prop · G30341 · 1979-12-31 00:00:00 — Prop.1979/80:41 Regeringens proposition 1979/80:41 om godkännande av en statskredittill ; Regeringen föreslår att antaga de förslag somhar upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen föreslås bevilja anslag för ensvensk statskredit till Turkiel. Krediten, som avses uppgå till 50 milj. kr.,skall enligt förslaget finansieras dels med särskilt anvisade anslagsmedel,dels med redan beviljade biståndsmedel. Krediten ingår i ett bland OECD-ländemasamordnat betalningsbalansstöd för , beräknat lill ca 670 milj. USdollar motsvarande ca 2815 milj. kr. Åndring: Närvarande vid regeringssammanträde ,utgår. Prop.1979/80:41 2 Närvarande: statsministern , ordförande, och stalsrådenUllsten, , , , , , , Åsling, Söder,Krönmark, , , , , , , , . Proposition om godkännande av en statskredit till Under praktiskt taget har den turkiskaekonomin fått slöd genom insalser av utländskt kapital, huvudsakligenkortfristiga lån. Delta har lett lill att skulderna till utlandet ökat starkt.Skuldsättningen har även fltl en för landet ogynnsam tidsslmklur. harbytesförhållandet i utrikeshandeln försämrats. Såväl de senaste årensoljeprishöjningar som prisstegringar på andra för nödvändigaimportvaror har bidragii till denna negativa utveckling. Den svaga utvecklingeni världsekonomin har hämmat exportförsäljningen, vilketförvärrat läget på arbelsmarknaden. Del växande finansieringsgapet kunde till en början täckasvia landels konvertibla valutareserv, senare med korla lån huvudsakligen på deinternationella kapitalmarknaderna. förvärrades betalningslägel.Vid uigången av uppgick det ackumulerade värdel av inslälldabetalningar av korta lån och för varuimport exkl. långa krediter till ca 6000milj. US dollar eller drygt 25000 milj. kr. Turkiels betalningsbalansläge förvärrades ylterligareunder 1978 och . På skuldtjänsten beräknas ca 150milj. US dollar ha fattats . Under samma lid ökadevidare värdet på för sent betald import till ca 100 milj. US dollar. För åretsom helhet har finansieringsgapet beräknats lill nästan 2000 milj. US dollar.Betalningsbalansutvecklingen har emellertid inte i alla avseenden varilnegativ. Exporten beräknas ha ökat i värde de första fyra månaderna1979, främst lill följd av gynnsamma växelkursarrangemang för industrin. Vidareutgjorde turismen samt hemsänd valuta från turkiska s. k. gästarbetare positivainslag. Prop.1979/80:41 3 Den och början av 1979 förda ekonomiskapolitiken har inle löst problemen på belalningsbalanssidan. Det visade sig varaomöjligt att snabbt strama åt finanspolitiken och att förbättra de slatligaföretagens finanser. Den svåra ekonomiska situationen existerar parallellt medett instabilt politiskt läge. Följande tabeller belyser utvecklingen i den turkiskaekonomin . - turism, netto - övriga tjänster, netto - projekt- och leverantörs- - amorteringar å utländska skulder, före skuldlättnader - privat utländskt kapital* (en ökning = -)* (en ökning = -I-) Direkta utländska invesleringar och import finansieradmed egen utländsk valuta. ' Förfallna betalningar till och . * Inkl. affärsbanker. Källa: Tabell baserad på nationell statistik. -0,3 -0,8 -1,6 -12,1 -16,9 -6,4 -1,1 -2,7 'Förändring i procent av BNP. Källa: Nationell statistik. 2 Förslaget om ett internationellt samordnat betalningsbalansstöd till Turkietslöt elt stand-by arrangemang med Internationellavalutafonden, IMF. Arrangemanget, som innefatlar en kredit på 250 milj.särskilda dragningsrätter (SDR) (ca 1 400 milj. Denturkiska regeringen har i anslutning härtill presenterat en rad ekonomisk-politiskaåtgärder. Syftet med dessa är atl reducera inflationen, stärka den extemabetalningssituationen och öka kapaciletsutnyttjandet. Målen skall nås bl.a.genom atl exportföretagen ges bättre konkurrensmöjligheter, importberoendetminskas och utländska invesleringar stimuleras. Regeringen avser vidare atl seöver de statliga förelagens finanser. Redandå överiäggningar