prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Som exempel på sådana avvägningarkan ^niimna^ förslaget tillutformning av ändrade regler inom ^U^istadsbidiagssystemel. Detta innebär ikorthet all det inom ^le^tilt sett ^någolsänkt utgiftsnivå likvi^d^ sker ^förbällringar för i första hand^f^tcrbarns-^familjcr med l^åga inkoms^ter. Det ^bcir emellertid isammanhange^t^ framhåll^as ^titt ^förskig i syfte all mera påtagligt begränsastatsutgifternas ökningslakt ^ylleisl måste beröra stora grupper inom^folkhtishållel. En sådan dämp^ni^ng år enligt m^m^ mening ofrånkomlig om densamhällsekonomisk;^»^ balansen och tryggheten för de mest ^utsatUi gruppernaskall ^kiinn^ti ^be-^vaias. 1 årets budgetförslag föreslås ^ing^ti^ny;i ^egenllig^ti reformer. ^Ulgiftspåsla-^geii ^ut^iiver de rent^automatisk^ti är mycket ^begräns^tide och har ^koncentre-^liits ^lill ettfåtal insatsområden, ^ftiimsi insatser för sysselsättnings- och ^n^iiringspolilik, lör ^/'orskning och ^uiveckling ^s^timl för attbekämpa ^aikohol-^niissbruk och ^nark^iitik;t.Jag återkommer senare ^lill en redovisning härav. ^Allm^iint kan s^tigas ^tittinsatserna koncentrerats till vissa utsatta grupper Samt till ^ålgiirder som ^tinslutei till regeringens ^allmiinnaekonomiska politik. Dessa insatserhar i sin ^helhel finansierats genom besparingar. Av avgörande vikt ^föiuppläggningen av budgetarbetet har varit en ^striivan att så långt möjligtbehandla alla större ^utgiflsfrågor i^elt sammanhang. Regeringens avsikt ^iir därför all begränsa antalet frågorsom tas upp i kommande ^säi propositioner. För de särpropositioner som kanöverblick^as ^h^ai medel i vanlig ordning reserverats under anslaget tilloförutsedd^a^ ^iilgiftei^. En väsentlig ^laktor bakom ^st^titsuigifternas^stegringstakt är de utredningar med ^förs^kig ^lill reformer på olika^områ^tlen som las fram i ^kommiiiéform eller på ^ann;il ^säll. I ett kärvt^statsfinansielll läge kan det finnas skäl att ^iH^iga pröva på vilkaområden och med vilken inriktning utredningsresurserna ^bi)i" sättas ill. Delta ^giiller såväl inom som inom myndigheter och ^mi p^åg^åendeutredningar. Det kommer enligt min me^ning all bli ^nöiiväntligi all i ökad utsträckninganvända dessa resurser i ^effekti-^viielsfriiiiij^ande och ^onip^iövande syfte. Vid en ^bedi^imiiing av^olik^ti statsutgifter är detangelägel att intresset inte ^ensidigl^iiirikl^as p^å^ ökningar av anslag och insatser på olika områden. Del finns en ^leiuleiis ^;ili förbise au ^red;in enbibehållen ^verksamheisnivå eller ^ell ^oloriin^tlral^tinslag ^ofia ^k;in ^innebiira en ^belydande satsning. Åtskilliga investeringar innebär i ^realileien väsentliga utbyggnader även om investeringsniv^ån sjunker mellan . Somexempel kan nämnas fortsatt ^upp-^byggna^tl av ^beredsk^tips^kiger ochmarkförvärv för ^nalurvårdsändamål. De insatser som ^hiir görs kan ^tidderas till vad som tidigare gjorts. Detsamma ^giiller ^verksa^mhel ^av ^projckikariiklär,t. ex. ^slora delar av forskningen. Jag vill i ^della^saninianhiing betona all trycket pästatsbudgetens utgiftssida ^inle är ^koncenirerat enbart ^lill ^etl fåtal ^slörre anslag. Del är summan avde in^ånga ^enskild^ti posterna som ^sk^tipar problem. 