prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — För innevarande budgetårberäknas enligt myndigheternas planerantalet avlönade praktikmånader uppgå till ca 16 800och för /81 1979/80:100 Bilaga3 Gemensamma frågor 5 till ca 16500. Antalet oavlönade ^praklikmänaderberäknas till ca 9400 resp. ca 9 700. Härutöver finns vidKarolinska sjukhuset i och i Uppsala^praklikplalser för bl. a. medicinekandidater, sjuksköterskeelever och sjukgymnastelever. Denna praktikverksamhetomfattar sammanlagt närmare 13 000 ^praklikmänader. Enligt min meningmåste staten som arbetsgivare även fortsättningsvis verksamt bidra till atttillgodose behovet av ^praklikplalser. Den ökade ^eflerfrågan på^praklikplalser till följd av utvecklingen inom såväl arbetsmarknad som utbildningsväsendevisar hur angeläget detta är. Jag är därför beredd all godta 16 500 avlönadepraktikmånader som en ram för verksamheten under ^budgetårel 1980/81. Jagräknar därvid också med att myndigheterna skall kunna ställa oavlönade^praklikplalser till förfogande motsvarande ca 9 700 praktikmånader. Om en myndighet underlöpande ^budgelår planerar att öka sin praktik-verksamhet ^uiöver vadmyndigheten kan bestrida med ordinarie lönemedel, hör regeringen liksomtidigare efter särskild prövning kunna medge överskridande för ändamålet närannars anvisade medel visar sig otillräckliga. Jag hemställeratt regeringen berederriksdagen til/^fa/le att ta del avvad jag nu har anfört^. Redogörelse förutrednings- och utvecklingsverksamheten rörande de personaladministrativainformationssystemen har lämnats senast i ^prop. 1978/79:100 (bil. 3 ^s, 5), överförs huvudmannaskapetför ^c/^e^r^ ^generellu ^lönetiiräk-^ningssystemet ^(SLOR^)^ från ^slalskontoret^lill ^slatens personalpensionsverk ^(SPV) ^(prop. 1977/78:100 bil. 3, AU1977/78:28, ^rskr 1977/78:203). Införandet av ^SLÖR beräknas vara avslutatunder . fick ca 125 000 anställda vid 154 myndigheter lönvia ^SLÖR. Fullt utbyggt beräknas systemet omfatta 175 000 anställda vid ca200 myndigheter. Vissa förändringar inom^sysiemel genomförs ^f.n. i ^kostn^i^idssänkande syfte. a. görs vissa^syslemtekniska och administrativa förenklingar. Vidare har informationsuttagetnu bättre anpassats till myndighetemas olika behov och utbildningen avlönerapportörer och ^dataregistreringsper-^sonal har effektiviserats. Statskontoret haröverlämnat en rapport till regeringen med förslag om genomförande av enförstudie avseende den långsiktiga utvecklingen av systeme^t. Enligt ^förslagelbör förstudien av bl. a. resursskäl påbörjas först sedan införandet av ^SLÖRavslutats. Det är enligt min mening angelägel att en förstudie kommer tillstånd mot bakgrund av bl, a, behovet av 1979/80:100 Bilaga3 Gemensamma ^frägor 6 fortsatta ^kostni^idssänkande åtgärder, ^ulvecklingeninom dataområdet och behovet av samordning med den långsiktiga utvecklingen av^slalens ^ek^t)-^nomiadministniiiva syslem (syslem^S). Del ankommer på regeringen ^atl ^iitfärdii närmare föreskrifter förförstudien. ^SPV och statskontoret^hiir slutligtredovisat ^föriilsällningarna för ^iitt ta ett ^uulomuliskt^mutrikel.löiJngssrslem i drift. Enligt ^red^t)visningen skulle reguljär driftkunna påbörjas den för åtta myndigheter och för ytterligare ^elttjugotal myndigheter . Regeringen har genom beslut den 22mars 1979 uppdragit ät ^SPV att i samarbete med ^slatskonioret införa^matrikelsystemei i huvudsaklig överensstämmelse med förslaget. Införandet