prop · G303143 · 1979-12-31 00:00:00 — § 10 Sedan uppdrag slutförts eller eljest upphört, skalluppdragsgivaren tillhöriga handlingar utan dröjsmål utlämnas till honom, såvidaicke laga rätt att innehålla handlingarna föreligger. § 11 Med kollega avses ledamoi i SRF och i annanrevisorsorganisation, § 12 Medför ett uppdrag att ledamoten skall uttala sig omen kollegas arbete, skall uttalandet vara sakligt. Om det är lämpligt medhänsyn lill uppdraget och uppdragsgivaren, skall ledamoten laga kontakt medkollegan för att undvika missförstånd, innan uttalandet görs. § 13 Då ledamot erbjuds ett uppdrag, som en kollega hareller haft, bör han ta reda på orsaken varför kollegan ej längreinnehar uppdraget. Det nya uppdraget skall icke överläs, om uppdragsgivarenicke vill rätta till allvariiga förhållanden, som kollegan med rätta har vägraialt godkänna. Prop.1979/80:143 191 814 Om anställd ledamot ämnar sluta sin anställning för atl börja egenverksamhet eller taga anslällning hos annan, fär han icke verka för att uppdragsgivare skall följa med lill dennya verksamheten, 815 Ledamot får icke direkt vända sig till en kollegas medarbetare och erbjudadenne anställning. 816 Om ledamot får uppdrag hos en kollegas uppdragsgivare, bör kolleganunderrättas härom. Ledamot får icke motsättasig atl kollega tillkallas av uppdragsgivaren och får ej heller försvårasamarbele med kollegan, 817 Ledamot bör icke erbjuda sina tjänster utan ersättning eller mol orimligllågt arvode, om del icke kan moiiveras av ideella skäl. §18 Om kollega avlider, får ledamot icke vända sig lill dennes uppdragsgivareför att överta uppdrag med mindre än att åtgärden skriftligen god-kännes av denavlidnes rättsinnehavare. 819 Utöver vad som anges i 6 2 gäller, atl ledamot såsom ombud i mål och ärendenhos myndighet är skyldig att väl förbereda sig och att handlägga uppdraget medomsorg och skyndsamhet. 1979/80:143 192 Sammanställning av remissyttranden över BRÅ: s promemoria(BRÅ PM 1978:2) Revisors verksamhet Efter remiss har yttranden över promemorian avgelts avjustiliekanslern (), riksåklagaren (), hovrällen över och ,kammarrälten i Siockholm, rikspolisslyrelsen, bokföringsnämnden, bankinspektionen,försäkringsinspeklionen, , riksskatieverkel, kommerskollegium,patent- och registreringsverket, näringsfrihelsombudsmannen (NO), statensinduslriverk, länsstyrelserna i , och samt Malmöhuslän. revision, (), i (LO), Tjänslemännens cenlralorganisalion(TCO), Centralorganisationen /SR, Kooperativa förbundel (KF), . , , Svenska revisorsamfundet. ,ackordscentral, , , bokförings- och revisionsbyråers förbund. , , hantverks- ochinduslriorganisalion (SHIO) - Familjeföretagen, ,, redovisningskonsullers förbund ochTaxeringsnämndsordförandenas riksförbund. Följande remissinslanser har till sina remissyttrandenfogat yttranden. Riksåklagaren av överåklagarna i , Göleborgs ochMalmö åklagardistrikt, länsåklagaren i och samt länsåklagarenför speciella mål , kommerskollegium av och handelskammare,handelskammaren för och , handelskammaren i samtVästerbottens och handelskammare, i av lokala skallemyndigheteni fögderi och Centralorganisationen /SR av , i vars yllrande organisalionen har instämt. Följande remissinstanser har avlämnat gemensamma yttranden. SHIO - Familjeföretagen och . har inslämi iyttrandet från och . Justitiekanslern: och deras verksamhet kangöras till ett effektivt instrument vid bekämpningen av den ekonomiskabrottsligheten. Härför krävs dock långtgående och genomgripande förändringar avgällande ordning. Arbetsgruppens förslag och rekommendationer, ehuruvälbetänkta och välbefogade, kännetecknas av slor försiktighet ochåterhållsamhet. Enligt min bedömning kan arbetsgruppens förslag ochrekommendalioner knap- Prop.1979/80:143 193 past förväntas komma att motverka eller hindra denekonomiska brottsligheten inom näringsverksamhet annal än i ringa mån.Promemorian får väl snarasl ses som ett första steg i rätt riktning. Riksåklagaren: har vidtagiten rad ålgärder i syfle att stärka revisorernas