prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — På ^marknad.sföring.sområdctvill verket starkt framhålla behovet av ^ex^porlfrämjande ^ålgärder. Fondemabör kunna öka sina ^insalser genom all anställa egna ^exportkonsuller, erbjuda^exportadministrativ service, stimulera ^mindreföreiagen ^lill ökad^ullandsförsäljning genom alt lämna konsultbidrag, bidra ^lillinitialkostnader för ^s. k. Exportsäljare alt hyra etc. Fonderna behöver utökaderesurser för att ge råd ^lill personer som är ^iniresserade av att ^nyetubleruföretag, i synnerhet för fördjupade uppföljningsinsatser. Många befintligaföretag behöver ^slöd för alt kunna införa lämpliga administrativa rutiner, ^inle minst ^ADB-hjalpmedel, och därigenombli effektivare. Fondernas resurser bedöms här som otillräckliga. ^Trols en fortlöpanderationalisering vid fondernas kanslier behöver resurserna för fondernasinterna ^administrution och kreditverksamhet ökas. eftersom fonderna utvidgarsin företagsservice resp. kreditvolym. ^Efteifrågan är storpå tjänster ^fiån såväl fondernas allmänna utbildningsservice som sådanafördjupade fortbildningsinsatser som bedrivs vid de utbildningsenheter som ärgemensamma för flera fonder. a. bör ^uibild^ningsinsalserna följas upp ^bäitre. De regionalautvecklingsfonderna har själva ^bedömi ^silt behov av statsbidrag till 89 milj. kr. medel för verksamheten vid deregionala utbildningsenheterna. ^Indusiriverkelföreslår, ^efler genomgång av de regionala ^ulvecklingsfon-^dernas förslag ochbedömning av anslagsbehovet för övriga ändamål, att ^elt belopp om 100 milj.kr. anvisas under anslaget för ^budgetårel 1980/81. Del föreslagna ^beloppelfördelar sig på olika verksamhetsområden och ändamål på följande ^säll (milj. Utvecklingsfonderna -företagsservice 52,0 ^Informalion, kontakt- ochuppsökande ^verksamhel 8,0 Förelagsanalyser och ^slöd ^lill^konsullinsatser 10,5 ^Produklförnyelse och ^lekniskservice 7,0 Marknadsföring inkl. ^exportslöd 12,2 ^Slimulans och stöd ^lill nyetablering 3,5 Ekonomisk/^Adminislraiivrådgivning och ADB 3,0 Utvecklingsfonderna -^kredilstödjande verksamhet 19,5 Utvecklingsfonderna -administration 17,5 Utvecklingsfonder med regionalautbildningsenheter 5,8 Övriga bidragsändamål underanslaget ^(Svelab, ^lUC, ^cenlral service ^m. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 52 anför vidareatt ^stalsbidragel ^lill ^lUC i fortsättningen bör anvisas under ^ell särskiltanslag på statsbudgeten. De regionalautvecklingsfonderna svarar för betydelsefulla ^insalser på det ^legionala^planel för att utveckla mindre och ^medelslora förelag. Enligt min mening ardel angelägel all fondernas resurser på ^lorelagsserviceom-^rådel ytterligareförstärks. Marknadsföring ochproduktutveckling har hög prioritet i utvecklingsfondernas verksamhet.Riksdagen uttalade (NU 1978/79:59, ^rskr 1978/79:415) all regeringenborde överväga vilka ^yllerligare ^insalser som fonderna bör göra för alt^slimulera de mindre förelagens marknadsföring och produktutveckling.Regeringen har genom ^beslul i ^augusli 1979 beviljat medel till vissa fonderför alt ^slarla en försöksverksamhet med speciella exportsatsningar.Finansieringen av den ^fortsatla försöksverksamheten får ske inom ramen fördet samlade ^bidragel till resp. utvecklingsfond. prövar^forllöpande hur fondernas stödinsatser för ull främja ^produktulveckling ochmarknadsföring skall kunna utvecklas och fördjupas. Sådana ^insalser bör även i^fortsåltningen ges särskild prioritet i samband med ^atl ^verkel fördelarbidragen ^lill de olika fonderna. Fonderna har ^f. ^n.