prop · G303143 · 1979-12-31 00:00:00 — Det har nämligen i den allmänna debatten å ena sidan gjortsgällande att vissa revisorer genom rådgivningsverksamhet själva aktivtmedverkat till Uppkomsten av ekonomisk brottslighet. Å andra sidan hardiskuterats hur revisor genom sin verksamhel kan förebygga och motverka sådanbrottslighet i företag. Den senare frågan sammanhänger med diskussionen omrevisorns allmänna ställning och förelagsrevisionens inriktning. Nya krav ochförväntningar på revisorns roll i företagen har framkommit. Diskussionen rör ihög grad frågan om vilka iniressen revisorn har att beakta i sin verksamhet.Inte minst har diskuterats om del bör införas offentliga revisorer i förelagen.Saken har behandlats förutom i förarbetena till aktiebolagslagen (prop. 1975: 103) - i samarbetsutredningens betänkande (SOU 1970:41) Prop.1979/80:143 151 Företag och samhälle, prop. 1972: 116 med förslag tilllagom slyrelserepresentation för de anställda i aktiebolag och ekonomiskaföreningar, m. m., och prop. 1975/76: 166 med förslag till lag omslyrelserepresentation förde anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar,m. Frågan omföretagsrevisorns ställning och uppgifier har också behandlats av riksdagenvid flera tillfällen (se NU 1972: 63 och NU 1973: 47 saml LU 1974:29, LU1977/78: 1 och LU 1977/78; 16). Därvid har diskuterats bl. a. om samhälletskall kunna utnyttja företagsrevisorerna för atl bekämpa skallefusk ochskatteflykt (se särskilt LU 1974:29). har emellertid så senl somvåren 1978 uttalat sig mol en allmän översyn av förelagsrevisionen. 1 detsammanhanget pekade för övrigt lagutskottet i sitl av godkändabetänkande (LU 1977/78: 16 s 7) på det nu aktuella översynsarbetel inom brottsförebygganderådet. Arbetsgruppen vill erinra om att det genomakliebolagslagen infördes regler beiräffande revisorns verksamhet som lar siktepå de iniressen som är i fråga. Sålunda vidgades revisorns arbelsuppgifteroch rapporteringsskyldighet. Reglerna om revisorsjäv skärptes. Kvalificeradrevision skall ske i fler bolag. Vidare kräver de nya bestämmelserna omredovisning all förelagen lämnar en öppnare redovisning än de tidigare behövtgöra. I diskussionen om revisorns roll har visserligen ställts krav på merlånglgå-ende åtgårder. Bl.a. har föreslagits att revisor i företag skall ulsesav ell uiomslående organ. Bred enighet synes dock råda om det angelägna i allrevisorn garanteras en oberoende ställning. Somtidigare nämnts har det i den allmänna debatten gjorts gällande att vissarevisorer genom rådgivningsverksamhet själva aktivt medverkat lill uppkomstenav ekonomisk brottslighet. Arbetsgruppen har för sin del gått igenom visstmaterial, som legal till grund för sådana påståenden. Enligt vad gruppen kunnatfinna har de långtgående påståenden som framförts inte varit grundade. Gruppenhar därför inriktat sig pä atl från mera allmänna ulgångspunkler undersökamöjligheterna alt motverka ekonomisk brottslighet genom att stödja de kunnigaoch seriösa revisorernas verksamhet. De överväganden på revisorsomrädel somredovisas i det följande bör ses mot denna bakgrund. Det är här .självfalletinle fråga om en fullständig genomgång av förhållandena på detta område.Arbetsgruppen har i stället sett det som sin uppgift atl på några väsentligapunkter lämna förslag som skulle kunna få effekt i kampen mot ekonomiskbrottslighet. Arbetsgruppen rekommenderar alt kvalificerad revisor påsikt skall krävas i alla aktiebolag. Av dellidigare sagda (avsnitt 2.1.1 och 2.2.1) har framgått all del endasl för vissa större akliebolag uppställssärskilda krav på revisorns kompetens. De närmare bestämmelserna om deltafinns i 10 kap. 3 8 aktiebolagslagen. I lagrummets första siycke anges sålundai vilka fall bolag skall ha minst en auktoriserad eller godkänd revisor medandel i andra stycket föreskrivs i vilka fall bolag skall ha minst enauktoriserad revisor. Enligtarbetsgruppens uppfattning är del emellertid generellt sell inte företag medkvalificerade revisorer som är mest ulsalla