prop · G303168 · 1979-12-31 00:00:00 — lOGTINTO anser att det inom varje bostadsområde bör finnasmöjligheter till fritidssysselsättningar och att det för en meningsfull fritidär nödvändigt med lokaler där bl. a. föreningsliv kan bedrivas. Skr.1979/80:168 76 6 Hälsa och sociala problem , och KF lar uppförslagen om vikten av förebyggande insatser och att dessa tilldelas nödvändigaresurser. i anser att de friskvårdsplanersom arbetas fram centralt och regionalt bör kompletteras med lokala planerpå nivå. 6.2 Smärtlindring vid förlossning Moderata samlingspartiets kvinnoförbund anser attvetenskapliga rön som rör smärtlindring vid förlossning måste komma alla tillgodo. Fredrika-Bremer-Förbundet anser att de av riksdagenbeslutade möjligheterna till smärtlindring vid förlossning måste bli enrealitet. stöder större resurser lill smärtlindring vidförlossning och hem och samhälle anser att denna fråga måstebeaktas i det fortsatta jämställdhetsarbetet. 6.3 Åtgärder mot missbruk anser att alkoholmissbruket,särskilt det utbredda dolda missbruket måste uppmärksammas. kräver opinionsbildning blandkvinnor mot alkohol. ABF anser bl. Missbruk av olika slag förstärker könsrollerna ochförtrycket av kvinnorna ökar starkt i samband med missbruk. Därför borde detfinnas tydligare förslag till kraftfulla åtgärder i opinionsbildning och inomutbildningsområdet att motverka missbruk och dess starkt negativa inflytandepå kvinnornas situation. lOGT-NTO-rördsen har när det gäller missbruksfrågornaanfört följande. Hand i hand med strävandena för ökad jämställdhet kan manse en trend mot ökat alkoholbruk hos kvinnor. Kvinnor har mer och mer lagt sigtill med männens levnadsmönster i olika avseenden och särskilt märkbart ärdetta när det gäller bruk av alkohol och tobak. Eftersom en mer utbreddkonsumtion alltid medför ett ökat missbruk har det också visat sig attmissbruket bland kvinnor ökat. Enligt vår mening bör man i de fortsattajämlikhetssträvandena mer än som skett poängtera att kvinnor inte har någotatt vinna på att efterlikna männens dåliga sidor och seder. En utbredning avdrogmissbruk bland kvinnor för tvärtom endast nackdelar med sig för kvinnornasjälva 1979/80:168 77 liksom för männen och barnen. Det är särskilt i den yngrekvinnogenerationen som drogkonsumtionen brer ut sig och della innebär slorarisker för framtiden. och hem och samhälle tillstyrker förslagen omutbyggd mammografi och att självundersökning av bröst lärs ut. ungdomsförbundframför liknande synpunkter. Åven och universitets fämställdhetskommittéstöder en kraftig utbyggnad av mammografin. Fredrika-Bremer-Förbundet anför beiräffande utbyggd mammografi.o Den tvärpolitiska bröstcancergruppens krav bör förverkligas, vilket - utbyggande av mammografini hela landet och utbildning av personal därför, - utökning avförsöksverksamhet med riktade halsokontroller till vissa riskgrupper ,och till alla kvinnor , - inrättande av bröstcentraler i regi ihela landet, - bättrepsykologistöd vid bröstcancer och vid förekomst av dottertumör, - ökade resursertill bröstcancerforskning. anser att innan bröströntgen som metod förallmän hälsokontroll byggs ut, bör resultaten av pågående försöksverksamheterinväntas. understryker vikten av tidig diagnos ochatt strålningsrisken i samband med mammografi ytterligare måste prövas. framhåller följande beträffande invandrarkvinnornasspråksvårigheter. instämmer i att det är nödvändigt att särskilt beaktainvandrarkvinnornas språksvårigheter och kulturella problem i kontakten medsjuk- och socialvård. Det är nödvändigt att få en väl fungerande tolkserviceoch att personer med invandrarbakgrund anställs på alla nivåer och yrken inom sjukochsocialvård. Det är också nödvändigt atl svensk sjuk- och socialvårdspersonalfår erforderiiga kunskaper och kan utveckla nya arbetsformer och metoder som äranpassade till olika invandrargrupper. vill understryka att det ärvärdefullt att ges tillfälle alt fortsätta utveckla sinverksamhet i abortförebyggande syfte för olika invandrargrupper. Moderata samlingspartiets kvinnoförbund betonarinvandrarkvinnornas behov