställandeeller kontroll av vikt är mot denna bakgrund avsevärt lätlare än kontroll avuppgivna fakluravärden. Priset för varor inom irädgårdsområdel fastställs mångagånger efler tidpunkten för införseln, vilket är administrativt och kontroltmässiglbetungande för . En rimlighetskontroll av värden ter sig för entulltjänsteman oftast mycket vansklig. Kontroll av uppgivna fakturavärden kanvisserligen göras vid bokföringsgranskning hos importörerna men även en sådankan inom trädgårdsvaruområdet mänga gånger inte ge tillfredsställande resultatav de skäl som framförs i yttrandet till . Beträffandevärdetullar som är kombinerade med minimitullar beräknade efter vikt kan sägasalt de - under förutsättning alt vikttullen sätts tillräckligt högt - ger enbättre skyddseffekt mol prisbilliga varor än enbart värdetulldelen i en sådankombinerad lullsals. Men samma verkan mot lågprisimport erhålles givelvis med enbariviktdelen. Kontrollproblemen för värdedelen i sådana kombinerade tullsatserblir självfallel lika besvärande som kontrollproblemen för rena värdetullar.Härtill kommer de särskilda svårighelerna i det praktiska handhavandel av kombineradetullsatser när fräga är om sändningar med mänga olika slags varor. Enbedömning av om vikt- eller värdetull skall utgå i sådana fall mäste göras förvarje varuslag, ja, i vissa fall l.o.m. för varje enskild vara för sig,exempelvis då varorna - som levande växter med varierande vikt - säljs eflerstyckepris, men den specifika tullen beräknas efler vikt. Styrelsenhar - i enlighet med önskemål frän frukt- och grönsaksimporlörer haflen genomgång av importförfarandel med representanter för ett 40-talimportföretag i grönsaks- och fruklbranscherna. Genomgången har visal altproblemen när det gäller atl beräkna tullen för konsignationspartier av sådanavaror som är belagda med värdetull eller alternativ värdetull/vikttull till ochmed blir större både för importörerna och lullverkel än vad som framgick avyttrandet . Motsvarande erfarenheter har gjorls i andraländer där - som i avsteg görs frän de allmänl antagna reglernaför fastställande av tullvärde. En kombinalion av värdefull och minimivikttullgör problemen än mer svårbemästrade. Även om de föreslagna minimivikllullarnamer sällan kommer alt lillämpas, sä erfordras dock en jämförelse mellanalternativen värdetull och viktlull för varje enskild varupost. En importsändninginnehållande varor i olika prislägen kan således inte bedömas som en enhet näralternativa tullsatser finns. Till detta kommer alt stora svårighelerföreligger att kontrollera att prisöverföringar inte görs i import-fakturormellan olika säsonger eller olika produkter för att undvika att minimivikttullartillämpas (exempelvis höjning av fakturerade värden för tullfriaträdgårdsprodukter från samma leverantör). Detbör noteras atl de angivna administrativa svärighelerna och kontrollproblemeninte föreligger vid en lillämpning av rena viktlullar. Även om det bedöms varabesvärande atl återgå till enbart vikttullar så vill styrelsen ändock påpekaatt detta vore den mest ändamålsenliga lösningen för alla trädgårdsprodukter.Vikttullarna bör i sä fall anpassas lill del reella skyddsbehovet ochkontinuerligt jusleras med hänsyn till bl.a. penning-värdeförsämringen. En sädanjustering föresläs för övrigt av utredningen i samband med kombineradetullsatser. 