av^matrikelsiystemel har påbörjats. Ca 27 500 anställda vid 13 myndigheter hade iaugusti 1979 ^jinslutits ^lillsystemet. ^Ansliitningslakten har dock temporärt fält sänkas i förh^ällandetill vad statskontoret och ^SPV planerat. a. har kompletterande arbete medsystemutveckling och omstrukturering av vissafunktioner i ^sysleincl visat sig nödvändigt. Enligt ^SPV;s bedömning bör^ytierligare ^myndigheler kunna anslutas tidigast under ^vAren 1980. Regeringen har genom beslutden uppdragit åt statskontoret att i samarbete med bl.a. ^SPVi en första etapp införa det ^personaludministraiivu ^injörmulionssyslemet^(PI) hos i första hand ^myn^digheler som är anslutna till det system somutvecklades i samband med ^omlokalisering av viss ^slallig verksamhet, del^s.k. Som utgångspunkt skall gälla bl. ^atl anslutning tillsystemet skall vara frivillig för^bcr^t^irda ^myndigheler. Systemet beräknas kunna las i drift under våren 1980.I ^enlighel med statsmakternas beslut överförs huvudmannaskapet även för^Pl-syslemel från ^slalskontoret ^lill ^SPV den . Både ^SLÖR och ^Pl-syslemelskall ^enligi beslut av regeringen finansieras genom avgifter. Enligt minmening bör den automatiska ^matrikelföringen finansieras på samma sätt. Inkomster och utgifter för^SLÖR redovisas ^f. under åttonde huvudtitelns anslag ^Slatskonioret medanmotsvarande redovisning för ^Pl-syste-^met görs under åttonde huvudtitelnsanslag Statlig ^personaladministrativinformationsbehandling. Redovisningen i ^statsbudgeien av systemen bör enligtmin mening ^s^im^iordnas. Jag ^återkonm^ier härtillvid min anmälan av anslagsfrågor under ^ålU)nde ^huvudliteln. Jag hemställer ^atl regeringen berederriksdagen tillfälle all la del av vadjag nu har anfört. 7 Jämställdhetsarbetet inom statsförvaltningen ^Jämslälldhet.sarbelet inom statsförvaltningen har^seniist beskrivits i ^prop. 1978/79: 100 (bil. 1979/80: 100 Bilaga3 Gemensamma frågor 7 Under /80hararbetet för alt nå ^ökiid jämställdhet mellan kvinnor och män istatsförvaltningen följt det handlingsprogram som tidigare utarbetats inombudgetdepartementet. Vissa uppdrag som regeringen i anslutning därtill ^gelt ^lill dåvarande statens personalnämnd ^(SPN) och dåvarande statenspersonalutbildningsnämnd har ^avrapporterals ^lill regeringen. Myndigheternas rapporter om sitt ^jämställdhetsarbele, vilka har lämnatstill regeringen i anslutning ^lill anslagsframställningarna, visar att tidigareupprättade jämställdhetsplaner nu börjar omsättas i praktiken. Olika åtgärderhar prövats och i viss mån också kunnat utvärderas. En sammanställning averfarenheterna har gjorts av ^SPN i en rapport ^"Jämställdhetsarbe-^lel^-^ ^myndighelsredovisningar och personintervjuer'". ^Fakiorer som t. ex.personalens sammansättning, arbetsuppgifternas karaktär,arbetsorganisationernas utformning och utnyttjande av tekniska hjälpmedel harvisat sig kunna vara avgörande för uppläggning och resultat avjämställdhetsarbetet. För att belysa betydelsen av dessa och liknande faktorerhar vissa studier gjorts inom statskontoret, arbetslivscentrum. Rådet förpersonal- och arbetslivsfrågor ^() och . Inom görsnu en samlad bedömning av de olika åtgärder som vidtagits inom ramen förmyndighe^ternas ^jämställdhetsarbele . Enredovisning beräknas kunna föreligga . På många håll inom^statsförvaltningen bedrivs ett målinriktat arbete för ^atl åstadkommajämställdhet mellan kvinnliga och manliga anställda. Det finns dock myndigheterdär