prop · G303106 · 1979-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1979/80:106 om internationella fredsforskningsinsfituts() organisation och verksamhetsformer, m. m. Regeringen förelägger vad som upptagils ibifogade utdrag av regeringsprotokoll för den åtgiird eller del ändamål somframgår av föredragandens hemställan. I propositionen behandlas vissa smärre förändringar iSIPRLs organisation. Dessa syflar lill att underlätta en anpassning avinstitutets verksamhet lill de arbeisrättsliga förhållanden i somlillkommil sedan inslilutel grundades och lill all bibehålla dessoberoende siällning och inlernationella karaklär. Vidare föresläs skaltefrihetför vissa kostnadsersättningar lill SIPRLs utländska forskare. Bestämmelsen om skattefrihet avses träda i krafl den 1januari 1981 och lillämpas första gången vid 1982 ärs laxering. I Rik.sdagen 1979180. 1979/80:106 2 Lag om ändring i knmmunalskattelagen (1928:370) Härigenomtoreskrivs att 32 S 3 mom. och punkt 7 av anvisningarna till 32 Skommunalskatielauen (1028:370) skall ba nedan aneivna Ivdelse. Såsom intäkt upptages icke vad som av slaienanvisats till bestridande av särskilda, med vissa tjiinster eller uppdragförenade kostnader, säsom: utlandslillägg och därmed likställda förmåner för utomriket stationerad personal vid utrikesförvaltningen eller i svenskbiståndsverksamhet; förvallningskostnadsbidrag och anslag till andra expenser; ä slal uppförd hiist- och båilega; lill beslällningshavare vid armén utgåendehiistgottgörclse f()|- egna ijänstehiislar: resekostnads- och tiaktamenlsersiiltning; kostnadsersättning för vård av person i enskiltfamiljehem: ägande i följd härav skatlskyldig icke göra avdrag förunderskoU. som kan uppkomma därigenom, att sålunda anvisat anslag icke förslårtill täckande av därmed avsedda utgifter. Bestämmelserna i första stycket Bestämmelserna i första stycket lillämpas även på motsvarande kost- lillämpas även påmotsvarande kostnadsersättning som anvisats av kom- nadsersättning sumanvisats av kiim-mun eller skogsvårdsslyrelse eller mun eller skogsvärdsstyrelseeller som bekostas av Nordiska minister- som bekostas av Nordiska minislerrådeli samband med arbete inom rådet i samband med arbete inom ramen för detnordiska tjänsteman- ramen för det nordiska tjänsteman-naulbylel.Riksskatieverkel får ock- nautbytet. när skälföreligger, förklara att pas vidare - i den omfallning som reglerna i förstastycket skall tilläm- anges i punkt 7 fjärde stycket av pas på molsvarandeersättning, som anvisningarna ~ på kosinadsersåii-anvisals av annan offentliginstilu- ningar som iinvisiils av styrelsen för tion. Sådant beslul får, näronistän- inlernalionella freds-dighelernaföranlederdet, återkallasforskningsinstitut () till sådan av riksskaileverket. Mol beslul, som [uibestämd lid konirakisan.siälld meddelai enligi forskare vid som år utländsk medborgare och sam vid lidpunklen jör anställningen hosSIPRI inle iir bosall i . Riksskatieverkel får ocksä, nar skiilföreliecer, förklara detla st veke, får talan inle föras. I Senasle lydelse 1979:998, 1979/80:106 3 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse all reglerna i första slyckel skall tilliimpas pä motsvarande ersättning, som anvisals av annan offentlig institution. Sådant beslut lär, när omsländighclerna föranleder det, återkallas avriksskatteverket. Mot beslut, som meddelat enligt dettastycke, får talan inte föras. Förmånen av fri sjukvård eller fri land vård. säock av fri grupplivförsäkring upplages icke såsom inläkl, oavsell om förmånenålnjulilspä grund av slallig eller på grund av eller enskild ijänsl.Har sådan förmån åtnjutits på grund av enskild tjänsl och utgått efterväsenlligl förmånligare grunder än som gälla för befattningshavare i slalens tjänsl, skall dock förmånen upplagas såsom inläkl lill den del denutgått efler förmånligare grunder än de för nämnda befattningshavare gällande.Förmän av fri gruppsjukförsäkring enligt grunder som fastställts i kollektivavtal mellan arbetsmarknadens huvudorganisationer upplages ej säsom inläkl. Såsom inläkl upplages ej heller förmån av mindre värde,som utgått i annat än penningar, därest förmånen kan antagas icke vara avseddalt utgöra direkl vederlag för ulföri arbete. 