1979/80:175 79 3 Importminimiprissystem på tomater och slanggurka Lantbruksstyrelsentillstyrker utredningens förslag och anför vidare: Dennivå på importprisema som enligt förslagel skall nås för all reglerna om minimivikttulleller tilläggsavgift skall tillämpas innebär att åtminstone hitlills endast iundantagsfall det genomsnittliga importprisel legat under denna nivå. Systemetkommer därför knappast all fördyra imporlproduk-lerna i för konsumenternamärkbar grad. Däremot bör systemet ha förutsättningar att få en stabiliserandeeffekt pä den svenska prissättningen. Del kan därmed bidra lill tryggareförhållanden för de i näringen verksamma vilket ingår i målsättningen förträdgårdsnäringspolitiken. erinrar om atl tomater och slanggurka odlas under glas och alt deär av stor belydelse för svensk handelsträdgårds-näring samt atl produktionenhar drabbats mycket hårt av de snabbt stigande energipriserna varför etteffektivare skyddssysiem än vad kombinationslullarna ger krävs för all säkrafortsatt odling. Dådet inle förefaller helt klarl om tullen kommer atl räknas på faktisktimportpris eller minimiprisel vill riksförbundet deklarera sin uppfattning atl imporlprisinklusive tull bör uppgå till etl lägsta belopp om 3:50 för lomat och 3 kronorför slanggurka. har inget atl invända mol de föreslagna importminimipriserna. är importmlnimipriset den effektivare av de föreslagnaskyddsåtgärderna. skulle därför helst ha sell all denskyddsformen införts för samtliga produkter som f. n. är i behov av skydd. Nubör islället efter en kort försöksperiod de båda skyddsmetodema ulvärderas. Pägrundval av resultaten bör sedan enligt produkl införasett så effektivt skydd som behovet påkallar. Dessulom bör möjlighelen skapasalt med kort varsel uividga skyddet till att omfatta flera produkler. Riksförbundetanser vidare atl de föreslagna åtgärderna bör genomföras ,helst före årets säsong. Eventuellt återstående GATT-förhandlingar för tomatbör inle hindra införandet av lågprisskydd för de övriga produkterna. Medrelativt korla intervaller bör behovet av det särskilda lågprisskyddetsedan omprövas, såväl beiräffande vilka produkter som skall omfattas av det somden nivå skyddel skall ligga på. Riksförbundetvill även framhålla behovet av en aktuell helst daglig importstatistik vilkenskulle möjliggöra etl snabbare inrättande av kortvariga skyddsålgärder vilkeli sin lur skulle medge effeklivare skydd i den akuta situationen. Med en sådanstatistik skulle enligt riksförbundet behovet av importskydd kunna utvärderaspå ett helt annal sätt än vad nu är fallet. 1979/80:175 80 instämmer med utredningen i alt tomater och slanggurka har enmycket stor betydelse inom den svenska Irädgårdsproduktionen och anser detdärför ytterst angeläget all åsladkomma elt verkningsfullt skydd mollågprisimport för dessa båda produkter. Alt kombinera de av riksdagenbeslutade värdetullarna med importminimipriser anser förbundet vara del bästaskyddssystemet. De av utredningen föreslagna importminimipriserna är dockenligt förbundel myckel låga. Oavsett den tekniska lösningen är del därförangeläget att del sammanlagda gränsskyddel (imporlminimipris + tull) kommer attuppgå till /IOO kg för tomater och /IOO kg för gurka.Förbundet anser alt de föreslagna ätgärderna bör genomföras så snart sommöjligt. Förbundet anför vidare. Förden svenska tomatodlingen är läget ytterst allvariigl genom atl EG under visstid subventionerar sin exporl av tomater. Denna subvention, eller exportreslitutionsom EG benämner den, uppgick lill per kg. Den svenska tomaltullenpå per kg reduceras därigenom . Elt sådant förfaringssätt kan vifrån den svenska trädgårdsnäringens sida inle acceptera. TRF kräver därföråtgärder från regeringens sida, som eliminerar reslilutionens skadliga effekterför den svenska lomatodlingen. begär därför, atl regeringen konstruerar elt lågprisskydd förtomater, som även eliminerar de skadliga effeklerna av EG-subventionen på dennaprodukl. Del kan ske genom del av trädgårdsnäringsutredningen föreslagna importmlnimipriseteller genom all värdetullen kombineras med en minimivikttull, som då inte fårunderstiga . Förtomater liksom för övriga aktuella produkler är det angelägel all man på sammasätt som beslutat för matlök och potatis har kombinalionstull underhela tullperioden. Om man jämför , visar del sig nämligen, attlågprisimport förekommer