prop · G303103 · 1979-12-31 00:00:00 — Vapenfrinämndens kansliorganisalion i Siockholm omfaltarca 15 tjänster, varav tre avser fast anslällda ulredningssekreterare. Förmerparlen av nämndens direkta konlakl med de sökande svarar regionala uiredare,f, n, ca 130. Utredarna rekryleras frän arbeisområden där man kan förvänla siggod praklisk erfarenhet av molsvarande ulredningsarbele. Arbelel ulförs molarvode. Den ökade lillslrömningen av vapenfriansökningar har gjortdel nödvändigl för nämnden att engagera ell visst anlal personer pä . Uiöverde tre centralt placerade uiredningssekreterarna disponerar nämnden sexijänster för fasta utredningssekreterare med regional placering ule i landel.Under senare år har anlalel uiredningar legat på ca 2 300 varav dedellidsengagerade utredarna svarat för ca 1 500. Kosinaderna för den nuvarandeutredningsverksamheten beräknas till omkring 3,5 milj, kr, . Genom den nya vapenfrilag (1966:413, ändrad senasl1978:524) som trädde i kraft har utredarnas uppgiflerförändrats. När vapenfrinämnden har fäll in en ansökan om vapenfri Ijänstkallas den sökande lill samlal med en uiredare. Dennes uppgifl är bl, a, allklargöra innebörden av vapenfrilagens förutsättningar för vapenfri ijänsl samlall informera den sökande om den vapenfria tjänsten och om konsekvenser av hansställningslagande. Under samtalet bör ocksä klargöras den sökandes lämplighetoch inlresse för olika allernaliv av vapenfri Ijänsl. När ansökan om vapenfri Ijänsl har beviljats överlämnasärendel till vapenfriseklionen inom (), vilken hartill uppgifl all svara för den fortsatta handläggningen, AMS skall föraregisler över de vapenfria, beslämma slag av och lidpunkl för tjänstgöring,ulöva DelllA:7 Skr 1979/80:103 418 lillsvn över utbildning och tjänstgöring saml redovisakostnader för och intäkter av vapenfriverksamheien, Vapenfriseklionen omfallarf, n. drygl tjugotalet tjänster, Vapenfriverksamhelens omfattning bestäms av regeringengenom en ram i anlal tjänslgöringsdagar. Denna ram har under de senasle årenmedgivii inkallande av ca 1 500 vapenfria tjänslepliktiga . Delta antalhar emellertid inle fulll ul molsvaral den ökade lillslrömningen av personersom beviljals vapenfri ijansl. redovisades ca 2 800 vapenfriatjänsteplikliga som väntar på atl fä göra sin grundutbildning. Väntetiden är f.n. drygl tvä år. En slor del av vapenfrisektionens arbete beslår i atlförhandla med myndigheter och organisaiioner om lämpliga tjänstgörings-allernalivoch atl se till alt den vapenfrie får en kvalitativt godlagbar utbildning.Della arbele ökar nalurliglvis genom den vidgning av möjlighelen all fåvapenfri tjänst som den nya lagstiftningen innebär. 1 regeringens proposiiion 1977/78:159 om ändring i lagen(1966:413) om vapenfri ijänsl m. m. anförde föredragande statsrådet, alt haninle var beredd all förorda någon förändring av organisationen saml allnuvarande uppdelning på departemenl t. v, borde beslå, men uttalade sig för altden framlida adminislralionen inom AMS av de vapenfrias ijänslgöring m. m. ochbehovet av personal härför närmare övervägdes. Vid behandling av proposilionen underströkförsvarsulskoltel vikten av atl vapenfriverksamheten organiserades på elländamålsenligt säll och gavs tillräckliga resurser. Försvarsulskollet ansågockså all AMS även i forlsätiningen borde svara för den verksamhel som gällerde vapenfrias placering lill Ijänslgöring och därmed sammanhängande frågor.Forlsaila överväganden