prop · G303150 · 1979-12-31 00:00:00 — 2615 Inkomster vidarbetarskydds-styrelsen 3 720000 2616 Försäljning avsjökort 4 300000 2618 Inkomster vidSveriges meteorologiska och hydrologiska institut 53 000000 2619 Inkomstervid riksantikvarie ämbetet 11784000 Bilaga2.4 Speciflkation av statsbudgetens inkomster 2621 Inkomster vid lanlbruksnämnderna 7 100000 2622 Inkomster vid 1500000 2623 Inkomster vid statens veterinärmedicinskaanstalt 10300000 2624 Inkomster av uppbörd av parkeringsavgifter 20000000 764858000 764858000 2700 Böter m.m.: 2711 Restavgifter 125 352000 2712 Bölesmedel 107 370000 232 722 000 232 722000 2800 Övriga inkomster av statens verksamhet: 2811 Övriga inkomster av statens verksamhet " 219849000 219849000 219849000 Summa Inkomster av statens verksamhet 12686814000 3000 Inkomster av försåld egendom: 3100 Inkomster av försålda byggnader och maskiner m. m.: 3110 Affärsverkens inkomster av försålda fastigheter ochmaskiner: 3111 inkomster av försåldafastigheter och maskiner I 000 3112 inkomster av försåldafastigheter och maskiner 1 000 000 3113 Statens järnvägars inkomster avförsålda fastigheter och maskiner 12000000 3114 inkomster avförsålda fastigheter och maskiner 1000 3115 Förenade fabriksverkens inkomsterav försålda fastigheter 3116 Statens vattenfallsverks in komster av försålda fastigheter 3117 Domänverketsinkomster av försålda fastigheter och maski ner 1_000 23503000 3120 Civila myndigheters inkomster av försålda byggnader och maskiner: 3121 in komster av försålda byggnader och maskiner 3 150000 Prop.1979/80:150 8 3122 Statens vägverks inkomster av försålda byggnader och 3123 inkomsler avförsålda byggnader och maskiner 50000 3124 Statskontorets inkomster av försålda datorer m. m. 3125 inkomsler avförsålda byggnader och maskiner - 3126 inkomster avförsålda byggnader och maskiner 5000000 3130 Försvarets myndigheters inkomster av försålda byggnader och maskiner: 3131 Försvarets myndighelers in komster av försålda byggnader och maskiner 13000000 13000000 41503000 3200 Övriga inkomster av markförsäljning: 3211 Övriga inkomster av markför säljning 9060000 9060000 9060000 3300 Övriga inkomster av försåld egendom: 3311 Inkomster av statens gruvegen dom 13000000 13000000 13000000 Summa Inkomster av försåld egendom 63563000 4000 Återbetalning av lån: 4100 Återbetalning av näringslån: 4110 Återbetalning av industrUån: 4111 Återbetalning av lokaliserings lån 175000000 175000000 4120 Återbetalning av Jordbrukslån: 4121 Återbetalning av jordbrukets la- 4122 Återbetalning av statens avdik- 4123 Återbetalning av fiskerilån 4124 Återbetalning av fiskbered- 4130 Återbetalning av övriga näringslån: 4131 Återbetalningav vattenkraftslån 192000 4132 Återbetalningav luftfartslån 2000000 4133 Återbetalningav statens lån för den mindre skeppsfarten 14430000 Bilaga2.4 Specifikation av statsbudgetens inkomster 9 4134 Återbetalningav kraftledningslån 17 000 4135 Återbetalningav skogsväglån 50000 4136 Återbetalningav övriga näringslån. 4137 Återbetalningav övriga näringslån. Lantbruksstyrelsen 600000 24779000 204320000 4200 Återbetalning av bostadslån m, m.: 4211 Återbetalning av lån till egnahem 3 200000 4212 Återbetalning av lån för bostadsbyggande 4213 Ålerbelalning av lån för bostadsförsörjningför mindre bemedlade barnrika familjer 4214 Återbetalning av övriga bostadslån.Bostadsstyrelsen 4300 Återbetalning av studielån: 4311 Återbetalningav statens lån för universitetsstudier 4312 Återbetalningav allmänna studielån 4314 Återbetalningav övriga sludielån. 