prop · G3032 · 1979-12-31 00:00:00 — menar atl en uppgift som med elevens samtyckeförts över från sociaUjänslen till skolkurator inte bör fä föras vidare lillannan pereonal inom skolan utan elevens samtycke, 2.7Familjerådgivning m. m. Någraremissinstanser behandlar förslaget atl familjerådgivningen skall ha ettstarkare sekretesskydd än det som skall gälla i övrigt inom sociahjänsten.Socialstyrelsen säger sig inte kunna finna något bärande skäl för attfamiljerädgivningsverksamheien skall inta en särställning i sekretesshänseende.Styrelsen anser atl kommunernas frihei när det gäller organisation avsociakjänsten därigenom skulle komma att begränsas på ett olyckligt sätt,anser all SU inte konsekvent har följt sittställningstagande att sekretess av olika valör skall undvikas, när man vidrelalionsbehandling inom familjerådgivningen har föreslagit en mycket slrängsekreiess, Pereoner som fär samma behandling inom socialOänsten och som intekan fä samma sekretesskydd bör omfattas av den strängare sekreiessen inomfamiljerådgivningen. Liknande synpunkler framförs av Föreningen (se avsnitt 2.2) och av kommun som ifrågasätter om inteen strängare sekreiessregel bör gälla också för rådgivande samtal,familjelerapeulisk verksamhei etc.Örebro och kommuner påpekar attvissa av socialvärdens arbetsuppgifter är av nog så grannlaga natur som de somfamiljerådgivningen och medlingsverksamheten slår för. Det finns därför inteanledning att ha undanlag i sekretessen för uppgifter som har lämnais iförtroende, om de inte har direkt samband med ärende som gäller vård enligt densärskilda lagen om vård av unga eller utbetalning av ekonomiska bidrag, SACOISRstryker under SU:s uttalanden om behovet av anonymiielskydd inom familjerådgivningenoch de rollkonflikter som här kan uppstå för den enskilde socialarbetaren, sidan framhåller /SR atl viss familjerådgivning kan ansesingå som en integrerad del i det vanliga socialvårdsarbetet. Socialutredningensförslag belräffande socialvärdens individinrikiade insatser går också ut påalt stärka och fördjupa sådana inslag i verksamheten. Om man önskar stimuleraen sådan utveckling och således arbeta för etl förändrat synsätt påklienlarbelet, är det naturiigt all familjerådgivningen blir en i verkligmening integrerad del av socialvården. Detta i sin tur kräver, attsekretessreglerna inom socialvården får en sådan uiformning, att fömtsättningarskapas för ett förtroendefullt förhållande mellan klient och socialarbetare.Det blir alltså nödvändigt att införa någon Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 3 formav förlroendesekretess också på socialvårdsområdet. Länsstyrelseni anser däremot det viktigt att slå vakt om familjerådgivningenssärart och kvalitet som man menar med rätta motiverar ett starkare skydd isekreiessammanhang. Också datainspektionen godtar uttryckligen SU:s förelagbeträffande familjerådgivningen, 2.8Övriga frågor om sekretessreglerna Regeringsrättentillstyrker att anonymilelskyddel för den som lämnar anmälan i barnavårds-eller nykierhelsvårdsärende får den uiformning som SU har föreslagit.Regeringsrätten anser att det bör beaktas vad SU har anfört ombehovet av alt hemlighålla uppgift om barns vistelseorl när beslul har fattatsom atl uppgift om barnets vistelseort inte skall lämnas ut till föräldrarna.Liknande synpunkter framförs av i ochSveriges socionomers riksförbund. Enligt SU:s förslag skall del finnasmöjligheter att hemlighålla uppgifter för klienten när ell utlämnande skullemotverka ändamålet med vården eller sätta någons personliga säkerhet i fara,BRÅ ansluler sig lill SU:s förslag, anser att särskilthemlighållande inte bör inskränka sig till uppgifter som rör vård ellerbehandling av läkare eller psykolog eller av behandlingsgrupp där dessayrkesförelrädare ingår ulan också socialarbetare. Socialstyrelsenanser att fosterföräldare ställning i sekreiesshänseende bör utredas närmare.Styrelsen anser del vara av största vikt att fosterföräldrar kan få nödvändiginformation om den underåriges bakgrund. i länifrågasätter om inte