när del gäller ekonomiskbrottslighet. Del är i slället ofta fräga om akliebolag med litet aktiekapital,som bildats för att ge den ende aktieägaren befrielse från personligt ansvaroch för att ge denne "en skyll utåt". Arbetsgruppen vill i sammanhanget hänvisa tillföretagsskalteberedning- Prop.1979/80:143 152 en, som i sitl delbetänkande (SOU 1975:54) Fåmansbolaguttalade bl a följande (s 160); Den i lagstiftningen inbyggda kontroll, som en uppdelningav befogenheter och funklioner pä bolagsstämma, styrelse och verkställande ledningutgör, fungerar av naturliga skäl inte då bolagsägaren själv reellt utövarsamtliga funktioner, Detla förhållande återverkar även pä den kontroll avbolagets verksamhet, som i AL (aktiebolagslag) förutsätts utövad av enextern revisor. Krav på särskild kompetens hos revisom uppställs bara i frågaom de större bolagen. Ett vanligt tillvägagångssätt i de bolag som tillkommitav skatteskäl torde vara att de handlingar av olika slag som erfordras för atlAL:s formella krav skall efterkommas rutinmässigt upprättas en gång . 1stor utsträckning torde egentliga styrelsesammanträden, bolagsstämmor osv, intealls förekomma, ehuru prolokoll upprättas som utvisar att alla formaliteteriakttagits. Inte heller revisionsberättelsen är i dessa fall annat än en pågrund av formella krav tillkommen handling. Den kan därför inte anses fyllanågon meningsfull funktion som underlag för den skatlemässiga kontrollen. Inteheller kan någon information i allmänhet inhämtas från revisonsberåtlelserna,som i slor utsträckning är standardiserade, förtryckta och med elt myckelkortfattat innehåll, Arbetsgmppen kan även peka på en rapport rörandeförelagskonkurser (Kedner: Företagskonkurser, SIND 1975:2, 1975), sombelyser behovet av kvalificerad revisor också i små företag. All det utförs en effektiv och sakkunnig revision även ide minsta akliebolagen är enligt arbelsgmppens mening av betydelse bl. a, somett led i åtgärder för att förhindra och motverka uppkomsten av sädana företeelsersom gruppens arbete tar sikte pä. Kvalificerad revisor bör därför enligtgruppen på sikl krävas i alla aktiebolag, Akliebolagslagens krav på kvalificerad revisor synesträffa endast en mindre del av aktiebolagen. Kvalificerad revisor finnsemellertid, enligt vad som upplysts inom arbetsgruppen, i ett betydande antalutöver dem som rent formellt är skyldiga att ha sådan revisor. Någon utredningom dessa förhållanden torde dock inte finnas. Vidare står det klart att det ärsvårt att mäta tillgången på kvalificerade revisorer i förhållande till eflerfrågan.Enligt vad som för gruppen är bekant har det emellertid inte förekommit attföretag som önskar ha en kvalificerad revisor ej lyckais få nägon sädan. Det kan i detta sammanhang nämnas att del , dåkommerskollegium inledde sin tillsynsverksamhet, fanns knappt 500auktoriserade och ca 900 godkända revisorer, finns ca 700 auktoriseradeoch drygt 1 100 godkända revisorer. Den faktiska ökningen av antalet godkändarevisorer är emellertid större än som framgår av dessa siffror. Att så blivitfallet sammanhänger med bl a att det tidigare togs ul en relativt blygsam årligavgift - . - av den som ansökie om fortsatt godkännande som revisor. Dådenna kostnad ökade - ansökningsavgiften för såväl auktorisation somgodkännande, vilka gäller för av , är I efternyligen genomförd höjning - ansökte många godkända revisorer inte om förnyatgodkännande då de inte utövade någon egentlig revisionsverksamhet. När det gäller tillgången pä kvalificerade revisorer villarbetsgruppen peka på möjligheten att utnyttja revisionsbolag som revisor.Denna inne- 1979/80: 143 153 bär att den försia granskningen av grundmaterialet kanunder kvalificerad ledning utföras av ännu ej färdigulbildade ekonomer. Vidareförefaller del vara en slor tillströmning till revisorsyrket av studerande viduniversiteten. Tillgången på ekonomer med gymnasiekompetens är ocksä god. Enligt arbetsgruppens bedömning bör del sålunda finnasförutsättningar för atl tillgången på kvalificerade