härom borde, enligt utskottet, inkludera frågan ominrättande av en särskild delegaiion för vapenfriverksamheien sammansatt avförelrädare för allmänna intressen och med represenlanler för de slörre uibildningsanordnarna. En översyn av administrationen och organisalionen av devapenfrias tjänstgöring m. m. bör nu ske. Jag förordar mot denna bakgrund alten särskild uiredare tillkallas för atl se över administrationen av helavapenfriverksamheien och i förekommande fall avge förslag till organisaloriskaförändringar och dimensionering av organisalionen. En allmän utgångspunkt för ulredningens arbete bör varaatt skapa en sådan organisalion all den ger en ralionell och smidig hanteringav vapenfriverksamheten. Härvid bör särskilt granskas om del går att uppnåadministrativa fördelar m. m. i kontakterna mellan de myndigheter och deorganisationer som handhar vapenfrifrågorna och de myndigheter ochorganisationer som anordnar utbildning av vapenfria tjänsteplikliga. Utredaren bör överväga ålgärder som gör del möjligt atleffektivt använda de samlade administrativa resurserna för vapenfriverksamhetenvarvid också bör beaklas organisationens uppgifl atl förhandla med demyndigheter och övriga organ om atl bereda plals för de vapenfria. Utredarnabör också ge förslag till en lösning av budgeterings- ochkostnadsfördelningsfrågorna. En arbetsgrupp inom AMS har i samband med den nyavapenfrilagens ikraftträdande , gjort en intern översyn avstyrelsens vapenfriseklion, I rapporten av vapenfriverksamheten inomarbetsmarknadsverket, föreslås bl, a, att vissa uppgifler av framför alltpersonalvårdskaraktär delegeras lill utbildningsmyndigheierna. all främslsamarbetet med kommunerna decentraliseras lill länsarbelsnämnderna. och atl,för vissa regisleruppgifler, man bör kunna utnyttja värnpliklsverkels 419 Kommittéer:Arbetsmarknadsdepartementet Del II A:8 datasystem, AMS slyrelse har tagil sliillning lill dennarapport. Jag bedömer en decentralisering avvapenfriadminislralionen som värdefull. Utredaren bör, med beaktande av AMSulredning, undersöka förutsättningarna för och det ändamålsenliga i allengagera länsarbelsnämnderna i arbelet bl, a. med ulplacering av de vapenfriapå ijänstgöringsslällen saml uppföljning av ulbildningen. Uiredaren bör i detta sammanhang även analysera för- ochnackdelarna med del av försvarsutskott uppmärksammade förslaget ominrättande av en särskild delegaiion för vapenfriverksamheien sammansau avföreträdare för allmänna intressen och med represenlanler för de slörreutbildningsanordnarna. Ulredningsarbelet bör bedrivas i nära konlakl med deorganisaiioner och myndigheler som berörs av vapenfriverksamheien liksom ävenmed förelrädare för vapenfria arbetsgruppen. Beträffandepersonalorganisationerna skall utredaren under arbetets gång informera /SR,SF, TCO-S och bereda dessa lillfälle atl framföra synpunkier, I denna fråga har jag samråll med chefen förförsvarsdepartementet. Jag vill erinra om regeringens lilläggsdirekliv lillsamiliga kommilléer och särskilda uiredare angående finansiering av förslag m,m, (Dir 1977/ 78:40), Utredningsarbetet skall bedrivas skyndsamt och om möjligtsluiföras under innevarande budgelår. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemsläller jagall regeringen bemyndigar chefen för arbelsmarknadsdeparlemenlel - all tillkalla en särskild uiredare med uppdrag atl göraen översyn av adminislralionen och organisalionen av vapenfriverksamheien -all besluta om sakkunniga, experler, sekrelerare ochannal bilräde ål uiredaren. Vidare hemsläller jag atl regeringen föreskriver allkosinaderna skall belasla lolfte huvudlilelns kommilléanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Arbetsmarknadsutbildning och utbildning i företag Departementschefen, statsrådet , anför. Arbetsmarknadsutbildning är den vuxenulbildning somsamhällel tillhandahåller av arbetsmarknadspolitiska skäl, Arbetsmarknadsulbildningen är elt komplement lill detreguljära utbildningsväsendet och kännetecknas av alt den slår direkt lillarbetsmarknadsmyndigheternas förfogande. Dess huvudsakliga uppgift är atlstärka dem som har en svag ställning pä arbeismarknaden och lillgodoseangelägna behov av yrkesutbildad arbelskraft, Arbelsmarknadsulbildningen Del 11 A:8 Skr 1979/80:103 420 är friimst förbehållen arbelslösa vuxna ochpersoner som riskerar arbeislöshel, Efler hand har även andra givits möjlighelall della i arbetsmarknadsutbildning, främst genom tillkomsten avbrislyrkesutbildning är 1966 och bidrag lill uibildning av permilleringshoiadpersonal . Successivi har även möjligheterna ökal för ungdomar som inlefylll all della i arbeismarknadsulbildning. Det giiller bl. a. den som ärförsörjningspliktig mol barn, den som är handikappad eller flykting elleruppfyller villkoren för kontant arbelsmarknadssiöd, Arbetsmarknadsulbildningen sker i stor ulslräckning genomkurser som () anordnar särskilt för delta ändamål. Dessa s,k, AMU-kurser genomförs i regel vid särskilda AMU-center. Ulbildningen kan ävenbedrivas inom del reguljära utbildningsväsendet, i studieförbund eller vidföretag, Ulbildningen är kostnadsfri för dellagarna, som får ell särskiltförmånligt studiestöd, utbildningsbidrag, under ulbildningsliden. Den nuvarande inriktningen av arbetsmarknadsulbildningenhar sin grund i beslul om nya rikllinjer förarbelsmarknadsulbildningen (prop, 1975:45, InU 1975:14, rskr 1975:178), De målsom då fastställdes formulerades pä följande sätt; "Arbetsmarknadsutbildningen är etlarbetsmarknadspoliliskl medel. Den har både stabiliseringspoliliska,fördelningspoliliska och lillväxlpoliliska mäl. Den skall liksom övrigaarbetsmarknadspolitiska medel ges en sådan inrikining och flexibiliiel all denmotverkar konjunktursvängningar och minskar olägenhelerna i dessa svängningar.Den skall vidare medverka lill all åsladkomma slörre jämställdhet mellan olikagrupper genoin all siödja dem som har den svagaste ställningen påarbetsmarknaden, och den skall främja ekonomisk lillväxl genom att lillgodosebehov av yrkesutbildad arbetskraft". Undersenare är harockså arbetsmarknadsutbildning i förelagförekommil som ett medel atl främja nyanslällningar, all molverkapermitteringar och uppsägningar och all förbättra arbetstagarnasbefordrmgsmöjligheter. 1 fråga om denna form av arbetsmarknadsutbildning gällerall elt anställningsförhållande skall råda redan dä ulbildningen påbörjas ochall samhällels ekonomiska stöd utgår lill arbelsgivaren, Ulvecklingen av arbetsmarknadsutbildningen sedan år 1975har inneburil en krafiig ökning bl, a. beroende på konjunkturnedgången. /76 dellog totalt 107 000 personer i arbetsmarknadsutbildning,varav 64 000 i AMU-kurser och 10 000 i företagsulbildning som anordnats isamband med permilleringshol, Molsvarande anlal för budgeiårei 1976/77 var 210000 respektive 77 000 och 90 000, Anlalel dellagare hade budgeiårei 1977/78stigit till 245 000 