av tolkservice bl. a. vid gynekologundersökningar. tar också upp invandrarkvinnornasbehov av kontakt med sjukvårdspersonal. Skr.1979/80:168 78 6.6 Kvinnomisshandel - våldtäkt Fredrika-Bremer-Förbundet slöder jämställdhetskommilténsförslag och anför - Nödvändigalagändringar måste genomföras så alt all kvinnomisshandel faller under allmäntåtal. - Kvinnor somblivit våldtagna och/eller misshandlade bör snabbi ges medicinsk, psykisk ochjuridisk hjälp. - Män som våldförsig på kvinnor bör så snabbt som möjligt ges psykisk hjälp. - Samhälleligtstöd bör utgå lill kvinnohus där hjälpverksamhet för kvinnor i krissitualionerförekommer. Någon sorts jourverksamhet för misshandlade och/eller våldtagnakvinnor är nödvändig. Kommunerna bör åläggas atl ordna detta. SCB tar upp frågan om statistik om kvinnomisshandel ochanför bl. SCB är mot bakgrund av de anförda täcknings-, definitions-och mätproblem synnerligen tveksam lill möjlighelen att redovisa officiellstatistik över kvinnomisshandel med acceptabel kvalitet. SCB anser att del istället bör övervägas att i forskningssammanhang närmare studera metoder föranalyser av denna problemställning. lOGT-NTO-rördsen hänvisar till sambandet mellan misshandeloch alkoholkonsumtion och skriver bl.a. att med en sänkning av alkoholkonsumtionenskulle automatiskt en minskning ske av dessa våldshändelser. stöder kommitténs förslag om samhällsstöd tillkvinnohus, och medicinsk och psykisk hjälp till våldtagna kvinror samt påpekarbl. På få områden kommer kvinnoföraktet och kvinnoförtrycketså klart fram som på dessa områden. Som bl.a. erfarenheter från visar är våldtäkt inte i första hand en sexuell handlingutan en aggressisionshandling som har beröringspunkter med övrig kvinnomisshandel.Våldtäkten måste ses mot bakgrund av djupt liggande sociala, kulturella ochpsykologiska omständigheter som formar mäns och kvinnors förhållande tillvarandra... Så länge våldtäkten är en vanlig företeelse - och t.o.m.ökar - och kvinnomisshandel är ännu mycket vanligare, har vi tydliga bevis påen förhärskande kvinnosyn som går tvärs emot strävandena mot störrejämställdhet. kräver också ökade resurser för att ingripandet motoch forska kring gärningsmän i våldtäkt, prostitution och kvinnomisshandel. och diskuterar behovet av förändrad lagstiftning och förhörsmetod. Skr.1979/80:168 79 Fredrika-Bremer-Förbundel anser all kommuner bör åläggasall aklivi arbeta för att minska prostitutionen och hjälpa prostituerade. vill ha nya projekl mot prostitution enligt Malmö-modellenoch anför vidare bl. Mycket av det som sägs om prostitution är överförbart tillkvinnors situation över huvud taget. Myterna upprätthåller en maktstruktur sombygger på mäns överlägsenhet och kvinnors underkastelse. För att komma tillrättamed detta behövs en kombination av förändrade grundläggande ekonomiska villkor,socialt stöd och inle minst en attitydförändring hos kvinnor så att myterna detroniseras.Den insikten avspeglas också i hur viktigt det "medvetandehöjande" arbeleti t. ex. kvinnogrupper är. Del är anmärkningsvärt atl detta synsätt enbart tasupp i samband med en sådan ytterlighetsföreteelse som prostitution trols alllär. Moderata samlingspartiets kvinnoförbund stöder kommitténsförslag för att hjälpa kvinnor bort från prostitution. Flera remissinstanser tar under avsnittet "Hälsa ochsociala problem" upp frågan om preventivmedel. ;?F5t/skriver bl.a. Alla som i likhet med arbetat med frågor kringpreventivmedel och aborter vet att det inte räcker med information. Kunskapenmåste sättas in i ett sammanhang om sexualitet och samlevnad i vid bemärkelse.Det behövs en djupgående attitydförändring så att flickor/kvinnor höjer sinsjälvkänsla och känner ansvar för sitt eget liv. Det är i hög grad detta sommotiverar till att ta vara på de kunskaper och möjligheter till födelsekontrollsom finns. Det är basen för ett medvetet val om man vill ha barn just nu ellerej. Inte minst Gotlandsprojekl bevisar detta. har sammaerfarenhet från sin verksamhet. Vi saknar i betänkandet ett resonemang om dennadimension. Fredrika-Bremer-Förbundet framför liknande synpunkter. anser även att grundutbildningen och fortbildningenför lärare i sexual- och samhällskunskap måste förstärkas. Fredrika-Bremer-Förbundetvill också ha ytterligare insatser i skolorna i dessa frågor. tar upp frågan om omskärelse avkvinnor i . De anser atl det klart bör framgå i lagstiftningen att dettainte får förekomma i . 