7.- Till ersättning, som anvisats av staten tillbestridande av viss med tjänsten förenad koslnad och som följaklligen ej ärunderkaslad skalteplikl, räknas även den lill tjänsteman vid förflyttning frånen ijänstgöringsorl lill en annan ulgående ersäitning för flyttningskostnadsamt för den ökade utgift, som för honom må hava uppställ därigenom, alt hanmåst vidkännas kostnad för boslad å såväl den gamla som den nyatjänstgöringsorten. Detsamma gäller i fråga om bidrag lill representationskostnader,som är vissa slalens Ijänslemän anslaget. Såsom med utlandslillägg likställda förmåner anses förulom rikel stationerad personal vid utrikesförvaltningen fri boslad meduppvärmning och belysning, bosladskostnadsersällning eller däremoi svarandeförmån, bidrag för resa till för semesler, barniillägg,ulbildningsbidrag, barnresebidrag, ersällning för hällande av bil ochförflyllningsbidrag samt för personal, som av sialen anställts förbiståndsverksamhet, förmåner som molsvara de nu nämnda. Senasle lydelse 1966:729. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse De kostiiadsersålliungar lill forskare hos somavses I 32 § 3 mom. andra stycket andra punkten är lillägg för ökadelevnadskosliiiidcr. förmån av fri boslad eller hosiads-kostnudsersållning samlersällning för skolavgifter för barn och ersättning för flyttningskosinader. Denna lag träder i kraft och lillämpasfiirsta gängen vid laxering. vid regeringssammanträde 108( 1-03-06 Närvarande: slatsminislern , ordförande, ochstatsråden , , , Mogård, Åsling, Krönmark, BurenstamLinder, , , , , Pelri, Proposition om internationellafredsforskningsinstituts () organisation och verksamhetsformer, m. m. Med stöd av regeringens bemyndigande lillkallade dåvarandechefen för den en särskild utredare' meduppdrag att uireda frågan om formerna för slifielsen inlernalionellafredsforskningsinstiluts () framtida verksamhel. Den 25 seplember 1078tillkallades vidare två sakkunniga och en expert att bistå den särskildeutredaren. Ytterligare tre experter tillkallades . Utredningen, som anlog benämningen SlPRl-ulredningen.framlade betänkandet (Ds UD 1979:1) internationellafredsforskningsinsiilut (); Organisation och verksamheisformer. Ibetänkandt framförs elt anlal förslag lill ändringar i SIPRLs organisalion,främsl mol bakgrund av effeklerna på och dess verksamheisformer av dennya arbeisrättsliga lagstiftningen i , Bl, a. föreslås en begränsning avmandalliden för inslilutels slyrelseledamöler och direktör samt inrättandet avelt rådgivande forskarkollegium. Vidare föreslås i betänkandet att vissakostnadsersätlningar till inslilutels ulländska, konlraklsanslällda forskareundantas från beskailning, Dessulom anges vissa skäl till att institutet, påkort och något , skulle kunna erhålla förstärkta resurser genomhöjda anslag över stalsbudgelen, SlPRl-ulredningens belänkande bör fogas lill protokollet idella ärende som bilaga 1. Efler remiss har yllranden över beiänkandei avgells avslalskonlorel, riksrevisionsverkei (RRV), riksskatieverkel (RSV), universileis-och hög- 1979/80:106 6 skoleämbeiet (UHÄ), forskiiingsrädsniimnden (FRN),internationella fredsforskningsinsiilut (), TCO;sslalstjanslemannascklion (TCO-S), centralorganisationen /SR (/SR),i (LO), (),, och , Vidare har yllranden avgelts av universileien i ,, och , av vissa enskilda ledamöier av samtav , som i likhet med TCO-S ställt sig bakom ellyttrande från Slalstjiinstemaniiaförbiindets avdelning 413 vid , Ingenjörsvelenskapsakademien, Utrikespoliliska insliluteloch Svenska sektionen av inlernalionella och friheihar avslåli från atl yttra sig i ärendel. En sammanställning av remissyttrandena bör fogas tillprotokollet i della ärende som bilaga 2. 