4400 Återbetalning av energisparlån: 4411 Återbetalning av energispariån 4500 Återbetalning avövriga lån: 4511 Återbetalningav lån till personal inom utrikesförvaltningen iTi.m. 4512 Återbetalningav lån till personal inom biståndsförvaltningen m.m. 2000000 4513 Återbetalningav lån för kommunala markförvärv 125 000000 4514 Återbetalningav lån för studentkåriokaler 100000 4515 Återbetalningav lån för allmänna samlingslokaler 4200000 4516 Återbetalningav utgivna startlån och bidrag 10 000000 4517 Återbetalningav u-landslån 5 000000 4518 Återbetalningav krediter till utlandet 6757000 4519 Återbetalningav bosättningslån 60 000 000 4521 Återbetalning av lån för inven tarier i vissa specialbostäder 1500000 4522 Återbetalning av övriga lån.Kammarkollegiet 4523 Återbetalning av övriga lån, 4524 Återbetalning av övriga lån, SummaÅterbetalning av lån 2 055 284 000 5000 Kalkylmässiga inkomster: 5100 Avskrivningar: 5110 AJjärsverkens avskrivningar: 5120 Avskrivningar på civila fastigheter: 5121Avskrivningar på civila fastigheter 5130 Uppdragsmyndigheters komplementkostnader: 5140 Övriga avskrivningar: 5144 Avskrivningarpå förrådsanläggningar för ekonomiskt för- 1 500 000 000 3 390 200 000 5200 Statliga pensionsavgifter, netto Bidrag till kostnader för polis-,domstols- och uppbördsväsendet m. 5211 Statliga pensionsavgifter, netto(Pensionsmedel inkl. Bidrag till kosinader för polis-, domstols-och uppbördsväsendelm. -257050000 -257050000 Summa Kalkylmässiga inkomster 3 627 573 000STATSBUDGETENS TOTALA INKOMSTER 148459136000 Specifikation av anslagsförändringar i förhållande tillbudgetpropositionen för /81 Prop.1979/80:150 1 Bilaga2.5 Anslagsförändringar i förhållande till budgetpropositionen Speciflkationav anslagsförändringar i förhållande till budgetpropositionen för budgetåret1980/81 Förvaltningskostnader,/öri/ogiani/ag Ulrustning, reservationsanslag Inköp av molorfordon m. m.,reservationsanslag Materielanska{fT\\ng, förslagsanslag Forskning och utveckVmg,förslagsanslag Marinförband: Materielanskaffning , förslagsanslagForskning och utveckling, förslagsanslag Malerietanskaffnin, förslagsanslag Forskning ochutveckling, förslagsanslag Bidrag till sjukvårdens och socialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut, förslagsanslag Åtgärder för att förbättra kontinuiteten I hälso- och sjukvården, reservationsanslag Bidrag tillanordnande av vårdanstalter och m., reservationsanslag Bidrag till driften av vårdanstalter och m., förslagsanslag Bidrag till organisationer m. m. Upplysning ochinformation på alkoholområdet, Fartygsverksamhet, förslagsanslag Sjöfartsmateriel, m.m. reservationsanslag Bidrag till vissa resor av sjöfolk, förslagsanslag Lån till den mindre skeppsfarten, reservationsanslag Bidrag till vissa praktikplatser försjöfolk, reservationsanslag Transportforskningsdelegationen, Beräknat belopp i budgetpropositionen Slutligt förslag eller beslut ling ( + ) 5 (-) 3 106456 15 244 29766 3107 373 15 279 29831 + + + + 245 300 14 850 Slutligt förslag eller beslut Ökning ( + ) Minskning (-) Skatteutjämningsbidrag till kommunema m. m., Utbildning för undervisningsyrken. Ersättning för vissa lärarkandidater. Vissa särskilda utgifter inom högskolan m. m.. Nordiska ministerrådets kulturbudgel. Kommittéer m. m.. Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område. Prisstöd till jordbriiket i norra , Prisreglerande åtgärder på fiskets område, förslagsanslag Nordiska ministerrådets allmänna budget, förslagsanslag : , /örj/agja/ii/ag Bidrag till internationell råvarulagring, förslagsanslag Bidrag till vissa oljetransporter i glesbygd,förslagsanslag Kommittéer m. m., reservationsanslag Jämställdhet mellan kvinnor och män, reservationsanslag Lån till länslandstingskommun för vissa investeringar m. m., reservalionsanslag Bidrag tillyrkesinriktad rehabilitering ,/öri/flgians/ag Åtgärder förinvandrare, reservalionsanslag -I- 183 600 92 12072 - 3000 92 4000 -t- 4000 Bilaga2.5 Anslagsförändringar i förhållande till budgetpropositionen Ökning ning (-) Beräknat belopp i budgetpropositionen Slutligtförslag eller beslut Förändring Propositio- Anslags-nens eller beloppskrivelsens nummer Lån till mindre och medelstora varv, reservationsanslag Medelstillskott till KariskronavarvetAB, reservationsanslag Avskrivningslån till varvsindustrin, reservationsanslag Räntestöd till varvsindustrin, reservationsanslag Medelstillskolt till , reservalionsanslag Bidrag till för vissa utvecklingskostnader, reservationsanslag Bidrag tillSvenska för