med IMF befann sig i ett inledningsskedeigångsattes diskussioner syftande till att inom OECD-krelsen samordna ett belalningsbalansslödtill . OECD-aktionen har sin upprinnelse i elt möte i december 1978mellan världens fem slora industriländer. Vid mötet förelåg prognoser för delexterna finansieringsgapet i den turkiska ekonomin, vilket beräknades uppgå tillca 1 900 milj. US dollar 1979. Till farhågorna för den ekonomiska utvecklingenskall läggas de fem industriländernas oro för politisk instabilitet i . FlertaletOECD-länder aviserade vid elt möte ett belalningsbalansslöd omsammanlagt 671 milj. US dollar, eller ca 2815 milj. kr. Avsikten angavs vidmajmötet vara att dels göra krediten tillgänglig , delsgöra den obunden till krav på turkisk import från långivarlandet. Villkoren förkrediterna har förhandlats fram mellan och resp. långivande land och inågra fall har förhandlingarna slutförts. I de flesta av ländema krävs attparlamentet godkänner krediten. Utbetalningarna till kan väntas skeunder och . Från svensk sida ställdes i utsikt ett beloppom 10 milj. US dollar. Det framhölls atl ett svenskt deltagande skulle krävariksdagens godkännande. FörbundsrepublikenTyskland har förbundit sig aU ge en kredit på 380 milj. D-mark, varav 150 milj.har betalats ut. Löptiden är satt till . Prop.1979/80:41 5 varavde 10 första är amorteringsfria. Räntan ligger på . Krediten från Förentastaterna är på 198 milj. US dollar till ränta. Krediten löper , avvilka de fem första är amorteringsfria. Den japanska krediten gäller 35 milj.US dollar. Den franska insalsen omfallar ca 23 milj. US dollar i statskredit på22 år till 3,ränta. harbundit sig för 30 milj. US dollar med amorteringsfrihel ochtill ränta. ÄvenDanmark, och har utfäst sig att della i aktionen. har angettett belopp om 5 milj. US dollar. Lånet löper , varav fem är amorteringsfria.Räntan har satts till . kredit är på 2 milj. US dollar.Förhandlingar om villkoren pågår. har redan betalat ut 11 milj. USdollar. DeEuropeiska gemenskaperna, EG, väntas stödja Turkiel med lån på ca 100 milj. USdollar, ca 420 milj. kr. Vissa , bl.a. , har gjortutfästelser om ca 200 milj. US dollar, ca 840 milj. kr. Arrangemanget inomramen för beräknas nå upp till drygt 670 milj. US dollar, ca 2 800 milj.kr. Grovt räknat skulle de nu kända utländska kreditarrangemangen ge totalt ca5 000 milj. kr. Turkietsexterna betalningssituation blev prekär. De påtvingade importnedskämingarnahämmade indusiriproduktionen, och arbetslösheten ökade. Den ekonomiskapolitiken förmådde inte ändra utvecklingen, Ulländska krediler kunde inteerhållas i den omfattning som behövdes. Den turkiska ekonomin kom in i en ondcirkel, där den för produktionen nödvändiga importen inle kunde finansieras.Importen fick skäras ned och basen för en ekonomisk återhämtning blev alltsmalare. Utvecklingenhar lett till all nu är i stort behov av utländskt kapilal för attsanera ekonomin. har beräknat årels finansieringsgap tillnästan 2000 milj. US dollar eller ca 8400 milj. kr. Genom låneavtalet med 250 milj. SDR, eller ca 1 400 milj. kr. De villkor som ärförknippade med IMF-krediten bedömer jag vara en god gmnd för etl åtemppbyggandeav den turkiska ekonomin. Det lar emellertid lid atl öka exportintäkterna ochunder liden behövs ytterligare extern finansiering. 1dagsläget beräknas av intäkterna från export samt arbetarremissor åtgåtill återbetalning av skulder och ränlor på utländska skulder. Denna andel vänlasligga kvar . Målel på medellång sikl bör dock vara atlminska denna andel betydligt. InomOECD:s ram har flera möten hållits om utlandsskuld. 