vid olika lidpunkter . Ofta döljsdenna lågprisimport av ett högre medelpris under månaden. Då emellertid dessalågprispartier är mycket marknadsslörande, bör kombinalionslullar finnas underhela lullperioden. Så är också EG:s lågprisskydd utformat. anser att importminimipriser för tomater och gurka skullefördyra produklerna för konsumenterna och atl etl sådant system innebär enadministrativt otymplig åtgärd som är alltför läll alt kringgå. Påträdgårdsområdet bör enligt grossistförbundet prisavhängiga skyddssystemavvisas, såsom redan skelt på andra varuområden. Grossistförbundelanför därutöver följande. Fråganom prisavhängiga skyddssysiem har som bekant lidigare övervägts vid fleratillfällen, i första hand med lanke på tekoimporten. Del brukar då framhållas,alt sådana syslem ofta är svåra att administrera, bl.a. med hänsyn till uttagetav en varierande utjämningsavgift för atl uppnå ett faslslälll grundpris. Svårighelerföreligger också att fastställa etl 1979/80:175 81 lämpliggrundpris, eftersom man uppenbarligen snabbi möter starka producentkrav på engrundprisnivå, som skyddar de inhemska produktionskostnaderna. Importminimipriserkan endast vara motiverade för att motverka sådana marknadsslörningar, som fördel egna landets produklion försvårar eller omöjliggör en successiv anpassningtill på ändrade konkurrensförhållanden eller för alt skydda enberedskapsproduktion. De kan däremot inte gärna tillgripas som etl ordinariegränsskydd. Somhr framhåller i det särskilda yttrandet har imporlminimiprissystemelav Trädgårdsnäringsulredningen getts en så generell utformning, alt del iprincip kan avskärma införsel även i de fall, då elt lägre importpris än detfastställda minimipriset beror pä en effektivare produktion i exportlandet äni . Detta kan, som också sägs i yttrandet, inte vara godtagbart frånallmänna synpunkier. Vidarekan ifrågasättas, om ett importminimiprissystem är tillåtet enligt den nya lullvärdekoden,som för svensk del kommer atl tillämpas fr. o. m. . Tilläggslulleninnebär också som ovan framhållils problem när det gäller att skilja på importav varor, som på grund av sin kvalitet eller kondition är lågl prissatta, ochspeciella lägprispartier. Vidsidan av problem, som gäller faslslällande av grundpriset, finns uppenbararisker för etl kringgående av prisavhängiga älgärder genom en skenhöjning avprisnivån. Möjligheterna alt genomföra en kontroll av prissättningen är ocksåbegränsade genom del tillämpade tulldeklarations-förfarandet. Denlojala handeln måste kräva sådan ålgärder, att man inte kan sätta eventuella lilläggstullarur spel genom dubbelfakturering, kreditnotor etc. har man i Sverigeavvisat importminimiprissystem främst med hänsyn till de stora frestelser attkringgå bestämmelserna som systemet innebär och att i prakliken transaktioner isådant syfle är mycket svära att kontrollera. harför sin del inte kunnat anföra några nya skäl, som ger anledning all frångå denhittillsvarande avvisande inställningen lill prisavhängiga skyddssystem iSverige. Föreningenvill slutligen undersiryka uttalandet i det särskilda yttrandet atl del ärmycket svårt atl inse systemets av ulredningen uppgivna stora fördel för konsumenterna,eftersom de åsyftade jämna priserna av allt att döma kommer atl ligga på enförhöjd genomsnittlig prisnivå. Överhuvudtagel har såsom utvecklas i detsärskilda yttrandet utredningen knappast gjort någon avvägning av sina förslagi förhållande till konsumentintresset. erinrar i detta sammanhang om de synpunkter som framfördes inämndens yttrande av (Dnr 409-665/78) över Irädgårdsnäringensbetänkande (SOU 1978:51). Däri pekade nämnden på ett flertal problem som mötervid användningen av minimipriser, bl. a. svårigheterna att effektivikontrollera att dessa tillämpas på avsett sätt, möjligheterna att kringgåsystemet samt den krävande administrativa