insatserna är jämförelsevis blygsamma eller helt saknas. Jag vill isammanhanget erinra om myndigheternas skyldighet enligt förordningen (1976:686)om jämställdhet mellan kvinnor och män i statligtjänst att efter samråd med arbetstagarorganisationerna vid myndighetenupprätta plan för jämställdhetsarbetet och vidta åtgärder för att bl. a. brytauppdelningen av kvinnor och män på olika tjänstekategorier. Jag vill i sammanhangetockså erinra om de möjligheter som ^f^inns för myndigheterna att från anslagetJämställdhet inom statsförvaltningen få medel till sådana ^kosinader för^jämslälldhetsarbetet som normalt inte kan anses ingå i myndigheternasuppgifter och som de saknar medel för. Under /79 har medel frånanslaget lagils i anspråk för utbildning bl. a. av kontorister för^handläggaruppgifter, utvärderingar av betydelsen av olika tekniska hjälpmedeloch olika organisationsstrukturer från ^jäm-^ställdhelssynpunkt,attitydundersökningar ^m, ^m. ^(SAMN), som inrättades den , har enligt sininstruktion till uppgift bl. ^atl centralt inom statsförvaltningen svaraför verksamhet som syftar till att främja jämställdhet mellan kvinnor och män.Jag finner del naturligt alt ^SAMN fr. o. ^m, nästa budgetår efter närmareanvisningar från regeringen prövar frågan om medel från 1979/80:100 Bilaga3 Gemensamma frågor 8 anslaget Jämställdhet inom statsförvaltningen. Jag^ålerkommer härtill vid min anmälan av anslagsfrågor under åttonde huvudtiteln. Jag hemställer att regeringen berederriksdagen tillfälle att ta del av vad jag nu har anfört. 1978/79: 133lämnades förslag ^lill organisation för arbetsmiljöfrågor, företagshälsovårdsamt personalutbildning och ^personaladministrativ konsultation ^m. ^Beiräffande den statliga företagshälsovården föreslogs enomorganisation i enlighet med kollektivavtal mellan ^slatens arbetsgivarverk^(SAV) och de statsanställdas huvudorganisationer om^rikllinjer för organisation ^m. för statlig företagshälsovård. Avtalet innebär att dennuvarande organisationen, som beslår av regionala och lokala ^hälsoråd ochunder dessa lydande regionala och lokala hälsocentraler, skall ersättas med^elt av avtalsparterna på den ^slatliga arbetsmarknaden gemensamt inrättatorgan, kallat ^Staishälsan, Det närmare arbetet med utformning av bl. a,förelagsform, organisation och arbetsordning för Statshälsan skulle utföras aven ^partssammansatt arbetsgrupp. Som företagsform borde i första handstiftelse prövas. Avtalet omfattade ocksåfinansiering av ^Slalshälsans verksamhet. Finansieringen skulle grundas på enrullande treårsplan med medel som ^slaien ställde ^lill förfogande efter^kollektivavialsförhandlingar. godkände avtalet {AU 1978/79:30, ^rskr1978/79:294). Det partsgemensammautredningsarbetet är slutfört. I enlighet med arbetsgruppens förslag bildadesstiftelsen . För stiftelsens verksamhet finns,förutom stadgar och arbetsordning, ett avtal om statlig företagshälsovård ^m.^m. slutet mellan ^SAV och de statsanställdas huvudorganisationer den 5september 1979. Avtalet, som i särskild ordning har överlämnats till ^lönedelegaiion^,^ reglerarriktlinjerna för förelagshälsovården i ^enlighel med tidigare avtal på områdetsamt frågor om företagshälsovårdens organisation och finansiering. Statshälsan skall enligtavtalet börja sin egentliga verksamhetden , då de nuvarande regionala och lokala ^hälsoråden skallupphöra. Enligt kollektivavtalet om^rikllinjer för den ^slatliga företagshälsovården