1979/80:168 80 7.1 Mål och planer 5y4 M/V föreslår alt statliga myndigheter börrekommenderas att kartlägga vilka kunskaper och erfarenheter som bör finnas förolika uppdrag. Det skulle kunna innebära att man får en vidare krets att väljabland för olika uppdrag. Därmed ökar även möjligheterna att få med kvinnorna. /SR framhåller att det är inte tillräckligt atl mänoch kvinnor är representerade i de församlingar och organ som styr vårlsamhälle. Kvinnorna bör vara representerade lill en rimlig andel i förhållandetill sin andel av befolkning. framför liknande synpunkier. Fredrika-Bremer-Förbundet anser att börfastställa att lika representation skall vara uppnådd i riksdag, landsting ochkommunfullmäktige senast i och med val. Flera remissinstanser däribland LO, , YKR och lOGT-NTO-rörelsen delar jämställdhetskommitténsuppfattning om att arbetsformerna i facket och politiken måste utformas så attbåde kvinnor och män med familjeansvar kan delta. LO framhåller också att fackliga mölen på betald arbetstidär en viktig åtgärd för att bl. a. öka föräldrars möjlighet att aktivt delta iden fackliga verksamheten. SACOISR, och framförliknande synpunkter och framhäller även att ökade möjligheter till barnomsorgvid möten och kurser skulle bidra till en ökad kvinnorepresentation. SACOISR framhåller också att både män och kvinnor måste haett privatliv. 7.3 Direktiv till valberedningarna SACOISR, och tar avstånd från att öka den kvinnligarepresentationen genom någon form av kvotering. SAF, SI, och ärpositiva till en jämnare fördelning av kvinnor och män i kommittéer ochstyrelser men negativ till alla former av kvotering. instämmer inte i att kvinnorskall nomineras till alla vakanta platser till rättvis fördelning nåtts elleratt vardera könet skall ha minst en viss andel av de s.k. valbara platserna. KF framhåller bl. I konsumentkooperationens arbete för att öka kvinnornasdeltagande i folkrörelsernas beslutsfaltande på alla nivåer har många av deförslag som Skr.1979/80:168 81 kommittén pekar på framgångsrikt använts. Andelen kvinnormed olika förtroendeuppdrag i konsumentkooperationen ökar är från ar. 7.4 Två namnförslag (en man och en kvinna) När det gäller att utse ledamöter i statliga utredningaroch dylikt anser SAMN all man bör eftersträva atl lämna förslag på både en manoch en kvinna. har liknande synpunkier. /SR, , är däremot iveksamma till att valberedningar skall föreslå tvåpersoner (en man och en kvinna). 8 Opinionsbildning 8.1 Allmänt Flera remissinstanser betonar viklen av opinionsbildandearbete däribland , , , SverigesRadio och /CF vilka är allmänt positiva till förslagen. anser även att det är viktigt attsåväl den nationella handlingsplanen för jämställdhet som världsaktionsplanenblir allmänt kända. Under avsnittet opinionsbildning skriver bl.a. Inför förändringar i samhället har vi tyvärr en förmågaatt framställa en mängd problem som sedan gör att många människor känner sinsituation som jobbig. Jämställdhetsdebatten har åtminstone i sitt initialskedepräglats av detta och det kanske har varit nödvändigt. Den har utgått frånkvinnors rätt till frigörelse och lika värde. Vi tror dock atl det nu är dagsatt börja föra diskussionen ulifrån positiva förtecken. Barnen är där ennaturlig utgångspunkt. Parentetiskt kan man tyvärr med fog påstå att somdebatten lidigare fördes, innebar den ett behov att komma bort ifrån ensituation, bl. a. då den vårdande, och del i sin tur gav som bieffekt barnen enlåg status. I slället bör den opinionsbildande delen ha som utgångspunkt allavuxnas rält alt ta del av sina barns uppväxt. Alla vuxna, såväl män somkvinnor, bör få möjlighet atl ta del av barnens glädje, barnens utveckling,deras hopp och besvikelser, misslyckanden och höjdpunkter. Att