ställning och öka insynen iförelagen. Sålunda har kommerskollegium lill uppgifl att meddelaauklorisalion och godkännande av revisor samt alt utöva tillsyn över dekvalificerade revisorernas verksamhel. Den nya akliebolagslagen innebär blandannat atl skyldigheten att ha kvalificerad revisor utvidgats, att jävsreglernaskärpts och att redovisningen gjorls öppnare. En ny bokföringslag har införtsoch en särskild bokföringsnämnd har inrättats med uppgift att främjautvecklingen av god redovisningssed. Vidare kan nämnas lagstiftningen omslyrelserepresentation för samhället och de anställda samt medbestämmandelagen,som ger de anslällda rätl lill informalion om förelagens ekonomiskaförhållanden och till insyn i räkenskaperna. Det är inte minst frånbrottsbekämpningssynpunkt angeläget atl delta reformarbete förs vidare.Åtgärder i syfte att stärka revisorernas verksamhet kan sannolikt ge godeffekt när del gäller kampen mol det allvarliga samhällsproblem som denekonomiska brottsligheten utgör. En riktpunkt för reformarbetet bör vara attrevisorn garanteras en i möjligaste mån självständig och oberoende ställning iförhållande lill såväl styrelsen och verkslällande direktören som tillbolagsstämman eller motsvarande organ. Arbetsgruppens förslag ochrekommendalioner lillgodoser della syfle. Överåklagaren i : Somarbelsgruppen själv framhåller redovisas inte någon fullständig genomgång av förhållandena på revisorsområdet. Utrymme bör därför finnas för ytterligare reformer, ex empelvis rörande förvaltningsrevisionens innebörd eller revisionsberättel sernas innehåll. Den diskussion i dessa och näraliggande frågor som pågår inom revisorernas egna organisationer bör följas av arbetsgruppen och kunna ge anledning till nya förslag. Hur än olika regler ulformas ulgör dock den enskilderevisoms ansvarskänsla tyngdpunkten i hans kontroll- och styrfunktion. Ävenmed inskriven etik är det därför viktigt att de förändringar som görskringgärdas av en sådan fasthet att de verkligen får en uppstramande effekt.Det kan därvid ej undvikas att de ansvarsbestämmelser som kan beröra revisoreri deras yrkesverksamhet bör ha sådana strafflatiluder att bestämmelserna kanlillämpas i prakliken. Ofta blir brott l.ex. mol aktiebolagslagen varipreskriptionstiden i princip är tvåårig sent upptäckt och kräver sådanulredning atl tidpunkten för preskription passerats dä åtalsfrågan kan prövas.Vidare bör gränsen för straffbar medverkan av revisor vid olika typer avkvalificerade ekonomiska brott noggrant utredas. För atl besvara Iveksammaprincipfrågor bör därvid domslolsprejudikal lillskapas. Överåklagaren i åklagardistrikt: Arbelsgruppen harpäslätl all den ej funnit några exempel på fall där revisorer medverkai iekonomisk brottslighet. Jag vill då nämna två exempel på sådan brottslighet.Under 1978 har i åtal väckts mot två styrelseledamöter i ett handelsbolagför bokföringsbrott och grov oredlighet mol borgenärer bestående i obehörigvinstutdelning på . Händelserna har ägl rum 1973 och 1974.En mystisk brand inträffade i bolagels lokaler 1973 varvid hela bokföringenbrann upp. Nägon rekonstruktion av den gjordes ej. Oredligheten harmöjliggjorts genom upplagande av fingerade fakturafordringar. Delta har ejvarit möjligt utan samverkan med bolagets revisor. Denne har emellertid ejkunnat höras i saken enär han avled innan förun-13 1979180. Prop.1979/80:143 194 1 ett skattemål, som är underutredning, har en revisor i tre aktiebolag anstiftat skattebedrägerier genomalt förmå bolagens styrelser att utfärda skenfakturor på elt av revisornbildat s. k. vinst-bolag. Förfarandet har pågått . Gärningarna ärnumera erkända. Beloppen uppgär till . Ingen av de härnämnda revisorerna har varit auktoriserad eller godkänd revisor. Länsåklagaren i : Inledningsvis vill jagerinra mot den enligt min mening alltför försiktiga inställning till frågan omvissa revisorers medverkan i ekonomisk brottslighet, som kommii lill uttryck iarbetsgruppens promemoria, som alltför mycket skjuter i bakgrunden de avarterinom