revisorer skall vara ibalans med successivt ulökade krav på kvalificerad revisor i aktiebolag. Underen övergångslid, till dess det införts krav på alt kvalificerad revisor skallfinnas i alla akliebolag, bör del därtor vara möjligi alt efter hand utvidgakretsen av företag vilka är skyldiga alt ha kvalificerad revisor. Såsom enförsta åtgärd bör införas bestämmelse med krav på kvalificerad revisor i allanystartade aktiebolag. Övergångsvis bör också genom ändring i 10 kap. 3 8aktiebolagslagen fler akliebolag än omfattas av plikt alt hakvalificerad revisor. Huruvida endast skyldigheten enligt 10 kap. 3 8 förstaslyckel att ha auktoriserad eller godkänd revisor eller om också skyldighetenenligt 10 kap. 3 8 andra stycket atl ha auktoriserad revisor bör utvidgas kangivetvis diskuleras. annat alternativ för en successiv övergäng tillkvalificerad revision i alla aktiebolag kan vara alt införa regler motsvarandevad som gäller för övergången lill bokföringsmässig redovisning av inkomsler avjordbruksfastighet. Övergången kan enligt ell sådanl alternativ ske över ellanlal år genom att gränsen för kvalificerad revision - kopplad till förelagetstotala balansomslutning - sänks efler hand. Vilket av de nu antydda alternativen som bör väljas ochhur reglerna skall ulformas får framgå vid en samlad bedömning - där avvägningfår ske särskilt med hänsyn till en beräkning av tillgången på kvalificeraderevisorer - av möjligheterna all övergångsvis utvidga skyldighelen att haauktoriserad eller godkänd revisor. Härvid måste också beaktas det arbete somutförs inom 1974 års bolagskommitlé (Ju 1974:21). Denna kommiué som har iuppdrag att se över lagstiftningen om handelsbolag m. m. kommer attlägga fram elt betänkande om handelsbolag och enkla bolag. Utredningsresultatetär ännu inte känt för arbetsgruppen. Mot bakgrund av direktiven förulredningen finns emellertid enligt gruppen anledning anta atl revisionsfråganfått en ingående behandling. 1 direktiven uttalade nämligen föredragandestatsrådet all de sakkunniga borde ulgå från atl det skall finnas revisor ihandelsbolag och atl denne skall avge en för alla lillgängligrevisionsberättelse. Föredragande statsrådet fortsatie; Del är emellertid möjligt att den nu angivna principen avpraktiska skäl inte kan genomföras fullt ut. Tillgången på ulbildade revisorerär nämligen begränsad. När det gäller de större handelsbolagen bör i likhet medvad som föreslås i det remitterade förslaget till ny aktiebolagslag revisornvara kvalificerad, dvs. auktoriserad eller godkänd. Det framlagda förslagettill ny aktiebolagslag innebär emellertid atl de kvalificerade revisorernastjänster tas i anspråk i slörre utsträckning än vad som varit fallet.De sakkunniga måste dårför överväga i vilken utsträckning tillgängligaresurser tillåter atl krav omgående ställs på all de större handelsbolagenanlitar kvalificerad revisor. Särskilda övergångsregler kan visa sigbehövliga, - Behov av regler om revisor föreligger även i fråga ombokföringspliktiga företag av lypen enskild näringsidkare och stiftelse. Desakkunniga bör undersöka även den frågan med beaklande av vad som anfördesi fräga om handelsbolagen. Prop.1979/80: 143 154 Som riktpunkt för den slutliga övergången lillkvalificerad revision i alla akliebolag rekommenderar arbelsgruppen i förstahand den , dä antalet aktiebolag förutsätts kraftigt minska.Enligt beslut skall nämligen bolag, vars registrerade aktiekapitalej uppgår lill , vid ulgången av avföras uraktiebolagsregistrel och är därmed upplöst. Praktiska skäl får dock avgöra omden slulliga övergången kan genomföras den eller omövergångstiden bör utsträckas ytterligare. Arbetsgruppen finner vidare angeläget all frågan omrevisionsplikl beträffande handelsbolag, kommandilbolag och enskildanäringsidkare får en posiliv lösning. Som framgår av det sagda har dennafråga anförlrotls bolagskommitté, som enligt direktiven också har alluireda frågan om GmbH-bolag (dvs. mindre bolag utan personlig ansvarighet).OavseU vad kommiitén i detta