prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Även om akuta behovdominerar har såväl befrielserörelserna som strävat efter all gebiståndet en mer långsiktig inriktning. Delta gäller bl. a. det^utbildningsslöd som ger genom ^lidigare nämnda organisationer.Sverige stöder också rörelsernas förberedelser för ett administrativtövertagande av och ^Namibia. Bidrag utgår sålunda exempelvis till^FN:s ^Namibiainstitut i ^Lusaka, som utbildar administratörer, ^lill^ZIRIC-instiluiets forskning för framlid, och till olika utbildningsprogram. För ^budgeiårei 1980/81beräknar jag ^elt medelsbehov av 150 milj. kr. för stöd till ^flyklingar,befrielserörelser och apartheidpolitikens offer i södra . Jag förutseralt medel ur ^kalastrofreserven liksom under senare ^Prop.1979/80:100 Bilaga 6 102 budgetår därutöver kan komma attutnyttjas för humanitära insatser i regionen. Detta kan bli aktuellt omkrigshandlingarna i , ^Nami^bia och ^omkringliggande länderfortsätter. Skulle någon av staterna uppnå självständighet bör med kortvarsel kunna lämna bistånd till den nya staten, varvid medel som anslagits tillstöd för befrielserörelserna bör kunna utnyttjas. Stöd tillbefrielserörelser, flyktingar och apartheidpolitikens of^fer budgetåren 1977/ 78-1979/80 (milj. ^\^911ll^% ANC ^SWAPO ^ZANU ^ZAPU 12 22 10 10 16 27 16 16 Utbildningsinsatser, rättshjälp och andra humanitära insatser: Summa 21 27,3 28 ^UNETPSA (utbildning) ^UNHCR (södra ) Totalt 76,3 133,^?^ ^lO^S^" ^'^ Beslut fattas i samband . ^^^ Därav har 49 milj. kr. tagitsi anspråk från anslagsposten Katastrofer ^m. ^^^ Avser insatser beslutade före1 . /80: 175 milj. kr. ^Budgetårel 1980/81:195 milj. kr. Under denna postbehandlas ^ämnesinriklad verksamhet, personal till FN: biträdande experter ochfredskår samt insatsförberedelser och resultatvärdering. ^Prop.1979/80:100 ^BUaga 6 103 slag 1980/81 Personal till FN^: biträdande experter och fredskår Diverse utredningar ^m. För /81 beräknar jag ^etl medelsbehov av195 milj. kr. Av dessa medel avser 154 milj. kr. Landsbygdens vatten och avlopp ^Ämnesinriklad^verksamhel avser ämnesområden, som bedöms vara av särskild betydelse för^u-ländernas utveckling men där ^inlernationella insatser anses varaotillräckliga. Den ^ämnesinriklade verksamheten bedrivs i samarbete med^FN-organ, andra ^mellanslalliga organisationer och företag i . Denavser främst globala och regionala projekt för metod- och ^strategiutveckling^saml olika former av utbildningsinsatser. Den ^ämnesinrik^ladeverksamheten utgör ett komplement till ^SIDA:s ^landprogrammerade bistånd ochsyftar därtill ^atl förslärka internationella agerande i frågor avsärskild betydelse. Den ger också utrymme för en experiment- ochförsöksverksamhet, som normall inte kan rymmas inom de enskilda landprogrammen.^Ämnesinriklad ^verksamhel kan därtill möjliggöra att nya angelägnaämnesområden tas upp eller att pågående ^verksamhel inom områden som Sverigefinner viktiga intensifieras. SIDA har i skrivelse^lill regeringen , i samband med presentation av förslag avseende deolika ämnesområdena för /81 ^uiföriigt ^redovisal den pågåendeoch planerade verksamheten jämte erfarenheter och resultat. Den framställning,som följer, är baserad på denna skrivelse ^förulom på ^SIDA:sanslagsframställning för ^budgetårel 1980/81. 