belastningen. Nämnden framhölldärvid dessutom att de fall av marknadsstörande import som av Irädgårdsnäringenvid enstaka tillfällen påståtts förekomma vid närmare granskning visat sigsakna större betydelse, varför införandet av ett importminimiprissystem skullevara en alltför långtgående åtgärd. Sommotiv för sitt nu presenterade förslag till importminimipriser för 1979/80:175 82 tomateroch gurka lalar utredningen om risken för atl "produktionen skall ävenlyrasgenom de ständigt återkommande importslörningarna". Om man härvid har iåtanke möjlighelen av väsentlig skada eller hot om väsenllig skada för densvenska näringen till följd av dumping frän exportländernas sida exempelvisgenom etl myckel högt exportstöd i EG som åsidosätter effekten av en vikttull -vill nämnden erinra om de möjligheter som slår till buds genom Artikel VI (antidumping-och utjämningstullar) och Artikel XIX (nödfallsåtgärder beträffande import avsärskilda varor). Kommerskollegiumpekar på att förslaget i praktiken får samma effekt som en extra lull och dessulomunder vissa förhållanden även kan jämslällas med kvantitativa restriktioner.Kollegiet anför vidare. OmSverige frigör sig från gällande lullbindning för tomater föreligger inget formelllhinder från GATT-synpunkt att införa sysiemel, givetvis under förulsältning attdet ulformas så alt del inte i prakliken får samma effekl som ell importförbud(och atl lullberäkning sker i enlighet med tullvärdekod - se nedan). Detkan dock noleras att importminimi-prissystemen tenderar att uppmärksammasinternationellt i högre grad . a. har inom EFTA krilikenskärpts mol de länder som infört importminimipriser för industrivaror. Omalltfler länder tillgriper möjlighelen all införa minimiprissystem motimporten kan detta enligt kollegiels mening på sikl få långtgående negalivaåterverkningar pä världshandelns utveckling, vilkel framför allt skulle drabbaett land som med dess slarka utrikeshandelsberoende. Därför bör somallmän princip dylika åtgärder tillämpas ytlerst restriktivt och endast i falldär skaderekvisitet är uppfyllt. Kollegietvill vidare erinra om den i MTN framförhandlade överenskommelsen omtillämpning av artikel VII (den s. k. lullvärdekoden), vilken för svenskdel kommer att tillämpas frän . Enligt kodens huvudregel(artikel 1) skall tullvärdel vara varans transaktionsvärde, dvs. det pris sombetalas för varan vid export lill det land där förtullningen skall ske. Altsåsom det tycks föresväva ulredningen basera lullvärdeberäkningen för tomateroch gurka pä importpriset uppjusterat med en tilläggsavgift är därför inteförenligt med kodens bestämmelser. I kodens artikel 7 förbjuds dessutomuttryckligen användandet av minimi-tullvärden som bas för lullvärdeberäkningen. Detsystem med importminimipriser som utredningen föreslår synes ha haft EG:ssystem med referenspriser för frukt och grönsaker som förebild. Ulredningen haremellertid funnit EG:s syslem vara alllför adminislralivt betungande och inteägnat atl på etl nöjaktigt sätt kunna lösa behovet av ett svenskt skydd motlågprisimport. Utredningen har därför konstruerat etl enklare syslem som mananser kunna fungera lill följd av den tullprocedur som tillämpas i Sverige.Det av utredningen föreslagna systemet skiljer sig från EG-systemet på en radolika punkler. a. las i del svenska systemet inte hänsyn till säsongmässigaförändringar i prisnivåerna. Ej heller beaktas prisskillnader till följd avolika kvaliteter. Vidare redovisas ej i förslaget hur minimiprisnivåerna ifortsättningen skall fastställas. Eflersom utjämningsavgiften enligt ulredningsförslagelskall beslämmas på grundval av prisei på den individuella leveransen torde detladessutom innebära atl de inhemska producenierna i praktiken kan omöjliggöra im- 1979/80:175 83 portgenom alt hålla priserna något under minimiprisnivån. Ävenom ulredningens förslag således innehåller