prop · G30372 · 1979-12-31 00:00:00 — Oavsettom kommunen utnyttjar sin rätt lill upplåtelse eller inte, måsle kommunendärefter informera husägaren om sitt ställningstagande. Först då vet husägarenom han själv får utse lägenhets-innehavaren eller om lägenheten skall upplåtastill kommunen. Inte heller för dessa underrällelser behövs någon särskildtidsfrist. En föreskrift att de skall lämnas snarasl möjligt bör varalillräcklig. 2.6Upplåtelsen och villkoren för den m. m. Omkommunen vill ta en lägenhet i anspråk och meddelar husägaren delta skallenligt utredningarna avtal om upplåtelse av lägenhelen anses ha träffats mellanhusägaren och kommunen på de villkor som husägaren har ställt. Hyresvillkorenkan på kommunens begäran prövas av hyresnämnden, som vid en sådan prövningskall tillämpa hyreslagens regler om hyra och andra villkor vid föriängning avhyresavtal. Ilikhet med utredningarna anser jag att det bör föreskrivas att avtal omupplåtelse av lägenhelen skall anses ha träffats i och med att antingen 1979/80:72 33 husägarenförklarar alt han godtar den bostadssökande som kommunen har föreslagil ellerkommunen har förklarat att den vill hyra eller förvärva bostadsrätten tilllägenhelen. Avtalet uppkommer således i och med att dessa förklaringar avges.Om del är fråga om ett hyresavtal skall delta enligt 2 § hyreslagen gesskriftlig form om någon av parterna begärdet. 1 bostadsrättslagen (1971:479,ändrad senast 1978:309)siällsemellertid krav på skriftlig form när enbostadsrätt upplåts. En viss jämkning mäsle därför ske av dessa regler. Jagåterkommer till denna fråga i specialmotiveringen. Förupplåtelsen bör gälla de villkor som husägaren har angett i underrättelsentill kommunen, om inte parterna kommer överens om andra villkor. Det äremellertid av flera skäl nödvändigt att komplettera en sådan regel. I likhetmed utredningama anser jag nämligen att det bör finnas möjlighet alt få den s.k. förstagångshyran prövad. Enligt utredningsförslaget skall kommunen inom enmånad frän det hyresförhållandet började kunna begära atl hyresnämnden prövarde hyresvillkor som hyresvärden uppställt. Skälet till detta är att hyresvärdenannars skulle kunna ställa sådana villkor för upplåtelsen, exempelvis om hyransstorlek, atl kommunens rätt i praktiken inte kan utövas. Jag ansluter migalltså till utredningamas bedömning i denna fråga och föreslär att i lagen tasin bestämmelser som ger möjlighet att påkalla hyresnämndens prövning avvillkoren för upplåtelsen. Vid denna prövning bör hyreslagens regler om hyraoch andra hyresvillkor vid föriängning av hyresavtal tillämpas. Om hyran harbestämts i förhandlingsöverenskommelse enligl hyresförhandlingslagen(1978:304) bör dock den hyran gälla även vid upplåtelser enligtbostadsanvisningslagen. Lagen bör också innehålla en bestämmelse omäterbetalningsskyldighet för husägaren, om hyresnämnden sätter ned hyran. del fall kan del ocksä vara befogat att bestämma en annan tillträdesdag änden som husägaren har angett. Jag tänker på fall då husägaren dröjer med altskicka underrällelse till kommunen så länge att del inte finns tid atl lösaupplåtelsefrågan före den angivna tillträdesdagen. Om parterna inte kan kommaöverens om alt Hytta fram tillträdesdagen, bör det finnas möjlighel förhyresgästen eller bostadsrättshavaren att ansöka hos hyresnämnden omförordnande atl upplåtelsen skall gälla från en senare tidpunkt än den somhusägaren har angett i sin underrättelse till kommunen. Jag återkommer tilldenna fråga i specialmotiveringen. 2.7Ansvaret för hyresförluster m. m. Utredningsförslagetinnebär för det helt övervägande antalet fall att frågan om kommunen skall taen lägenhet i anspråk hinner av innan uppsägningstiden löperut. Tillträdet kan då ske när det löpande hyresavtalet upphör att gälla, ochnågra kostnader i form av uteblivna hyresintäkter m.m. behöver inte uppstå. Detförekommer emellertid fall där uppsägningstiden är mycket kort eller därhyresavtalet skall upphöra att gälla genast efter 3 1979/80. 