fosterföräldrar bör kunna åläggas tystnadsplikl gentemotiredje man. Vidare bör enligt länsslyrelsen tystnadsplikten sträckas ut tillalt omfatta invandrarbyråer, Länssiyretseni , och kommuntillstyrker uttryckligen all tystnadsplikten inom sociahjänsten skall utgöraetl hinder för all avlägga vittnesmål, BRÅdäremol ifrågasätter lämpligheten av all den föreslagna tystnads plikten på sociahjänstens område generellt skall utgöra hinder för vittnesmål. Utrymme måste finnas atl vid viitnesbevisning i vissa fall kunna bryta denna sekreiess. Det är möjligt att det i departementspromemorian framförda förslagel om all låta domstolarna - vid sidan av vissa ovillkoriiga förbud mot vittnesförhör - avgöra om det förekommer särskild anledning att sekretessbelagda uppgifter lämnas ut kan tillgodose detla önskemål. Läns styrelsen i hänvisar lill de svårigheter som kan förutses vid handläggningen av sociala mål i länsrätt, om man sträcker ut tystnadsplikten på sociahjänsteområdet lill att även avse allmän domslol, ' Socialstyrelsenanser all del föreslagna undantaget från sekretess 121 § p, 5 socialnämndslagenvid polisanmälan om misstänkt förestående eller begånget brott bör avse grovabrott enligt 36 kap, 5 § , Förslagelom att införa en enhetlig regel för tidsbegränsning av sekreiessen och attfastställa maximitiden till tillstyrks uttryckligen av bl. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 3 584 länsstyrelseni , och kommuner och . föreslår å andra sidan alt 70-årsgränsen skallbevaras, då den bör upplevas som en mera total trygghet för den enskilde. 3 Socialregister m. m, Mångaremissinstanser instämmer i SU:s förslag när det gäller dokumentation ochregisierföring. Hit hör bl, a, , länssiyretsen i Västerbottenslän, flera kommuner, och Föreningen . Närdel gäller förslagel till gallringsbestämmelser är däremot remissopinionensplittrad. Medan åtskilliga remissinstanser anser atl förslaget medför ettviktigt skydd för den personliga integriteten, varnar andra för den negativainverkan förslaget kan fä särskilt i barnavårdsärenden och när del gällerforskningen. Till de remissinstanser som är positiva till förslaget hör ,i , , flertalet kommunersom har yttrat sig i frågan, LO, TCO, SACOISR, ,. Föreningen ochAtkoholproblematikers riksorganisation.Bland de remissinstanser som hell ellerdelvis avstyrker SU:s gallringsförslag finns , riksarkivei, Uppsalaoch kommuner. vid ,, , ,och . Fleraremissinstanser har ingen erinran mot förslagel atl register och akter skallgallras men anser alt gallringsfristerna är för korta. Hit hörkammarrätten i , JO, länsslyrelserna i , , ,och tån, medicinska fakultetsnämnden vid Lundsunivershet, Slockholms och kommuner, Föreningen . Förslagetatt slopa den nuvarande lagen om socialregisier tillstyrks uttryckligen avflera remissinstanser, däribland kammarrätten i , Föreningen , och . Socialstyrelsenframhåller all del är väsentliga ändringar som SU föreslår belräffandedokumentation och register pä socialvårdens område. Störte hänsyn tas särskilttill den enskildes personliga integritet. Styrelsen tillstyrker förslagen då degår hell i linje med utredningens övriga förslag om en ändrad socialvård.Sveriges socionomers riksförbund säger att man särskilt delar SU:s övervägandenbelräffande förslaget alt socialregisier inte skall få innehålla Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 3 585 värderingarom den enskilde klienten och dennes personliga förhållanden. FöreningenSveriges socialchefer har i princip samma uppfattning som SU alt den enskildesintegritet bör så långt möjligt skyddas genom inskränkningar i registrering ochdokumentation. Föreningen framhåller att registrering och diarieföring är enför kommunerna svårhanterlig fråga. Del gäller här en avvägning mellan denenskildes intresse och skydd för sina pereonliga förhållanden ä ena sidan ochrätissäkerhetsintresset å andra sidan. Härtill kommer inriktningen påförtroendefullt samarbete i frivilliga former. SU har uppmärksammat dennasvårighet och föreslagit all som central myndighet försociaUjänslen