prop · G3032 · 1979-12-31 00:00:00 — Den nuvarande konstmktionenmed krav på parts förbehåll för all sekretess skall föreligga har behållits föratt någon oklarhet aldrig skall behöva uppkomma om vilka uppgifter från en partsom en föriikningsman etc. skall fö föra vidare och vilka han är skyldig althålla för sig själv. Den föreslagna lagtexten utgör inte någol hinder mot atlen part t. ex. förbehåller sig en mera långtgående sekretess gentemotallmänheten än gentemot sin motpart i arbetslvister. Detföreligger inte någol inlresse av alt låta den som har mottagit en uppgift föradenna vidare lill annan myndighet i de fall då uppgiftslämnaren har motsatt sigdelta. Av denna anledning är den s. k. generalklausulen angåendeuppgiftslämnande mellan myndigheterna inte tillämplig i fråga om sekretessenligt paragrafen. Detla framgår av 14 kap. 3 § andra styckel. 1denna paragraf meddelas föreskrifter om sekretess vid sjöförklaringar ochmolsvarande utredningar. Gällanderätt: regler om handlingssekretess i 5 § andra stycket första meningen ochiredje slyckel SekrL Promemorieförslaget:9 kap. 14 § Iparagrafen las de bestämmelser i 5 § SekrL upp som syftar till att skyddaenskUds ekonomiska förhållanden vid sjöförklaringar och molsvarandeutredningar. Paragrafen ger emellertid skydd också för det allmännas ekonomiskaintresse, fastän den ingår i kapitlet om sekretess med hänsyn Prop.1979/80:2 Del A 8 kap. 17 § 247 främsttill skyddet för enskilds ekonomiska förhållanden. Del har inte ansettsföreligga tillräcklig anledning all la upp en motsvarande regel i 6 kap. lillskydd för bara del allmännas ekonomiska intresse. Däremot finns i 6 kap. 8 § enbestämmelse som motsvarar 5 § första slyckel SekrL. Departementsförslagelöverensstämmer med förslaget i promemorian, som i denna del inte mött någrainvändningar under remissbehandlingen. Densakliga innebörden av gällande reglering av handlingssekretessen isjöförklaringsärenden behålls i förslagel. Även tystnadsplikt bör råda i sådanaärenden. Första stycket har avfattats med denna utgångspunkt. Ordetutredning omfattar såväl sjöförklaring som sådan utredning som avses i 5 §iredje styckel SekrL. För atl sekretess skall gälla krävs såsom nu följer av308 § sjölagen (1891:35 s. 1, omtryckt 1975:1289), att fartygels befälhavareeller redare begär del. I överensslämmelse med gällande ordning är del också enförutsättning för sekretess atl sjöförklaring eller molsvarande undersökningbelräffande båda fartygen inte äger rum eller beträffande det enafartyget inte har skett tidigare eller atl tillgång annars inte finns till motsvarandeuppgifter rörande detta fartyg. Enligtgällande rätt är sekreiessen i ärende om sjöförklaring beroende av omsjöförklaringen hålls offentligt eller ej. Detsamma är avsett atl gälla enligtdepartementsförslagel. Därvid gäller bl. a. atl sekretess för uppgift i domstolsärendeupphör all gälla hos domstolen, om uppgiften förebringas vid offentiigförhandling inför denna (12 kap. 3 §). Handläggs sjöförklaringsärende av annanmyndighei än domslol gäller delsamma enligt andra stycket hos den myndigheten. Itredje slyckel upptas en lidsbegränsning av sekreiessen i fråga om uppgift iallmän handling. På motsvarande sätt som gäller upphör sekretessen närmolsvarande uppgift rörande del andra fartyget har blivit tillgänglie ochsenast när har förflutit från det all sammanstötningen skedde. Iparagrafen ges regler om sekretess hos domstol för uppgift om myndighets ellerenskilds affärs- eller driftförhållanden. Gällanderän: 10 och 36 §§ SekrL, 5 kap. 1 § RB, 12 § lagen (1931:152) med vissa bestämmelsermol illojal konkurrens, 12 § lagen (1956:245) om uppgiftsskyldighel rörandepris- och konkurrensförhållanden, 22 § lagen (1976:351) omstyrelserepresentation för de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningaroch 70 § MBL Promemorieförslaget:9 kap. 15 § Viddomslol kan i mål och ärende som tillhör domstolens rätlskipande ellerräitsvårdande verksamhet förekomma uppgifter om affärs- och driftförhållandenvilkas