1979/80:72 34 uppsägning,t. ex. när hyresrätten i vissa fall är förverkad. I sådana silualioner kan detnaturligtvis dröja någon tid efter lilllrädesdagen innan det blir klargjort omkommunen eller någon annan skall disponera lägenheten. Del framgår inte avförslagel vem som skall svara för den hyresföriusi som uppstår i sädana fall.Ulredningarna utgär emellertid från au den föreslagna ordningen inte färmedföra all husägaren åsamkas föriuster. Elt par remissinsianser har framhållitvikten av atl frågan får en tillfredsställande lösning. Ocksåmed den utformning av lagen somjag har föreslagit kommer upplä-telsefrågan iflertalet fall att hinna av så att lägenheten inte behöver stå tom iavvaklan på au det blir klariagt vem innehavaren blir. Avtal skall som jag nyssanförde normalt anses ha träffats pä de villkor som husägaren har angett i sittmeddelande lill kommunen. Pä grund av den föreslagna regeln om möjlighetför hyresnämnden att i vissa fall bestämma att upplåtelsen skall börja löpafrån en senare tidpunkt än husägaren har angett kommerdet att ligga i husägarensintresse all se till alt upplåtelsen av . Det kanemellertid uppkomma situationer då det är befogat all husägaren fär ersättningför uteblivna intäkter på grund av atl lägenheten inte har kunnal upplåtas vidavsedd tidpunkt. Jag länker närmast på det fallel att kommunen meddelar all deninte har inlresse av atl föreslå någon innehavare till en ledig lägenhet ochatt tillträdesdagen redan är förbi eller ligger sä nära iliden alt husägaren till dess inle hinner skaffa någon ny innehavare.Undantagsvis kan samma situation tänkas inträffa om kommunen dröjer med atllämna svar på husägarens underrättelse. Jag föreslår därför att i lagen skalltas in bestämmelser som tillförsäkrar husägaren ersättning av kommunen i fallav delta slag. Med sådana bestämmelser bör det ligga också i kommunens intresseatt upplålel-sefrägan av . Del bör lämpligen ankommapå hyresnämnden alt pröva dessa ersättningsfrågor. Enligtutredningsförslaget kan husägaren dömas till böler om han inte underrättarkommunen om en ledig lägenhel, om en underrällelse inte innehåller föreskrivnauppgifler eller om husägaren i strid mot kommunens beslut upplåter en lägenhettill någon annan än kommunen innan den föreskrivna tidsfristen har gått tillända. Jagdelar utredningarnas uppfattning att husägaren skall kunna dömas till böter vidöverträdelser. Jag anser emellertid inle att det finns anledning att hastraffsanktion för andra fall än när husägaren antingen överträder förbudei attupplåta en lägenhet utan att kommunen har beretts tillfälle att utnyttja sinabefogenheter enligt lagen eller i strid mot förbudet medverkar lill överlåtelseav en hyresrätt eller till en upplåtelse i andra hand. Intresset av attunderrättelsen är fullständig och avlämnas torde enligt 1979/80:72 35 minmening i tillräcklig utsträckning bli tillgodosett genom den berördaregeln om atl hyresnämnden kan flytta fram tillträdesdagen. Jag föreslär alltsåatl straffljestämmelserna skall avse enbart fall då de nämnda förbudenöverträds. 2.9Överprövning, ikraftträdande m. m. Somjag fömt har anfört bör kommunens beslut alt utse bostadsanvisningsområdekunna överklagas av husägare och hyresgästorganisationer som berörs avbeslutet. Detta bör gälla även i fräga om beslul, varigenom kommunen ändrar eltbeslut om bostadsanvisningsområde. En husägare, som av någon anledning självvill förfoga över lägenheterna i sitt hus, kan begära att kommunen ändrar siltbeslut om bostadsanvisningsområde så att lägenheterna blir undantagna. Även etlbeslut i sådant ärende bör kunna överklagas. Besvär över kommunens beslut skallsom jag förut har föreslagit kunna anföras hos . Länsstyrelsensbeslut bör kunna överklagas till regeringen. Mina förslag innebär vidare attdet skall ankomma på hyresnämnden att pröva bl. a. upplåtelsevillkoren i vissafall och frågor om skyldighet atl svara för hyresföriuster. Nämndens avgörandeni dessa frågor bör kunna överklagas lill bostadsdomstolen. Vadhärefter gäller ikraftträdandet 'år det enligl min mening angelägel att lagenkan börja tillämpas . Jag föreslår därför altikraftträdandet bestäms till den . Somredan har framgått medför lagförslaget behov av ändring i annan lagstiftning.Det gäller jordabalken, bostadsrättslagen, lagen (1973:188) om arrendenämnderoch hyresnämnder (omlrycki 1974:1090, ändrad senasl1979:373)ochlagen(1979:1082)om bostadsdomstol (ändrad senast 1978:307). Jagåterkommer lill dessa ändringar i specialmotiveringen. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag till 1. bostadsanvisningslag, 2. lag om ändring i jordabalken, 3. lag om ändring ibostadsrättslagen (1971:479), 4. lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder, 5. lagom ändring i lagen (1974:1082) om bostadsdomstol. Förslagen bör fogas till regeringsprolokollel i detla ärende som bilaga 4. 1979/80:72 36 Omdet behövs för bostadsförsörjningen inom kommunen eller inom område i vilketkommunen ingår och som kan anses utgöra en enhet ibostadsförsörjningshänseende, fär e« eller flera bosladsområden i kommunenförklaras vara bostadsanvisningsområde. Om inte något annat beslutas med stödav 2 §, skall samlliga bostadslägenheter inom ett bostadsanvisningsområdeomfattas av denna lag. Iöverensstämmelse med vad jag har föreslagit i den allmänna motiveringen(avsnitt 2.4.1) skall kommunen enligt 1 § kunna besluta atl ett eller flerabostadsområden skall vara bostadsanvisningsområde. EU sädant beslut färmeddelas om del behövs för alt främja bosiadsförsörjningen inle bara inomkommunen utan också inom bostadsförsörjningsomräde i vilkel kommunen ingår. Attkommunens beslut om bostadsförsörjning kan avse även förhållanden utanförkommunens eget område framgårav 1 § bostadsförsörjningslagen. Däremol kanbeslutet om bostadsanvisningsområde enligt denna lag givetvis inte avse andrabostadsområden än de som finns i kommunen. Kommunensbeslut att förklara ett visst bostadsområde för bostadsanvisningsområdeinnebär i princip att alla bosladslägenhetema inom området kommer aU omfattasav de särskilda bestämmelserna om upplåtelse m. m. i lagen. Som jag harföreslagit i den allmänna motiveringen, bör det emellertid vara möjligt altbegränsa lagens tillämpning till lägenheler av e« visst slag inom området, t.ex. alla tre- och fyrarumslägenheter. I 1 § har denna möjlighet kommit lilluttryck genom en hänvisning till 2 §. Eubostadsanvisningsområde skall inte kunna omfatta enbart ett eller eU fätal hus.Inte heller är det avsett att lagen skall göra det möjligt att införa enobligatorisk bosladsförmedling i kommunen. Detta torde tillräckligt tydligtframgå av 1 §, där det föreskrivs att elt eller flera bostadsområden kanförklaras för bostadsanvisningsområde. Alt ange en minimigräns för ett sådantområde är vanskligt med tanke på de skiftande förhållanden som råder i landetskommuner. Denna fråga måste bedömas mot bakgmnd av omständigheterna i varjesärskilt fall. Medbostadslägenheter avses sådana lägenheter som är avsedda att helt eller tillinte oväsentlig del användas som bostad. Besluti fräga om bostadsanvisningsområde skall fattas av kommunstyrelsen. När ettomräde förklaras vara bostadsanvisningsområde kan i beslutet Prop.1979/80:72 37 bestämmasatt endasi bostadslägenheter av ett visst slag inom området skall omfattas avdenna lag. Jaghar i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.4.1) redovisat skälen för att beslutatt utse bostadsanvisningsområden bör faUas av kommunstyrelsen. Dennabefogenhel för styrelsen framgår av bestämmelsen i 2 första stycket. Avbestämmelsen följer bl. a. att även sådana ärenden om bostadsanvisningsområdensom väcks av enskilda, t.ex. en husägare eller en hyresgästorganisation, skallprövas av kommunslyrelsen. Som framgår av 7 § fär däremot kommunfullmäktige geett annat kommunalt organ i uppdrag att handlägga enskilda anvisningsärenden,dvs. att föreslå innehavare till de lägenheter som blir lediga inombostadsanvisningsområdet m. m. I 2§ andra stycket har tagits in den fömt berörda bestämmelsen som gerkommunstyrelsen möjlighet aU föreskriva all endast