skall verksamheten omfat^taäven vissa ^individinriktade frågor såsom ^ar-^betsplatsanknuten rehabiliteringav arbetstagare efter sjukdom och annan arbetsoförmåga. Under en övergångstidborde ^enligi ^prop. 1978/79: 133 vissa serviceuppgifter - bl, a, informationoch rådgivning till myndigheter i samband med deras handläggning avindividärenden - ulföras av den regionala organisationen hos 1979/80:100 Bilaga3 Gemensamma ^frägor 9 och personalutbildning ^(SIPU). den , då Statshälsans verksamhet såledesinleds, bör dessa uppgifter inte längre utföras av ^SIPU. Jag hemställer attregeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag nu har anfört. Utredningen ^(Fi 1974:05) omden statliga personalutbildningens fortsatta inriktning och organisation ^m.m.lämnade sitt första betänkande ^(SOU 1976:61) ^Slallig personalutbildning - ett principförslag.Till följd av bl. a. utredningens förslag sammanfördes den centralt bedrivnapersonalutbildning som tidigare bedrevs av statskontoret, riks-revisionsverketoch dåvarande ^slatens personalutbildningsnämnd ^(PUN) till ^PUN. I sambandhärmed ^avgi^f^isbelades utbildningen (jfr ^prop. 1977/ 78:100, bil. Utredningen lämnade sillslutbetänkande ^(SOU 1978:41) Statlig personalutbildning - utbildning föradministration och ledning. 1 betänkandet lämnades vissa förslag omadministrativ utbildning, förslag till fortsatt inriktning av utbildning förledande personal och förslag om det fortsatta pedagogiska utvecklingsarbetet påden ^slatliga personalutbildningens område. Personalutbildningsutredningens^förs^kig rörande administrativ utbildning och fortsall pedagogisktutvecklingsarbete har överlämnats till statens institut förpersonaladministration och personalutbildning ^(SIPU) för att finnastillgängliga vid institutets arbetemed utvecklingen av sin verksamhet. För det ^fortsatla utvecklingsarbetet med^uibildning för ledande personal i ^slalsförvaliningen haren särskild kommittéför utbildning av högre chefer i statsförvaltningen tillsatts (B 1979: 11). När det gäller den ^administrativautbildningens fortsatta inrik^tning anförde ^personalutbildningsuiredningen bl, a, alt den ^kompetensgivande ^s. k,^kanslistulbildningen var otidsenlig och föreslog ^atl den därför skulle läggasner. Förslaget vann allmänt bifall från remissinstanserna. ^Kanslistulbildningeninfördes e^f^ter förslag i ^kompetensulred-^ningens betänkandeKanslister i administrativ tjänst ^(SOU 1957:23). Beredningens förslaganmäldes för i 1959 och statsverks-propositioner ^(prop,1959; 1 bil. 2 ^p, 6; 1960: 1 bil, 2 ^p. I enlighet med utredningens förslag harkanslistutbildningen, som har bedrivits av ^PUN, nu lagts ner och ersatts avbl. a. en allmän administrativ grundutbildning för personal i ^främsl^assistenlkarriären inom ramen för ^SlPU:s utbildningsverksamhet. Jag hemställer att regeringen berederriksdagen tillfälle ^atl la del av vad jag nu har anfört. 1979/80: 100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 10 10 Modernisering av det statliga budgetsystemet beslutadeunder om ^rikllinjer för en modernisering av det statligabudgetsystemet ^(prop. 1976/77: 130, ^FiU 1977/78: 1, ^rskr 1977/78: 19),Beslutet innebär bl, a. att omläggningen skulle genomföras till budgetåret1980/81. Moderniseringen innebär altden nuvarande uppdelningen av budgeten i en driftbudget och en ^kapitalbudgelupphör och ersätts av en enhetlig statsbudget med förenkladförmögenhetsredovisning. Moderniseringen