hänseende kommer fram lill och hur frågan sedanbehandlas av regering och riksdag bör enligi arbetsgruppens mening målsättningenvara, atl i första hand all ekonomisk verksamhet som formellt eller reellt kandrivas utan personligt ansvar skall vara underkastad kvalificerad revision.Men denna kvalificerade plikt bör också naluriigen åvila all ekonomiskverksamhel av belydelse. Slutligen vill arbelsgruppen som en internationelljämförelse peka på del förslag till direktiv inom bolagsrättens område somEG-kommissionen () lagt fram. Enligt förslaget skall iEG-länderna närmare angivna krav i fråga om utbildning etc. ställas på den somskall vara godkänd alt utföra den lagstadgade revisionen i associationermotsvarande akliebolag. 3.3 Registrering av revisor # Arbelsgruppen föreslår all del i aktiebolagsregistrelskall intas uppgifter om revisor motsvarande vad som gäller beiräffande bolagsställföreträdare. Någon skyldighet för aktiebolag att - molsvarande vad somenligt 8 kap. 15 6 aktiebolagslagen gäller beiräffande bolagetsställföreträdare - för registrering anmäla vem som utsetts till bolagetsrevisor föreligger ej. Det är emellertid enligt arbetsgruppen rimligt altnamnet på var och en som åtar sig revisionsuppdrag i aktiebolag är tillgängligtför allmänheten. Detta förutsätier att någon form av registrering sker. Sådanregisirering kan lämpligasl ske i aktiebolagsregistrel. Aktiebolag bör därföråläggas alt -motsvarande vad som gäller beträffande bolagets ställföreträdare -för registrering hos patent- och registreringsverket (PRV) anmäla vem som ärrevisor i bolaget. I den mån revisionsplikt införs för andra företagsformer änaktiebolag bör motsvarande registrering ske också i dessa fall. En regisirering av detta slag är inte avsedd allkombineras med nägon tillsynsverksamhet. Ändå har registreringen, menararbetsgruppen, positiva effekter. Intressenter av olika slag kan förvissa sigom atl revisor utsetts och kontrollera atl vederbörande är behörig. De kan ävenfå konlakl med honom. Dessa möjligheter kan också utnyttjas av myndigheler somhar att taga befattning med frågor som har anknylning till ekonomiskbroilslighei. Den föreslagna registreringen bör vidare vara ägnad atl stärkarevisorernas ställning. Om en bolagsägare entledigar en revisor, skall avgångenantecknas i registret. Den som avgått som revisor i elt akliebolag och som villkommunicera med efterträdande revisor kan vända sig till aktiebolagsregistretför att få vetskap om vem som efterträtt honom som Prop.1979/80:143 155 revisor eller om bolaget över huvud utsett någon nyrevisor. Arbetsgruppen vill emellerlid åler betona atl en registrering avifrågavarande slag ej innebär att någon ytterligare lillsyn ulövas överrevisol"erna; Den nu angivna reformen, som enligt arbetsgruppens meningär relativt enkel atl genomföra renl lekniskl. bör komma till stånd i sambandmed att bolagsbyrån vid PRV flyttar ul lill . Den närmare lidpunktenfår bestämmas med hänsyn lill de problem som kan komma atl uppslå vid dennautflyttning. Förslagel innebär enligt arbelsgruppen följandeförfatiningsändringar. I aktiebolagslagens avsnitt om revision och särskildgranskning bör införas en särskild paragraf, 10 kap. 15 8, angående skyldighetför bolag att - motsvarande vad som gäller i fråga om bolagels ställföreträdare- för regisirering anmäla vem som utsetts lill bolagels revisor. I paragrafenbör sålunda stadgas atl bolaget för regisirering skall anmäla vem som utsettslill revisor och all därvid gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i 8 kap.15 8 om anmälan för registrering av bolagets ställföreträdare. För del fallauktoriserat eller godkänt revisionsbolag utsetts lill revisor bör bestämmelseni 10 kap. 15 8 lillämpas på den för revisionen huvudansvarige. omdetla bör meddelas i 10 kap. 2 8 iredje stycket. Iaktiebolagsförordningen (1975: 1387) bör följande ändringar ske. 128 3, somföreskriver vad anmälan för regisirering enligt 2 kap. 9 8 aktiebolagslagen avbolag skall ange i fråga om dess ställföreträdare, bör