röjande för allmänheten skulle kunna medföra avsevärd skada för deberörda. Enligt5 kap. 1 § andra slyckel RB i dess nu gällande lydelse för rällen förordna altförhandling skall hållas inom slängda dörrar, om anledning Prop.1979/80:2 Del A 8 kap. 17 248 förekommeratl lill följd av offentligheten yrkeshemlighet skulle röjas. Likartadebestämmelser finns i 12 § lagen (1931:152) med vissa bestämmelser mot illojalkonkurtens, i 12 § lagen (1956:245) om uppgiftsskyldighel rörande pris- ochkonkurrensförhållanden, i lagen (1976:351) om styrelserepresentation förde anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar samt i 70 § MBL. Den förhandlingssekretessvid domslol, som kan åstadkommas enligt nu nämnda lagmm, kan med stöd av 36 §SekrL läggas lill grund för en handlingssekreless omfattande handlingar, somhar föreletis eller är avsedda att företes vid förhandlingen inom stängdadörrar. Avskaffas i enlighet med vad som föreslås i den allmänna motiveringendenna möjlighel all tillskapa handlingssekreless, blir det nödvändigl alt i dennya sekrelesslagen föra in en materiell sekretessbestämmelse, som tillgodoserdel behov av handlingssekretess vid domslol som föreligger i fråga om vissaaffärs- och driftförhållanden. Departementsförslaget härom finns i förevarandeparagraf. Förslaget överensstämmer med promemorieförslaget så när som pä tvåpunkter, som jag strax skall beröra. Promemorieförslaget har i sak lämnats ulanerinran av remissinstanserna. Enligtdepartementsförslagel skall hos domstol gälla sekretess för uppgiftommyndighelseHerenskildsaffärs-ellerdriftförhållanden, om det kananias all denuppgiften rör lider avsevärd skada om uppgiften röjs. Beslämmelsen gäller förmål och ärenden som tillhör domstols rätlskipande eller rättsvårdandeverksamhet. Eftersom del för sekretess krävs all den skada som kan antasuppkomma genom uppgiftens röjande skall vara avsevärd, blirsekretessbestämmelsens tillämplighet begränsad till fall där behovet avsekretess verkligen är kännbart. Den bör t. ex. i regel kunna lillämpas i falldär en yrkeshemlighet annars skulle röjas. Sådana uppgifter om affärs- ellerdriftförhållanden som affärsidkare gärna vill hålla för sig själva men vilkasröjande inte kan antas få några nämnvärda ekonomiska konsekvenser omfattasdäremot inte av lagrummet. Med hänsyn till intresset av offentlighet viddomstolar finns inte anledning all låta dessa fall omfattas av en allmän regelom sekretess hos domslol. Beslämmelsen avser både myndigheter som driveraffärsverksamhet av någol slag och enskilda näringsidkare. Det förekommer atl avsärskild beslämmelse i den föreslagna sekretesslagen följer atl i en viss typav ärenden sekretess i angiven utsträckning inte skall gälla hos domstol tillskydd för någol nu aktuellt inlresse. Exempel härpå erbjuder bestämmelserna i 9kap. 1 § om sekretess i skalleärenden. Enligt nämnda paragraf gäller ingensekretess för skaltedomstols beslul i där angivna ärenden, även om i beslutetskulle ingå uppgifter om enskilds affärs-eller driftförhållanden. En dylikspecialreglering bör la över den här föreslagna generella regeln. Därför föreskrivsalt huvudregeln om sekretess inte äger tillämpning, om en sekretessbestämmelsetill skydd för samma intresse är tillämplig på uppgiften och innebär altsekretess inte skall gälla. 1979/80:2 Del A kap. 1-3 .« 249 Behovav sekretess för uppgifter om affärs- eller driftförhållanden kan föreliggaockså i brottmål. Paragrafen är tillämplig även i sådana mål. Sekretess skalldock inte gälla till förmån för en tilltalad eller en misstänkt. Enligtpromemorians förslag skall sekreiessen gälla även vid förundersökning ibrottmål under vissa särskilda förutsättningar. Med den uiformning somförundersökningssekrelessen fåll i departementsförslagel, har någon motsvaranderegel inte tagils upp i departementsförslagel. Av 9 kap. 17 och 18 §§ departementsförslagelföljer att sekretess kan gälla vid förundersökning för uppgift om enskildspersonliga och ekonomiska förhållanden. Promemoriansförslag