personer, varav 85 000 i AMU-kurser och 120 000 iföretagsulbildning i samband med permilleringshol. Del är alltså främstulbildningen i förelag för permitteringshotad personal som har svarat för denkrafiiga ökningen. Bidraget till sådan utbildning höjdes tillfälligt lill 25kr. och dellagare till den 31december 1978. Fr. o. m. utgår bidragel med . per timmeoch reglerna har från denna lidpunkl förändrals så atl arbetsgivare själv måstesvara för kosinaderna för de försia för varje person som deltar iulbildningen. Under budgeiårei 1978/79 sjönk antalet deltagare till 186 000personer, vilkel hell var en följd av en nedgång i företagsulbildningen. Även SÖ;s AMU-kurser har ökal i omfattning under denna lidoch en fortsall utbyggnad av AMU-center och AMU-filialer har skell. 421 Kommittéer:Arbetsmarknadsdepartementet Delll A:8 52 AMU-cenler, fyra riksyrkesskolor och ellhundratal AMU-filialer i hela landet. Antalet läroplaner förarbeismarknadsulbildning uppgår f. n. lill ca 600. Kurslidcrna varierar från envecka lill . Den genomsniilliga kursliden är . Arbelsmarknadsulbildningen har alllsä expanderat starkiunder de senasle åren. Kosinaderna för verksamhelen uppgick budgetårel 1978/79lill 3 690 milj. kr. Finansieringen sker genom en fond,arbelsmarknadsutbild-ningsfonden, som lill slörsia delen byggs upp genomslalliga anslag och lill en del genom arbelsgivaravgifter. Ansvarsfördelningen mellan AMS och SÖ regleras.iarbelsmarknadskungörelsen (1966:368, omlryckl 1979:528). AMS gör dearbetsmarknadspoliliska bedömningarna av utbildningsbehovet och faslslällerinrikiningen, omfaltningen och lokaliseringen av kursverksamheten. Det ärvidare arbetsmarknadsmyndigheterna som hänvisar dellagare lill arbelsmarknadsulbildningen,SÖ svarar för det pedagogiska innehållel i ulbildningen och har deladministrativa, lekniska och ekonomiska ansvaret för kursverksamheten. Verksamheten bygger på en nära samverkan mellan skol- ocharbetsmarknadsmyndigheterna samt arbelsmarknadens organisaiioner. Förplaneringen pä cenlral nivå av AMU-kurserna finns elt rådgivande organ,samarbeis-delegalionen för omskolningskurser (SAMS), AMS faslsläller efler samråd med SAMS i en s. k,ramplan volymen och inrikiningen av AMU-kurserna, Ramplanen överlämnas lill SÖsamiidigi med en beställning av den kursverksamhet som skall anordnas i SÖ:segen regi och de AMU-kurser som skall anordnas som köp av SÖ, Ramplanenomfallar ett budgelår och en uppföljning sker efler . Kontinuerligtunder årel sker dock revideringar av ramplanen genom alt nya kurser beställsoch andra ulgär ur planen på grund av förändrade arbelsmark-nadsförhållanden. Som SÖ;s regionala organ för AMU-kurserna finns inom varjelän en kursstyrelse. Den består av sex ledamöier med länsarbetsdirektören somordförande. Övriga ledamöter är länsskolinspektören eller i dennes ställe enskolinspektör, en sakkunnig som represenlerar yrkesutbildningen i länet saml enrepresenianl för var och en av SAF. LO och TCO. Sekrelerare i kursstyrelsen ärulbildningsinspektören vid länsarbelsnämnden. Denne svarar tillika förkursslyrelsens kansligöromål. För kursslyrelsen finns en instruktion som faslslälllsav SÖ. Kursslyrelsen har enligi inslruklionen som huvudsaklig arbetsuppgift altfölja behovet av arbetsmarknadsutbildning och forllöpande bedöma hurlillgängliga resurser bäsl kan utnyttjas, däri inräknat AMU;s resurser iangränsande län och lillgängliga resurser hos övriga uibildningsanordnare