innebär vidare att förbättradeekonomiadministrativa rutiner successivt skall införas vid de statligamyndigheterna. Jag har tidigare denna dag vid min anmälan av utformningen avbudgetförslaget för nästa ^budgelår (bil. 2) ^lill ^budgelpropositionenredogjort för de delar av ^budgelmoderniseringen som berör ^staisbudgelensuppställning och omslutning. Jag vill nu ta upp frågor som främst berör^förmögenheisredovisningen samt lämna en redogörelse för detekonomiadministrativa ^ulvecklingsarbeie som pågår. Den nuvarande redovisningenav statsbudgeten i form av en drift- och en ^kapitalbudgel infördes genom 1937års budgetreform ^(prop. 1937: 225, ^SU 1937:151, ^rskr 1937:382) ochtillämpades ^fr.o.m. Skälet till uppdelningen var att alla förändringar i statens förmögenhetskulle redovisas öppet och i första hand över ^kapilalbudgelen, som i principskulle vara ^lånefinansierad. Driftbudgeten skulle ^däremoi i princip varaskattefinansierad och täcka de löpande utgifterna. Den nu beslutadeomläggningen av budgeten innebär bl. a. att den förmögenhetsredovisning, som har presenterats genom teknikenmed ett antal kapitalfonder ersätts med balansräkningar som upprättas av de^tillgångsförvallande myndigheterna. För affärsverk, uppdragsmyndigheter ochvissa övriga helt eller delvis intäk^ts- och ^avgifisfinansierade verksamheterkompletteras denna förmögenhetsredovisning med resultaträkningar för del senastförflutna budgetårets verksamhet. Då drift- och^kapitalbudgetuppdelningen slopas uppstår vissa problem avseende^befogenhelsfördelningen mellan och regeringen. Problemen gällerfrågan om ^avgränsning av och beslut om den statliga förmögenheten. Tidigarevar den totala statliga förmögenheten i princip lika med summan av de årligenbeviljade lånemedlen som de redovisades på kapital-budgetens inkomstsida,korrigerade med summan av driftbudgetarnas över- eller underskott. Genom den nuföreslående ^budgelreformen skall all statlig förmögenhet redovisas oberoendeav hur tillgångarna har finansierats, I praktiken innebär ändringen ^atl ^l.ex,tillgångar .som inte har existerat ^selt ur synvinkel, hosolika uppdragsmyndigheter, skall ingå i den statliga förmögenheten. Genombudgetsystemets konstruktion var beslut om avskrivning, förräntning ochtäckande av förluster i vissa fall en angelägenhet för regeringen och i andrafall en angelägenhet för . Jag avser att nu lämna en redogörelse förhur befogenhetsfördelningen i dessa frågor enligt min mening bör utformas. 1979/80: 100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 11 De^uvskrivningur ^uv ^nyu ^kapilulinvcslcringar som ^f. görs ^liiir sin formella ^tipprinnelse i 1937 ^ärs ^budgeireform. ^Biikgrunden ^viir ^önskemålel att '"i^ckeproduktiva"" (dvs. inte räntebärand^e) kapitalinvesterin^g^ar borde finansieras medskattemedel och inte med upplånade medel. Ioch med denna reform ^formaliscrades den praxis som hade gällt sedan ^;lr 191 1 och som innebar att upplåningen för^kiipitiilbudgeiens investeringar inte b^orde ^viira större än de ^"produktivii""^investeringariiii. Genom den ^f^i^irändriidesynen pä statens budget, som under intryck^iiv modern ekonomisk teori har ^uiveckliils under 1950- och ^1960-lalen, har^iivskrivningiir av nya ^kiipilalinvesteringar kommit ^atl få en i viss mån ^än^tlriid innebörd. Delmotiv som ^läg till grund för ^avskrivningiir ^iiv ^nyii ^kapiliilinvesleriiig-^ar^(skatlefinansieringsmotivet) har i ^iillt ^slörreutsträckning trängts ^inuliin till ^förmiinför ett mer renodlat informationsmotiv.Genom systemet med avskrivningar av nya ^kapitalinvesleringiir har fått ^iiiformalion om kostnaden för en viss investering beräknadpå ett visst ^säll. Den informationsfunktion somavskrivningarna av nya ^kapitalinvesleringiir har fyllt bör i någon form bibehållas även i det nya budgetsystemet. 