revisionsverksamhet, som man som åklagare ibland kommii i kontakt med. Länsåklagaren för speciella mål: Jag delar arbelsgruppensuppfattning att de i skilda sammanhang gjorda påståendena om revisorersmedverkan i ekonomisk brottslighet varit överdrivna. Där sådan medverkanförekommit har det enligt min erfarenhet varit fråga om verksamhet som drivitsi bolagsform med en eller ell fåtal ägare. Denna min erfarenhei har getl mig anledning anlaga allkvalitén på revisorer i en- och fåmansbolag kan vara mindre god, ejauktoriserade, kombinationen bokförare/revisor, och atl deras lojalitet motsådana bolag kan eftersättas till förmån för riskfyllda och tvivelaktigatransaktioner som ger bolagsmännen ekonomiska fördelar, ofta av kortfristignatur och som kan komma atl bedömas som brottsliga, grundläggaskadeståndsansvar eller medföra eflertaxering. I etablerade flerågda förelag däremot synes det var meranaluriigt att revisorerna kommer att inta en mol företagsledningen kritiskinslällning till förmån för aktieägares och anställdas intressen. Hovrätten över och : Enligt hovrättensmening är arbetsgruppens förslag väl avvägda och hovrätten lillstyrker atl deläggs till grund för en reform. : Det finns enligt nämndens mening ettuppenbart samband mellan upprätthållandet av god redovisningssed och en starkoch välutvecklad revisionsfunklion. BRÅ:s "promemoria över Revisors verksamhel"innehåller flera förslag som synes kunna medverka lill att stärka och utvecklarevisorsfunktionen. Nämnden vill därför i princip tillstyrka åtgärderhuvudsakligen i den riklning, som tas upp i promemorian. Flera av dessa fallerdock utanför BFN;s arbetsområde, varför nämnden inte är beredd att lämna någrasynpunkter på de specifika åtgärdspunkterna. Utöver vad ovan sagts vill BFN dock peka på en aspekt somenligt nämndens uppfattning är av avgörande belydelse för kvalifikationerna påredovisningsområdet, men som inte behandlas i BRÅ:s promemoria. Det gällerutbildningen i ämnet bokföring. BFN ägnar stort intresse åt utbildningen påredovisningsområdet. I kontakterna med näringslivet har nämnden kunnat konstaterabrister i den grundläggande utbildningen inom området, icke minst iuniversitetsutbildningen. Bokföringsteknik, som ju är grundläggande för alltredovisnings-och revisionsarbete ägnas ett alltför översiktligt inlresse ikursplanerna. Det är sålunda enligt BFN;s uppfattning angeläget att sökapåverka utbildningsinstanserna atl i kursplanerna lägga in mera av praktiskbokföring. Detta ställer i sin tur krav på praklisk erfarenhet avbokföringsarbete hos lärarna. En förbättrad redovisningsstandard måste sålundagrundläggas redan vid våra läroanstalter. Genom den pågående ulvecklingen påbl.a. 1979/80:143 195 visnings- och ADB-områdena samt genom tillkomsten avständigt nya skatteregler är del vidare angeläget all förutsättningar skapasför en återkommande uppdatering av kunskaperna hos de praktiskt verksamma. Bankinspektionen: Bankinspeklionen, som i sin verksamhethar omfattande kontakter med revisorer och deras verksamhel, anser ulifrånsina erfarenheler all ell genomförande av arbelsgruppens förslag och rekommendalionerskulle vara av betydande värde. I två belydelsefulla avseenden, nämligenbeträffande förslagel om revisors upplysningsskyldighet saml rekommendationenom krav på kvalificerad revisor i alla akliebolag, skulle en anpassning sketill vad som tillämpas i bankverksamheten och som enligt inspeklionens erfarenheler i alll väsentliglfungerat väl. Bankinspektionen tillslyrker alt arbetsgruppens förslagoch rekommendationer genomförs. Försäkringsinspeklionen: Försäkringsinspektionentillslyrker arbetsgruppens förslag och rekommendalioner. Arbetsgruppens förslag atl del i akliebolagsregislretskall inlagas uppgifler om revisor och att bestämmelserna om revisorstystnadsplikt och upplysningsskyldighel skall omarbetas synes böra medföra atten ev. utvidgad regisirering av liksom bestämmelserna i övrigl om revisorer iförsäkringsbolagen bör övervägas i samband med den f. n. pågående