1979/80:100 Bilaga6 104 SIDA konstaterar altsamarbetet med ^FN-organen i huvudsak har fungerat ^lillfredsställande. SIDAavser ^atl i ökad utsträckning reglera delta samarbete genom långsikliga avtalpå preciserade områden. Enligt SIDA har del strategi- och ^metodarbele, som^FN-organ har getts möjlighet alt genomföra inom den ^ämnesinrikladeverksamheten liksom ^FN-organens av bekostade kurs- ochseminarieverksamhet, haft stor inverkan på ^u-ländernas planering. ^byskogsbmk och befolkningsområdet som exempel härpå. Många aktiviteterhar också ^lelt till ökade investeringar i ^u-länderna inom resp. område. ^Etl ^annal ^resullal av den^ämnesinriklade verksamheten, som påpekas av SIDA, är ökade möjlighetalt sakkunnigt och aktivt medverka i ^FN:s ^verksamhel. I fråga om denframlida ^ämnesinriklade verksamheten delar jag ^SIDA:s uppfattning all varjeinsats bör beredas, bedömas och värderas i förhållande till de svenska^bislåndspolitiska målen i ^likhei med ^annal bistånd. Bland ämnesområden, som bör få ökaduppmärksamhet i planeringen av den ^ämnesinriklade verksamheten, ^villjag nämna miljö, inkl.markvårds-planering och energi. Jag vill också påminna om behovet av insatserinom ramen för del ^inlernalionella ^saml om angelägenheten av^atl ^siödja åtgärder ^mol utbredning av alkoholmissbruk. Dessa insatser bör påsikt kunna inrymmas inom en medelstilldelning för Särskilda program som liggerkvar på en i stort sett oförändrad nivå. För ^insalser på dessa områden, som^inle kan rymmas inom anslagsposten Särskilda program är jag beredd att under^budgeiårei 1980/81 ta i anspråk begränsade medel ur anslagels allmänna reserv,poslen Katastrofer ^m. I det följande lämnas enkortfattad beskrivning av den pågående och planerade verksamheten inom del^ämnesinriklade biståndet. Trots att en sänkning avfödelsetalen har noterats i ^ell ^anlal ^u-Iänder och trots alt tillväxttakteni jordens befolkning synes börja avta ^någol förblir befolkningsfrågan ^elldominerande problem. ^U-ländernas framställningar om ^Slöd ^lillfamiljeplanering har sedan ökat ^kraftigl medanresurserna för internationella ^familjeplaneringsinsalser ^inle har blivit nämnvärt större. Förutom ^insalserinom ramen för det ^landpro^grammerade biståndet lämnar ^slöd inom^befolkningsområdel från anslaget C I. Bidrag till ^inlernalionellabiståndsprogram genom bidrag ^lill ^FN:s befolkningsfond ^(UNFPA) ^saml frånanslaget C 6. ^Slyrelsen för ^u-^landsforskning ^(SAREC) genom bidrag till^WHO:s program för fortplantningsforskning. Dessa uppgår ^lill sammanlagt 72milj. Del stöd ^lill^verksamhel inom ^hälso- och ^befolkningsområdel som lämnas från anslagspostenSärskilda program beräknas innevarande budgetår uppgå till 46,5 milj. kr. 1979/80:100 ^BUaga6 105 Den största insatsengörs genom bidrag ^lill ^inlernationella familjeplaneringsfederationen^(IPPF). inledde sill ^slöd till ^IPPF:s ^verksamhel . /79 har bidragit med ^sammanlagi 180 milj. kr. År 1978^ingicks ^etl treårsavtal om fortsalt stöd om ^sammanlagi 100 milj. kr. Avdessa har 33 milj. kr. utbetalats innevarande budgetår. Organisationen strävarefter att förskjuta tyngdpunkten i sin verksamhet från en kliniskt orienteradfamiljeplanering till samlevnadsundervisning, näringsfysiologi ochprimärhälsovård ^saml studier om lagstiftning i olika länder som hindrar fritillgång till familjeplanering, kvinnans utveckling och barnens ^rälligheler. Genom ^FN;sbefolkningsfond finansierar ^ell sexualundervisningsprogram i Mexico.Därutöver stöder enskilda, internationella och regionalaorganisationers program inom befolkningsområdet. Inom ^hälso- och^nutritionsseklorn sker samarbete ^främsl med WHO, FAO och Kyrkornas världsråd.Del inriktas huvudsakligen på områdena hälsovårdsplanering ^saml utbildning ochinformation. Den via Kyrkomas ^väridsråd stödda verksamheten omfattar bl. a.