männen hittillsvarit beredda alt avslå från denna förmån är egentligen ofattbart. I ställetför att bara spegla den aktuella situationen bör alltså opinionsarbetet syftatill att ta fram det positiva, både med att uppfostra, vårda och vägleda barnoch att dela på det gemensamma ansvaret i hemmet. Medel bör avsättas för attfrämja en attitydförändring med detta som grund. Fredrika-Bremer-Förbundet kräver en särskild lag motkönsdiskriminering i reklam och massmedia. och högskolan iLuleå vill hålla frågan om lagstiftning aktuell. har framfört idrottskvinnornai massmedia och anför bl. Skall idrottsrörelsen få fler kvinnor som aktiva och somledare är det viktigt att idrottande flickor syns i press, radio och TV. Skr.1979/80:168 82 Kvinnor som lägger ned oerhört arbete på Iräningoch lävling måsle liksom miinncn synas utåt genom medierna för atl därmed sporraslill fortsatt idrottsutövande och fina resultat. SÖ är dock mer tveksam till klimatet för detopinionsbildande arbelel och har den uppfattningen atl många upplever att jämslälldhetsfrågornaiir "uttjatade". , , lOGT-NTO-rörelsen ochStudieförbundet betonar studieförbundens roll i detopinionsbildande arbelet. YKR anser alt studiecirklar i jämställdhet bör finnas inomalla större företag och i organisationer av alla slag. 8.3 Enskilda initiativ stöds Flera remissinstanser såsom Fredrika-Bremer-Förbundet, YKR,, lOGT-NTO-rörelsen och hem och skolaär positiva till ett särskilt jämställdhetsanslag. Moderata samlingspartiets ungdomsförbund är däremotnegativt till ett speciellt jämställdhetsanslag för opinionsbildande åtgärder. Ett jämställdhetsanslag bör inte enbart riktas tillenskilda organisationer och fria grupper utan även studieförbunden bör få ettsärskilt stöd anser ABF. framhåller invandrarorganisalionernas roll i detopinionsbildande arbetet. Grupp 8 i betonar kvinnorörelsens betydelse iopinionsarbetet. Moderata samlingspariiets kvinnoförbund anser att vidtagnaåtgärder måste följas upp. 8.5 Utbildning - stipendier , högskolan i , ,, och universiteis jämställdhetskommUté finner det positivtatt utbildning i jämställdhetsfrågor för massmediafolk har beaktats. Fredrika-Bremer-Förbundet framhåller särskilt attjämställdhetsfrågor skall ingå i journalistutbildningen och annanmassmediautbildning. betonar att det är viktigt attfler kvinnliga sportjournalister utbildas. Skr.1979/80:168 83 Moderaia samlingspartiets kvinnoförbund betonar vikten avall partiernas kvinnoorganisalioner tar på sig ansvaret att entusiasmera tilloch ulbilda för elt planmässigt arbele med jämställdhelsfrågor. Moderata samlingspariiels ungdomsförbund är negalivi lillalt samhället skall utbilda speciella opinionsledare. YKR anser alt chefsulbildningar i jämslälldhelsfrågor börgenomföras. lOGT-NTO-rörelsen och TT lillstyrker förslagel omsärskilda stipendier. 8.6 Könsroller bör diskuteras rr ställer sig tveksam lill nödvändigheten av en extra slimulansför inlerna diskussioner om könsroller på redaktionerna. TT anför att på deallra flesla redaktionerna torde könsrollsdebatten vara i full gång utansärskilda projekt och handlingsplaner. 8.7 Regler för massmedia TT framhåller att kommitténs förslag om att undersöka hurkönsdiskriminering och aktivt arbete för jämställdhet kan tas upp inom ramenför de etiska reglerna i någon mån redan är beaktade. TT har ingel emot allkommitténs förslag övervägs vid en revision av de etiska reglerna. anser att könsdiskriminerandereklam bör förbjudas. anser att det behövs ett kvinnospräk. 9.1 Jämnare könsfördelning av svenska delegationer till FN-organetc. I anslulning till frågan om att utse könsmässigljämnare sammansatta delegationer till FN-organ etc. anför atl detär önskvärt att verka för en ändring av ;s stadga om kvinnlig representation.ILO-kommittén anser alt medlemsländerna genom ILO-stadgans formulering skallrekommenderas att i delegationen lill arbetskonferenser (och till andra ILO-möten)inkludera både kvinnor och män. stöder jämslälldhetskommitlénsförslag att utse könsmässigl jämnare svenska delegationer till internationellamöten. och AwF framför liknande synpunkier. Moderata samlingspartiets ungdomsförbund stöder däremotinte förslagel om att begära in två namn - en kvinna och en man. Man anser dockall del är Skr.1979/80:168 84 en klar brisl att kvinnors ofta speciella erfiirenhelerinte lagits tillvara i internationellt samarbete. 