vissa personalkostnader, förslagsanslag Statens industriverk:Kursverksamhet m. m., förslagsanslag : Bidrag till kursverksamhetm. m., reservationsanslag : Utrustning, reservationsanslag Bidrag till för Företagsutveckling, reservationsanslag Bidrag till företagsinriktadfortbildning, reservationsanslag Bidrag till träteknisk utvecklingsenhet i , reservationsanslag Lån till , reservalionsanslagLin till , reservalionsanslag Bidrag till , reservalionsanslag Ränlor på statsskulden, m. m. Räntor på statsskulden,m. m., förslagsanslag Oförutsedda utgifter Oförutsedda utgifter,förslagsanslag Summa Summa förtadringar pA statsbudgeten 110 115 IIS 115 -I-I--t--I- 18000000 150 19600000 -1-1600000 8000000 150 6000000 -2000000 Norttada Trycktri, 1880 Förändringar i förslaget till statsbudget för budgetåret1980/81 sedan budgetpropositionen Bilaga2.6 Förändringar i förslaget till statsbudget FÖRÄNDRINGAR I FÖRSLAGET TILL STATSBUDGET FÖR BUDGETÅRET1980/81 SEDAN BUDGETPROPOSITIONEN Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåldegendom Återbetalning av lån Kalkylmässiga inkomster 1 OOO-lal kr. 1 OOO-tal kr. -t- 315 560 Bilaga 2.6 Förändringar iförslaget till statsbudget BudgetpropositionenI OOO-lal kr. Senareändringar I OOO-lal kr. Summa I OOO-tal kr. och dess verk m. m. Räntor på statsskulden m. m. Minskning av anslagsbehållningar Ökad disposition avrörliga krediter NorsteAs Tryckeri, 1980 1979/80:150 Bilaga 2.7 Lagförslag Lagom storleken av statlig inkomstskatt som ingår i preliminär skatt /81' Härigenoinföreskrivs att statlig inkomstskatt för skattskyldig, som avses i 10 § I mom.lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, skall för /81 ingå ipreliminär skatt av grundbeloppet. Jämför 1979: 502. Bilaga 2.7 Tryckeri, 1980 Revision vid revisionskon tor inom statsförvaltningen Bilaga2.8 Revision vid revisionskontor inom statsförvaltningen 1 Sammanfattning av översyn av organisationoch arbetsformer för revision vid revisionskontor inom statsförvaltningen () har med skrivelse till regeringen överiämnat förslag medanledning av genomförd översyn av organisation och arbetsformer för revisionvid revisionskontor. Verket lägger fram ett antal förslag till åtgärder vilkakräver regeringens beslut. I en bilaga fogad till skrivelsen redogör verket förarbetets gång, de överväganden som gjorts och vilka åtgärder verket självtavser vidta. RRV:s skrivelsejämte bilagan sammanfattas i det följande. Dennuvarande organisationen av redovisning och revision inom statsförvaltningenfastställdes av genom beslut (prop. 1967:79, SU 1967:82, rskr1967: 194). Vissa särdrag kännetecknar dock verksamheten inom försvaret (prop.1975/76: 100 bil. 6, FöU 1975/76:32, rskr 1975/76:273) och affärsverken (prop.1976/77:130, FiU 1977/78:2, rskr 1977/78: 19). RRVfick efter beslutet Kungl. Maj:ts uppdrag att efter samråd med berördamyndigheter successivt lägga fram förslag till omorganisationens genomförande.I februari 1969 inkom RRV med det första förslaget till konkret utformning. Kungl.Maj:t utfärdade sedermera en ny instruktion för RRV och bestämmelser den 9oktober 1970 för revision vid revisionskontor. Omorganisationeninnebar alt ansvaret för redovisningsrevisionen lades på revisionskonlor. Dessaövertog huvuddelen av den kamerala revision som års beslut bedrevs avRRV. Ett revisionskontor inrättades i princip för varje redovisningsgrupp, dvs.den eller de myndigheter som betjänas av en redovisningscentral.Revisionskontoret förlades till en av myndigheterna i gruppen, värdmyndigheten.Sedan den , då omorganisationen var fullt genomförd, ärrevisionskontoren 23 till antalet. Som komplement till kontorens revisiongenomför RRV en i förhållande till myndigheterna extern förvaltningsrevision.RRV utövar även tillsyn över revisionskontorens revision och kan också självtutföra redovisningsrevision. Inom affärsverken finnssju interna revisionsenheter. Enligt beslut skall RRV ha ett ansvarför att en extern revision av affärsverkens redovisning och bokslutshandlingarkommer till