1979/80:100 Bilaga2 Budgetförslaget 7 inte ^iiuijligl att med ^ålgärder som begränsas ^lill ettfåtal enskilda ^utgiflsåiii-^gaiuicn påtaglig^t^ dämpa ^stegringsiaklen,ulan ^ins^titserna ^måsle sällas in ^(iver hela ^IVdtei. Flertalet av de^uigiftsförslag som förs fram av myndigheter och utredningar är oftast i sigväl motiverade och uttrycker vällovliga ambitioner. Dessa förslag måste ^inle desto mindre vägas mot det budgetpolitiska ^helhelsperspektivel och förutsättningarnaalt ytterligare öka ^skal-^teiryckel.Endast härigenom kan en grund för stabilastatsfinanser läggas. Trots den ^belydande stramhetsom präglar utformningen av ^uigiflspro-^granimei redovisas i åretsbudgetförslag en fortsatt ökning av statsbudge^^ tens underskott. Fördelnärmast ^föri^lutna budgetåret uppgick ^underskot-^lel ^lill 38,7 miljarder kr.Kalkylerna för /80 resulterar i en fortsall ökning avunderskottet till . För /81 innebärbudgetförslaget ^ell underskoll om ca . ^(labell 3). Statsbudgeten budgetår^en 1978/79-1980/81,löpande priser 197^8/79 Ulf^all 1980/81 förslag ^lill ^slals-^biidget 1978/79-1979/80 1979/80-1980/81 -38,7 -49,0 -55,4 + 13,+ 16, An^m.^Budgelåret 198^0/81 reformeras budgetsystemet. Som en följd av ^della höjs s^åväl ^inkonisl- som utgiftsniv^ån med ca 3miljarder kr. 1 tabellen ovan h^ar denna^effekl borträknats vid kalkyleringenav förändringstalen. Vidare har i ^tiessaberäkningar ändringar i dispositionen av rörliga kredi^ter för ^oljebered-^skap ^räknals bort med 1,3 miljarder fr^ånutgifterna för /80. Förändringarnai anled^ning av ^budgelreformen redovisas närm^are i kapitel 6 (särskild^a^^fr,^'igor). Som framgår avtabellen minskar ökningstakten i statsutgifterna väsentligt jämfört medföregående budgetår. Till ^slor del är ^detla betingat av all omfattande^arbetsnuirknads- och ^industripoliliskastöd antas bortfalla. ^Avcnstatsinkomsternas tillväxttaktberäknas emellertid minska till /81. I likhet med chefen för^ekonomidepartementel har jag ^beräkningsmässigl utgått från schablonmässigaanlaganden om löneutvecklingen . De innebär attskatteunderlaget skulle öka långsammare ä^n^ de närmast föregående åren. Inågon mån kompenseras denna ^effekl av alt de skatteförändringar som riksdagenhösten 1979 beslutade om för /81 väntas ge ^etl positivt tillskott. 1979/80:100 Bilaga 2 Budgetförslaget Ävenom del för nästa budgetår ^inle blir möjligt alt nominellt minska ^btid^geiunderskolleikan del dock konstaleras ^titt underskottet ^räknal som and^el av^bruii^i^inationalprodukten kan stabiliseras ^efler en kraftig ökning und^er denärmast föregående åren (från 1976/77 till 10,6%.^.^ 1979/80). De ^loUilastatsutgifterna antas nu minska något som andel av ^bruitonatio-^n^tilproduktenefter all ha ^ökal kraftigt ^ftera år i följd. ^fendciiserna ibudgetens utgiftsutveckling och karaktären av ^builgelför-^slagel ^kiin ävenbelysas utifrån en indelning av ^budgelulgiflerna i ^realeko^nomiskakategorier ^(labell 4). Tab^ell 4, Statsut^gifterna budget^åren 1979/80-1980/8) uppdelade på konsumtion, inve^steringar och transfereringar ^m.^m. till 1980/81 ^+^ ^ ^7% till förelag ^m. Effekterna av budgetreformenhar räknats bort, liksom ändringar av i dispositionen av den rörliga kreditenför oljeberedskap. Fördelningen påreala utgiftsslag överensstämmer ej helt med de definitioner som ex. vis.utnyttjas i nationalräkenskaperna. a. hänförs räntebidrag för bostäder ochlivsmedelssubventioner tilltransfereringar till hushåll. ^f)cn statliga konsumtionen beräknas realt sett(enl. ^BNP-deftatorn) ligga i stort ^setl oförändrad. Detta hänger främstsamman med att myndighetsanslag i princip budgeterats med utgångspunkt ihuvudförslaget. De statliga investeringarna kan i