oklarheter säväl vad beträffarsystemels utformning som tillämpning synes det dock i jämförelse med EG-systemetge större utrymme för automatiska och godlyckliga ingripanden. Härigenom ökargivetvis risken för handelspolitiska komplikationer. Med hänsyn härtill ochtill del förhållandet alt utredningen enligt kollegiet inte heller här kunnatklart dokumentera behovet av så långtgående åtgärder som föreslås kan kollegielej tillstyrka förslaget vad avser importminimipriser för tomater ochslanggurka. Stockholmshandelskammare ifrågasätter om inte utredningen har tagit alltför lätt på det merarbeteett sådant system medför då man anser atl ett minimiprissystem vid import kanutformas så att en omfattande administration undviks. Det torde enligthandelskammaren inte kunna genomföras utan ökade insatser från bl. a.tullmyndigheternas sida, vartill kommer den svåra avvägning som fastställandetav minimipriser innebär. För att vederbörlig hänsyn skall kunna tas till deolika parternas iniressen torde enligt handelskammaren inle kunna uteslutasbehovet av särskilda förhandlingar. Generaltullstyrelsenanför i sitt yttrande över utredningens förslag i denna del. Förtomater och slanggurka föreslår utredningen ett importminimiprissystem.Beskrivningen i utredningens promemoria ger inte någon klar bild av hur ettsådant system skulle fungera i praktiken. Påståendet alt "det sammanlagdaskyddet (tilläggsavgift och tull)" för tomater kommer alt uppgå till 3,50kr/kg kommer - med det av ulredningen föreslagna skydds-systemet - att gällaendast i tvä fall nämligen då importpriset pä tomater är antingen ell öre perkg eller nägot per kg. Del mest sannolika är mol denna bakgrund attulredningen i själva verket menar atl lomatpriset "fritt förtullat"blir per kg vid ett verkligt imporlpris av högst per kg. Ärinköpspriset högre blir däremot priset "fritt förtullat" högre. Detär vidare oklart vad ulredningen avser med ullrycken "genomsnittligtpris", "importprisel" och "prisnivån" i första ochandra slyckena på sid. 20 i promemorian. Detär sålunda svårt alt i delalj bedöma effeklerna i olika hänseenden av delföreslagna minimiprissystemet. 1 del följande lämnas dock vissa allmännasynpunkter på sådana syslem, främst med hänsyn lill tullverkels handläggnings-och kontrollproblem. början bör det fastsläs att det inle synes bli möjligt att tillämpa importminimiprissystemenligt den tullvärdekod som utarbetats inom ramen för de under år 1979avslutade GATT-förhandlingarna. Enligt artikel 1 skall nämligen del pris somhar betalats eller skall betalas för varan läggas till grund för lullvärdeberäkningen.I artikel 7, moment 2 (O och (g) föreskrivs för övriga fall uttryckligen atltullvärde inte får fastställas med stöd av minimilullvärden eller godtyckligaeller fingerade värden. har accepterat koden, och de nya bestämmelsernakommer atl införas . Minimipriserhar övervägts för alt komma till rätta med lågprisimport avtextil- och konfektionsvaror. Orsaken härtill är atl prisav- 1979/80:175 84 hängigaskyddssystem lill sin verkan ålminstone teoretiskt ger ett effektivt skydd motimport av varor med exceptionellt låga priser. De medverkar inte till atlkonsumentpriset trappas upp onödigtvis för dyrare varor eller högkvalilativavaror. Trotsdessa fördelar från konkurrenssynpunkt har några prisavhängiga syslem inleinförts i . Detla har sin förklaring i alt sädana syslem är svära althantera i elt löpande importflöde och inrymmer stora kontrollproblem. Delgäller exempelvis att skilja "lågprisvaror" från lågkvalitativavaror, alt definiera dessa, allmänt och i tulltaxan, och alt fastställa jämförelseprisersom är normala med ulgångspunkl frän bl a. svenska produk-lionsförutsältningar.Vissa av dessa problem kan vara mindre på iräd-gårdsvaruområdet, exempelvisdefinitionsproblemen, medan andra är slörre, exempelvis det förhållandel