stånd. RRV har lämnat förslag till regeringenhur en sådan revision bör utformas närmare. Prop.1979/80:150 2 På försvarels område ansvarar revisionsbyrån vidförsvarels civilförvaltning (FCF) för redovisningsrevisionen. Tillsynen avrevisionen ävensom revision av FCF åvilar RRV. Med hänsyn lill försvaretsspeciella siruklur skall FCF dock bedriva visst metodutvecklingsarbete,fortsätta att avgöra anmärkningsmål och ha ansvarei för fastställande avrevisionsplaner sedan synpunkter på planerna inhämtats från berördamyndigheter. Denna organisation gäller . I anslutning till att den nuvarande organisationen förredovisningsrevision inom statsförvaltningen den blev fulltgenomförd påbörjade RRV en översyn för all klarlägga i vilken utsträckning deursprungliga intentionerna bakom organisationen med revisionskonlor hadeförverkligats. Arbetet skulle dels klarlägga vilka behov avredovisningsrevision som förelåg i siaten med undantag av affärsverken, delsbedöma i vilken utsträckning denna revision skulle vara exlern eller inlern.Arbetet fick inte resultera i förslag som innebar kostnadsökningar för staten,och nuvarande organisation för redovisningscentralerna skulle förbli i stortsett oförändrad. De frågor som i försia hand skulle uppmärksammas var revisionskontorensstorlek, ställning och kompetens. 2 Bebovet av redovisningsrevision av statligamyndigheter RRV konstaterar att ett väsentligt moment i den nyligenbeslutade moderniseringen av det statliga budgetsystemet är att höjamyndigheternas ekonomiadministrativa nivå. Moderniseringen pekar mol en ökadrätt och ett ökat ansvar för myndigheterna att själva göra väseiitligaekonomiska bedömningar. Eftersom myndigheternas ekonomi är knuten tillanslagsfinansiering är deras ekonomiska resultat inte avgörande förverksamhetens bestånd. Även myndigheter som är avgiftsfinansierade har iallmänhet en monopolställning, eftersom de är de enda organ som producerarvissa varor och tjänster. Det finns därför ingen prismekanism som kan utöva eneffektiv kostnadspress. Det är också i många fall svårt att värderaförvaltningsmyndigheternas produktion. På grund av dessa förhållanden kan destatliga myndighetsboksluten i sin nuvarande utformning inte användas som endaunderlag för ekonomisk analys av myndigheternas prestationer, kostnader ocheffektivitet. Revisionen är en granskande och värderande verksamhet.Granskningen skall utföras på ett opartiskt sätt i förhållande tillverksamhetens intressenter. Som sådana kan anges riksdag och regering,verksledningen, personalen och personalorganisationerna i den reviderademyndigheten, allmänheten samt statistik- och prognosproducerande myndigheter.Intressenternas krav varierar men kan sammanfattas i att man önskar få enuppfattning om utnyttjandet av anslaget, redovisning av resultat, redovisningav utnyttjan- Bilaga 2.8 Revision vid revisionskontor inomstatsförvaltningen 3 de resurser för olika typer av organisaloriska enheter ochalt det finns en väl fungerande intern kontroll. Dessutom förvänlas det allrevisionen tillser att gällande regelsystem för den ekonomiska verksamhelenföljs. Förutsättningarna för revisionen avförvaltningsmyndigheter skiljer sig i vissa avseenden från dem inom akliebolagoch i viss mån även från vad som gäller för affärsverken. Till skillnadernafrån aktiebolagen hör den reviderade personkretsens omfattning, de revideradepersonernas ansvarssituation, borgenärs- och minoritetsintressen som saknar belydelsei slatliga myndigheter, ägarrollen som utövas pä olika sätt i myndigheter ochaktiebolag samt anmärkningsprocessen som ger de statliga revisorernasanktionsmöjligheter vilka aktiebolagens revisorer saknar. Förvaltningsmyndigheternaskiljer sig från affärsverken bl. a. därigenom att koncernredovisningsproblemi stort sett bara förekommer inom affärsverken och genom att riskerna för svinnoch liknande oegenlligheler är förhållandevis små, eflersomförvaltningsmyndigheterna i allmänhet inte bedriver affärsverksamhet med däravföljande mängd av ekonomiska transaktioner. Revisionen