reala termerväntas minska. Detta hänger bl. a. samman med all del statliga /81 beräknas återgå till en mer normal omfattning. Vidare^förtitses den statliga byggnadsverksamheten gå ^neil till följd av attinvesteringarna för de ^myn^digheler som i enlighet med tidigare beslut^omlokaiiseras från ^Slorslock-^holmsområdei nu i huvudsak är genomförda. Äveni övrigt har strävan varit att med hänsyn ^lill den ansträngda situationen påbyggarbetsmarknaden inte nu sätta igång nya byggen som inte är oundgängligennödvändiga. ^Inkomstöverföringamatill hushåll beräknas realt stiga med ca ^47o. En betydande del av ökningsbeloppetfaller på folkpensioner där de tidigare av ^Prop.1979/80:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 9 ^st^atsivuikternu ^gjord^ti ^åtagandena fullföljs.Genom ^indexreglcringen av folkpensionerna är pensionärerna tillförsäkradeautomatisk kompensation för den ^iillmänn^ti prisstegringen. Vidare ger^pensionslillskotten årliga ^sian-^dardlorbäiiringar. De ^aulomaliska^utgiflsstegringarna för räntebidragen ^lill ^bosiiiilei är också ^beiy^tlande. ^Inkonisiövertoringarna^lill ^kommtinern^ti ^vänlas öka mycket kraftigt. Del hänger samman med delfortsatta genomförandet av den ^skaiieuljämnings-^reforni, som förra^årel beslutade om. ^Detla ^g^iiller trots den ytterligare ^ei^tippindelning som enligt min mening blir nödvändig alt ^genom-^för^ti. Jag återkommer senare ^lill frågan om de problemsom ^ulvecklingen inom den kommunala ekonomin reser. Även kostnaderna förbidrag ^lill ^lär^t^ulöner och barnomsorg ökar kraftigt. Når det gäller^inkomstövertoringar ^lill främstföretag visar tabellen en påta^glig nedgång. Detta be^ror på alt en rad^engångsinsalser ^lill stöd för ^krisdrabbade förelag och branscher fallerbort. Del bör ^ftamhållas att ^Ulgifterna för sådana insatser ligger på ensärskilt hög nivå ^budget^årel 1979/80 ^lill stora delar dock som resultat avtidigare fattade beslut. 1 beräkningarna för /81 har dockupptagits medel för bl. a. fullföljande av tidigare i princip beslutadeinsatser för främst varvsindustrinoch den statliga företagssektorn. Jagvill i sammanhanget understryka all del i fortsättningen inte kommer att finnas^statsfinansielll utrymme för att i samma former och omfattning som göra insatser för enskilda förelagoch branscher som drabbas av kriser och måste ^omstruktureiiis. ^Slatsskuldrånlorna är densnabbast ökande utgiftsposten i statsbudgeten. ^Slatsskuldräniornas ökningen visst budgetår bestämshuvudsakligen av budgetunderskottets storlek föregående budgetår. Ökningen blirvid nuvarande räntenivå av delta ^budgelunderskott. Dessa kostnader är^inle av ^engångsnalur ulan varje budgetårs ökning av statsskulden ligger kvari basen till framtida budgetår så läng^e^ ^budgetsaldot är negativt. Delta^inneb^iir all varje ^iilgiftslillskoti som ^inlefinansieras även drar med sig ^kosinader i form av ökade ^slalsskuldränlor förlång tid ^fr^timöver. Detta är självfallet ^etl förhållande som ^måsle beaktasnär de långsiktiga ^budget-^perspekliven diskuteras. Jag vill i ^della sammanhangpåpeka att jag under anslaget ^lill oförutsedda ingifter bl. reserveratmedel för all läcka kostnader till följd av det beslut som fattats om uppskovmed laddning av vissa ^kärnkraftsaggregal. Dessa kostnader har i tabellen lagtsin i posten Övrigt. Kommande energipolitiska beslutkan naturligtvis också komma alt fäåterverkningar på ^stalsbu^tlgelen ^SOI11 inte ^nii kan