^elt försöksprojekt i vissa med integrerad hälsovård,familjerådgivning och utbildning. SIDA Understryker behovet av ^insalserför att förbättra ^hälsovårdssitua-^lionen i ^u-länderna. SIDA använderbenämningen primärhälsovård för samordnade ^ålgärder inom olikasamhällssektorer för alt förbättr^a^ hälsan. Jag delar ^SIDA:s uppfattning alldel svenska slödel för primärhälsovård bör öka. ^Insalser för lantbruk ochlivsmedelsförsörjning genomförs huvudsakligen med FAO. Under ^budgeiårei1978/79 har 25,2 milj. kr. Pågående insatser är inom^husdjursseklorn huvudsakligen koncentrerade ^lill köttproduktion,^nötkrealursförädling, utbildning inom del ^velerinärme^dicinska området samtviss forskning. Inom området växtodling inriktas verksamheten på lagring,utsäde samt forskning. Inom ^skogsseklom har ^slöd lämnats ^lill utbildning,rådgivning ^saml planering. Dessa insatser fortsätter men successivt sker enkoncentration till tre långtidsprogram: integrerad landsbygdsutveckling,byskogsbruk ^saml hantverksmässigt fiske. Jag finner denna koncentration ^lill^basbehovsinriklade insatser värdefull och noterar med tillfredsställelse ^atl^miljövårdsaspekler tillmäts ^slor betydelse i de tre ^långlidsprogrammen. SIDA anför ^atl ^verkelhar inlett ett arbete på all utarbeta en strategi för beaktande avmiljöaspekter i insatser rörande resursutnyttjande, överföring av teknologi^saml användning av kemikalier. Detta ligger i linje med de ^rikllinjer somlagts fast för den svenska biståndspolitiken. 1979/80:100 Bilaga6 106 1 sin skrivelse tillregeringen redogör SIDA för verksamhetens inriktning och omfattning påkooperationens område. Del svenska stödet syftar till att utveckla och spridametoder för demokratisk kooperativ utveckling som kan nå även de fattigagrupperna. ^Detla sker genom ^atl stödja pågående ^metodarbele samt kurser ochseminarier inom olika ^inlernalionella organ. Enligt SIDA har den kooperativametoden fått ^slor betydelse i ^u-^länderna. Den har vunnit spridning ^främslpå landsbygden för uppsamling och marknadsföring av jordbruksprodukter ^samldistribution av krediter och förnödenheter. De svenska kooperativaorganisationerna stöder genom sitt ^samarbels-^organ ^Swedish ^Cooperalive^Centre ^(SCC) internationell ^verksamhel, ^främsl metodutveckling,^materielproduktion och utbildning. ^SCC har lämnat bidrag tillden ^Inlernalionella Kooperativa Alliansens regionala utbildningsprogram medmedel från anslagsposten Enskilda organisationer. Fr. o. ^m. budgetåret1980/81 föreslår SIDA att denna ^bidrags-^givning som för ^budgetårel 1980/81beräknas ^lill 8 milj. kr. sker från anslagsposten Särskilda program. Jag haringet all erinra häremot. Under /79 har 5,5 milj. kr. utbetalatstill ^ILO:s utbildningsverksamhet. SIDA räknar med samma belopp för budgetåret1979/80. Huvuddelen av medlen,7,3 milj. kr., för ^budgetårel1978/79 har gått till och . Innevarande budgetår beräknar SIDA 12milj. a. lämnas bidrag till för utbildningsplanering och förbasutbildning av handikappade barn i . får 5 milj. kr. för metodutvecklingpå ^yrkesutbildningsområdel. SIDA avser koncentrera ^insalsema ^lillutbildningsplanering och metodutveckling. Huvuddelen av medlenhar ^gåll till . Under ^budgelåret1979/80 beräknas de svenska insatserna uppgå till 5,0 milj. kr. Verksamhetenomfattar program för rådgivning avseende ^sysselsättningsskapande program^saml ^insalser för att utveckla arbetsmarknadsrelationer. SIDA planerar ocksåalt genom bidrag göra del möjligt för ^atl stödja ^ländema ochbefrielserörelserna i södra med all utforma sysselsättnings- och^basbehovsslralegier. Ett liknande program planeras också för Asienregionen. SIDA avser koncentreraverksamheten inom del kulturella området ^lill ^massmediaulveckling, i förstahand i . Genom bidrar SIDA för ^budgeiårei 1979/80 med ca 2,7milj. a. insatser för regional utbildning påkommunikationsområdet och ^etl regionall ^utbild- 1979/80:100 ^BUaga6 107 ^ningsprogram för utveckling av nationella nyhetsbyråeri . Vidare planerar SIDA all lämna bidrag till dels ^ell seminarium iAfrika om muntliga traditioner dels en informations- och nyhetsbyrå iLatinamerika. SIDA framhållerinsatsernas ^innovaiiva karaktär. ^Massmediaprojeklen syftar enligt SIDA tillall förverkliga en ny internationell ^informationsord-^ning genom all medverkatill all nyhetsbyråer utvecklas i tredje ^väriden ^saml ^atl resurserna i^u-länderna byggs upp på områden som press och radio. Jag delar ^SIDA:suppfattning om det angelägna i ^inlernalionellt stöd på massmediaområdet. Jagvill emellertid understryka ^atl utvecklingen av massmedia inte ^främsl behövervara en ^mellanstallig angelägenhet. ^Icke-^statliga organisationer bör därförockså kunna spela en viktig roll i utvecklingssamarbetet på delta område. Verksamheten inom områdetindustriell teknik har hittillshuvudsakligen genomförts i samarbete med ^UNIDO, ISO ^(Inlernationella ^Standarise-^ringsorganisaiionen)och ^WIPO ^(FN:s internationella ^organisalion för ^im-^materialräit). Somexempel kan nämnas kurser och seminarier i industriellt underhåll,kvalitetskontroll, industriplanering, internationell standardisering och^paienlrält. Bidrag lämnas också till ^UNCTAD för utbildning påtekniköverföringsområdet. Insatserna inom områdetindustriell teknik avses, enligt SIDA, omfatta direkt eller indirekt hjälp med^atl anpassa teknologi ^lill ^u-ländemas situation. Andra syften skall vara^atl bidra ^lill all ^u-länderna minskar beroendeförhållandet tillmultinationella förelag samt får ta del av del internationella rättssystemet påområdet. Arbetet inriktas också på produktutveckling och marknadsföring. Den av SIDA föreslagnaavvecklingen av kurser inom ämnesområdet ^induslriell teknik bör ske förstsedan styrelsen har funnit annan huvudman för verksamheten. I sitt samarbete med ^UNCTADi fråga om handelsfrämjande verksamhet koncentrerar sig SIDA främst på transportområdetoch i ökande utsträckning till ^UNCTAD:s program för minst utvecklade länder.Biståndet inom transportområdet omfattar utbildning i hamnförvaltning,^befraktning och sjöförsäkring. Insatserna i de minst utvecklade länderna avserbl. a. rådgivning om handelspolitik och planering av utrikeshandeln. Bidraghar lämnats främst ^lill ^ITC för utbildning av ^u-landsföreträdare iinternationell upphandling. SIDA som har betydandeerfarenheter från det ^bilalerala samarbetet inom området landsbygdensvattenförsörjnin^g^ och ^avloppshanlering har 1979/80:100 Bilaga6 108 a. inlett ^etl samarbete medVärldshälsovårdsorganisationen (WHO) inom denna sektor. Projektet utgör ^eltbidrag ^lill uppföljningen av ^FN:s ^valtenkonferens i del Platå år 1977.Projektet syftar till