2 SIPRI:s roll och betydelse Slifielsen inlernalionellafredsforskningsinsiilut (Instilute,) grundades efter beslut av (prop, 1966:76, SU 1966:88,rskr 1966:203), I propositionen uttalade departementschefen bl, a,; Denlångvariga fredsperiod upplevt och vår strävan alt föra en konsekventneutralitets- och fredspolitik gör det naluriigt alt vi söker bidraga lillbelysningen av problemen hur inlernalionella konflikter uppstår, hur de skallkunna undgås och hur de skall kunna bilaggas pä fredlig vag. Vidare framhölldepartementschefen all del nya fredsforskningsinstilulel skulle ha eninternalionell karaklär - genom en inlernalionell rekrytering av forskare ochledning för institutet - och en självständig ställning i form av en stiftelsetill vars verksamhet de svenska statsmakterna skulle lillskjuta rörelsekapilal.Del betonades särskilt alt svenska slalliga myndigheter inle borde få utövanågon påverkan på innehållet i inslilutels forskning. Under de år som gått sedan institutet grundades har SIPRIgjori en viklig insals på del inlernalionella nedrustningsomrädet. Genominslilutels rikhaltiga publikaiionsverksamhel har nedrustningsförhandlare ochopinionsbilda-re på nedruslningsområdel i hela världen kunnal förses med faklaoch analyser vars lillförlillighel och användbarhel har vunnii inlernationellterkännande. Till särskilt slor nylla synes ha varil för små ochmedelstora slaler som å ena sidan hur elt vilall inlresse av att aklivi drivanedrustningsfrågorna men som å andra sidan saknar stormakternas resurser allsjälva skaffa fram del nödvändiga faklaunderlagel förnedruslningsför-handlingar. Följaklligen är del numera en vanlig föreleelse atlSIPRI-publikalioner och SlPRl-dala åberopas såväl i i som i många andra inlernationella 1979/80:106 7 Till grund for tiella ligger inle minslSIPRLs strävan all upprällhålla elt vetenskapligt samaibete med länder i siivälösl som viist. Det forskarlag som bedriver inslilutels forskning beslår avexperter som rekrvterals fiån öst och väst, nord och syd. Det bör d;iriör vara ett starkt svenskt intresse alt SIPRIkan fortsatta sin verksamhet i enlighet med de liktliiijcr som ursprungligenavsetls. Genom alt ställa medel till förlogantle för institutets verksamhet,och göra klart och iroviirdigt att iiistitutcl vad gällerforskniiigsinnchållet och forskningsinriktningen inte är föremål för påverkanav svenska statliga mvndigheter, gör en insats för del iiiternalionellancdrusiningsarbe-Ict. Denna uppfaUning har kommit till uttryck i flerapartimotioiier i under innevaiande och tidigare riksmöten. som gått sedan grundades haremellerlid vissa problem i institutels verksamhet uppstått. huvutlproblemhärvidlag har giilll frågan om hur institutets internationella karaklär ochoberoende ställning skulle läla sig förenas med den nya lagslifiningen iSverige på arbetsrättens omräde, friimst lagen (1974:12) om anslällningsskydd.Denna lag kunde framstå som svår all förena med de principer rörandeforskarre-kryteringen till som fastslogs i ovannämnda proposition,nämligen all rekryleringen skulle präglas av flexibilitet och all institutetsstyrelse skulle ges befogenhet alt avgöra forskarstabens lämpligasammansättning. Ett annal problem har gälll den svenskaskattelagstiftningens inverkan på inslilutels möjligheter atl rekrytera höglkvalificerade forsKare från vissa länder lill en lillfällig tjänstgöring vidSIPRI. Den särskilde uiredare som. på begäran av såväl SIPRLsslyrelse som dess personalorganisalion, lillkallades den 1 seplember 1978 förall enligi direkliven bl, a. pröva huruvida de organisaloriska former i vilkaverksamhelen hitlills bedriviis och vilka fasllagts i inslilulels sladgaralltjämt är ändamålsenliga, har framlagt sitt betänkande. I belimkandel gesinledningsvisen kortfattad beskrivning av institutets hittillsvarande verksamhet,varvid dels konstaleras den vikliga roll som kommii all spela, delsnoteras vissa avvikelser i fråga om verksamhetens former och inriktning jämförtmed de ursprungliga riktlinjerna. Enligt uiredarens mening skulle en vissbreddning av forskningsinriktningen och ell ökal samarbete med den