1976/77: 130 anförde ^ji^ig ^atl i budgetpropositionen får för resp. anslag redovisas i vilken utsträckning investeringen beräknaskunna förräntasoch en preliminär beräkninggöras av det belopp som skall förräntas. fann i sitt avriksdagen godkända betänkandeatt en sådan ordning var både praktisk och fördelaktigur ^informationssynpunkl ^(FiU 1977/78: 1). Jag skall här redovisa hur denna information enligt min uppfattning bör utformas. I fragil om anslag^lill statlig ^luneverksumhet bör ianslagspropositioner anges de villkor som förenasmed långivningen. Härigenom får enuppfattning om kapitaltillskottens räntabilitet. Att mekaniskt räknaom beräknade räntoroch amorteringar till ett nuvärde som presenterasför synes mindre intressant.I ^redovisningssammanhiing boren tillgång iform av en fordran värderas utifrån de utgångspunkter somligger ^lill grund för ^s. k. god redovisningssed. ^Dellainnebär att kapitaltillskott till låneverksamheter i normalfallet skall skrivas ned endast i denomfattning som lånen inte kan beräknas bli återbetalda.Nedskrivning på grund av ^ränle- och amorteringsfrihet bör däremot inte ske. Del bör ankomma på regeringen attbesluta om balansposternas värdering i dettaavseende i boksluten förde berördaverksamheterna. I^fri"iga om kapitaltillskott till slutlig ^uffursverksumliet i vid mening- jag avser här såväl affärsverk som uppdragsmyndigheter - är situationen någotannorlunda. 1 dessa fall har avskrivningen av ett kapitaltillskott en mer reellbetydelse. Den innebär att bereds tillfälle att ta s^tällningtill om det ^förräntningskravsom skall ställas påen viss investering eller en grupp av investeringar behöver sättas ned med hänsyn till ändamålet med investeringen. I det nu gällande ^budgetsystemel har regeringen i praktiken haft ^etlbemyndigande att besluta om^kapilallillskoiicis värde- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 12 ring inom vissa ramar. Alla driftbudgetensavskrivningsanslag som hänförs ^lill affärsverksamhet har varit förslagsvisbetecknade och själva ^kapital-^lillskotlen ^lill uppdragsverksamheterna haranvisats över driftbudgeten. Därigenom har regeringen kunnat besluta omkapitaltillskottens värdering. ^hiir emellertid angivitvissa principer för utnyttjandet av dessa avskrivningsanslag. Jag avser intealt föreslå någon förändring i denna befogenhetsfördelning. I^anslagsproposilioner bör beträffande kapitaltillskott tillaffärsverksamhet anges i vilken utsträckning ^kapi-^taltillskolten inte skallbeläggas med fullt ^förräntningskrav. Härigenom får möjlighet att isak la ställning till en eventuell nedsättning av ^förräntningsplikten. Denuvarande principerna för denna nedsättning bör bibehållas. Detta innebär auinvesteringar i försvars- eller ^beredskapssyfie vid affärsverksamhet i principinte bör beläggas med krav på förräntning. Vidare bör vid investeringar somgörs i sysselsättningsfrämjande syfte som hittillsi normalfallet av investeringsbeloppe^t^ tillföras del^förräntningspliktiga kapitalet. Om tillräckligt ^räniabla sysselsättningsprojektskulle