lägenheter av ett visst slaginom bostadsanvisningsområdet skall omfattas av lagen. Om inte nägon sådanbegränsning tas in i kommunstyrelsens beslut, kommer på grund av 1 § samtligalägenheter att omfattas. Genomett beslut om bostadsanvisningsområde enligt 1 och 2 §§ avgränsas de lägenhetersom skall omfattas av lagen. Vilka konsekvenser beslutet fär för husägarenanges i 6 § och de därefter följande paragrafema. Innankommunstyrelsen avgör ett ärende om bostadsanvisningsområde skall de husägareoch hyresgästorganisationer som kan beröras av detta lämnas tillfälle all yttrasig. Somägare av hus anses, när omständigheterna föranleder del, annan som inneharhuset. Ometl hus omfattas av beslul om tvångsförvaltning enligl bostadsförvaltningslagen(1977:792) skall vad som sägs om husägaren i slällel avse förvaltaren. första stycket föreskrivs skyldighet för kommunen att inhämta synpunkter frånberörda husägare och hyresgästorganisationer innan ell ärende ombostadsanvisningsområde avgörs. Jag har i den allmänna moiiveringen (avsnitt2.4.1) föreslagit att kommunens beslut bör kunna överklagas hos länsstyrelsenoch i sista hand hos regeringen. Denna ordning innebär att förvaltningslagen(1971:209) blir lillämplig på dessa ärenden och att både husägarna och hyresgästemasorganisationer är parter. Varjeägare av hus som ärendei kan angå skall givelvis lämnas tillfälle atl yttrasig. När det däremot gäller hyresgästorganisationer kan det i vissa fall varasvårt för kommunen atl avgöra vilka organisationer som kan vara berörda.Kommunen bör dock alltid vara skyldig att inhämla yttrande från föreningar somär anslutna lill och inom vars verksamhelsområde detfinns lägenheter som kan bli berörda. Om kommunen känner till eller under euärendes beredning fär kännedom om att det 1979/80:72 38 finnsnägon annan organisation som har förhandlingsordning för de berördalägenheterna, skall även den organisalionen ges tillfälle alt yttra sig. Iandra stycket har tagits in en bestämmelse om all som ägare av hus skall anses- när omständighetema föranleder det - annan som innehar huset. Sådanaförhållanden kan föreligga exempelvis beträffande den som på grund av elltestamente lyfter husets avkastning rned skyldighet att ombesörja skötsel ochunderhäll. Bestämmelsen har utformats efter förebild i bl. 1 § andra stycketbostadsförvaltningslagen. Itredje stycket ges bestämmelser för det fallet att en lägenhet omfattas avbeslut om tvångsförvaltning enligt bostadsförvaltningslagen. Ägaren är dä fräntagenbefattningen med förvallningen. Pä gmnd härav har föreskrivits att vad som sägsom husets ägare i sådant fall skall avse förvaltaren. Kommunstyrelsensbeslul i fråga om bostadsanvisningsområde skall delges de husägare ochhyresgästorganisationer som berörs av beslutel. Delgivningenfär ske genom kungörefse enligl 17 § delgivningslagen (1970:428). I sådant fallskall ett meddelande om beslutet sändas med posten till husägarna. Närett beslul i fråga om bostadsanvisningsområde har vunnit laga kraft, skall enunderrättelse om detta delges de husägare som berörs av beslutet. Även deberörda hyresgästorganisationerna skall underrättas. 14och 5 §§ ges bestämmelser omvad som skall iakltas när kommunen har fattat beslut i en fråga ombostadsanvisningsområde. Delgivningen enligl 4 § innebär att liden föröverklagande av beslutet börjar löpa. Eftersom beslutet vanligtvis lorde kommaatt angå många husägare har i 4 § andra slycket föreskrivils allkungörelsedelgivning fär användas. Delgivningen skall i sådanl fall ske enligt17 § delgivningslagen. Besvärstiden beräknas med utgångspunkt från den dag dåenligl 19 § delgivningslagen delgivning skall anses ha skett. Om förfarandetmed kungörelsedelgivning används, skall de berörda husägarna även underrättasom beslutel genom att ett meddelande sänds med posten i vanligl brev lill varoch en av dem. 15§ föreskrivs att husägare ochhyresgästorganisationer skall underrättas även när ett beslul i fråga ombostadsanvisningsområde har vunnit laga kraft. Underrättelsen till de