akademiskafredsforskningen i och övriga i framliden kunna vara sakligtbefogad. Vidare framhålls i betänkandet att den nya arbeisrättsligalagstiftningen i inte innebär något hinder för att även i framtidenvidmakthålla principen om SIPRLs internationella karaktär och oberoendeställning. Främsl hänvisas härvid till det kollektivavtal som slutils mellanSIPRI och och i vilket parterna utnyttjar sin rättatl överenskomma om undantag från lagen om anslällningsskydd. Dessulomframläggs etl anlal förslag till ändringar i SIPRLs organisation samt vissaförslag om resursförslärkning för inslilutels del, inkl, förslag lill vissändring i 1979/80:106 8 Som framgår av remissammanställningen har de olikaremissinstanserna i allmiinhel valt att endasl yttra sig över vissa, för demsärskilt intressanta eller relevanla, delar av betänkandet. Sålunda har i, e\.UHA och universiteten i , , och saml vall atl främst yttra sig över betänkandetsinledande kapitel om verksamhetsformer och verksamhetsinriktning, medanstatskontoret, FRN, SIPRLs slyrelse, personalorganisationen pä (ST avd413) och främst yttrat sig över utredningensorganisalionsförslag, RRV och RSV har valt att i stort sett enbart kommenterautrednings-förslagel om ändring i kommunalskallelagen (1028:370), medanorganisationerna /SR, LO och SAF förutom detta senare utredningsförslagäven uppmärksammat vad som sägs i belänkandet om arbelsrätislagarna. De olikaförslag som framläggs i beiänkandei godlas i allt väsentligt i yttrandena frånFRN. TCO-S, /SR och , Inte heller i yttrandena frän UHAoch de olika universiteten förekommer några invändningar mot de viktigareutredningsförslagen. De flesta remissinstanserna ansluter sig lillulredningens ståndpunkter beträffande den arbeisrättsliga lagstiftningen iförhållande till (SAF framför dock invändningar på denna punkt, medanslatskonlorel i sitt yllrande efterlyser en öppenhet och beredskap atl vidbehov pä nytt pröva inslilulels ställning). Erinringar mot utredningens förslagom ändringar i institutets organisalion framförs i första hand av och . En del remissinslanser äriveksamma eller negaliva lill utredningsförslaget rörande viss skattebefrielseför de utländska kontraktsanslällda forskarna. 3 SIPRI:s ställning och karaktär I SIPRI-ulredningens betänkande betonas vikten av allinslilutels inlernalionella karaklär och oberoende ställning bibehålls, ävenunder den nya arbeisrättsliga lagstiftningen i värdlandet , Det faktumatt såsom svenskl rättssubjekt, en organisalion som tillkommit somresultat av ett svenskl riksdagsbeslut och inle elt mellanstalligi avtal,omfattas av svensk arbetsrätlslig lagstiftning utgör enligt ulredningen inlenågot hinder för att även fortsättningsvis bibehålla etl institut som till sinkaraktär är internationellt och som i sin forskningsverksamhet är heltoberoende av svenska statliga myndigheler. Ulredningen hänvisar härvid lill delkollektivavtal som medger inslilutel rätlen atl visslidsanställda forskareliksom till det faktum all lagen (1976:680) om medbeslämmande i arbetslivetvisserligen ålägger arbelsgivarsidan informalions- och förhandlingsskyldighetermen inte frän-tar SIPRl:s inlernalionella styrelse beslutanderätten i frågorrörande institutets forskning. 1 likhet med de flesla remissinslanser som yltrat sig idenna delfråga inslämmer jag i stort i det resonemang och de slulsalser somframförs i 1979/80:106 O Det kollektivavtal som l07Sslolsmellan .SIPRI och Statst jiinstemaniKiförbuiulel får anses utgöra entillfrcdssliilhmdc kisniiig nar det giiller att säkerställa institutetsmöjligheter att visstids;iiist;ilkla forskare för konkreia forskningsuppgifter.Som utredningen påpekar ger kollektivavtalet som sådant utiryck for enberedskap hos arbetstagarsidan att gotlta SIPRLs siirskilda behov av altutnyttja vissa möjligheter till avvikelser från lagen om anställningsskydd. Det enligt min mening avgörande när det gallerbibehällaiidet iiv SIPRLs internationella karaktiir och oberoende ställning iiratt SIPRLs beslutande organ - styrelsen oeh