innebär vidare all sekretess enligt paragrafen skall gälla hosdomstolen bara för den händelse inte någon annan sekretessbestämmelse tillskydd för samma inlresse är tillämplig. Är en annan beslämmelse primärttillämplig hos domslol eller är den tillämplig via föreskriften om överföringav sekretess till domslol, skall den bestämmelsen gälla i stället. I departementsförslagelhar valls en enklare lösning. Sekretessen enligt förevarande paragraf ärprimärt tillämplig hos domstol. Därvid kan visseriigen den situationen uppslåalt också en annan sekretessregel är primärt tillämplig hos domstolen.Domstolen får då tillämpa båda sekretessreglerna. Gäller sekretess enligtnågon av reglerna får uppgiften inte lämnas ut. Sekretess med hänsyn till skyddet för enskilds förhållanden av såvälpersonlig som ekonomisk natur Idessa paragrafer föreskrivs om sekretess inom skalle- och tullväsendet. Gällanderätt: i fråga om handlingssekreless 17, 19 a och 28 §§ SekrL och 2 § 51,54 och57 CSK saml i fråga om tystnadsplikt föreskrifterna i bilaga 5 nr 15, 16, 25,28-32, 43, 50, 66, 83, 100-102, 125, 130, 142 och 175 Handlingssekretessenpå skatteområdet regleras huvudsakligen i 17 § SekrL. Enligt paragrafens förstastycke avser sekretessen i första hand till myndighet avlämnade uppgifter tillledning för taxering eller annars för beräknande av skatt, men den omfattarockså uppgifter avlämnade till myndighei för beräknande av pensionsgrundandeinkomst eller av arbetsgivaravgift. Vidare föreskrivs om sekretess förhandling, som har upprättats eller omhändertagits av myndighet vidlaxeringskontroll eller annars vid skallekontroll, vid beräknande avpensionsgrundande inkomst eller vid kontroll av uppgift för beräknande avarbetsgivaravgift. Handlingar i vissa speciella skatteärenden sekrelessbeläggsenligt särskilda bestämmelser i paragrafen (första, andra och iredje styckena).Slutligen innehåller 17 § en beslämmelse om sekretess beträffande ärenden omhandräckning åt utländsk skattemyndighet (fjärde stycket). 1979/80:2 Del A 9 kap. 1-3 .« 250 Tystnadsplikterpå skatteområdet föreskrivs i en rad skalleförfallningar. Som exempel kannämnas föreskrifterna i 117 § taxeringslagen. Enligt denna paragraf omfattartystnadsplikten innehållet i deklaration, uppgift som har lämnats lill ledningför taxering och av myndighei vid laxeringskontroll upprättad handling. Vidaregäller tystnadsplikt i fråga om vad som har inhämtats vid taxeringsrevision e.d. eller vid taxeringsnämndssamman-iräde. Slutligen föreskrivs tystnadspliktbeträftande innehållet i vissa handlingar i ärenden om handräckning ålutländsk skattemyndighet. Sekretessreglernasnuvarande tillämpningsområde inom skatteväsendet är sålunda bestämthuvudsakligen genom uppräkning av olika handlingar. Uppräkningen tar i förstahand sikte på sådana handlingar som självdeklarationer, kontrolluppgifter samtpromemorior upprättade vid taxeringsrevision eller skattekontroll. Blandde uppräknade handlingarna ingår inte t. ex. parternas skrifter i skattedomstoleller domar i skatlemål. 1 fråga om dessa handlingar är endasldomstolssekretess enligt 36 § SekrL tillämplig. Vid sidan av handlingar, somhelt klart faller innanför eller utanför del sekretessbelagda områdel, finnsdel i skatteärenden handlingar, beträffande vilka hävdas olika meningarhuruvida de omfattas av sekretess eller inte. Som exempel kan nämnas laxerings-nämndsundertättelse om ifrågasatt eller beslutad avvikelse från självdeklaration. Ocksåtullmyndigheterna hör lill de myndigheter som handlägger skatteärenden.Tullverket är sålunda beskaltningsmyndighel i fråga om bl. a. mervärdeskatt vidinförsel av varor från utlandet. För finns emellertid en särskildsekretessbestämmelse i 28 § SekrL, som avser till inkomna och därupprättade handlingar rörande varor som behandlas vid verket, såvitt angårderas angelägenheter som anlitar eller annars träder i beröring med verket.Handling för dock utlämnas om, med hänsyn till det ändamål för vilketutlämnande önskas och omständigheterna i