inomlänel och i regionen, I enlighel med av SÖ angivna riktlinjer skallkursstyrelsen medverka till atl anskaffa, förhyra och iordningställa lokalerför arbelsmarknadsulbildningen, Kursslyrelsen har befogenhet atl förhyralokaler för enslaka kurser som anordnas för all lillgodose ell lillfälligtbehov för en lid av högst . Lokaler för ell mera långsiktigt behovanskaffas efter det au SÖ har prövat behovel av lokaler med utgångspunkt frånett av AMS godkänt kursprogram för varje AMU-center. Lokalärendena bereds i dessa fall av kursslyrelsen,varefter SÖ svarar för slullig handläggning och beslul om lokalulformning ochförhyrning. För varje yrke eller grupp av närbesläktade yrken somfinns företrädda inom länets arbetsmarknadsutbildning skall kursslyrelsen enligt SÖ:s Del II A:8 Skr 1979/80:103 422 föreskrifier lillsalla en A-i(;i;i(7»»i(/. Kursnämndernabeslår av företrädare fiir länsarbetsnämnd och AMU-center saml arbelsgivare,arbelslagarc och kursdellagare. Dess främsla uppgift är all följa uppulbildningen och i förekommande fall hos kursslyrelsen aklualisera förändringari läroplaner eller undervisningsmeloder. Varje AMU-cenler har en heltidsansliilld kursförcsiåndaremed pedagogiski och ekonomiskl ansvar för kursverksamhelcn och dess kipandedrifl. Föreståndaren skall bl. a. se lill atl lokaler, lärare och utrustningfinns lillgängliga när planerade kurser skall slarla. Personaluppsättningen iövrigt varierar mellan olika AMU-cenler beroende pä slorlek och inriktning.Varje center har en kansliföreståndare som svarar för personal- och ekonomiadminislralion.Vidare finns en eller flera ulbildningsmän med ansvar för undervisningen inomolika ämnesområden och med arbelsledarfunktioncr för berörd lärarpersonal. Vidslörre AMU-center finns dessulom en drifi-ingcnjör som i huvudsak svarar förinveniarier och ulrusining. AMU-verksamhelen har f. n. ca 7 000 anslällda,varav ca 5 400 är lärare. Kosinaderna för SÖ;s särskilda AMU-kurser uppgick budgeläret1977/78 lill ca 975 milj. kr. Den genomsnittliga koslnaden per kursdellagareoch vecka var ca . Del cenirala ansvarei för den särskilt anordnadeAMU-verksamhelen ligger på SÖ;s byrå V 3. Byrå V 3 har ca 75 anställda. Vidbyrån handläggs alla vikligare ärenden som gäller administrativa, pedagogiska,yrkeslekniska och ekonomiska frägor rörande AMU-kurserna, På uppdrag av regeringen utförde statskontoret enöversyn av organisationen av 3, 1 den rapport med anledning avuppdraget, 1975:27 AMU - byrå V 3 vid - Enorganisationsöversyn, som statskontoret överlämnade till regeringenföreslogs bl, a. en försiärkning av ledningsfunktionen inom byrån. 1 rapporlenuttalades vidare bl. a. all byråns arbelsuppgifler borde förändras och merinriklas på övergripande planeringsuppgifler. Löpande driftadminislralivaärenden föreslogs överföras till fältorganisationen i så stor utsträckning sommöjligt. Genom regeringens beslul lilldelades SÖ medel för enförsiärkning av ledningsfunktionen inom byrån. Regeringen uppdrog dessutom ålSÖ all verkställa de fortsatta utvecklingsinsatser inom byrånsverksamhelsområde som slatskonlorel hade föreslagit i sin rapporl. SÖ tillsatte en arbelsgrupp, den s ,k.Decentraliseringsgruppen för AMU, med representanter för AMS och SÖ, senareockså för slalskonlorel, för all föreslå ålgärder i decentraliserande syfte.Gruppens uppdrag kom senare atl vidgas lill alt omfatta även planeringen avarbelsmarknadsulbildningen med avseende pä