kan ske såväl i form av intern som externrevision. RRV påpekar att begreppen kan avse dels olika funktioner, dels olikaorgan. Intern revision som funktion avser den revision som bedrivs för atttillgodose verksledningens syften, medan extern revision som funktion avserden revision som bedrivs för att lillgodose externa iniressenters syften.Intern revision som organ avser organ inom myndigheten, medan extern revisionsom organ avser organ ulanför myndighelen. För att revisionen skall varatillräckligt oberoende i förhållande till den reviderade verksamheten anses iallmänhet att revisionen måste innehålla ett externt element. Ett sådant inslagär dock ingen garanti för oberoende, utan ytterst har det att göra medrevisorns personliga kvalifikationer. RRV menar också att begreppen oberoendeoch extern revision får mening först när de används som bestämningar avrevisionen i förhällande lill en angiven del av det reviderade systemet. RRVkonstaterar att statsmakternas huvudintresse efter hand har flyttats över frånkrav på finansiell redovisning till krav på information om måluppfyllelse,produktivitet och effektivitet. Detta hänger samman med den begränsadeekonomiska karaktären av verksamheten hos förvaltningsmyndigheter och denpågående utvecklingen mot större frihet för myndigheterna i detaljer, såsom valetmellan olika slag av resurser för att åstadkomma föreskrivna resultat ocheffekter. Denna utveckling förutsågs och den har kraftigtförstärkts . Den finansiella redovisningen blir därmed efterhand främslelt av medlen i den inlerna styrningen i myndigheterna med verksledningen somhuvudintressent. Detta förhållande begränsar behovet av externt inslag iredovisningsrevisionen som behovet av extern förvaltningsrevisionökar. 1979/80:150 4 3 Den nuvarande redovisningsrevisionens fördelar och brister Iproposition 1967: 79 framhölls att systemet med interna revisionsorgan hadeåtskilliga fördelar jämfört med extern revision. Revisorerna kunde få bättrekunskaper om verksamhetn vid de myndigheter som skulle revideras, personer mederfarenhet av arbetet på fältet kunde lätlare rekryteras, och närheten tillverksamheten skulle göra det lättare att börja revisionen tidigt och att fåupplysningar i tveksamma fall. Genom att revisionen underställdes resp. verkskulle man få ett organ som kunde både kontrollera verksamheten och inhämtaupplysningar av värde för den interna rationaliseringen. framhöllsatt en centraliserad extern revision hade åtskilliga fördelar. a.underlättades specialgranskning av ett visst område inom flera räkenskaper,vidareutbildning kunde lättare anordnas och det blev större möjligheter tillkontakter mellan revisorerna. Den valda formen för revisionens organisation medinlerna revisionsorgan, vilka avsågs stödjas av RRV genom vägledning ochtillsyn, och en extern revision genom RRV ansågs tillvarata fördelarna medbåda organisationsformerna. RRVbedömer erfarenhelerna av det nuvarande systemet som i stort sett positiva.Möjligheterna för revisorerna att få erforderlig myndighetskännedom haravsevärt förbättrats genom närheten till den granskade verksamheten.Decentraliseringen har gett korta beslutsvägar, vilket gjort det lättare attundvika en byråkratisering av revisionsarbetet. Värdmyndigheterna har överlagbetonat vikten av närheten mellan myndigheten och revisionskontoret.Decentraliseringen av redovisningsrevisionen har också möjliggjort denuppbyggnad av en systematisk förvallningsrevision genom RRV som ägt rum sedanår 1967. Påen del punkter konstaterar RRV emellertid atl brister föreligger. Genom attansvaret för revisionen åvilar den granskade myndighetens chef har denne attfastställa revisionsplanen. Även om det endast i några fall förekommit attmyndighetschefen gjort ändringar i revisionsplanen, som enligtrevisionskontoret varit hämmande för revisionen, kan det av principiella skälriktas invändningar mot dpnna ordning. Revisionskontorensarbetsuppgifter har i stort sett omfattat en granskning enligt de ursprungligariktlinjerna, dvs. den