berördahusägarna skall ske genom delgivning. Först därigenom fär beslutet den effeklenaU husägaren blir skyldig aU, beträffande de lägenheler som omfattas avbeslutet, iaktta bestämmelserna i bostadsanvisningslagen om upplåtelse m. m. 1979/80:72 39 Förbudatt upplåta lägenheter m. m. Nären husägare hardelgetls en underrättelse enligl 5 §, fär han inle upplåla enlägenhel, som omfattas av beslutel, med hyresrätt eller bostadsrätt i annanordning än som föreskrivs i denna lag. Han fär inte heller medverka till aUhyresrätten till en sådan lägenhet överiåts i annat fall än som avses i 12 kap.34 och 34 a §§ samt 35 § första slycket jordabalken elleratt lägenheten upplåtsi andra hand i annat fall än som avses i 12 kap. 40 § samma balk. Förstastyckel gäller inte om 1. lägenheten utgör en del avhusägarens egen bostad, 2. lägenhelen är belägen i ettenfamiljshus, som inle är avsett att upplåtas varaktigt, eller i etttvåfamiljshus, 3. upplåtelsen avser en lägenhetför fritidsändamål, 4. lägenheten används förupplåtelse ål någon som är anställd hos husägaren, 5. huset har undergått en slörreombyggnad och lägenhelen enligl beslämmelserna i 12 kap. 46 § tredje stycketjordabalken upplåts till någon som före ombyggnaden hyrde en lägenhet i huset. Iöverensstämmelse med vad jag har anfört i den allmänna motiveringen har i 6första stycket lagits in bestämmelser om upplåtelseförbud. Förbudei träder ikraft sä snart husägaren har delgetts ett lagakraflvunnet beslut i fräga ombostadsanvisningsområde. Som jag nämnde i anslutning till 1 § kan beslutetgälla bl. a. lägenheter av en viss sloriek, t. ex. tre- ellerfyrarumslägen-heler. Förbudei behöver därför inte avse alla lägenheter i huset.Finns där ocksä lägenheter av annan storiek, omfattas de således inte av förbudetutan fär upplåtas på vanligt sätl. Förbudetinnebär att husägaren inle fär upplåta lediga lägenheter i annan ordning än somföreskrivs i denna lag. Först när det står klart att kommunen inle vill föreslånågon innehavare till en ledig lägenhet eller själv iräffa avtal om upplåtelse,fär husägaren förfoga över lägenheten och upplåta den lill vem han vill. I 8och 9 §§ anges när denna räll uppkommer. Förbudetriktar sig således mot husägaren och gäller upplåtelser av bostadslägenheter.När en bostadsrättshavare överiäter sin bostadsrätt eller hyr ut lägenhelengäller således inte förbudet. Vill däremot bostadsrättsföreningen i egenskapav husägare hyra ul en lägenhet eller upplåta den med bostadsrätt, gällerförbudei. Upplåter husägaren en lägenhet i möblerat skick, träffas också ensädan upplåtelse av förbudet. Det finns emellertid anledning atl föreskrivaundanlag för bl. a. en del av dessa upplåtelser. Jag återkommer strax till denfrägan. Jaghar i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.3) framhållit att det är nödvändigtatt i lagen föreskriva inte bara upplåtelseförbud utan även förbud i vissa fallatt medverka dels till överlåtelse av hyresrätten till en lägenhet som omfattasav beslutet om bostadsanvisningsområde och dels till att en sådan lägenhet upplåtsi andra hand. Förbudet att medverka i dessa fall har tagits in i 6 § förstastycket. 1979/80:72 40 Uttryckligtundantagna från förbudei atl medverka till överlåtelse av hyresrätten är delssådana fall sorn regleras i 34 § och 35 § försia stycket hyreslagen, dels falldå kommunen är hyresgäst, vilka kommer aU regleras i en ny paragraf ihyreslagen, 34 a §. Elt gemensamt drag för de undantagna överiåtelsefallen ärall vilja kan ge tillstånd till överlåtelsen. Om enhyresgäst vill överiåta hyresrätten till sin lägenhet därför att han inle avseratt använda den under den återstående hyrestiden, ulgör alltså det nuföreslagna förbudet i 6 § försia slycket inte något hinder för hyresvärden altmed stöd av 34 § hyreslagen samtycka till aU hyresrätten överiåts till ennärslående som varaktigt bor tillsammans med hyresgästen. Frånförbudei skall ocksä vara undantagna sådana former av överiåtelse som avhandlasi 33 § andra-fjärde styckena hyreslagen, dvs. när en hyresrätt