överblickas. ^Saninianfaliningsviskan konstateras all den hårda budgetprövningen kan ^viintas leda ^lill all statligkonsumtion och statliga investeringar, dvs, statens egen efterfrågan påreala resurser minskar. De tungt vägande ^ulgiftsåtagandena finns på^iransfereringssidan. Den översyn av dessa utgiftsåtag^anden som ^gjorts iårets ^b^udgeiarbeie har berört överföringar 1979/80:100 Bilaga2 Budgetförslaget 10 såväl till för^etag och kommuner som ^lill hushåll. Den berör också^social-^försäkrin^gssysicmel. De ^besparing^tir so^m^ härigenom kanåstadkommas kan visserligen på kort sikt te sigtämligen blygsamma men de medför likväl ^all ^iiigiftsatilomaiiken ^fi^^r^framlitlen (.lämpas. So^m^ jag tidigare ^fr^ani-^hiillii ^in^iiste^Ibrisatta ansträngningar göras att åstadkomma sådana begränsningar avutgifternas ^tillväxltakt. Del är ^själv^f^tillel också väsentligt att sätta^butigetulvecklingen i relation till samhällsekonomin i övrigt. Statsbudget^ens r^eala utvecklin^g^budget^åren 197^6/77-1980/81 1976/77 - 1979/^80 ^)^ 979/80 - 19^80/81 ^'. '^r^ i ^årslakl ^% såväl ^arbelsmark-^M^jils- ^och ^industripolili^ska ^in^sals^er so^m^ ^sl^alss^kuld^ränlor ^+^ ^ ^ ^ 1/ +7 1/^:% + 7%^,^ ^+^ ^o^%,^. -I ^l/2%-+ + 4 1/+ 3^%. Tabell nr 5 visar alt statsinkomsternai reala termer ökat obetydligt /77-1979/80. Budgetåret1980/81 beräknas de sjunka ^någol. ^F^cirtitsäitningarna för denna beräkninghar jag tidigare behandlat. De totalautgifterna omräknade på samma sätt som inkomsterna ökar med 7 1/2'^?^ per är^t.o.m. I stort sett samma höga utvecklingstakt kanregistreras om kalkylen utsträcks till , ^vilkel framgår avfinansplanen. Till ^budgelåret1980/81 stiger de avsevärt långsammare eller med 1,0^%. Statsbudgeten omfattaremellertid områden med helt skilda slag av utgiftsutveckling. En bild av hurolika typer av ^siatsuigifier påverkar ökningstakten för de totala^slaisulgifierna erhålls genom uppdelning på komponenter. Av följande tablåframgår sålunda varje utgiftsslags bidrag till den ^toiala utvecklingstakten: Andel av totala ^stalsuigif-^lemas reala ökning enl. ^BNP-deflalorn ^lill hush^all ^lill kommuner ^lill förelag (inkl. samtliga finansiella^iransakiionerl ^slalsskuldränlor övliga' -0.6 procentenh^eter -0, + ^+^ ^+1, ^-3,^+1.9procentenheter ^+^ ^'^ Häri in^g^år bl. a.kostnaderna ^lill följd av del beslut som fat^tats om uppskov med laddning av vissa ^kärnkr^a^f^tsaggre^galmed 1.1 ^procenlenheler. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 11 ^Slarkasi bidragande ^lillde ^toiala utgifternas reala ökning enl. ^BNP-^den^tilorn är som synes^slatsskuldrånlorna. ^S^timtidigt dras ^ökiiingstalei ned kraftigt på grund avden beräknade minskningen i kostnaderna för ^arbels-^niarknads- och industripolitiken. Om^utgifternii ^f^t^ir ^tirbeisinarknads- och industripolitiken räknas bort blir ^lillväxitakteii för detta budgetår högre eller ca 4 1/,. Den ligger likväl ^l^iigre än under ^jämförelseperiodcn. I tabellen redovisas även utvecklingen för^ulgifterna ^exkl. såväl arbetsmarknads- och industripolitiskainsatser som ^Slalsskuldränlor. ^Slalsskuldräntornas storlek bestäms av^slatens åtaganden som låntagare och kan därför inte bli föremål ^fiir^btidgetbehand-^ling. Om även dessa ^ulgifter räknas bort erhålls en bild av^straniheien i prövningen av de övriga statsutgifterna. Jag vill dock^framhålla alt ^resiilla-^t^cl av dessa ^sifte^r^iämförelser får tolkas medförsiktighet, bl. ^däiför att ^kalkylerii^ti