skall utfärda närmare föreskrifter om personregistrens förande.Föreningen anser detta nödvändigt. Det är viktigt att kommunerna härvid beredstillfälle att medverka. Föreningen anser också i enlighel med SU:s förslag altsocialstyrelsen efler samråd med kommunförbundel bör ge anvisningar omdokumentation i enskilda ärenden. Socialförvaltningeni delar SU:s uppfattning att dokumentation bör ske i samråd mellansocialarbetare och den enskilde. Vidare biträds SU:s förslag att del inte ärönskvärt all författningsvägen närmare reglera dokumentationen inomsociaUjänslen ulöver bestämmelserna i kommunallagen och förvaltningslagen. Detfär ankomma på och kommunförbundel alt utfärda allmänna rådtill kommunerna. - Förvaltningen har inte heller nägon erinran mol attsociahjänsten får en allmän skyldighel atl föra diarier under fömtsättning attsekretesskyddade uppgifter inte kan utläsas ur dessa och alt enskilda personervid behov anges anonymt, t. ex, med bokstavsbeteckning eller dylikt, -Beträffande innehållet i personakter lär det inte kunna resas några invändningarmol all aklema inte tillförs onödiga och för klienterna förklenande uppgifter.Det torde bli lättare alt inom sociahjänsten iaktta opartiskhet och saklighetoch sträva efter att uppgiftema i personakterna blir korrekta och välunderbyggda, - SU:s huvudprincip att innehållet i register i inskränktbemärkelse endasl skall uppta namn etc, inkomst- och förmögenhetsförhållandensamt beslut inom sociahjänsten om ålgärd som innebär myndighetsutövning lämnasulan erinran. Övriga sekretesskyddade uppgifter om klienterna fär alltså inteantecknas i dessa register. Vidare får inga anteckningar föras om åtgärder somgmndais på andra myndigheters meddelande, t, ex, LTO, LOB etc, Sundsvallskommun anser att som en följd av tankegångarna kring sekretessfrågorna bördiariet utformas så all det inte går all utläsa något som kan röjasekretesskyddade uppgifter. Därmed behöver diarieföraren inte ställas införsvära och oklara situationer och överväganden om atl låta någon ta del avdiariet. Del blir mera praktiskt atl arbeta med ett fullständigt"offentligt" diarium. Kritiskasynpunkler på förslagel lämnas av bl, a. , som hänvisar lillsill yttrande över promemorieförslaget där vissa klargöranden har efleriysis omuppgifter i barnstugekö. De förelag som SU har lagt fram om diarieföring inomkommunala myndigheter synes enligt förbundel innebära Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 3 586 fär etl krav på att alla ärenden skall antecknas i kronologisk ordning, Ellsådant förfarande skiljer sig avsevärt från nuvarande rutiner och kommer allkräva en omläggning av bl, a, socialregislrel, Kravel på överblickbarhel inomförvaltningen tillgodoses väl genom nuvarande mtiner och styrelsen lar därföravslånd frän utredningens förelag härvidlag, - SU:s förslag till delning avsocialregislrel i snäv och vid bemärkelse kommer alt medföra ökade kostnaderför administrationen av framför alll barn- och äldreomsorgen. Utredningensförslag till nya regler för handlingssekretess och tystnadsplikt, vilkastyrelsen har tillstyrkt, tillgodoser säkerheten av att uppgifter av känslignatur inte kommer i orätta händer. Styrelsen anser del därför obefogat atlskapa en delning av socialregistret som enbart kan fä marginell betydelse menmedför en kraftig kostnadsökning för administrationen, LOframhåller att om utformningen av sociahjänstens register genomförs behöver demänniskor som söker upp sociahjänsten inte befara alt subjektiva anteckningarom dem och deras aktuella silualion följer dem för all framlid, Västeråskommun anser atl förslagel om diarieskyldighet på etl onödigt sätt kommer ikonflikt med förvaltningsmässiga krav pä rationella rutiner. Kommunen erinrarom all om inte sekretesskyddade uppgifter skall framgå av anteckningarna,kommer del att bli nödvändigl alt ange en persons namn med boslavsbeleckningare, d, Ifräga om vårdärenden beträffande enskilda personer, har diariet i så fall ingenegentlig uppgift att fylla eftersom personen eller ärendet inte går