institulsdirektören - rekryterasinteriialioiielli. att forskarrekrvteringcn sker pä internationell basis och ibalans mellan olika politiska och ekonomiska system, och attforskningsresulialen priiglas av objektivitet och hög velenskaplig nivå. 1 denmän dessa mal rc;iliseras torde det faktum att det ocksä finns en administrativoch finansiell länk mellan insliiulel och värdlandei knappast varanågol som k:m skada SIPRLs trovärdiiihet i internationella sammanhana. konstaierar inledningsvis i deltaavsnitt att ilen c] funnil skäl atl föreslä några genomgripande förändringar i insliUilelsorganisatoriska siruklur med etl rådgivande, internationellt sammansattvelenskapligl råd. en beslulande styrelse och en institutsdirektör somverkställande chef och under styrelsen ansvarig för den pågående forskningsverksamhelen.De förslag som framläggs är närmast avsedda alt förlvdliga regelsystemet ochfrämja samarbetet inom institutet, detta mot bakgrund av de erfarenheter somvunnits under de gångna årens verksamhet, 1 syfte all allmänt aktivera institutels vetenskapliga rådsom endasl sammanträtt två gånger, föreslås att det i inslilutelssladgar fastställs, alt detla skall sammanträda i minsl en gäng vartfemte år. Flera remissinslanser, däribland slalskonlorel och FRN anser atlrådet bör sammanträda oftare än en gäng om del skall fylla enmeningsfull funkiion. Med hänsyn lill all vad som föresläs endast är elt visstminimum finner jag dock skäl all anslula mig lill ulredningsförslagel. Jagfinner del likaså rimligl alt, såsom föreslås i betänkandet, rådet formellt gesratten alt inkomma med namnförslag när vakanser uppstått eller förväntas uppslåi slyrelsen eller på direktörsposlen, Beiräffande inslilulels styrelse och inslilulsdirekiöreninnebär utredningens viktigaste förslag atl mandalliden för dessa förordnandenbegriinsas till högst tvä femårsperioder, Förslagel, som allmänl slöds iremissyllrandena, framförs mol bakgrund av ell resonemang om behovet av balansmellan värdel av konlinuitel och värdel av förnyelse och rotalion. Jag ansluiermig lill förslagel. Till skillnad mot utredningen men i likhei med Uppsalauniversitet, SIPRLs personalorganisalion och Svenska freds- och skilje- 1979/80:106 in domsföreningcii anser jag dock övervägande skiil lala förall bestämmelsen träder i kraft , utan övergångsbestämmelser, I anslutning härtill vill jag framhålla att det självklarttorde var;ieu intresse för att kunna demonstrera för framtidakandidater till direktörsposten att institutet är berett att, inom ramen för sinaresurser, känna ell malerielll ansvar under en övergångstid för eniiistitutstlirektor som avstått från karriärmöjligheter i hemlandet tor attunder tjänstgöra som chef för , När det gäller biträdande direktören vid anser utrednignenskäl Uila för att denna posl ges en formell siällning som biillre nmisvarar denreella arbets-och ansvarsbördan. Sålunda föreslås bl. a. att tjänsten skalltlefinicr;is i institutets stadgar, alt biträdande direktören formelll skall haställning som inslitutsdireklörens ställföreträdare och atl regeringen, efterinhämtande av förslag av SI PRI: sstyrelse och personalorganisation, skall utseinnehavare av tjänsten. Invändningar häremot har i första hand framförts ivttrandet frän SIPRLs slyrelse. som molsäller sig siadgeändringar enligiutredningens förslag i vad avser förordnande av biträdande direkiör liksom ivad avser direklörens slällförelrädare, medan personalorganisalionen vid SIPRIstöder förslaget. Jag anser mig böra tillstyrka utredningsförslaget som enligtmin mening kommer atl innebära en bättre preciserad arbeisfördelning inominsliiulel. Likaså finner jag skäl alt anslula mig tillutredningstorslaget om inrättande av ett forskarkollegium med uppgift attbereda ärenden som rör planeringen och genomförandet av inslilutels forskningsaml spridningen av forskningsresulialen. Av det särskilda kapitel som ibetiinkandel agnas förslaget om elt forskarkollegium framgår klarl attulredningen ser detta i första hand som ett organ för forskningssamarbete inominslilutel. främst mellan forskarna och inslilulsdirekiören. Den föreslagnasladgeformuleringen får självfallel inle lolkas såsom innebärande alt styrelsenskulle åläggas en skyldighet alt alltid inhämla kollegiets mening innan beslutfattas i forskningsfrågor. SIPRLs slyrelse efterlyser i siu yltrande eltklarläggande på den punkten. Bland de förslag som i övrigt framläggs i betiinkandelrörande SIPRLs organisalion kan, slutligen, särskilt nämnas förslaget altSIPRLs vetenskapliga råd, slyrelse, forskarkollegium och personalorganisationformellt skall ges förslagsrätt vid regeringens förordnande avstyrelseledamöter och institulsdireklör. Jag finner detta förslag välmotiveratoch ansluter mig därtill. Jag vill erinra om att det ankommer på regeringen atlbesluta i dessa frågor. SlPRl-ulredningen nolerar i sitt betänkande, att enberedvillighet frän sida atl genom höjda anslag tillse all SIPRLsverksamhel skall kunna bibehållas och vidareutvecklas, kommit till uttrycki flera partimotioner . Utredningen finner mot denna bakgrundskäl atl uppmärksamma vissa områden där institutet torde vara ibehov av resursförstärkning. Således nämns ett behov av viss personalförstärkningsamt av ökade resurser för att förbällra situalionen för inslilutels ulländskaforskare. Ulredningen framhåller också all i framliden kankomma all behöva göra anspråk på väsenlligl ulökade resurser i den man mansöker realisera den breddning av forskningsverksamheten, som utredningen anservara genomförbar . Jag avser atl senare återkomma till regeringen i dessafrågor i samband med behandlingen av SIPRLs anslagsframställning för budgetåret1981/ 82. 6 Skattefrihet för vissa kostnadsersättningar SIPRLs ulländska forskare anslälls vanligen pä sådanavillkor all de blir obegränsat skallskyldiga i . Förutom grundlön fär deersällning med f. n. /mån. för ökade levnadskostnader. Deerhåller vidare fri bostad eller bostadskoslnadsersällning i . Dessutomkan ersättning utgå för barns skolgång saml för flyttningskosinader lill ochfrån . nämnda ersättningar och förmåner är normall skattepliktiga.Till en del lorde dock avdrag kunna medges vid laxeringen för de kosinader somersällningarna avser all läcka. Av beiänkandei framgår all hafl svårl all rekrylerasådana kvalificerade ulländska forskare som behövs för alt verksamheten skallkunna bedrivas på avseit säll. En slarki bidragande orsak häriill har varil denskallemässiga behandlingen av de nämnda koslnadsersällningarna. EnligtSlPRI-ulredningen skulle dessa problem bäst lösas genom en uttryckligbeslämmelse som undantog beloppen i fråga från skalleplikt. Förslaget har fållett delvis blandat mottagande. a. har man pekat pä riskerna för atl ensådan ändring skulle fä inte avsedda smiltoeffekter. För egen del vill jag redovisa följande överväganden. Delsom enligt min mening kan motivera en undantagsbestämmelse av nämnt slagär den särställning som intar. Såväl SIPRLs uppbyggnad som de närmareverksamhetsformerna gör atl inslilutel får sägas ha en sådan inlernalionellinrikining all del närmast är all jämföra med ell mellansiatligl organ. Jagvill vidare framhålla all betryggande garanlier finns mol elt eventuelltmissbruk av skallefriheten för de angivna ersällningarna framför alll genomsvenska slalens insyn i SIPRLs ekonomi. Del bör vidare påpekas all en undantagsbestämmelseav ifrågavarande slag i realiteten inte kommer all få alllför vittgåendekonsekvenser. Som nämnts lorde ersättningarna delvis vara sådana allavdrag redan enligt nuvarande regler torde kunna påräknas vid laxeringen för dekostnader som avses bli ersatta. An vidare vill jag betona 1979/80:106 12 ;ill tle ili";igavara;ide beloppens storlekvisserligen skall bestiimmas av men eller samriid metlföreträdare liir biidgettlepartemen-tet. Mot bakoniiKl av tlet aiiförtla vill jag efter samråd metlchefen lör budgeidepartemeniel föreslå atl de ovan angivnakoslnadsersällningarna och IttrmaneiiKi som ulgår lill vissa av SIPRLsutländska forskare skall vara skattelria.