för ^bu^tlgetårei 1980/81 haren delvis annan karaktär ^;in uppgifterna för ^jåmförelseperioden som ihuvudsak avser registrerade utfall. Med ^tlenna reservation kan dockkonstateras alt ^slaisulgifierna ^exkl. ^arbets-^markn^tids- och industripolitik samt ^slalsskuldränlor nuberäknas öka . att jämföra med i genomsnitt under perioden1976/77-1979/80. Detta innebär att de reguljära statsutgifternas ökningstaktenligt kalkylen nu bromsals upp och beräknas bli av ungefär samma storlek somden totala produktionens beräknade tillväxttakt. Jag vill dock betonaalt om den nu förutsedda nedgången i ^iitgiftenias ^stegringstakt skall kunnarealiseras måste största återhållsamhet iakttas v^ad gäller beslut om nya^uigiftspåslag. Som jag tidigare ^iinderslrukii är del också regeringens avsiktatt begränsa antalet frågor som tas upp i kommande särpropositioner. Utvecklingstendenserna inomden statliga budgeten ^anlytler^klarl all ^ulgiftsprövningen även för ^måsle bli^yiiersi restriktiv. ^Sl^t)ia krav kommer därvid alt ställas på att den nödvändiga fortsatta^uppbromsningen sker på ^ell sätt somslår i samklang med de sociala och ^fördclningspolitiska ^iitgåiigspunkler omvilka ^eii bred ^polilisk enighet^rå^iler. Som underlag för ^ell ^sä^tlanlarbete avser regeringen all i kommande ^kompletteringsproposiiion presentera riktlinjer för budgetpolitikens utformning på ^någol . Som jag tidigare berört är del inuvarande läge utomordentligt angelägel att ^gälkinde statliga ^utgiftsåtagaii-^dcn ges en ^förulsätlningslös prövning.Intresset bör sålunda ^inle i första h^and koncentreras på förslag ^lill i ochför sig befogade ökningar ^iiv existerande^iinslag och nya insatser ulan ^överväg;inden;i bör i stället avse möjligheterna till begränsningar och^ompriori^teringar inom ramen för gjorda åtaganden. ^Ell värdefullt underlag i detta arbete är del ^beiänkiinde Förnyelsegenom omprövning ^(SOU 1979: 61^)^ som ^iinilerhösten 1979 ^avläinniits av förvaltningsutredningen och som ^f. 1979/80:100 Bilaga2 Budgetförslaget 12 Arets budgetförslag visar attdel genom en stram budgetprövning är möjligt all dämpa statsutgifternas reala^stegringstakt. Jag vill emellertid ^S^om tidigare understryka svårigheternaatt genom omprövningar och ^be-^spaiingar som berör ^biklgetens utgiftssidamyckel snabbi påverka ^utgifts-^auioi^naiikens^å^ ^kiaftigt att en mera markant förbättring av del statsfinansiella lägetkan åstadkommas. Här krävs som jag ^påpek^tit insatser i ett meralångsiktigt perspektiv. Om underskottet i den statliga^seklorns finansiella sparande påtagligt skall kunna nedbringas måste även^statsinkoms-^l^eina öka snabbare än ^v;id som framkommer i beräkningarnaför del ^närniasle ^,irel. Av avgörande betydelse härvidlag är ^n^iöjligheternaalt åstadk^omma en snabbare ^real tillväxt i den svenska ekonomin. En sådanskulle även vid oförändrade skattesatser förstärka statsinkomsterna. I en situa^ti^on där över hälften ^av ökningenav det totala produktionsvärdet går till skaller och avgifter till stal.kommuner och socialförsäkringssektor är del av avgörande betydelse attskattepolitiken utformas så att den ^inle ^lörs^\^ ^ärar ^tien e^konomiska ^lillväxien. ^mol bakgrund av vad ^j^t^tg här ^anf^iiri vill jag någotberöra vissa ^skattepoliliska frågor. Enligt den statistiksom sammanställer över det samlade ^iitla.^get av skaller och socialförsäkringsavgifter harvi ^varil bland de länder som redovisat ^tle högsta ^siffiorna.