planering och samordning av de omfattande internationellaansträngningar som är behövliga för att förbättra landsbygdsbefolkningenstillgång till rent ^hushållsvat-^len ^saml drägliga sanitära förhållanden. På^gmndval av sin erfarenhet understryker SIDA ^behovel av att förenkla ochanpassa den teknik som ^f. För ^budgelåret1980/81 beräknar SIDA ett medelsbehov på 7,1 milj. kr. fördelat på ^WHO-projekloch projekt som syftar till anpassad teknik på området. Jag delar ^SIDA;suppfattning om sektoms betydelse för ^u-länder^nas sociala och ekonomiskautveckling. Åtgärder för ^atlfrämja kvinnans ställning i ^u-länder stöds inom det ^landprogrammeradebiståndet samt även genom direkta bidrag ^lillkvinnoorganisationer i programländerna från anslagsposten Enskildaorganisationer. Utbetalningarna till programmet Kvinnor i ^u-land inomanslagsposten Särskilda program uppgick ^budgeiårei 1978/79 till 2,3 milj. kr.Bidrag lämnas bl. ^lill ^FN:s ekonomiska kommissioner för ^(ECA) ochför ^(ECLA) för ^främsl seminarier och informationsspridning.Under ^budgeiårei 1980/81 kommer olika verksamheter alt stödjas i samband med^FN:s kvinnokonferens . Tillsammans med ^ell fullföljande av pågåendeprogram skulle dessa insatser enligt SIDA kosta ca 7 milj. kr. under^budgeiårei 1980/81. Svenska och utländskainstitutioner föreslår ^ell stort ^anlal insatser för stöd genom SIDA som intealltid passar in under de ^lidigare redovisade posterna för den ^ämnesinrikladeverksamheten. Enligt SIDA bör denna grupp av insatser för att komma i fråga förbidrag vara all de är banbrytande och kan ^uigöra punktinsatser i ljuset av^u-ländernas behov all formulera genomtänkta och slagkraftigautvecklingsstrategier. Som exempel kan nämnas attbidrag har utgått ^lill bl. Dag Hammarskjöld-fonden för seminarier omalternativa utvecklingsmodeller, ^FN-se-^minarier om sparande samt konferenserför mänskliga ^rälligheler och internationell ^rält. SIDA beräknar 5 milj. kr.för ^insalser av ^della slag för /81. PERSONALTILL FN: BITR^ÄDANDE EXPERTER OCH FREDSKÅR I millen av år 1979tjänstgjorde 45 svenskar som biträdande experter. Det är ^främsl med FAO somSverige har ett omfattande samarbete på detta område men avtal om biträdandeexperter föreligger också med ^lio andra 1979/80:100 Bilaga 6 109 var ca 50 personerunder rekrytering. Enligt ^SIDA:s riktlinjer för verksamheten skall biträdandeexperter i första hand sändas till de minst utvecklade länderna samt tillprogramländer. Vidare skall rekryteringen ^främsl inriktas på yrkesområden somär av intresse för framtida rekrytering inom det svenska biståndet. För^budgeiårei 1980/81 beräknar jag 20 milj. kr. ^FN;s fredskår, ^UNV, ingår i^FN:s utvecklingsprogram (UNDP) och har ^drygl 400 ^fredskårisier i tjänst i^u-länderna. av dessa ^freds-^kårister kommer själva från^u-länder. Det svenska deltagandet i ^UNV har ^varil ^begränsai. Totalt har 22svenskar tjänst^gjort inomprogrammet. I samband med denutredning om den svenska fredskårens framlid som har gjorts och som jagåterkommer ^lill senare, har SIDAockså gjort en bedömning av ^UNV:s verksamhet. ^UNV:s program har ökat avsevärti omfattning och efterfrågan på ^FN-volontärer, ^inle minstfrån de fattiga ^u-ländernas sida, ^översiiger vida vad ^UNV kan finansiera.^Della beror främst på en omläggning av verksamhetens finansiering. ^UNV ficktidigare särskilda medel inom UNDP. beslöts emellertid all programmetskulle finansieras över de landramar, som UNDP fastställer för sina mottagarländer.