fördelningen av beslutsbefogenhetermellan AMS och länsarbetsnämnderna. DcH av regeringen tillsatta (Kn 1975:01) överlämnade i oklober 1976 promemorian Decentralisering avAMU-verksamhelens adminislralion (Ds Kn 1976:10). Ulredningen anförde bl. a.iUt dess överväganden i promemorian borde ingå i underlaget för den ulredningom arbetsmarknadsutbildningens organisalion som SÖ och AMS gemensaml hadepåbörjai. berörde i sin promemoria bl. a. de delarav AMU;s administration för vilka statskontoret i sin rapport hade föreslagildecentralisering. SÖ genomförde vid årsskiflet 1976/77 en viss delegering avbeslut i personaladministraliva ärenden från byrå V 3 lill kursföreslåndarna vidAMU-center. Kursföresiåndaren kan sålunda rekrytera och anslälla de 423 Kommittéer:Arbetsmarknadsdepartementet Del II A:8 liirare och föreläsare som krävs för atl genomföraundervisningen. Beslul om tillsvidarcanslällning fallas dock av SÖ centraltefter lokal beredning. Det är främst ulbildningsmännen vid AMU-cenlren somnumera också handlägger ärenden om rekrylering och anslällning av lärare.Decenlraliseringsgruppen för AMU har i en rapporl ,Deceniralisering av AMU-verksamhelens adminislralion, lämnal förslag lill enviiigående deceniralisering. Enligt gruppens bedömning kan verksamheleneffekliviseras genom all beslulen lill väsenllig del decenlraliseras tilllänsarbetsnämnder och kursstyrelser. Gruppens förslag innebär i korthetföljande. Planering av arbetsmarknadsutbildningen och beställning av AMU-kurserföreslås lill slora delar decentraliseras från AMS till länsarbelsnämnderna.För all planeringen skall underiälias tilldelas länen en mera sladigvarande s.k. basresurs av kurser. Till denna basresurs fogas en rörlig del, som behandlasnärmare vid varje planeringslillfälle och som beslutas antingen av AMS eller avlänsarbelsnämnden efler regionalt samråd. Kursstyrelsen föreslås få myndighetsstatus med ell särskilt kansli. Kursstyrelsen föreslås vidare få ansvar förbeslul om anslällning och uppsägning av all pesonal med undantag avkursledningspersonal, driftadminislraliva beslul saml ekonomiska beslul inomvissa ramar. En decentralisering av ekonomiska beslut kräver all ell förverksamhelen anpassal budgetsystem ulvecklas. Gruppen föreslår vidare all enbranschinriktad serviceenhei inrättas för vart och ell av de slörrebranschområdena inom arbelsmarknadsulbildningen. En sådan serviceenheiföreslås förläggas lill AMU-cenler med en ulbyggd och väl fungerande verksamhelinom respeklive bransch. Dess uppgifl skall bl. a. vara atl bistå SÖ meduppföljning och utvärdering av arbelsmarknadsulbildningen. Sammanfattningsvis kan konstaleras, alt utvecklingen underde senasle åren har inneburil en krafiig ökning av AMU-verksamhelen, Deslalliga åtgärderna för atl bereda personer, som är eller riskerar atl bliarbetslösa, omskolning eller vidareulbildning, är belydande. Denna krafiiga ökning av AMU-kurserna har medförl slorapåfresiningar på främsl 3, Även på den lokala organisationen vidkursslyrelser och AMU-cenler har utvecklingen medfört elt ökal tryck. En vissavlastning kommer dock atl ske, om än i mindre mån, frän /80 dåvissa förberedande och orienterande kurser öveförs från AMU-verksamhelen lillden nya organisalionen för yrkesinrikiad rehabilitering inom arbelsmarknadsverkel. Som jag anförde vid min anmälan av medelsbehovei förarbelsmarknadsulbildningen i årels budgetproposition (prop, 1978/79:100 bil.15 sid. 