^tills^timmans med i första hand , och . Även i dessaländer ökade ^skaiieiiiiageisuccessivt under en lång följd av är. Under den allra senaste perioden ^~^^OECD-staiistiken sträcker sig t. o.^m. - har emellertid kommi^t^ all stå i en viss särställning.Preliminärt motsvarade vårt ^Siiiiikidesk^atteuttag under är 1978 av BNP, medan motsvarande siffra förNorge och Nederlä^nderna är ca ^47'^?^f^ och för , Statistisk^a^ jämförelser av dettaslag inrymmer många vanskligheter. Siffranöver ^skaileiiilagels storlek i förhållande till BNP påverkas av en rad faktorer som ^inledirekt hänger ^samniaii med ^skaltelrycket sådant männi^skorna kan uppfattadet. Som exempel vill jag peka på att vi i troligen i ^sii^irre ^uisiräckniiig än i de ^ftesla andra^läntler har skattepliktiga ^iransferering^iii ^lill hushållen, vilket ökar den ^sammiinlagda skall som redovisas utan alt ^skaltelrycket i egentligmening påverkas. Jag vill också ^ftamhallaalt ^ulvecklingen ^jtisi under desenaste åren ^siarkt påverkats av den ^kr^tiftigii ökning av löneandelen iekonomin som ägt rum under näringslivetskrisår. De ^fiesia viktiga skatternahar ju ^etl ^underiag som i första hand ^päverk^tis ^av lönesummans utvecklingoch mindre av ^BNP-ökningen ^totall. ^Ök^tir dä lönesumman i förhållande tillBNP, så kommer den ^slatis-^liskl ^regisirerade skattekvo^ten också all öka ulan all någon egentlig ändring i^skatieprocenten ^iniräffal. ^Prop,1979/80: 100 Bilaga 2 Budgetförslaget 13 Även med ^dess^tireservationer kvarstår det dock ^titt skatteuttaget i är mycket högt.Enligt min mening är det också klart att de växande problemen med ett utbrett^skatteiindandragande är ^ell tecken på att det finns glänser för vadmänniskorna ser som ^ell rimligt skatteuttag. Också för detskatteadministrativa systemet ^h;ir det snabbi ^i^ikande skatteuttagetinneburit en myckel stark påfrestning. ^Eortsatta höjningar ter sig ^mol dennabakgrund alltmer problematiska. Jag vill betona att sådana i allt väsentligtmåste komma att belasta de breda inkomstgrupperna; några väsentliga möjligheter^titt öka ^skatleinkomsterna ^enbari på ^höginkomslt;i-^gares bekostnad finnsmed den svenska inkomstfördelningen inte. ^Fi>r ^inkomstskiittensdel kan ^dett^ti belysas med ^siftroi ^fian ^laxeringssUilistik(avseende ). Enligt denna fördelade sig de sammanräknadeinkomsterna, dvs, inkomsterna innan några som helst underskottsavdrag ellerandra allmänna ^tivdrag ^gjorts, på följande sätt: ^av inkomstdelar i skiktet milj, kr. andel, ^% ^l.S0 ^000-199 ^9(H) ^KK),0 Drygt hälften av allinkomst fanns alliså i skiktet upptill högst , 1 skikten . fanns ^end^tist av dentotala inkomstsumman. Totalt påfördes vid taxeringen ca 78 000 milj. kr. iinkomst- och förmögenhetsskatt, vilket motsvarar av den totala inkomstsumman. Om man som etttankeexperiment föreställer sig att denna skattlagts ut helt och hållet uppifrån i fördelningen, dvs. så alt all inkomst överen viss gräns gått bort i skatt, finner manatt gränsen skulle behöva drasvid ca . Därvid ^röi det sig alltså ^inle ombeskattningsbar inkomst, utan om inkomsten utan hänsyn till alla underskott^eller andra avdrag. Vårt progressivaskattesystem grundar sig ^främsl på ^(ordelningspolitiska överväganden, öm manemellertid ser ^lill ^eftektcrna på statsinkomsterna har de höga inkomstdelarnaen ^rehitivt liten betydelse för den ^toiala ^skiit-^len.Detta framgår ^l.ex. av att en total indragning av all ^besk^tittningsbarinkomst över 