^Detla har lett till ^atl ^UNV har fått svårigheter alt finansiera^fredskårisier särskilt i de fattigaste ^u-ländema, som har svårt att slå förkostnaderna inom sina landramar. har ^UNV klarat ^della med hjälp aven särskild fond som har erhållit frivilliga bidrag från vissa i-länder. SIDA förordar en vissökning av rekryteringen ^lill ^FN:s fredskår på ^bekosinad av programmet förbiträdande experter om ^erfarenhetema av ^FN:s fredskår fortsätter att varapositiva. SIDA anser ^atl en ökad satsning på ^FN:s fredskår i viss mån kan bliersättning för den möjlighet som den statliga fredskåren har givit yrkeserfarna svenskaungdomar att göra en insats i ^u-land. Med anledning av en rekommendation i^UNDP:s styrelse ^lill medlemsländerna all öka stödet ^lill ^UNV:sfrivilliga fond föreslår SIDA också alt ett bidrag på I milj. kr. skall lämnastill denna fond för /81. I enlighet med ^SIDA:sförslag beräknar jag ^etl bidrag på I milj. kr. den frivilliga fonden inom^UNV för ^budgeiårei 1980/81. Vad gäller den mer allmänna frågan om en ökadframlida svensk medverkan i ^FN:s fredskår ^villjag avvakta med ettställningstagande, eftersom den hänger nära samman med frågan om den svenskafredskårens framtid, vilken är under utredning. ^Efler beslut av regeringen ijuni 1978 gavs SIDA i uppdrag att göra en utredning angående den svenskafredskårens framtid. Bakgrunden var ^atl rekryteringen av ^fredskårisier harminskat . 1979/80:100 ^BUaga6 110 pel vis antalet utsända i fält 193 mot 51personer . har antalet av SIDA bekostade ^volonlärer i deenskilda organisationemas ^ijänsl ökat ^kraftigl. Som exempel kan nämnas attdet fanns 184 utsända ^volonlärer och 344 . Frågan om fredskårens framlidlogs upp till behandling av den biståndspolitiska utredningen ^(SOU 1978: 61).I ^prop. 1977/78: 135 om ^rikllinjer för internationellt utvecklingssamarbete^m. som lades fram i anslutning till förslagen i betänkandet, fannbiståndsministern det emellertid svårt all på grundval av befintligt materialta ställning till frågan om fredskårens framlid. Därför uppdrogs åt SIDA attgöra en utredning där bl. a. de två huvudalternativ, som nämndes ipropositionen angående fredskårens framtid, skulle studeras närmare. Delförsta alternativet avsåg en fullständig integrering av ^fredskårspersonalen idel svenska personalbiståndet. Del andra avsåg en fredskår, som tilläts inta ensärställning inom biståndet. ^SIDA;s utredning är nuslutförd och remissyttranden från de berörda ^myndigheiema och organisationernahar inhämtats. Frågan är ^f.n. under beredning inom . Medlen används iförsta hand till ^atl förstärka^SIDA:s kapacitet vid beredning, kontroll och utvärdering av svenskabiståndsinsatser. De konsulter och experter som anlitas för detta ändamål kanvara enskilda personer, företag eller institutioner. SIDA har ett omfattandesamarbete med ^s. k. institutionella konsulter. ^Budgetårel 1978/79 uppgick^kostnadema härför till ca 5 milj. kr. Den ^slörsia institutionella konsultenär i ^Ultuna. Av utbetalade medel har^drygl gått ^lill ^verksamhel som avser ^SIDA:s programländer. Devärdemässigt största insatserna ägde rum inom lantbruk, skog, fiske ochindustri. För /80beräknas 20 milj. kr. för insatsförberedelser och ^resullalvärdering. ^Kosinadernaför denna verksamhet har ökat . Anledningen härtill är altflera mottagarländer ställer ^slörre krav på svensk medverkan vid planering ochberedning av