saknas bör dock regeringen bemyndigas att medge en lägre andel. Vidinvesteringar som görs i ^regionalpolitiskt syfte bör i normalfalletkapitalsubventionen motsvara den som ges privata förelag genom olika typer av^regionalpolitiskt ^slöd. Regeringen bör utifrån dessa principer bemyndigas attta ställning ^lill ^förräniningskravet för olika investeringar. Regeringen böri nästa budgetproposition redovisa de ^nedsätlningar av ^förräntningspliktensom har gjorts med stöd av ^elt ^sådanl bemyndigande. Vid ^invesleringar somgörs av andra skäl och inte bedöms kunna ge full förräntning bör det ^förräntningspliktigakapitalet fastställas med beaktande av de faktiska omständigheterna. 1 varjeaktuell anslagsproposition får då anmälas den beräknade merkostnaden. I fråga om^kapilallillskolt till investeringar i sådan civil statlig byggnadsverksamhetsom ^inle hänförs till affärsverksamhet gäller ^En, följande. Enligt reglernaför avskrivningar av ^invesleringar i statens allmänna fastighetsfond utgörgrundavskrivning för förvaltningsbyggnader av anläggningskostnaden ochför byggnader för kriminalvården, sjukhus, forskningsinstitut och skolor 507c. ^Invesleringar i mark avskrivs inte. Avskrivningarna sker över särskildareservationsanslag på driftbudgeten. Enligt de principersom gäller för ^hyressättning av fastigheter som redovisas på ^slalensallmänna fastighetsfond skall hyrorna återspegla de verkliga kostnaderna ochanpassas till ^marknadsmässigaförhållanden. Mot denna bakgrund finner jag att den generella nedsättning av^förräninings^kravet på investeringar för civil statlig byggnadsverksamhet som de nu gällandeavskrivningsreglerna innebär ^inle kan anses vara sakligt motiverad.Möjligheterna att för vissa investeringar sätta ned ^förräniningskra^vet medhänsyn till ändamålet med investeringen bör dock finnas kvar ävenfortsättningsvis, I dessa fall bör i anslagspropositioner anges ivilken utsträckning ^kapitallillskoU skall beläggas med förränt- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 13 ^Nedsätlningar av^förräniningskraven bör prövas i första hand på investeringar för ändamål som ^inle är förenade med hyresintäkter. 1 ^enlighel med vad jag nuhar anfört har någon generell nedsättning av ^förräniningskravet inte beräknatsi de förslag till investeringar under nästa budgetår i byggnader som förvaltasav . För ^inveslering^ar i byggnader som förvaltas avkriminalvårdsstyrelsen, och akademiska sjukhusen samtgeneraltullstyrelsen föreslås ^däremoi även för /81 ennedsättning av del ^förräntningspliktiga kapitalel i enlighet med de principersom har tillämpats. Del ärenligt min mening väsentligt att berörda ^faslighetsförvaliande myndigheter isamråd med ^riksrevisionsverkei och närmare utreder konsekvensernaav ett genomförande av samma avskrivningsregler som föreslås för fastighetersom förvaltas av . 1 frågaom kapitaltillskott till investeringar i byggnader förförsvarsändamål sker ^f. grundavskrivning avinvesteringarna i kasernbyggnaders delfond av försvarets ^faslighelsfond medantotal avskrivning tillämpas för investeringar i befästningars delfond. Vissabyggnader som disponeras av civilförsvaret och ärinvärderade på delfond av statens allmänna ^fastighetsfond.För kapitaltillskott ^lill investeringar i sådana byggnader sker ^f, ^n,grundavskrivning av investeringarna. Nybyggnader för ämbetsverk förförsvarsändamål grundavskrivs dock med . Investeringar i markavskrivs inte.