har tillagts enmake genom bodelning m. m. eller när någon har övertagit hyresrätten enligtlagen (1973:651) om ogifta samboendes gemensamma bostad. Nägon bestämmelse omdetta har inte föreslagits, eftersom medverkan från hyresvärdens sida intebehövs i dessa fall. Hyresrätten övergår här direkt på gmnd av föreskriftema i33 §. Inteheller lorde del vara nödvändigt att uttryckligt undanta de fall som regleras i47 och 47 a §§ hyreslagen. Där ges föreskrifter angående förlängning avhyresavtalet bl. a. när en lägenhet har hyrts av flera gemensaml men en avhyresgästema till följd av uppsägning eller annan anledning saknar rätt tillföriängning. Under vissa fömtsättningar har då medhyresgästen rätt att fähyresavtalet föriängt. Sädan rätt har också make och ogift samboende även omhan eller hon inte har del i hyresrätten. Närdet gäller upplåtelse av en lägenhet i andra hand har på motsvarande sätt som iöveriåtelsefallen tagits in ett uttryckligt undantag för upplåtelser, tillvilka hyresnämnden kan lämna tillstånd enligt 40 § hyreslagen. Detta innebäratl husägaren fär medverka till en andrahandsupplåtelse om en hyresgäst, somunder inte är i tillfälle att begagna sin lägenhel, harbeaktansvärda skäl för all vilja hyra ut lägenheten i andra hand. Husägarenskall alltså vara förhindrad att medverka till överiåtelse eller upplåtelse iandra hand i de fall som omfattas av förbudet. De föreslagna bestämmelsernainnebär vidare, om husägaren t. ex. anser sig kunna gå med på en överlåtelseenligt en paragraf i hyreslagen, atl han måste kontrollera att de objektivaförutsättningarna för överiåtelse enligt paragrafen föreligger. Som jag harframhållit i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.3) bör det därvid varatillräckligt att husägaren företar undersökning i den omfattning som han i dagnormalt gör i fall av detta slag. 16 §andra stycket har tagits in bestämmelser om undantag från förbuden i förstastycket. Även om en lägenhet omfattas av kommunens beslut, gäller inte dessaförbud om något av de i punkterna 1-5 angivna förhållandena råder. Ipunkt 1 har undantagits lägenhet som utgör del av husägarens egen 1979/80:72 41 boslad.En motsvarighet till denna punkt finns bl. a. i 35 § andra slycket 2hyreslagen, där det föreskrivs att hyresgästs bytesrält inle gäller närlägenheten ulgör del av upplåtarens bostad. Jag framhöll att det finnsanledning att undanta en del möblerade lägenheter frän upplåtelseförbudet iförsia stycket. Den nu föreslagna beslämmelsen i punkl 1 är tillämplig även påen möblerad lägenhet som utgör del av husägarens egen boslad. Därmed börbehovet av undanlag för möblerade lägenheter bli tillräckligt tillgodosett. Närhusägaren upplåter andra lägenheter i möblerat skick, bör således några andraundantagsregler inte gälla än de som anges i punkterna 2-5. Ävennär det gäller 6 § andra stycket 2 och 3 finns motsvarigheter i bl. 35 §andra stycket hyreslagen (punkterna 3 och 5). I 6 § andra stycket 4 harföreslagits undantag för lägenheler som används för upplåtelse åt anställda.Undantaget gäller lägenhet som innan den blev ledig nyttjades somtjänstebostad. Tänker husägaren upplåta lägenheten ät någon som inte äranställd hos honom, är undantagsregeln inte tillämplig. Deföreslagna undantagen i punkterna 1, 3 och 4 kan sägas ha sin motsvarighet iutredningamas lagförslag (1 §). Vid remissbehandlingen ifrågasatte hyresnämndeni bl. a. om det inte finns skäl atl begränsa kommunens anvisningsrätt,t. ex. efter en omfattande ombyggnad, när en hyresgäst på grund av 46 § tredjestycket hyreslagen har rätt att flytta tillbaka till en likvärdig lägenhet 1huset. Jag delar hyresnämndens uppfattning. Som ett ytteriigare undantag frånförbuden i första stycket har därför i punkten 5 angetts dessa s. k.ålerflyttningsfall. Meddelandeom upplåtelse m. m. Nären lägenhet skall upplåtas med hyres-eller bostadsrätt, skall husägaren snarastmöjligt lämna meddelande om detla till den kommunala nämnd som enliglkommunfullmäktiges beslut prövar frågor som avses i 8 och 9 §§.