prop · G303146 · 1979-12-31 00:00:00 — Enligt utredningens förslag skall i 10 § tas inbestämmelser om innehållel i fastighetstaxeringsregistret. Enligt vad jagtidigare har sagt bör fastighetstaxeringsregistret inte regleras iskatteregisterlagen och bestämmelserna härom utgår således. I 11 § i utredningens förslag finns bestämmelser om deregionala skatieregistrens innehåll. Enligt dessa skall regisiren innehålla deobligatoriska uppgifterna i det centrala registret och får innehålla defakultativa uppgifterna i detta. Enligt vad jag har sagl bör det varatillräckligt alt här ange att regionall skatteregister får innehålla deuppgifter som anges i 5-7 §§ i den mån de hänför sig till länet. Bestämmelsernabör tas in i 8 §. Utredningen har föreslagit atl i 12 S första stycketföreskrivs att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddelarnärmare föreskrifter om införing av uppgifter i register enligtskatteregisterlagen. Frågan om rambestämmelser och delegation har jag tidigarebehandlat. Jag föreslår att bestämmelsen utformas så att den direkt hänvisartill de lagrum som innehåller rambestämmelserna, nämligen 7 och 8 SS, och tasin i 9 S. I paragrafen bör också som jag har anfört tas in etlbemyndigande för regeringen att föreskriva mindre avvikelser från bestämmelsernaom registerinnehåll i lagen. Till mindre avvikelser bör främst räknas att enviss uppgifl ersätls med en annan av väsentligen samma innehåll. Men ävenslopandet av en eller annan obligatorisk uppgift bör enligt min mening ansessom en mindre avvikelse, liksom tillägg av nägon enstaka uppgift av jnte integritelskänsligkaraktär. 1979/80:146 47 Avslutningsvis vill jag påpeka att milt förslag tillreglering av registrens innehåll gör de av utredningen i 4 S försia slycketföreslagna definitionerna överflödiga. Jag anser det inte heller nödvändigt atti lagen ta in de definitioner som utredningen har föreslagit i andra slyckel avsamma paragraf. 4.4.4 Åtkomst och utlämnande Ulredningen har föreslagit att i 2 S tas in endelegationsbestämmelse som ger regeringen eller myndighet som regeringen besiämmerrått alt föreskriva alt länsstyrelse och lokal skattemyndighet skall ha riksålkomsilill vissa uppgifter i det cenirala skatteregislret. Det bör påpekas atl enligtutredningens förslag till skatleregisterförordning tilläggs RSV rätten attföreskriva om riksålkomsi. Några remissinstanser kritiserar förslaget att RSV skallfå frihet atl bestämma om riksålkomsi. Enligt DALK är möjligheterna lillriksåtkomst av sådan betydelse från integritetsskyddssynpunkt attskatteregisterlagen bör innehålla nägon form av riktlinjer för rätten tillriksåtkomst. Som jag lidigare har framhållit bör uppgifter varatillgängliga via terminal endast om behovet att snabbi och enkelt få tillgångtill uppgiften väger klart tyngre än den risk från integritetssynpunkt somterminalåtkomsten medför. Detta gäller särskilt i fråga om riksålkomsi. De uppgifter som avses i 5 och 6 S§ är i huvudsak avmindre integntets-känslig natur. fyller det ett praktiskt behov allha uppgifterna lätt tillgängliga. Något hinder mot att de får vara tillgängligavia terminal med riksätkomst kan dårför inte anses föreligga. Beträffande åtskilliga av de uppgifter som avses i 7 S ärskälen för åtkomst via terminal väsentligt svagare. Som exempel kan nämnas de uppgiflerom rörelseidkare m. fl. som f. n. tillhandahälls granskarna i form av arbetskort.Samtidigt är många av uppgiflerna av integritelskänslig natur. För registretssamordningsfunktion krävs emellertid riksålkomsi via terminal till uppgiflernai punklerna 1 och 2. Praktiska skäl talar också för sådan åtkomst tilluppgifterna om bl. a. preliminärskalteredovisningen i punkt 3 och uppgift omanstånd med avgivande av deklaration i punkt 5. Detsamma bör gälla i fråga omförslag till beslut om taxering (punkl 4) och de föga integritets-känsligauppgifterna i punkt 6. I punkterna 7-15 finns en rad uppgifter som används i denpraktiska beskattningsverksamheten, t. ex. vid kontakter med