1 anslutning till OECD-aktionenhar de långivande ländema bildal en arbelsgmpp med uppgift alt analyseraTurkiets problem. De länder som gjort utfästelser i form av exportkreditgarantier,däribland , har vid olika 1979/80: 41 6 tillfällengått med på att amorteringar och räntebetalningar senarelagls. En sanering avekonomin är nödvändig för att skuldljänst skall kunna skötas.De nu aviserade internationella slödaktionerna, i kombination med lämpligaekonomisk-politiska åtgärder, bör skapa fömtsättningar för en åtemppbyggnad avden turkiska ekonomin. Sverigehar begränsade möjligheter att della i arrangemang av den typ OECD-aktionen represenlerar.Men mot vårt eget ansträngda betalningsbalansläge måsle ställas de akulabehoven för alt få den turkiska ekonomin au fungera. Både den för delaktuella OECD-aktionen och de övriga åtaganden som gjorts intemationellt har enbred förankring i en vid krets av industriländer. Stöden syftar till att finansieraTurkiets bytesbalansunderskott . Dessa omständighetertalar för alt bör delta i stödaktionen för . Jagvill erinra om att 1977 deltog i en internalionell stödaklion förPortugal. 1 samband därmed framhölls att aktionen skulle beiraktas som etlundantag (prop. 1977/78: 35, rskr 1977/78:68). Men liksom var del1977 är 1979 i ett ytterst ulsatl läge. Jag förordar därför en svenskstödinsats också till förmån för . Storlekenpå och formerna för del i OECD-aktionen bör anpassas till vad övrigadeltagarländer gör. Jag anser alt vår medverkan bör stanna vid 50 milj. kr.Efter samråd med chefen för förordar jag att 25 milj. kr.tas i anspråk av medel som för / 80 avsatts under tredjehuvudtitelns anslag C.2 Bilateralt ulvecklingssamarbele. Jag förordar vidarealt regeringen föreslår alt under fonden för låneunderstöd anvisa ettinvesleringsanslag på 25 milj. kr. som del i ett svenskt belalningsbalansslödtill . Deflesta stöden inom OECD-aktionen utgår som statskrediter. Löptiderna varierarfrån 7 till . Amorteringsfrihet gäller och upp till 10 år.Räntesatserna ligger . Stöden från OECD-ländema är vidareavsedda alt vara obundna, dvs. inga krav på turkisk import från det långivandelandet ställs. Betalningsbalansstödet bör ingå som etl viktigi element för allstabilisera Turkiels ekonomi. OECD-ländema fäsler därför stor vikt vid detekonomisk-politiska handlingsprogram som kommil fram till iförhandlingarna med IMF. Medhänvisning till vad jag nämnt förordar jag atl bidrag lämnas iform av en obunden statskredit. Hela beloppel bör utbetalas på en gång så snartavtal slutits. Som jag förut har anfört bör villkoren för det svenska slödel ihuvudsak följa de villkor som övriga ställer. Ett förberedande möleom storleken på och villkoren för en ev. svensk kredit hölls . Jagföreslår på gmndval av de riktlinjer, som framkom vid del förberedandebilaterala mötet, alt det svenska stödel ges med amorteringsfria.Räntesatsen föreslås bli . Jagföreslår att regeringen inhämtar bemyndigande att träffa kreditavlalmed den turkiska regeringen i överensslämmelse med de rikllinjer somjag nu harangett. 1979/80:41 7 Närdet gäller de betalningstekniska arrangemangen, har förklaral sigberedd att fungera som regeringens ombud. Uppdraget avses bl. a. innebära attriksbanken öppnar ett konto för den turkiska och svarar förutbetalningen av krediten. Vidare skulle under kreditens löplid haatt motta räntor och amorteringar. Eftersom elt sådanl uppdrag ligger inomriksbankens normala verksamhet torde bemyndigande i detta avseendeinte behöva inhämlas. Allteftersom skulden återbetalas skall medlen fördelas på invesleringsanslagetresp. biståndsmedlen enligt en avräkningsplan. Principen för denna plan börvara alt i försia hand gottskriva invesleringsanslaget med inflytandeamorteringar och en marknadsmässig ränta. Amorteringar av bislåndsmedlenpåbörjas sålunda först sedan invesleringsanslaget till fullo återbetalats. Medhänvisning lill vad jag har anfört hemställer jag alt regeringen föreslårriksdagen atl 1. bemyndigaregeringen att i överensstämmelse med vad jag har förordat träffa ett kreditavlal med Turkiel, 2. tillKredit till på lilläggsbudgel I till stalsbudgelen för /80 under fonden för låneunderstöd anvisa etl invesleringsanslag om . Regeringenansluler sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag, som föredraganden har lagtfram.