ett nytt led angåendefullständigt namn, personnummer och postadress beträffande revisor införas. Enändring av redaktionell art i 2 6 andra stycket lorde också böra ske. 13 8 5bör - uiöver vad som gäller beträffande styrelseledamot ochslyrelsesuppleant - föreskrivas atl avskrift av protokoll eller annan handlingsom bestyrker val av revisor, om denne ej valts på konstituerande stämman,skall ges in vid anmälan som avses i 2 6. Slutligen bör ell nylt stadgandeinföras under mbriken Revision och placeras under 18 8, som upphävis.I stadgandet bör, motsvarande vad som enligt 16 8 gäller för bolagetsställföreträdare, anges att vid anmälan för regisirering enligt 10 kap. 15 8aktiebolagslagen av bolagets revisor 2 8 första stycket 3 och andra stycketsamt, om ändringen ej endast avser ändring av postadress, 3 8 5 ägermotsvarande tillämpning. 3,4 Beteckning på revisors verksamhet Arbetsgruppen föreslår att det i lagstiftningen införsen regel av innebörd alt andra än auktoriserade eller godkända revisorer ochrevisionsbolag ej får i firma eller eljest vid beteckning av sinnäringsverksamhet använda ordel revision eller sammansättningar med elleravledningar av detta ord. Arbetsgmppen anser del vara etl vikligl inlresse attstödja de seriösa och kompetenta revisorerna, I detta syfte har gmppendiskuterat möjligheten att förbehålla titeln revisor åt de kvalificeraderevisorerna. Det har emellertid visat sig att det inle är praktiskt möjligt atlgenomföra en sådan åtgärd. Bruket av ordet revisor är sålunda allmänt utbrett.Vidare är det både vanligl och lämpligt all lekmän tjänstgör som revisorer i bolagvid sidan av yrkesrevisorer. Detsamma kan sägas om de fall dä en person fåttförtroendeuppdraget alt vara revisor i en verksamhet l.ex. en ideell förening som inte omfattas av revisionsplikt. Det finns alltså enligt arbetsgruppen inte förulsältningarför att skydda liteln revisor som sådan utan skyddet bör liksom avseyrkestitlarna Prop.1979/80:143 156 auktoriserad resp. godkänd revisor. Däremoi kan och börett skydd införas för beteckningen på de kvalificerade revisorernas verksamhel.Beteckningen revisionsbyrå, revisionsbolag o.d. bör sålunda enligi arbelsgruppensmening lä användas endasl av dessa revisorer, oavsett i vilken form de bedriversin verksamhet. Regeln bör utformas så, all andra än auktoriserade ellergodkända revisorer och revisionsbolag ej får i firma eller eljesi vidbeteckning av sin näringsverksamhet använda ordel revision ellersammansättningar med eller avledningar av detla ord. Också marknadsföringsåtgärderkan omfallas av denna regel. 1 praiiken innebär del atl den som driverbokföringsbyrä men som ocksä ålar sig revisionsuppdrag utan all varakvalificerad revisor inte får beleckna verksamheten som l.ex. bokförings- ochrevisionsbyrå - vare sig fråga är om marknadsföring eller ej endasl sombokföringsbyrå. Detsamma gäller för redovisningskonsulter och skattekonsulter.Något hinder för dessa att åla sig revisionsuppdrag föreligger, omarbelsgmppens förslag genomförs, i och för sig inle. Vill de emellertidhänvända sig till allmänheten för alt få revisionsuppdrag, får de skaffa sigsådan utbildning och kompetens i övrigt att de kan få auktorisation ellergodkännande som revisor, I samband med det nu aktuella förslaget bör de ytterligarefrågor som kan uppstå i sammanhanget - t, ex, att en kvalificerad revisor"lånar ut" sitt namn utan att själv delta i någon revisionsverksamhet- närmare diskuteras, I arbelsgmppens förslag ligger således att det bör införasett skydd och en kvalitetsgaranti för den som är hänvisad til! att få kontaktmed revisor genom exempelvis annonser. Att kvalificerade revisorer vidhänvändelse till allmänheten anger sin kompetens tjänar som en vägledning föravnämama. Arbetsgmppen vill därför ifrågasätta om nuvarande stadgande i 18 8revisorskungörelsen och motsvarande bestämmelse i 116 första stycket sammakungörelse bör bibehållas. Stadgandet i 18 6 innebär att i auktoriseratrevisionsbolags firma ej får ingå ordet