skattskyldiga(telefonnummer) oeh kontroll av inbetalningar och återbetalningar (bankgiro-och postgironummer). Vidare finns uppgifter som behövs för samordning avkontrollinsatser (punkt 14) och i ueii löpande granskningen (punkterna 7,10, 12och 13). Här finns också vissa beslut som beskattningsmyndigheterna kan ha atlbeakta, t. ex. om konkurs och utmätning (punkterna 8 oeh 9). En snabb och enkeltillgång lill dessa uppgifter är enligt min mening i sa hög grad 1979/80:146 48 ägnad all underliitla beskattningsmyniligheternas arbeleall dessa uppgifter bör fä vara tillgiingliga via terminal. Uppgifterna torde iförsta hand behövas av skattemyndighelerna i orten och någol större behov av riksålkomsitorde inle föreligga. Jag föreslår diirför alt dessa uppgifter skall vara lillgängligaendast länsvis. Nägon begriinsning lill ell fögderi är jag av prakliska skäl inleberedd all förorda. Belriiffande uppgifterna i punklerna 1(>-18 iir behovelav ålkomst via terminal mindre. Jag föreslår diirför inte sådan åtkomst. Av prakliska skäl bör särskilt föreskrivas att riksålkomsivia lerminal får föreligga till de uppgifter som behövs för uifärdande avskattsedel eller duplettskaltsedel. Bestämmelserna om åtkomst föreslås fä sin plats i 10 S. Ulredningen har föreslagit att i 14 S intas en bestämmelseatt sekrelessbelagda uppgifter från registren får regelmassii-t lämnas tillannan myndighet enligt föreskrifier som meddelas av regeringen. Jag hartidigare behandlat frågan om ullämnande av uppgifter från registren. Vad jag lidigare har förordal bör i lagen uttryckas så alluppgifter från registren får utlämnas till annan myndighet på medium förautomatisk dalabehandling, endasl om detta följer av lag eller förordning ellerregeringen har medgivit det. Vidare bör anges atl regeringen får uppdra åldatainspektionen att lämna sådant medgivande i fråga om uppgifter som inte omfattasav sekretess. Som medium för automatisk databehandling bör givetvis i förstahand avses magnetband, skivminne o. d. Men även handling med visuellt läsbartext kan falla in under bestämmelsen om texten också är maskinläsbar och avsiklenär alt avläsning skall ske maskinellt. Enligt vad jag har sagt bör också föreskrivas attbestämmelserna inte gäller utlämnande för beskattning. Undantaget kommerhärigenom att gälla utlämnande till myndighet för sådant ändamål som enligt 2och 3 SS hänförs till beskattning. Innebörden av undantaget är att nuvarandeordning skall tillämpas på sådant uppgiftsutlämnande. I den mån siatsmakterna inlehar beslutat om uppgiftsutlämnandet ankommer det således på den utlämnande myndighelenatt ta ställning till detta. Vidare krävs DI:s tillstånd förden mottagandemyndigheten att inrätta . Med hänsyn till att de myndigheler somförfogar över registret även har andra verksamhetsområden än beskattning börmed utlämnande till annan myndighel jämslällas utlämnande till annanverksamhetsgren inom myndigheten. Bestämmelserna om utlämnande till andramyndigheter bör tas in i 11 S. I 12 S bör tas in den av mig lidigare förordadebestämmelsen om sekretessen för uppgifler om registrerads namn, personnummer,adress, civilstånd samt kyrkobokförings- och mantalsskrivningsförhållanden. Somjag också har anförl bör vidare i 17 a S nuvarande sekrelesslag tas inen föreskrift om atl utan hinder av sekretessen får uppgift lämnas till annanenligt vad som föreskrivs i lag om förfarandel vid beskaltning eller i skalleregisieriagen. 1979/80:146 49 Ulredningen föreslår alt i 13 S tas in besliimmelser om bevaringstidför uppgifter i registren. Medan integritets- och kostnadsskäl kan åberopas förkortast möjliga bevaringstid. lalar önskemål om alt kunna använda regislrel ibesvärsmål och vid eflertaxering för . Utredningen har vid sinavvägning mellan de motstående synpunkterna stannat för en längsta bevaringstidav . Bestämmelserna avser endast uppgifler som hänför sig lillbeskattning för visst kalenderår eller annan tidsperiod. För uppgifter avstadigvarande arl, såsom personnummer, föreslås inle någon begränsning avlagringstiden, och inte heller för uppgifter som skall finnas i längd. För uppgiftom revision föreslås en bevaringstid . Endast etl fåtal remissinslanser har beröri förslaget. Bl.a. har från några håll förts fram önskemål om en längre bevaringstid medhänvisning till forskningens och statistikproduktionens krav. För egen del vill jag till en början erinra ombestämmelserna i 50 S 2 och 3 mom. TL. Enligt 2 mom. gäller i fråga om självdeklaralioneratt de skall förstöras har förflutit efter taxeringsårets utgång, om inte regeringen föreskriver annat. Enligt 3 mom. gäller detsamma i fråga om andra uppgifter som avlämnats till ledning vid taxering och i fräga om handlingar som upprättats av myndighel vid laxeringskonlroll. Regeringen har med stöd av 2 mom. meddelat föreskrifter dels i 13 S taxeringskungö relsen (1957: 513) vari sägs atl deklaralioner m. m. frän svenskt akliebolag eller svensk ekonomisk förening skall förstöras först har förflutil från utgången av det år under vilket bolaget eller föreningen har upplösts, dels genom särskilda cirkulär och kungörelser med avseende på vissa års taxeringsmaterial (t. ex. kungörelsen (1972: 27) om bevarande av deklara tioner avgivna till ledning vid taxering). Mol bakgrund av beslämmelsema i 50 S TL är det angelägetalt också begränsa bevaringstiden för uppgifterna i de nya skalteregislren.Såväl integritetsskäl som kostnadsskäl talar härför. När man besiämmer bevaringstidenmåste man bl. a. ta hänsyn lill föreskrifterna i 14 § DL. Däri föreskrivs all,om myndighet använder sig av upptagning för automatisk databehandling förhandläggning av mål eller ärende, upptagningen skall tillföras handlingarna imålet eller ärendet i läsbar form, om inle särskilda skäl föranleder annat. Den pnncip som ligger bakom bestämmelserna i 14 § DL,nämligen atl det i efterhand skall vara möjligt att fastställa vilkaomständigheter som har legal till grund för ett beslut, måste alltså beaktasvid en begränsning av bevaringstiden. Detta gäller naturligtvis i särskilt höggrad så länge beslutet kan bli föremål för omprövning i ordinär besvärsvägeller enligt de särskilda beslämmelser om extraordinära besvär och eflertaxeringm. m. som gäller för beskattningen. En begränsning av bevaringstiden på det sätt utredningenhar föreslagit skulle således behöva förenas med undanlagsregler för uppgiftersom har 4 1979/80. 1979/80:146 50 använts vid handläggningen men inte tillförts handlingarnai läsbar form. Eftersom del endast är maximitiden för bevaringen som här skallregleras iir det enligt min mening lämpligl alt anpassa denna till den lid somi allmänhet gäller för bevarande av deklaralionshandlingar. Del får sedan på vanliglsått ankomma på dalainspektionen och att efler samråd med den registcransvarigamyndigheten besluta om den kortare bevaringstid som kan vara motiverad i frågaom vissa uppgifler. Detsamma bör gälla beiräffande sådana uppgifter som inleomfattas av bestämmelserna i 13 S, t. ex. skatleliiiigdsuppgifterna. Jag biträder utredningens förslag i fråga om bevaringstidför uppgifter om revision. Jag förordar slutligen en särskild föreskrift som gerregeringen möjlighel atl förordna att vissa uppgifter skall bevaras på ADB-mediumunder längre lid än vad som följer av del föregående. Härigenom kan statistik-och forskningsintressena lillgodoses. Jag föreslår att bestämmelserna utformas i enlighel meddel anförda och tas in i 13 § 4.4.6 Ikraftlrädande m. m. Enligt min mening är det av värde atl bestämmelserna kanträda i kraft möjligt. I den mån den regislerföring som föreskrivs ilagen skiljer sig från den som har påbörjats vid liden för beslutkan nalurliglvis en viss omställningstid av tekniska skäl bli nödvändig. Dennatid kan vara svår att beräkna i förväg. Jag föreslår därför alt regeringenbemyndigas besluta om tidpunkten för ikraftträdandet. Slutligen vill jag påpeka att med min ståndpunkt i frågaom registrens avgränsning är någon ändring av ML inte påkallad. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår att anta inom budgetdepartementet upprättadeförslag till 1. skatteregisierlag, 2. lag om ändringi lagen (1937; 249) om inskränkningar i rätten alt utbekomma allmännahandlingar. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslular att genom proposition föreslå att anta de förslag somföredraganden har lagt fram. 1979/80:146 51 Utredningens förslag till skatteregisterlag Inledandebestämmelser 1 S För slalens verksamhel i fråga om beskaltning skallfinnas ett centralt skalleregisler för hela rikel samt för varje lån ettfastighetstaxeringsregister och ett regionalt skalleregisler (regionala register). Registren skall föras med hjälp av automatiskdatabehandling. 2 S förfogar över det centrala skatleregistret.Länssytrelse och lokal skattemyndighet förfogar över del centrala skatteregistret till den del det innehåller uppgifter hänförliga till länet respektive fögderiei. Länsstyrelse förfogar över regionalt register för länet. Utöver vad i första stycket sägs har länsstyrelse ochlokal skattemyndighet tillgång till uppgifter i det centrala skatteregistret iden omfattning som föreskrivs av regeringen eller den myndighet regeringenbestämmer. 3 § Med skatt avses i denna lag, om inle annat anges, skatt enligt 1 § och avgift eller ränta enligt 27 S 3mom., 32 §, 49 § 4 mom., 58 § 1 mom. eller 69 § 1 eller 2 mom. uppbördslagen(1953:272), sjömansskatt enligt 1 § och avgifi eller ränta enligt 14 §2 mom. eller 36 § 3 mom. lagen (1958:295) om sjömansskatt, sådana arbetsgivaravgifter som uppbärs av riksförsäkringsverkeloch nämns i lagen (1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen omallmän försäkring, m. m,, lagen (1961:300) om avgift för sjöfolks pensionering,lagen (1975:335) om arbetsgivaravgift till arbetsmarknadsutbildningen, lagen(1975:358) om vuxenutbildningsavgift, lagen (1975:380) om delpensionsförsäkringoch lagen (1976:381) om barnomsorg, särskild avgift enligt 24 §, ränta enligt 24 a, 25, 26eller 31 S, restavgift enligt 30 §, avgiftstillägg enligt 43 § ochförseningsavgift enligt 44 § lagen om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen omallmän försäkring, mervärdeskatt enligt 1 8 och avgift enligt 47, 64 a eller64 e § lagen (1968:430) om mervärdeskatt samt annan indirekl skatt eller avgifi för vilken riksskatteverketär beskattningsmyndighet, vägtrafikskatt enligt 1 8 vägtrafikskattelagen(1973:601) och avgifi eller ränta enligt 27,37 a eller 37 e 8 lagen (1959:92)om förfarandet vid viss konsumtionsbeskattning. Uttrycket beskattning avser i denna lag laxering, eflertaxering,kontroll, beräkning av pensionsgrundande inkomst, påföring, fastställelse, efterbeskattningoch uppbörd i fråga om skatl, 4 § I 7 och 10 8§ nämnda särskilt föreskrivna uppgifterinbegriper inte särskilda upplysningar och yrkanden i fråga om sjukdom, ickeskattepliktiga" inkomster och andra liknande förhållanden. 1979/80:146 52 Beteckningarna taxeringsår, beskattningsår, hemmavarandebarn och hemortskommun har i denna lag samma innebörd som i kommunalskattelagen(1928:.370). Det centrala skatteregistrets innehåll 5 8 I del centrala skatteregistret införs för varje fysiskperson i riket samt för varje annan fysisk person som är skatlskyldig uppgifler om personnummer, namn, adress, kyrkobokförings- och mantalsskrivningsförhållanden. civilstånd, datum för civilständsändring, nationalitet. tillhörighet till icke territoriell församling,tillhörighet till , personnummer för person med vilken samtaxering sker och,för gift person som samtaxeras med annan än maken, personnummer för maken, personnummer för hemmavarande barn som före ingången avåret före taxeringsåret inle uppnår . slag av pensionsförmån den skattskyldige är berättigadtill enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring (pensionsförhällande), registrering i sjömansregisirel samt sådan sjukförsäkringsavgift som behövs för tillämpning av2 S lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighetsutdebitering av skatt. - För fysisk