64) anser jag att det nu är erforderiigl all göra en viss översyn avarbelsmarknadsulbildningen. Jag förordar efler samråd med utbildningsministernoch statsrådet all en kommitté tillkallas för all göra denna översyn. En huvuduppgift för kommittén är atl med ulgångspunkl i demål för arbetsmarknadsulbildningen som fastställdes genom beslut år1975. och som bör ligga fast, pröva i vad mån den nuvarande inrikiningen avarbetsmarknadsutbildningen svarar mol dessa mål eller behöver ändras, Kommillénbör härvid bl, a, analysera vilka ålgärder som behövs för all säkerslälla ensådan flexibilitet all resursinsalserna kan anpassas efler rådande konjunktur-och arbetsmarknadsläge. En annan uppgift för kommillén är alt klargöra gränsernamellan arbetsmarknadsutbildningens ansvarsområde och de uppgifter som normallbör ankomma på förelagens inlerna utbildning för de anslällda. Del II A:8 Skr 1979/80:103 424 arbelsmarknadsulbildningen i förelag har ökat i omfattninghar denna gränsdragning blivil ell mera påtagligt problem. Utredningen om förelagsutbildning (UFU) har i siltbetänkande (SOU 1977:92) Utbildning i företag, kommuner och landsling,redovisat omfattningen av företagens personalutbildning och de olika formernaför arbetsmarknadsutbildning i förelag. Utredningen hade i uppdrag att belysapersonalulbildningen mot bakgrund av tre olika aspekter: de arbetsmarknadspoliliskasträvandena alt åsladkomma en jämn och trygg sysselsällning, den enskildearbetstagarens behov av utbildning för att dennes ställning på arbetsmarknadenskall slärkas saml företagens behov av personal med yrkeskunskaper. Motbakgrund av UFU;s karlläggning bör kommillén som en Iredje huvuduppgift prövaom ålgärder behövs från samhällets sida för att främja en sådan inriktning avdenna personalutbildning all dessa syflen blir tillgodosedda. Jag går över till atl närmare ange kommitténsuppgifter. Arbelsmarknadsulbildningen vänder sig som nämnls främst tillpersoner som är etablerade på arbetsmarknaden men som har blivil arbelslösaeller riskerar arbetslöshet. Den vänder sig också till personer som efter entids bortovaro genom t. ex. hemarbete söker sig ul på arbeismarknaden. Vissagränsdragningsproblem har uppstått gentemot bl. a. övrig vuxenulbildning eflerhand som arbelsmarknadsulbildningen har ökal och den kommunalavuxenutbildningen, gymnasieskolan och den högre utbildningen har reformeralsoch byggis ul. Genom införandet av del särskilda vuxensludieslödel harvuxna fåll ökade möjligheter atl sludera med ett förmånligt sludiestöd. Enligtnuvarande regler kan ulbildningsbidrag utgå för utbildning inom det reguljärautbildningsväsendet, om arbetsmarknadsmyndigheterna bedömer atl det ärlämpligl, Samiidigi kan del förekomma all liknande utbildning anordnas vid SÖ;sAMU-kurser, En fortsatt utbyggnad av såväl AMU-cenler och filialer somkursutbudet vid arbetsmarknadsutbildning har forllöpande skett under1970-talel. Under de senasle åren har antalet läroplaner för arbelsmarknadsulbildningendubblerats, från ca 300 till ca 600 f, n. Jag anser det därförvikligl atl få del belyst om arbetsmarknadsutbildningen forlfarande fungerarsom ell komplement lill del reguljära utbildningsväsendet eller omarbetsmarknadsulbildningen i vissa fall kan sägas konkurrera med reguljärauibildningsanordnare, Behovel av samplanering med andra uibildningsanordnare harframstått som alll mer nödvändigl efterhand som behovel av arbetsmarknadsutbildninghar ökal.