interna kontrollen och redovisningen samt uppbyggnadenav ekonomiadministrativa rutiner. Kartläggningen av de senare har emellertiddominerat på bekostnad av bedömningar och förslag till förbättringar av internkontrollen.Granskningen har i huvudsak endast avsett kassabokföringen. Granskningen avboksluten har varit av relativt formell och siffergranskande natur.Revisions-kontoren har haft svårt att täcka hela revisionsområdet.Granskning av statsbidrag har utförts i mycket begränsad omfattning. Vidflera revisionskontor har det varit svårt att rekrytera kompetenta revisorer.Tjänstestrukturen har begränsat befordringsmöjligheterna, sär- Bilaga2.8 Revision vid revisionskontor inom statsförvaltningen 5 skiltvid mindre revisionskontor. En ibland hög personalomsälinign har försvåratkunskapsuppbyggnaden. Löneförhållandena har gjort del svårt för staten atlkonkurrera på arbetsmarknaden för revisorer. Vid tjänstetillsättningar har ivissa fall kraven pä särskilt revisionserfarenhet inte kunnat lillgodoses. Dockhar RRV, vars yllrande skall inhämtas innan myndigheterna tillsätterkvalificerad revisionspersonal, endast i undanlagsfall avstyrkt myndighetensförslag med hänvisning till att den föreslagna skulle sakna erforderligkompetens. Uppdelningenav revisionsresurserna i små enheler har försvårat en systematisk upplärning avnyanställda och erfarenhetsutbytet mellan revisorerna. Ofta har förflyttningarmellan olika revisionskonlor eller övergång till annan tjänst inomvärdmyndigheten varit enda möjlighelen lill avancemang. Revisionskontorenslönemedel utgör en del av värdmyndigheternas lönemedel enligt regleringsbreven.Detta förhållande medför alt det i praktiken kan vara svårt för revisionskoniorelatt hävda revisionens intresse gentemot främst värdmyndighetens övrigaprioriteringar. Enligtgällande bestämmelser skall RRV utöva tillsyn över den revision som utförs vidrevisionskontoret. Eriarenheterna visar att RRV:s utbildning ochmetodutveckling är de funktioner i tillsynen som förhållandevis väl svarat emotbehoven. Däremot har den direkta tillsynen på fältet enligt internrevisorernasuppfattning inte varit tillräcklig. har emellertid RRV;s åtgärderinom ramen för tillsynen förstärkts kraftigt, särskilt i fråga om metodstödtill revisionskonloren. RRVframhåller inledningsvis alt det ökade utrymmet för myndigheternas egnaekonomiska ansvar förstärker de ullalanden som statsmakterna gjorde ombehovet att granska myndigheternas verksamhel från lönsamhelssynpunkt och attpröva att verksamheten drivs i effektiva former. Sedan dessa uttalanden gjordeshar dessutom programbudgetför-söken avslutats och siatsmakterna har beslutatatt försöksverksamheien skall övergå i en successiv, myndighelsanpassadutveckling och tilllämpning av statens ekonomiadministrativa syslem (prop.1976/77; 130, FiU 1977/78: 1, rskr 1977/78: 19). Detta ställningstagande skallses i samband med att såväl de senaste årens budgetpropositioner som den nyabudgethandboken ställer resultatet av myndighelernas verksamhet i centrum.Myndigheternas uppföljning saml resultatredovisning och resultat-värdering harfått ökad betydelse som underiag för allt mera angelägna prioriteringar på bådemyndighets- och statsmaktsnivå. I motsvarande utsträckning anser RRV attbehovet av förvaltningsrevision har ökat. Närdet gäller redovisningsrevisionen konstaterar RRV att den fråga 1979/80:150 6 som lilldragil sig del kanske största inlressel ärhuruvida denna revision skall ha exlern eller inlern karaktär. 1 beslulen i anslulninglill omorganisation slogs fast, all den cenirala revisionen vid RRV,som var av exlern karaklär, konsekvenl skulle inriklas pä förvallningsrevision,medan redovisningsrevisionen skulle vara en inlern revision. Redovisningsrevisionensinlerna karaktär bryts emellerlid igenom av bestämmelserna ianmärkningsförordningen. Dessa beslämmelser liksom tjänstemannaansvaret ger deinterna revisorerna i statsförvaltningen en oberoende ställning av annal slagän den som inlernrevisorerna på det privala området har.