auktoriserad eller böjningsform ellerförkortning därav; motsvarande gäller för godkänt revisionsbolag. Enligt 118första stycket gäller bl.a, att om auktoriserad revisor driverrevisionsverksamhet under form av handelsbolag eller akliebolag (som ej ärauktoriserat), bolaget ej får i sin firma använda beteckningen auktoriserad.Stadgandena kan onekligen förebygga visst missbruk, Visseriigen tordefirmalagen (1974: 156) och marknadsföringslagen (1975; 1418) ge möjligheter attingripa mot del revisionsbolag som i sin firma, trols alt bolaget självt ellerdess ägare ej längre har auktorisation eller att bolaget överlåtits till annanän auktoriserad revisor, skulle fortsätta att begagna uttrycket auktoriserade.d,; jfr också 308 revisorsförordningen som innehåller straffsanktion mot densom obehörigen utger sig för atl vara auktoriserad eller godkänd revisor. Det är emellertid svårl att undvika tidsutdräkt i sambandmed åtgärder mot sådant missbruk. förbud innebär bl.a. att sädanaolägenheter helt undviks. Emellertid sker detta på bekostnad av det positivaför allmänheten i att kvalificerat revisionsbolag eller annat revisionsbolagsom ägs av auktoriserad revisor i sin firm.a kan ange den kompetens bolagetsägare har. Att det i enstaka fall skulle kunna ske missbruk om förbudenavskaffas är visserligen tänkbart. Erfarenhelerna av molsvarande problem päadvokatområdel visar dock alt sådanl missbruk går alt bemästra. Arbelsgruppens förslag angående skyddel för beteckningenpå de kvalificerade revisorernas verksamhel rör en fråga som enligtregeringsformen kräver lagform. har med slöd av 8 kap. 7 8 försiaslyckel 3 Prop.1979/80:143 157 regeringsformen möjlighel all delegera föreskrifterbeträffande det ämne -näringsverksamhet - förslaget gäller. Sådan delegationhar skett genom lagen (1975: 86) med bemyndigande alt meddela föreskriftei- omauktorisation och godkännande av revisor. Enligt denna lag får regeringeneller förvaltningsmyndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter omauktorisation och godkännande av revisor saml föreskriva avgifi för ansökan.Arbetsgruppen föreslår all del i lagen införs ell nylt stadgande om allföreskrifl också får meddelas om förbud för andra än auktoriserade ellergodkända revisorer och revisionsbolag alt i firma eller eljesi vid beleckningav sin näringsverksamhet använda ordet revision eller sammansäUningar med elleravledningar av della ord. Gruppen föreslår i konsekvens med detta all cn nyparagraf 31 8. av sagda innehåll - jämte etl straffsladgande knutet till delaktuella förbudet - införs i revisorsförordningen. 3.5 Revisors tystnadsplikt och upplysningsskyldighet # Arbetsgruppen yij/f.v/År att bestämmelserna om revisorslystnadsplikl och upplysningsskyldighel omarbetas. Den nuvarande bestämmelsen i10 kap. 13 8 första slyckel akliebolagslagen om revisors tystnadsplikt gentemoienskilda aktieägare eller uiomslående bör omarbetas efler mönster avbanksekretessen. Del medför enligi gruppen en mer flexibel lillämpning genomatl revisor ej i olrängi mål får yppa nagol om bolagets angelägenheter. Avlagen hör vidare uttryckligen framgå alt revisor har en ovillkorlig upplysningsskyldighelgentemot medrevisor, särskild granskare, ny revisor och, om bolaget föisatis ikonkurs, konkursförvaltare. För revisor i aktiebolag gj.ller enligt 10 kap. 13 8aiaiebolagslagen tystnadsplikt och upplysningsskyldighet av följande innehåll: Revisor får ej lill enskild aktieägare eller utomståendelämna upplysningar om sädana bolagets angelägenheter som han fått kännedom omvid fullgörande av siu uppdrag, om det kan lända till förfång för bolaget. Revisorn är skyldig at; till bolagsstämman lämna allaupplysningar som bolagsstämman begär, om det ej skulle lända lill väsentligtförfång för bolagel. Lagrummet innehåller alltså dels en allmän bestämmelse omsekrutess, dvs. förbud mol att lämna upplysningar som kan bda till skada förbolaget, och dels en bestämmelse om upplysningsskyldighel, vilken skyldighetemellertid modifieras av ett skaderekvijit.