översynenav lagen om försäkringsrörelse (E 1977:05). : Det lorde numera råda allmän enighelom att de auktoriserade och godkända revisorerna utövar sin granskningsverksamhelinte endast i ägarnas intressen ulan även har alt beakla det allmännas ochövriga intressenters iniressen. Detta kommer även till utiryck i förarbelenalill nuvarande aktiebolagslag. I företagens ekonomiska verksamhet har det allmänna numerabetydande intressen. De anslälldas källskatter, företagenssocialförsäkringsavgifter och mervärdesskatt saml förelagens egna skatterulgör tillsammans en slor del av företagens ekonomiska omslutning. Revisorns skyldigheter att bl. a. bevaka att företaget isin redovisning korrekt redovisar samtliga skulder och övriga förpliktelserinnebär enligt RRVs bedömning en relativt omfattande granskning av attförelaget full-ort de åligganden som i lag föreskrivits gentemot det allmänna.Detta innebär vidare atl revisorn inte bara har skyldighet alt bevaka attsamtliga skulder upptagits till rätt belopp, ulavi även att företaget i sinverksamhet inle åsamkas föriuster pä grund av att verksamheten inteföljt gållande lagstiftning. Här kan man bl.a. peka på företagens skyldigheteroch ansvar för de anställdas källskalleavdrag. Däremot innebär det inte atl revisorn överiar dekontrolluppgifter som åvilar olika myndigheter, exempelvis inom skatte- ochavgiftsområdet. Revisorn behöver alltså för atl fullgöra sillrevisionsuppdrag granska att verksamheten följt bl.a. de bestämmelser somgäller för taxering och uppbörd. För atl undanröja evenluella oklarheter irevisorns ansvar kunde del övervägas atl föreskriva att revisorn explicit irevisionsberättelsen uttalar sig även över denna granskning. Samma effektskulle i huvudsak även kunna nås om detla ansvar preciserades irevisionsorganisationernas rekommendationerom upprättande av revisionsberätlelse. : 1 den allmänna debatten om ekonomiskbrottslighet har inte sällan framkastats påståenden om att revisorer mer ellermindre systematiskt främjat sådan verksamhet genom rådgivning och på annat säu.Att missförhållanden av sådanl slag förekommer bland personer som benämner sigrevisorer synes uppenbart. Del vore emellertid mycket Prop.1979/80:143 196 olyckligt om dessa missförhållanden skulle prägla denlolala bilden av förhållandena på revisorsområdet, dels eflersom flertaletauktoriserade och godkända revisorer fullgör sill arbete på etl förijänslfulllsätl. dels och inte minst eftersom man då riskerar underiåla atl tillvarata delmycket effektiva medel i kampen mot ekonomisk brottslighet som den seriöserevisorns verksamhet ulgör. Kollegiel vågar göra del påslåendet all en starkoch välutvecklad revisionsfunklion i själva verket är etl av de mer effektivapreventiva medlen härvidlag. Här kan bara erinras om det förhållandet atl enmycket betydande del av den ekonomiska brottsligheten -enkannerligen skatte-och avgifisfusket som förekommer på rörelseområdet inle lorde vara avsärskilt kvalificerat "tekniskt" slag ulan sker i skydd av - ellerhell enkell som resultat av - oordnade ekonomiska förhållanden. En ordnad ekonomiskredovisning underkastad kvalificerad kontroll skulle med all säkerhel verkamyckel starkt hindrande för denna form av ekonomisk brottslighet. Del ligger i sakens nalur atl en slark och välutveckladrevisionsfunklion också skulle verka hämmande på försök till mer kvalificerademanipulationer. Mot denna bakgrund hälsar kollegiet med tillfredsställelsealt arbetsgruppen som utgångspunkt för sitt arbete valt att söka positivttillvarata de seriösa revisorernas verksamhel. Kollegiet hyser också den uppfatlningenatl åtgärder därvid bör vidtagas dels för att på olika sätl stärka revisornsställning, dels för att skapa ett regelsystem som gör del möjligt alt effektivttillvarata revisorns verksamhet i bl. a. sådana situationer som det här ärfräga om. Det måste starkt betonas alt de reformer gruppenrekommenderar - i den utsträckning de bör genomföras - kan ses endasl som eltförsta steg på vägen. I själva verket finns