attpriserna varierar starkt även under relativt korta lidsperioder. De av utredningenföreslagna jämförelsepriserna för gurka och tomat är ej underbyggda med enanalys i egentlig bemärkelse. Än mindre har berörts av vem och pä vad sättjämförelsepriser fortlöpande skall fastställas. Svagheten hos prisavhängigasyslem är dock främst risken för skenhöjningar av fakturapriser.Mellanskillnader kan aniingen föras över på tullfria varor, som faktureras lilllägre priser än de överenskomna, eller föras över lill importören genomsärskilda kreditnotor. Pengar kan också länkas föras över på importörens konloi exportlandet eller i annat land. Sådana lendenser sägs ha förekommitexempelvis när vissa länder fillämpade minimipriser vid exporl av vissafrukter. Åtgärder av dessa slag är mycket svåra all komma lill rätla med. Givetvisbör man inle räkna med att oegentligheter skulle förekomma mer allmänt. I denmån de förekommer förorsakar de emellertid besvärande snedvridningar ikonkurrensen. Det är i slor utsträckning detla skäl som gjort atl prisavhängigaskyddssysiem inte har tillgripils av . Det kan för övrigttilläggas att ett minimiprissystem av den föreslagna typen icke synes stå i överensslämmelsemed konventionen angående varors tull värde (jfr 6§tullförordningen, SFS 1973: 979). 3.1Tullen på tomater (07.01.701 och 702) Sverigesfrukt- och grönsaksdistributörers förening anför i denna del följande. Förtomater föreslås, all värdetullen om kombineras med elt minimipris om 3kr/kg för tullperioden . Systemet är endast skisserati promemorian och det är därför svårt att bedöma verkningarna mera i delalj.För tomater anger utredningen produktionskostnaderna 1979 till /kg ochförmodar, alt de 1980 kommer atl närma sig /kg. Importpriset är i allmänhellägst under seplember, men några speciella lågprissändningar torde knappastförekomma utan det är normalt fråga om genomgående jämförelsevis låga priserberoende på en effektiv produktion i vederbörande exportländer. Somframhålls i det särskilda yttrandet var förhållandena för tomater av extraordinär natur /pä grund av en viss överproduktion iHolland och en samiidigi minskande efterfrågan från konsumenterna både ute iEuropa och i . Om man fastställer en sådan ordning alt import ej ullåts lillpriser /kg cif utan tilläggsavgift, fördyras en mycket stor del avimporten /september. Skulle det anses nödvändigl atl öka gränsskyddelunder , bör Prop, 1979/80:175 85 dettaenligt vår mening inte ske genom elt importminimiprissystem utan i ställetgenom en lämpligt avvägd vikttull. Utredningens tal om "ständigt ålerkommandeimportstörningar" är egendomligt. Egentligen borde man väl lala om svenskproduktions brislande förmåga att priskonkurrera med importvaror på grund avolikheter i kostnader, arealutbyte m. m. trots de betydande prisfavörer, sominhemska tomater har på marknaden. Som nämns i det särskilda yttrandet haremellertid förhållandena i många avseenden varit speciella och detär knappast Iroligl, alt de kommer atl upprepas. I utredningen anfördauppgifter om svenska produktionskostnader upp mol /kg innebär priser, somär helt orealisliska från konsumentsynpunkt och som måste leda till en vikande eflerfrågan.Svensk lomatodling syns därför stå inför belydande problem på grund avkostnadsutvecklingen. Kommerskollegiumullalar beiräffande ulredningens förslag i denna del bl.a. följande. Förtomater (16/4-31/10) föreslår ulredningen elt minimipris som inledningsvissätts till /kg. Genomsnittspriset för importen av tomater har under 1979för den lullbelagda perioden varierat mellan /kg (september) och 4: 54(juni). Det låga prisei under seplember månad 1979 får dock ses mot bakgrund avde exceptionella förhållanden som rådde på tomalmarknaden pågrund av överproduktion i Nederiänderna. Till detta kommer EG:s system medexportsubventioner som för tomater utgått med ca /kg.