övrigi, trygghet kan anses vara förhanden att del inte kommer all missbrukas lill deras skada. Enligt ordalagen ärsålunda denna sekretessbestämmelse tillämplig på även ärenden hos tullverketsom avser t. ex. mervärdeskall. I 54 § lullagen föreskrivs lystnadsplikt avliknande slag som den som gäller enligt 117§ taxeringslagen. med remissyttranden: föreslog en sekretessregel som undanröjde deoklarheter på skatteområdet som har berörts. Enligt 29 § LAH fick handling, somhade inkommit till myndighet eller där upprättals i ärende om beskattning, intelämnas ut. Bouppteckning enligt skulle dock vara offentlig.Sekretess föreslogs gälla också i ärende rörande beräkning av pensionsgrundandeinkomst eller arbetsgivaravgift. Myndighets beslul och annan handling som angavulgången i mål eller ärende där sekretess gällde fick enligt förslaget intehemlighållas. Enda undantaget från denna regel gällde förhandsbesked ibeskallningsärende. hade vidare upptagit bestämmelser om sekretess för tvåspeciella lyper av skatteärenden, som Prop.1979/80:2 Del A 9 kap. 1-3 iifi 251 omfattasav handlingssekretess enligt gällande rätl. Underremissbehandlingen av OSK:s förslag framfördes kritik på den grund attförslaget innebaren i vissa fall väsentlig utsträckning av sekretessen iskatteärenden, ITK:s förslag var 16 och 18 §§ LOFT tillämpliga på skatteområdet. Enligt 16 §kunde tystnadsplikt föreskrivas i ärende om myndighetsutövning. Bestämmelsenvar avsedd all skydda den som ett skatteärende rörde. För sekretess krävdesvissl slag av skada eller men, I 18 § gavs regler om tystnadsplikl i bl, a,ärende om beskattning lill skydd för iredje man. Denna sekretess var inteberoende av skaderekvisit. Såvittnu är i fråga lämnade remissinstanserna i stort sett ulan erinran. OSKföreslog en beslämmelse om lullsekretess (23 § LAH) belräffande handling hostullverket rörande varor som där behandlas, om röjande av dess innehåll kundemedföra skada för varornas avsändare eller mottagare. Enligt skulle sammabestämmelser lillämpas inom som på skatteområdet. Promemorieförslaget:10 kap. 1-7 §§ I promemorian anförs atlden nuvarande regleringen av sekretess på laxerings- och skatteområdet innebärall uppgifter, som är känsliga för den enskilde, kan vara sekretessbelagda omde förekommer i en handling men offentliga om de finns i en annan.Sekreiessregleringen brister sålunda i konsekvens. Med det nuvarandeförfarandet i laxerings- och skalleärenden ger reglerna dock ett någoriundatillfredsställande helhelsresullat därför att känsliga uppgifter huvudsakligenförekommer i vissa handlingar men inte i andra. I promemorian erinrasvidare om all del föreslår en omläggning av laxeringen i första instans och avskalleadminsirationen. har beslutat om en sådan omläggning fr. o. m.1979 års taxering (prop. 1975:87, SkU 1975:31, rskr 1975:229; prop.1976/77:138, SkU 1976/77:49, rskr 1976/77:346; prop. 1977/78:181, SkU1977/78:58, rskr 1977/78:357). a. skall skatteadministrationeneffektiviseras genom införandel av ett väl utbyggt ADB-stöd som underiag förgranskningen och taxeringen. F, n, används i regel inte datateknik vidregistrering eller bearbetning före beslutsregistreringen vid inkomst- ochförmögenhetsiaxeringen. Det nya granskningssyslemet innebär bl, a, enADB-mässig registrering av uppgifterna i deklarationer och kontrolluppgifter.Dessa liksom åtskilliga andra uppgifter skall anges på en laxeringsavi.Uppgifterna i deklarationen och kontrolluppgifterna skall stämmas avmaskinellt, och resultatet skall redovisas på avin. På denna utskrivsmaskinellt, förutom uppgifter för taxering, även uppgifter för beräknande avpensionsgrundande inkomst och för påföring av arbetsgivaravgifter. Riksdagenhar beslutat även angående ell bl, a, för laxeringsförfarandet avsettADB-system inom folkbokförings- och beskatiningsområdet (prop. 1979/80:2 Del A 9 kap. 1-3 .