9.2 Effekterna för kvinnorna i biståndsprojekt föreslår atl i allabiståndsprojekt bör effeklerna för kvinnorna speciellt uppmärksammas. SIDA framhåller i anslutning till detta förslag atl man försökerfå etl starkare gehör i mottagarländerna för att vid all planering avutvecklingsprojekt beakla följderna för kvinnorna. SID.A anför även. Det är emellerlid inte bra att biståndet tillkvinnor koncenlreras lill rena kvinnoinsatser. Det finns en risk att insatsernablir obetydliga och marginella. Sådana insatser kan användas som alibi för attinte vidta ytterligare åtgärder. Atl få in k vinnoinsalsen inom landramen i alla mottagarländerär en viktig uppgifl för SIDA . Det arbetet ger en plattformför vidare diskussioner om kvinnors plats och integrering i den nationellaekonomin och deras möjligheter alt påverka ulvecklingen i en riktning som äventillgodoser deras behov. SACOISR och /CF tillstyrker jämställdhetskommitténsförslag. och anser attdet svenska u-landsbiståndet måste innehålla särskilda jämställdhetsprogram. 9.3 Särskilda insatser för kvinnor i samband med dentekniska utvecklingen i hem och samhälle understryker vikten avatt kvinnornas situation ges ökad uppmärksamhel i den tekniska utvecklingen.Svenska FN-förbundet framför liknande synpunkter. universitets jämsiälldhetskommitté framhåller att dentekniska utvecklingen inte får slå ut kvinnor och en realistiskplan för jämslälldhetsarbetet måste finnas med i biståndsprojekten. 1979/80:168 85 Skrivelsenshuvudsakliga innehåll ................................. ....... 1 Utdrag av regeringsprolokollden ................. 2 1 Inledning ................................................................ 2 3 Jämställdhetsarbelsorganisalion ........................... 5 Jämslälldhetsarbetet inom statsförvaltningen ........ 6 4 Utbildning ............................................................... ....... 7 Gymnasieskolan ..................................................... .... 11 Högskolan .............................................................. .... 11 Insalser för att stimulera kvinnor och män till otradilionella Invandrarkvinnorna ................................................. .... 13 5 Arbetslivet................................................................ .... 14 Kommuner och landslingskommuner ....................... .... 18 Kortare arbetsdag .................................................. .... 19 Arbetslivets organisation ........................................ 20 Ny arbetsvärdering.................................................... 21 Stöd till hemarbetande ........................................... .... 22 Posiliv särbehandling vid arbetsmarknadsutbildning ochbered skapsarbete ........................................................... .... 23 6 Familjepolitikoch familjerätt .................................... 23 7 Boende- ochsamhällsplanering ............................... 25 8 Hälsa ochsociala problem ....................................... .... 27 Prostitution ............................................................. .... 29 Invandrarkvinnorna ................................................ .... 29 9 Representationi beslutande församlingar .............. 30 10 Opinionsbildning ..................................................... .... 31 11 Internationelltsamarbete ...................................... 32 12 Avslutandesynpunkter ........................................... 33 13 Hemställan ............................................................ 34 14 Beslut ...................................................................... 34 Sammanfattning av kommittébetänkandet (SOU 1979:56)"Sleg på väg ...."................................................................. 35 2 Sammanställning av remissyttranden...................... 43