person, som före ingången av årel företaxeringsåret inle uppnår , införs även uppgifl om personummer förden hos vilken personen är kyrkobokförd. För fysisk person som före ingången av året företaxeringsåret inte uppnår älder och som inte är skatlskyldig, behöverendast införas uppgifter om personnummer, namn och adress samt personnummer förden hos vilken personen är kyrkobokförd. För fysisk person, som bedriver rörelse införs även lillämpligauppgifter som enligt 6 8 första stycket skall införas för juridisk person. I övrigt införs för fysisk person de ytterligare uppgiflersom enligt 68 8 taxeringslagen (1956:623) skall finnas om denne i inkomstlängdoch förmögenhetslängd samt vidare de uppgifter som skall finnas i beslut ifråga om debitering av slutlig, kvarstående eller tillkommande skall enligtuppbördslagen (1853:272). 6 § I det cenirala skatteregistret införs för juridiskperson uppgifter om organisationsnummer, namn, firma, adress, hemortskommun och datum registrering eller avregistrering. I övrigt införs för juridisk person motsvarande uppgiflersom enligt 5 S sista stycket skall införas för fysisk person. 1979/80:146 53 7 8 För fysisk eller juridisk person får, utöver deuppgifter som i 5 och 6 SS sägs, i det centrala skatteregislret införas de särskilt föreskrivna uppgifter som den fysiska ellerjuridiska personen utan anmaning skall lämna i självdeklaration enligt 22 Staxeringslagen (1956:623), arbelsgivaruppgift enligt 5 S lagen (1959:552) omuppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allmän försäkring, m. m..registreringsanmälan enligt 19 § och deklaration enligt 22 S lagen (1968:430)om mervärdeskatt, uppgifter i balansräkning, vinst- och förlusträkning ochkonto, som den fysiska eller juridiska personen enligt 30 S 1 mom. försiastycket laxeringslagen i avsknft skall foga vid självdeklaration, uppgift om ändring av särskilt föreskriven uppgift iregistreringsanmälan enligt 19 8 lagen om mervärdeskatt, uppgift om antal anställda och deras personnummer, datumför de två senaste boksluten, resullal av beräkning av hur stort belopp somunder beskattningsåret stått till förfogande för skatlskyldigs och hans familjslevnadskostnader, uppgift om varulagerreserv, resultat avbruttovinstberäkning eller annan beräkning av relationstal eller liknande somskett med ledning av uppgifter i handlingar som nämns i denna paragraf saml uppgift dels i vad mån förändring av skatt eller underlagför skatl föreslagits med anledning av revision, dels om belopp som ingår iförslaget, vad beloppen avser och hur de beräknals. Vidare får i registret för fysisk eller juridisk personinföras de uppgifter som beträffande denne skall lämnas i kontrolluppgiftenligt 37 och 39 SS laxeringslagen och handling på vilken redare enligt 14 8 1mom. lagen (1958:295) om sjömansskatt redovisar sådan skatt. 8 8 Det centrala skatteregislret får för fysisk ellerjuridisk person även innehålla uppgifter om myndighets eller skattechefs beslut i fråga ombeskattning, redovisning, inbetalning oeh återbetalning av skatt,utebliven inbetalning och redovisad skatt, kronofogdemyndighets beslut om utmätning enligt 68 8 6mom. uppbördslagen (1953:272) samt ackord, betalningsinställelse, likvidation oeh konkurs. I det centrala skatteregistret får vidare i den omfattningsom behövs för beskallningen införas uppgifler från fastighelstaxeringsregislerenligt 10 8 och del centrala bilregistret. 