atlidentifiera. En länkbar möjlighel vore då all del inom förvaltningenupprättades register i t, ex, personnummerordning på de personer, som deinkomna handlingarna avsåg. Enligt utredningen fär dock inte hellerpersonregister innehålla uppgifter, "som är ägnade all röja enskildspersonliga förhållanden" (25 § socialnämndslagen). Skall man undvika alli såväl diarium som register anteckna t, ex, inkomna polisrapporter är del intemöjligt all avgöra vilka ärenden som aktualiserats hos förvaltningen. Debegränsningar i registreringen som utredningen gör, lägger av allt att dömahinder i vägen fören överblick över verksamhelen med enskilda ärenden. Dä detär av betydelse ur flera synpunkter atl del inom förvaltningen går atl på ettenkelt och lillföriiiligl sätt följa och bevaka ärendenas handläggning, bördessa frågor ses över på nytt, Örebrooch kommuner avstyrker SU:s förslag om offentlig diarieföring ochatt del skall finnas en generell skyldighel att föra diarium. Kommunerna anseratt del skulle bli allför betungande atl som SU föreslår utforma ärendemeningenanonymt med bokstavsbeteckning e, d, så att sekretesskyddade uppgifter inte kanutläsas, Socialstyrelsensäger alt de av utredningen föreslagna reglerna för gallring av personregisteroch därtill hörande akter noga har övervägts av styrelsen. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 3 ,: - 587 Enligtförslaget (är sociahjänsten i större utsträckning lita på den enskildes egenbeskrivning av sin bakgrund, eftersom dokumentation ofta kommer all saknas.Styrelsen ser positivt på en sådan utveckling av det sociala arbetet, I sambandmed en omläggning av socialvårdens registersystem och mtiner för dokumentationkrävs enligt styrelsen betydande rådgivning från såväl som inomprimärkommunerna. Länsstyrelseni anser del särekilt lillfredsslällande alt i förelaget tillsocialnämndslag har införts bestämmelser om uigallring av anteckningar ochakter som inte har varit aktuella . Att sitta fasl i gamlavärderingar är inte främjande för en god värdplanering. anser atlSU:s förslag beträffande socialregister är välbetänkt och vill särekiltframhålla de föreslagna gallringsreglerna. För att del inlresse för allmän forekningi materialet som ofta visar sig skall kunna tillgodoses utgår styrelsen frånatt t, ex, fär bemyndigande att omhänderta sådant material som kanha forekningsintresse men som avses bli utgallrat i kommunerna, Sundsvallskommun menar att många behövande avstår från all uppsöka socialvården på gmndav rädsla för att "hamna i papperen". Det är därför viktigt all SU:sförslag om gallring av pereonakier och pereonregister efler senasieaktualitet genomförs. Förutom det ökade förtroende och den större öppenhet somkan väntas bli effekten av förelaget, blir även den administrativa hanteringenlättare. förelagetom tvingande bestämmelser avseende gallring ur register och personakter behöverpreciseras bättre, SU förordar all uppgifter ur register i inskränkt bemärkelseöver klienter inte fär bibehållas längre än anteckningengjordes. Härifrån föreslås undanlag för fortvarande förhållanden, t, ex,placering av en underårig utanför hemmet, i vilka fall anteckningen fär efler att det förhållande anteckningen avser har upphört. Förvaltningentillstyrker gallringsförelaget men efteriyser flera exempel på "fortvarandeförhålladen". Avser SU även pågående siödären-den? När upphör i så falldessa ärenden? Det kan ju finnas klienter som uppsöker ell pargånger . Skall del i så fall förflyta efler sista kontakten innangallringen sätter igång eller menar SU att i registret endasl fär finnas tre årgamla anteckningar? Förvaltningen för sin del förordar en tvingande bestämmelsesom innebär att uppgifter i registret skall utgallras efler den lidanteckningen gjorts. Endast vid placeringar av underåriga utanför hemmet skallundantagsregeln gälla, då anteckningarna fär uigallras efler delförhållande anteckningen avser har upphört. Förvaltningentillstyrker också förslagel om en generell gallringstid för pereonakier på treår. Även här behövs emellertid en precisering. Förvaltningen tolkar SU:sförslag så all anteckningar och handlingar som är skall gallrasut, även om klienterna är aktuella inom sociahjänsten. Självklart måsteundanlag göras för handlingar om bistånd med återbelalningsskyldighet samtbevisurkunder i ärenden om faderskap och underhåll, I övrigi finns det ingarimliga skäl atl behålla mer än anteckningar om enskilda personer,Belräffande uppgifter för forskning fär undantagsbestämmelser lösas i särskildordning. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 3 588 /SRanser all del är uppenbart all kvalilelen på förefintliga journaler är ytterstvarierande. Vissa journaler har varit så knapphändiga att deras värde har varitmycket ringa. Denna omständighet bör bl. a. leda till slutsatsen atl man börsträva efter att höja kvalilelen pä dokumentationen. Ensystematisk och professionell dokumentation är nödvändig inte bara frånrättssäkerhetssynpunkt. Om en social diagnos-och behandlingsmelodik skall kunnautvecklas och revideras, krävs en långt mer systematisk utveckling avbehandlingsjournaler än vad som kommit lill stånd inom såvälfamiljerådgivningen som socialt klienlarbete, - föreslår altforskningens behov av primärmaterialet skall tillgodoses genom all en viss delav aktmalerialel undantas från gallring och bevaras för framlida forekning, -Del är angeläget att man vid genomförandet av förslaget om gallring harklargjort hur forekningens behov skall säkerställas, I detta sammanhang är detnödvändigt all understryka all en utvärdering av olika behandlingsmetoder kan fömtsättaall akimaierial äldre än finns bevarat. Man bör emellertid lillföreäkrasig om atl materialet utnyttjas endast till ovan nämnda ändamål och icke ingåri tillgängliga dataregister, - / SR understryker vidare alt enprofessionell dokumentation, bevarad än kan vara ettnödvändigl skydd mol iredje pereon. Det finns exempel på hur barnmisshandelförekommit och del kan inte vara förenligt med allmännarättsprinciper all denna typ av uppgifter gallras , instämmer i princip i förelaget all uppgifter iregistren måsle gallras från det anteckningen infördes. Förbundet anserdock atl i syfte alt tillgodose barnens rätt så måste uppgifter rörandetvångsingripande mol olämplig vårdare kunna sparas längre än . Speciellaregler för arkivering måsle skapas för dessa fall, Förbundel vill ocksåuppmärksamma atl protokoll kommer all kunna bevaras och atl delfinns möjlighel atl lägga hela utredningar som bilaga lill protokollen, Förbundelanser all särskilda regler om vad som fär läggas som bilaga därför måsteinföras. Regeln om gallring av registren blir annars verkningslös,- Förbundel menar alt skyddet förden personliga integriteten är engrundläggande rättighet. Det är därför bra alt registren måste gallras påuppgifter äldre än tre är. Men förbundet tror atl sekretesskyddet kankombineras med att forskningens behov av underlag tillgodoses på ett säkert ochtillbörligt sätt. Det är därför angelägel för den framlida sociala forskningenatt dessa särskilda sekretessregler löses på etl tillfredsställande sätt. Blandde remissinstanser som vill ha längre gallringstider finns kammarrätten iGöteborg som menar att gallringsfristerna förefaller förvånansvärt korta.Särskilt inom barnavården framstår det som omotiverat med så korta frister.Uppgifter av äldre datum torde inom denna sektor ofta vara belydelsefulla. Deregler om sekreiess som föreslås gälla för sociahjänsten kommer att innebäraatt handlingar i socialnämndernas register och akter i allmänhet inte kanlämnas ut. Den personliga integriteten skyddas därför redan på grund avsekretessreglerna. Kammarrätten ifrågasätter därför om Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 3 is. detär motiverat atl gallra ut handlingar , JOanser alt även om en tidsgräns för gallring kan godias när del gällervuxna klienter skulle en sådan gallringsregel fä olyckliga konsekvenser förbarnavärdens del. Anlagandelalt äldre uppgifter skulle sakna relevans för bedömningen av ett enskilt ärendekan nämligen inte upprätthållas inom