« 252 1975:57,SkU 1975:32, rskr 1975:230; jfr prop, 1976/77:138), Det är avsett att systemetskall tas i bruk successivt fr, o, m, , I det av godkändautlåtandet av skatteutskottet underslröks alt integriletsskyddet i detfortsatta utvecklingsarbetet borde tillmätas stor betydelse (SkU 1975:32 s, 6). Ipromemorian nämns också att och statskontoret på uppdrag avregeringen har utarbetat en rapport angående bl, a, integritets-frågor i ettnytt ADB-system för skatteadministrationen (rationalisering avskatteadministrationen. Delrapport 1976:4, Integritet och genomförande). 1rapporten behandlas bl. a. frågan om offenllighet och sekretess i del nyaADB-systemet. Enligt rapporten bör beskaltningsarbetel i första instanssekretessbeläggas i större utsträckning än f n. Uppgifter som rör beskattningenbör inte få lämnas ul innan formliga beslul har fallats. Eventuellt bör denoffentliga insynen vara större i skalledomslolarna än i första instans. Attsådana uppgifter i del nya ADB-systemet, som t. ex. namn och adress påskattskyldig, är offentliga i bl. a. folkbokföringsregister behöver enligtrapporten inte automatiskt leda till att de är offentiiga när de förekommer iskalleregister. I stället bör skatleregister vara sekretessbelagda med undanlagför expedierade beslul och uppgifter som inte faller inom beskatiningsområdet.Kontinuerliga eller tillfälliga skalleregisleruldrag på ADB-medier tillmyndigheter utanför skatteadministrationen får enligt rapporten göras endastnär författningsenlig skyldighel föreligger. Denförestående omläggningen av laxeringsförfarandet i första instans och avskatteadministrationen kräver enligt promemorian uppenbarligen all gällandebestämmelser om sekretess på områdel ses över. Etl bibehållande av nuvarandeordning skulle nämligen leda lill att i stort sett sekretessbelagdauppgifter blir offentliga i och med alt de alllid förs in i ell av myndigheiupprättat skatleregister som är allmän handling. Möjligen skulle delaxeringsavier som skall vara underlag för laxeringsarbelel bli offentliga närärendet har slutbehandlats. Har uppgifter väl förts in i registret kan dessutomsekreiessen inte gärna få vara beroende på varifrån uppgifterna härstammar. Sekretessregleringenpå laxerings- och skatteområdet bör därför i stället utgå från vilka uppgiftersom är skyddsvärda i och för sig. Medtanke på alt större delen av befolkningen berörs av skatteärendena ochatt det i dessa ärenden kan redovisas för den enskilde ömtåliga personligaeller ekonomiska förhållanden anses i promemorian behovet av sekretess varastarkt på skatteområdet. Den av föreslagna bestämmelsen omhandlingssekreless i ärenden om beskattning, utvidgad lill att avse ocksåtystnadsplikt, skulle tillgodose detta behov av sekretess även inom ramen fördet omlagda laxeringsförfarandet, och nuvarande brister i regleringen skulleförsvinna. Beslämmelserna i LAH om skattesekreless sägs vidare vara meralättillämpade än nuvarande reglering. Huvudregeln skulle vara fullständigsekretess utom såvitt gäller beslut. Att beslämmelserna är lättillämpade ärgivetvis en särskild fördel, när det som här är fråga om Prop.1979/80:2 Del A ,., , 9 kap. 1-3 iiif 253 ärendensom lill antalet uppgår till flera miljoner . De skäl som har anförtsför en långtgående sekretess på skatteområdet måste emellertid enligtpromemorian ställas mol den grundlagsfästa principen all allmänna handlingarär offentliga och all sekretess skall vara undanlag från denna huvudregel. 1975/76:160 uttalades (s. 71) all vad som i synnerhet kräver offentlighetär myndigheternas befallning med ärenden där myndighelema framträder som bärareav offentlig makt. Vidare underströks vikten av atl offentlighetsprincipenverkligen upprätthålls vid de avvägningar som aktualiseras i samband medtillkomsten av den nya sekretesslagstiftningen (s. 73). Det borde inte komma ifråga alt begränsa handlingsoffentligheten så snart man gör sannolikt altolägenhel av någon betydelse kan följa av den, i varje fall inte när insynskulle kunna tillgodose något av de ändamål som bär upp offentlighetsprincipen.I promemorian erinras också om all del i propositionen förutsattes altsekretessbestämmelser ulan skaderekvisit