en mängd frågor av lika högangelägenhelsgrad på detta omräde, som bör bli föremål för övervägande ocheventuell reglering. Som exempel kan här bara nämnas revisorns uppgifter ochansvar i det krisdrabbade företaget, revisorns ansvar somdeklarations-medhjälpare m. m. : Arbelsgruppen förklarar efler vissa granskningar ej funnil belägg för att revisorer genområdgivningsverksamhet aktivt medverkat i ekonomisk brottslighet. Det kundekanske i och för sig ha varil lillräckligt atl enbart redovisa delta resullalav arbelsgruppens utredningsverksamhet på förevarande område. : tillstyrker deförslag och rekommendationer som arbetsgruppen kommit fram till utom vadgäller utformningen av den tredje etikregeln. Lokala skattemyndigheten i fögderi: Företagetsekonomiska system ulgör tillsammans med marknadsprognoser m. m. underlag föranalys av företagets överlevnadsmöjligheter och framtida ekonomiska situation.En god kvalité på underiaget bidrar till säkrare framtidsbedömning. EnligtLSMS' åsikt bör definitionen av revisors verksamhet vidgas att omfatta inlebara granskning av historiska, ekonomiska fakta utan också befintlighet ochanvändning av ekonomiska prognosinstrumenl. 1 och med att extern revisor alltmer kommit att, vad avserreell räkenskapsgranskning, förlita sig på intern revisors uppgifter haröverblicken över företagets toiala situation blivit alltmer diffus för denexterne revisorn, I sammanhanget påpekas atl intern revisor genom sillanställningsförhållande är beroende av förelagsledningens uppfattning omdennes arbetsuppgifter. Vidare alt exlern revisor måsle, när han acceplerarrevi- Prop.1979/80:143 197 sionsuppdrag, väga den ersäuning som företaget är berettatl utge mot möjligheterna atl ulföra lillräckligl omfattande revision. LSMSanser dessa förhållanden olyckliga och anser frågan om innehållel i revisorsarbete väsentligare atl reglera än revisors status, som promemorian i huvudsakdiskuterar. Status kommer i så fall all naturligt utkristallisera sig. Brottsförebyggande rådel (BRÅ) har icke kunnal visa attrevisor medverkat lill uppkomst av ekonomisk brottslighet. Detta innebär,enligt myndighetens uppfattning, ingen garanti för att sådan verksamhel inteförekommer. BRÅ har varken redovisat omfallning av sin undersökning, klartdefinierat vad man avser med revisor eller uppställt kriterier på vad som avsesmed medhjälp till ekonomisk brottslighet. Dessa brisier i ulredningen gynnarknappast en genomgripande analys av erforderliga åtgärder. Bland kriterierna ska vid bedömningen enligt LSMS' åsiklingå t. ex. att konlrollera alt förelaget fullgjorl sin anmälningsskyldighetenligt uppbörds-, mervärdesskalle- och socialförsäkringsförfaliningarna, altskyldigheterna enligt aktiebolagslagen betr. slyrelse, inlämnande av årsredovisningfullgjorts elc. Brister i detta är av vikt, inte bara för skattemyndigheteroch liknande, ulan kanske än mer för förelagels borgenärer, anslällda m. fl.Ett i efterhand uppkommande krav beroende på tidigare brisier i dessa avseendenkan - inle minsl beroende på skatters och avgifters storlek - direkt äventyraföretagels fortlevnad. i : Revisorsverksamhet har alllmer kommit i förgrunden i den allmännadebatten. Det har bland annat gjorls gällande, att vissa revisorer genområdgivningsverksamhet själva aktivt medverkat till uppkomslen av ekonomiskbrottslighet. Den arbetsgrupp inom brottsförebyggande rådet, som utarbetatpromemorian, har undersökt i vad mån det finns fog för påståenden av deltaslag. Man har därvid funnil atl del saknas grund för de långtgående påståendensom framförts i allmänna debatten. Den slulsals arbelsgruppen sålunda dragit avsina undersökningar överensstämmer med de erfarenheter som gjort.Länsstyrelsen instämmer därför i arbetsgruppens uppfattning att arbelet iförsta hand bör inriktas på att stödja de kunniga och seriösa revisorernasverksamhet. bör ske genom atl revisorns oberoende ställning säkerställesså långt del är möjligt och genom atl de krav och förväntningar som bör ställaspå en företagsrevisor preciseras på ett bälire sätl än . När talar om oberoende ställning åsyftarlänsstyrelsen i första hand förhållandet till uppdragsgivaren. 