barnavården. Den omständigheten alt ingaanmärkningar mot ett barns förhållanden inkommit på tre är ulgör ingen garantiför all barnet hafl del bra . Det är ofta slumpen som avgör omoch när anmälningar görs om t, ex, barnmisshandel eller andra missförhållandeni ett barns hemmiljö, Belräffande vissa slag av uppgifter är det vidare av särekiltinlresse att kunna bevaka om ett mönster upprepas. Sådana uppgifter är t, ex,tidigare misshandel eller vanvård av äldre syskon lill barnet. Även vissapsykiska sjukdomstillstånd hos barnets vårdare eller annan i dess omgivningförtjänar att uppmärksammas. Det finns praktiska exempel på att sådanatillstånd, t, ex. amningspsy-koser, återkommit hos värdaren vid senaretillfälle och inneburit stora faror för ett nytt barn. Har man frånhänt sigalla möjligheter atl kontrollera familjens tidigare förhållanden kanske maninte förslår alt ingripa för all rädda barnet. Del bör framhållas atlmånga allvarliga brister i ell barns tidigare förhållanden inte behöver ha letttill varaktigt omhändertagande av barnet. Värdaren kan t, ex, tillfriskna frånsin sjukdom ehuru man inte kan utesluta risk för återfall. Del förekommer ävenvarje år flera fall där barn avlider till följd av misshandel i hemmet. Man kanäven länka sig att barnet adopteras bort, I samtliga dessa fall kommer sociahjänstenmed den föreslagna regeln atl sakna all kännedom om vad som hänt. Delta kanlätt leda lill atl man inte i lid inser all etl nytt barn löper risk atlutsättas för allvarlig skada. Ett annat exempel gäller kontrollen av tilltänktafosterhem. Om det tidigare konstaterats all barn vanvårdats i ell fosterhem bördetta hem uppenbarligen inte på nytt godkännas som fosterhem utan att ingåendeutredning gjorts som visar atl del inte längre finns risker med att placerabarn där. Med den föreslagna bestämmelsen skulle man inte längrekunna klariägga sådana förhållanden och risken är stor att anmärkningarna intealls skulle upptäckas. Entvingande regel om gallring efter sista anteckning skulle således kunnafä mycket olyckliga följder för barnavärden, JO anser därför att en sådan regelinte kan genomföras generellt ulan måsle förses med viktiga reservationer närdel gäller uppgifter om allvariiga missförhållanden rörande barn. Enligt JO:smening bör gallringsregeln konstrueras så att dylika uppgifter inte gallrastidigare än eller den senare dag när barnet uppnår myndig ålder. Länsstyrelseni anser all den föreslagna gallringsliden är alltför knapp ochföreslår med bl, a, tanke pä helhetssynen och vikten av att kunna göra ensamlad bedömning att tiden ökas lill efler sista anteckning. Länsstyrelseni anser att med hänsyn till den helhetssyn som enligt förslagelskall anläggas är del av värde atl det finns material för en sådan samladbedömning. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 3 590 Somexempel bland många andra kan nämnas följande om ett för någon tid sedan prövatmål om omhändertagande av barn. Vad som inträffat gav vid handen att barnmisshandelkunde ha förekommit men med hänsyn till omständigheterna kunde saken också hasin naturiiga förklaring. Emellertid var upplyst att liknande händelserinträffat med annal barn samt att ett allvariigt fall avbarnmisshandel inträffal ytteriigare , Mol bakgrunden av vadsom visats ha inträffat i del förgångna beslutade vederbörande myndighei atlomhänderta barnet i fråga. Sedermera bekräftades också att misstanken ommisshandel var riktig. Hade i detla fall treårig gallringsfrist gällt hadesaken ej fält sin rätta belysning och beslulel således blivit felaktigt. Detanförda exemplet visar att en gallringsfrist är alllför knapp. i länfinner den föreslagna gallringstiden för kort med hänsyn inte minsl tilllänsrättens behov av uppgifter och bakgrundsmaterial i sociala mål. Det börövervägas om den inte kan föriängas något, åtminstone till fem år.Länsstyrelsen i anser att behovet av längre frister t, ex. i målom omhändertagande av barn för samhällsvård synes påtagligt. iVästernorrlands län anser också all en gallringsfrist synes för snävttilltagen.