skulle vara snävt avgränsade (s. 77).De nu återgivna uttalandena i propositionen lämnades ulan erinran av . I promemorian anförs atten reglering enligt vilken fullständig sekreiess skulle gälla generelll iskalleärenden, utom i fråga om beslut, är mindre väl förenlig med de uttalandensom sålunda gjordes i grundlagsstiftningsärendei, vare sig man ser tillskatteområdet i dess helhet eller överväger en sådan reglering endast såvittangår andra rnyndigheter än domstolar. Mot bakgrund av vad som anfördes i prop.1975/76:160 bör i stället sökas en lösning, i vilken någon form avskaderekvisit kommer till användning utom i särskilda, klart avgränsadeundantagsfall. När man överväger hur denna reglering bör utformas måstegivelvis stort avseende fästas vid de skäl som i del föregående har anförts fören vidsträckt sekretess i skatteärenden, nämligen alt regleringen bör varanågoriunda enkel och lättillämpad samt alt del i skalleärenden ofta förekommeruppgifter som är ömtåliga för den enskilde och som kräver sekretesskydd. Vid utformandet av en nysekrelessreglering på skatteområdet är del enligt promemorian lämpligl atl ulgåfrån gällande sekretessbestämmelser. De uppgifter som i allmänhet ärsekretessbelagda bör vara det även i fortsättningen. bör tillses atlnuvarande inkonsekvens i regleringen försvinner. Delta leder visserligen utvidgning av sekreiessen. En sådan utvidgning synes emellertid kunnagodtas, om ett skaderekvisit införs i enlighet med vad som förut har sagts.Detta skaderekvisit bör givelvis tillåla utlämnande av helt harmlösa uppgifter,t. ex. om skattskyldigs namn och adress, manialsskrivningsort ochdebetsedelnummer etc. När det gäller exempelvis innehållet i självdeklarationerär del - med tanke på mängden av uppgifter som vaOe år förekommer hosskattemyndigheterna - inte möjligt alt kräva en ingående bedömning av riskenför skada i det enskilda fallet. Ett omvänt skaderekvisit torde medge en meraschablonmässig bedömning. Lämpligen bör gälla atl uppgifter om enskildsförhållanden är sekretessbelagda om det inte måste antas alt uppgifterna kanröjas utan skada 1979/80:2 Del A 9 kap. 1-3 « 254 ochmen för den enskilde. Iskalleärenden gäller f n. en mera vidsträckt offenllighet i skalledomstol änhos skatteadministration. Enligt promemorian bör skalteprocessen också ifortsättningen i princip vara offentlig. Det omvända skaderekvisilet bör därförinte tillämpas hos domstol i skatteärende. I stället förordas all ett raktskaderekvisit skall gälla. Enligt promemorian kan förutsättas att domstolarnahar större möjligheter all bedöma risken för skada eller men i del särskildafallet än taxeringsnämnden och andra skattemyndigheter. Det raka skaderekvisiletbör gälla såväl för uppgifter som tillförs ell skatteärende i domstolen som försådana uppgifter som härrör från skaltemyndighet i första instans och som däromfattas av sekreiess för vilken gäller ell omvänt skaderekvisit. Vadnu har återgetts ur promemorian avser skatteärenden i allmänhet. Enligtpromemorian bör dock vissa speciella, klart avgränsade skalleärenden kunnaomgärdas med starkare sekreiess än den som i allmänhet råder. Ipromemorian föreslås atl beslul, varigenom skatteärende avgörs, i princip skallvara offentliga. Enligtpromemorian lorde förfarandet vid förtullning numera i princip inte skilja sigfrån förfarandet hos skattemyndigheterna. Tuiltaxering grundas sålunda pådeklarationer och liknande uppgifter som lämnas av den tullskyldige. Även iövrigt liknar bestämmelserna om tullförfarandet vad som gäller skatteväsendet iövrigt. Härtill kommer all det synes mindre ändamålsenligt att ha andrasekretessbestämmelser för det fall att ett ärende om mervärdeskatt handläggs avtullmyndighet än i andra fall. Vidare framhålls att tull enligt den nya RF ären form av skall. Mol bakgrund av dessa synpunkter finns det enligt promemorianskäl att reglera tullsekrelessen i samband med skatiesekrelessen i övrigt. Degrundläggande övervägandena angående skatiesekrelessen synes kunna avse ocksåtullområdet.