projekt. Likaså kommer samarbetet med institutionella konsulterall öka. I ^enlighel med ^SIDA:s förslag beräknar jag därför 20 milj. kr. förändamålet under ^budgeiårei 1980/81. ^Budgetårel 1979/80: 209 milj. kr. ^Budgeiårei 1980/81:314 milj. kr. Under ^budgeiårei1978/79 fattades beslut om insatser ^lill ^ell värde av 204,6 milj. kr. frånanslagsposten Katastrofer ^m. 1979/80:100 ^BUaga6 ^UtrU^iesdepartementet 111 Enligt av riksdagenfastslagna riktlinjer bör katastrofbiståndet i första hand lämnas som hjälp ålmänniskor i ^u-Iänder, som har drabbats av naturkatastrofer eller väpnade ochpolitiska konflikter. Katastrofmedel kan även användas som extra bistånd tillländer, som erhåller svenskt utvecklingsbistånd och vilkas försörjning ochutveckling hotas av ^ofömt-^sedda händelser. Åtgärder för all förbättra^katslrofberedskapen och förebygga katastrofer är ^etl tredje viktigtanvändningsområde för ^kalastrofre^serven. Liksom föregående ^budgelår böranslagsposten Katastrofer ^m. få fylla funktionen av allmän reserv inom detbilaterala anslaget. Med katastrofmedel bör således kunna finansieras ävenannan icke förutsedd verksamhet eller åtgärder, som ^inle ^naturligen hörhemma under någon annan anslagspost. Hjälpinsatser för^flyklingar och andra krigsoffer har tagit en ^slor delav ^katastrofposlen i anspråk. Del har under del gångna ^budgeiårei främstgällt människor i , södra , och . del av dessa insatser har kanaliserats genom ^UNHCR. Det har alltså härrört sig om extra bidrag utöver reguljära bidrag tillflyktingkommissarien, som belastar anslaget C I. Bidrag ^lill ^inlernalonellabiståndsprogram. Som jag redan har nämntunder avsnittet Vissa insatser i och ^Karibien har inbördeskrigeti under /79 motiverat betydande humanitärahjälpinsatser till ^nicaraguanska ^flyklingar och andra offer, både medaninbördeskriget pågick och efter diktaturregimens fall. Sedan ^Somozaregimenföll har under innevarande budgetår hittillsca 32 milj. kr. använts för olika nationella och ^bilalerala ^insalser iNicaragua. Den under år 1979allvarligt förvärrade flyktingsituationen i har föranlett betydandesvenska ^kaiastrofbidrag. ^UNHCR, Rädda ^bamen och Röda korset harSverige stött både de ^s. k. båtflyktingarna, som har samlats i läger i olika^sydasialiska länder, och andra ^indoki-^nesiska flyktingar, främst i Thailand.Under hösten 1979 har även lämnat bidrag på närmare 25 milj. kr. tillfrämst ^WPF:s, ^UNICEF:s och Internationella ^Rödakorskommitléns ^(ICRC)^hjälpprogram för den hårt ^svälldrabbade befolkningen i ^Kampuchea. Sverigehar även verkat diplomatiskt för att stödja dessa hjälpinsatser. SIDA förutserytterligare behov för flyktingar i under det kommande ^budgetåreloch föreslår en särskild anslagspost. Humanitärt bistånd, , förändamålet. Jag delar ^SIDA:s bedömning all betydande resurser bör ställas tillförfogande för humanitära ^insalser i men det är svårt all ^fömtsevilken omfattning dessa insatser behöver få. Jag föreslår därför all behövligamedel för ändamålet tas i anspråk från anslagsposten Katastrofer ^m. SIDA pekar på dekraftigt ökade hjälpbehoven för flyktingar och hemlösa i ^ösira ,särskilt på och i . 1979/80:100 Bilaga6 112 na kommer från till , ^Djibouti ochSudan till följd av krigen i ^Erilrea och ^Ogaden. Ehuru mindre uppmärksammadeav massmedia än vissa andra flyktinggrupper finns här den ^slörsia ansamlingenav flyktingar i världen vid sidan om ^palesliniema i . Sammanlagt31 milj. kr.