1 mindre ellermedelstora fämansföreiag kan del ibland vara svårt för revisorn atl hävda sinuppfattning. har sålunda observerat några fall där förelag intekunnal beiala förfallna skaller för anställda samt arbetsgivaravgifter samlidigtsom företagsägaren uttagit en lön som avsevärt överstigit vad som kan betecknassom marknadsmässigl. Del handlar här inte om vad som i dagligt tal kallas förekonomisk brottslighet utan mera om del allmännas borgenärsintresse.Länsstyrelsen har den uppfattningen alt det är på denna punkt som en allmänuppstramning bör ske. Det allmännas förluster på grund av att företag genomolika transaktioner inom lagens ram får sin likviditel och ekonomiska ställningså försvagad atl del inle kan erlägga skatter och avgifter för anställda, äravsevärda. 1 diskussionen om vilka intressen som revisorn har attbeakta i sin verksamhet vill på grund av sina erfarenheter betonavikten av atl revisorn i sin verksamhet noga beaktar borgenärernas intressen.Denna bevakning bör vara framåtrikiad. Transaktioner som vidtages etl år Prop.1979/80:143 198 i ell familjeförelag, exempelvis uttag av onormalt hög lönlill företagsägaren, överlåtelse av fastighet eller annan egendom lill ägarenpå generösa villkor m. m., kan försvaga ell företags ekonomi så altdel inte kan fullgöra sina skyldigheter mol del allmänna. anser alt revisorns ansvar i olikahänseenden bör preciseras så långt det är möjligt. Del uttalande somdepartementschefen gjort i proposition 1977/78:41 (sid. 38) om revisorns skyldighetatt övervaka atl de villkor som uppställts vid dispens från låneförbudelefterföljes är etl exempel på en sådan precisering. Arbelsgruppen har i promemorian framlagt rekommendationeroch förslag som i stort ligger i linje med de önskemål och synpunkter somlänsstyrelsen har framfört. FAR: FAR har med tillfredsställelse noterat arbetsgruppensuttalande, att påståenden i den allmänna debatten om att vissa kvalificeraderevisorer genom rådgivningsverksamhet själva aktivt medverkai till uppkomsten av ekonomisk brottslighet visat sig vara utan grund. FAR ställer sig i huvudsak positiv lill arbetsgruppens förslag vilka harsamma syfte som den verksamhet FAR bedriver. Föreningen : Föreningensmedlemmar arbetar med kontroll inom skatte- och avgiftsområdet. Utvecklingenpå detta område har alltmer inriklats mot en mera totalkontroll av företags- och skattskyldigas förhållande till det allmänna.Kontrollarbetet innefattar således inte endast att laxeringar till statlig ochkommunal inkomstskatt blir riktigt bestämda utan även mervärdeskatt, källskatl,underlag för socialavgifter m, m. Även uppbördsområdet kommer därvid in ibilden på etl markant sätt. Det gäller för det allmänna att inte endastkonlrollera att åsatta taxeringar blir riktiga utan atl i minst lika hög gradtillse atl skaller och avgifier flyter in på etl tillfredsställande sätt. Etttecken på atl statsmakterna insett vikten av denna nya inriktning är införandetav belalningssäkringslagen från den . Del allmänna ställer emellertid krav på företag ochskattskyldiga inte endast från skatte- och avgifissynpunkt. Det ökade stöd somdel allmänna lämnar lill företag i form av lån, bidrag m. m. ökar kravet påkontroll och insyn. Även frågor om ackord för obetalda skatter och avgifierkommer in i detta sammanhang. När det gäller konkurser har det visat sig attmånga inte är seriösa. Del allmänna har i praktiskt tagel alla sådana fallfordringar på grund av obetalda skatter och avgifter. Den utveckling som sålunda ägl rum, har medförl altförelagsrevisorernas verksamhet kommit alltmera i blickpunkien. Även omriksdagen avvisat tanken på att utnyttja företagsrevisorerna för atl bekämpaskattefusk och skatteflykt så ligger det i sakens natur, att en företagsrevisorinom ramen för sin verksamhet måste beakla borgenärernas iniressen. Till ettbolags borgenärer måste även det allmänna räknas.