30 basenheter ^(. )skulle ge endast 300 milj. kr. i ökade skatteinkomster. Läggs dettänkta inkomsttaket i ^siiillei vid100000 kr. ^beskiittnin^gsbar inkomst ökar ^skatteintiikterna med bortemot 2000milj. kr., men ^della år fortfarande betydligt mindre än vad ^l.ex. en krona ihöjd ^iildebitering ger. 1979/80:100 Bilaga2 Budgetförslaget 14 Den ^doiiiiner^tinde ^tielen av de avdrag som får göras från den ^sammaii-^räkiiade inkomsten är de ^s. ^iinderskotlsavdragen.Vid 1978 ^ärs taxering uppgick dessa ^lolalt ^lill ca , varavstörre delen, inemot 9 milj^arder kr., härrörde från lånefinansiering avegnahem och ^fritidsfastig-^heier. ^Fn^begriinsning av ^iinderskotlsavdragen har ibland i ^(.ieb^titten ^fram-^si^iillis som^Cll sålt att åstadkomma en ^betyd^tmde ökning av skatteinkomsterna. ^,\venhär gäller emellertid all man för att få stora inkomster ^m^^isic ga myckellångt, så att ^skalleskärpiiingen blir kännbar inte bara för ^eii ^iniiidre ^tintalhöginkomsttagare. Som exempel vill jag ^nämn^ti att ^eii gräns ^lor^iinderskoitsavdragen vid . vid ^t^tixering skulle ha berört1 15 000 personer, varav ^drygl hade inkomster - före ^tivdrag ^-^ ^iin^Jersiig^iuide . Inte ens med^eii sä kraftig begränsning, som skulle ^f.i långtgående konsekvenser för^iing^ti familjers möjlighet att skaffa och behållaegnahem, skulle avdragssumman ha minskat ined mer ån 1,4-1,5 ^niiljardei kr.och skatteinkomsterna ha ökat med mer ^äii ca I 000 mil^j. kl^.^ Jag^ålerkommer strax ^lill frågan om ^underskotlsavdragen och vad som enli^gt min mening bör göras för alt^förhindi^'a missbruk, men ^j^tig vill redan nu ^uttala ^:iit man ^inle bör räkna med au begränsningar som sättsi^n^ i detta syfte också skall kunna ge väsentliga statsfinansiella ^förstärkning^tir.Skall mer ^belydanile ^inkomsteffekter uppnås måste begränsningen avse^av^tlr^tig som görs av stora grupper och där frågan inte gäller någotmissbruk. Jag vill inte på ^någol sättförringa betydelsen av skalleinkomster av den ^storleksor^tlning jag nämnt imina teoretiska exempel. För all sättain dem i del ^bud^gelpolitiska perspektivet villj^ag emellertid erinra o^m^ au en höjning av ^(.let samlade ^skaiieiitiaget motsvarande 1 ^%^-^ av BNPinnebär omkring 5 0(10 milj. kr. ^Såilana belopp kan ^iippenbitrligen ^inle^åst^tidkommas utan ^skalteskärpningar som påtagligt reducerar även^geuomsuitlshush^iillels disponibla ^inkonisl.Eftersom en skärpning av ^ilen statliga^inkonisiskaiten inte kan komma i ^ft^iiga i dettasyfte, återstår i prak^tiken endast ^niervårde-^skatlen eller^arbctsgivar^tivgifterna. ^Bruttoskaltekonimitién har visserligen i uppdrag alt belysa möjligheterna att konstruera alternativa ^briiiloskalier, men del ^lordc efter^kommitléiis ^preliminär^ti redovisning (Ds B 1979: 3) slå ^klarl att dessa isina huvuddrag änd^a^ ^måsle komm^a^ att anknyt^a^ ^lill reda^n^ ^bcfiniliga skaller, ^I^3ei står ocks^å^ klart att inte minst de ^tidminisirativa problemen kri^n^g^ nya, merkomplicerade ^sk^tilteformcr är synnerligen ^be-^s\är^Hnde. Unde^r^ den gångna^treårspeiiodcn har arbetet på en successiv ^refoime-^ling av ^skallesysicmct inletts. Bland viktiga ändringar som har genomforts vill ja^g^ peka på^följtinde: - ^etl ^inllaliorisskyddhar införts ^fiir ^inkomstskaltesk^tilan. Som jag redovisad^e^ i ^prop.1979/80: 58 har detta givit grunden^lor bestående ^niargin^til- ^Prop.1979/80: 100 Bilaga 2 Budgetförslaget ^sk^ailesänkiiingar i breda ^inkomslskikt.