9 § Utöver de uppgifter som i 5-8 8§ sägs får det centralaskatteregistret även innehålla uppgifter om telefon-, postgiro- och bankgironummer. Vidare får registret innehålla uppgift om registreradsskyldighet att erlägga skatt samt de administrativa och tekniska uppgifter sombehövs för att föra 1979/80:146 54 inkomstlängd och förmögenhetslängd enligt taxeringslagen(1956:623), för att regelmässigt utlämna uppgifler enligt vad därom särskiltföreskrivits samt för myndighets verksamhel i övngl i fråga om beskattning. Somadministrativ eller leknisk uppgift anses inte uppgifl om samband med vissannan person (samhörighelsbeteckning) De regionala registrens innehåll 10 § I fastighetstaxenngsregister införs uppgifter omfastigheterna i länet och deras ägare eller innehavare. För varje ägare eller innehavare anges personnummer ellerorganisationsnummer, namn och adress. För varje fastighet eller särskilt redovisad del därav fåranges uppgifter om förvärvsdag och lagfart samt de särskilt föreskrivnauppgifter som ägaren eller innehavaren är skyldig att lämna i allmän ellersärskild fastighetsdeklaration, dock inle sådana uppgifter för statistisktändamål som avser annat än fastighetstaxering. I registret fär vidare anges de administrativa och lekniskauppgifter som behövs för att föra fastighetslängd enligt taxeringslagen (1956:623)och för atl utlämna uppgifter. Härutöver åger vad som sägs i 9 8 andra stycketmotsvarande lillämpning. 11 § I regionall skatteregister införs de uppgifter somenligt 5 och 6 S§ skall införas i det centrala skatteregistret och som är hänförliga till länet. Utöver uppgifter som sägs i första stycket får regionalt skalleregislerinnehålla uppgifter som enligt 7-9 SS får finnas i det centrala skatteregislretoch som är hänförliga till länet. 12 8 Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmermeddelar närmare föreskrifter om införing av uppgifter i register enligt denna lag. Regeringen föreskriver att i vissa fall särskiltregistreringsnummer skall anges i stället för personnummer ellerorganisationsnummer. 13 § Sädan uppgift i det centrala skatteregistret ellerregionalt skalleregister som avser beskattning hänförlig till visst kalenderår och som inte skall finnasi inkomsilängd, förmögenhetslängd, debiteringslängd eller fastighetslängd får lagras under högst efter detta års utgång, Uppgifl hänförlig till beskattningsår, som inte sammanfaller med kalenderår, får dock lagras under högst tre är efter taxenngsärets utgång. Utan hinder av vad i första stycket sägs får uppgiflavseende revision lagras under högsl efler ulgången av del år undervilket revisionen avslutades. 1979/80:146 55 14 8 Från register enligt denna lag får sekrelessbelagdauppgifter regelmässigt lämnas till annan myndighet enligt föreskrifter sommeddelas av regeringen. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1979.Bestämmelserna i 5 8 såvitt avser registrering av fysisk person som föreingången av året före taxeringsåret inte uppnår träder dock ikraft först den . 1979/80:146 56 1 Remissyttranden över delrapporten 1978:2 Yttranden har avgivits av justitiekanslern (),datainspektionen (Dl), riksförsäkringsverkel (RFV), siaiisiiska cenlralbyrån (SCB).riksrevisionsverket (RRV), , bosladssiyrelsen, länsslyrelsernas organisalionsnämnd(), kammarrätterna i och , länsstyrelserna iSödermanlands. , och , . samlVästernorrlands län, datalagsliftningskommitién (DALK). FöreningenAuktoriserade revisorer (), . (), (). Svenska förelaga-res riksförbund.Svenska kommunförbundet. församlingsoch pastoratsförbund.Svenska revisorsamfundet (SRS). , hantverks-och industriorganisation (SHIOFamiljeföretagen), (), redovisningskonsulters förbund ochTaxeringsnämndsordförandenas riksförbund (), LRF har åberopat yttrande av lantbrukarnas skaltedelegation.SHIO-Familjeföretagen har anslutit sig lill skattedelegationens yttrande. SAFoch SI har avgett gemensamt yttrande. Riksarkivel har bifogat yttranden från landsarkivet i Lundoch stadsarkivet i . i harbifogat yttrande från lokala skattemyndigheten i fögderi. Det slora flertalet remissinstanser godtar i huvudsakutredningens förslag lill skatteregisterlag. Länsstyrelserna i ochÖrebro län tillstyrker förslaget utan anmärkningar. Kammarrätten i ,som har begränsat sin granskning till förslagets tekniska detaljer, lämnar förslagelutan erinran. och församlings- ochpastoratsförbund har ingen erinran från de synpunkter förbunden företräder. TORansluter sig också i huvudsak lill utredningsförslaget. i anser det önskvärt atllagens ikraftträdande föregås av en försöksverksamhet i mera begränsadomfattning.