^möjlighel all delfinansiera ^produklulveckling med lån som år ^villkoriigl ^ålerbelalningsplikliga. Jag^ålerkommer ^lill frågan om ^produklutvecklingslån i det följande vid min anmälan av anslaget B 13.^Medellillskoll ^lill regionala utvecklingsfonder. Jag vill nu närmare behandlafrågan om hur de statliga bidragen och ^medelstillskolten skall fördelas mellan^utveckllngsjöndernu. Från ^främsl de nordligaste länen har anförts attfördelningen bör göras från i huvudsak regionalpolitiska utgångspunkter. Del skulle innebära ^atl en ökad andel avresurserna tillföll dessa läns utvecklingsfonder. ^Å^ andra sidan har företrädareför storstadslänen hävdat ^atl fonderna i de ^föreiagstäla regionerna bordetillförsäkras en ökad andel av de ^lillgängliga resurserna. För egen del anserjag ^atl principerna för medelsfördelning måste utgå från syftet med deregionala utvecklingsfondernas verksamhet. Det år ^atl med speciell ^inrikiningpå småförelagen främja ^ulvecklingen av ^ell internationelltkonkurrenskraftigt svenskt näringsliv. ^Samiidigi skall verksamheten stå isamklang med ^samhällels ^regionalpoliliska strävanden. Enligt min meninginnebär ^detla att fonderna ^måsle ges resurser all påverka den regionala^ulvecklingen. Jag ser de regionala utvecklingsfonderna som ^ell ^väsenlliglinslag i en aktiv regionalpolitik. Det innebär också all fonderna ^måsle byggasupp så all del befintliga ^näringslivel kan ges ^lillfredsställande service ochkreditmöjligheter. Jag anser det intevara möjligt att fastställa några enkla regler för hur medelsfördelningen skallske. Hänsyn ^måsle tas till såväl antal förelag i länet som näringsstruktur,geografiska förhållanden, behov av ökad in- 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 53 tillgång på privata^service^f^t)retag. ^konsiillförelag och ^kredilinstitul inom länet ^elc.Vidare måste en prövning ske av de verksamhetsplaner och handlingsprogram somfonderna presenterar som underlag för sina ansökningar om bidrag. Det ankommerpå statens industriverk att besluta om fördelningen av bidrag och^medelstillskolt. Verket får därvid göra en avvägning mellan de olika bedömningsgrunderna,varvid dock de ^regionalpoliliska skälen måste tillmätas en avgörande^belydelse. Jag vill också erinra om att industriverket, liksom andra ^slalliga^myndigheler, ^enligi förordningen (1979:639) om ^skyldighel för statlig myndighet att följa riktlinjernaför ^regionalpoliliken inom sill verksamhetsområde skall verka för de^regionalpoliliska ^mäl i fråga om ^arbele, service och miljö som riksdagen^faslsläller. .lag härmedtillfredsställelse noterat att landslingen har ökat sin andel av finansieringenav fondernas ^verksamhel. Jag utgår från all landstingen även i framliden vidbehov ökar sina bidrag till fonderna. Frågan omsammansättningen av ^titvecklingsjöndernas styrelser behandlades av riksdagen^senasl med anledning av motionen 1978/79:1519. I motionen yrkades^atl hos regeringen skulle anhålla om förslag om vidgad^represenlalion för de fackliga ^organisalionerna och företagarorganisationernai de regionala utvecklingsfondernas ^slyrel^ser. uttalade (NU1978/79:59, ^rskr 1978/79:415) att regeringen borde vidta ^ålgärder i denriktning som angavs i motionen. 1 brev till samtligalandsting och berörda kommuner har statssekreteraren i industridepartementetbl. a. erinrat om ^möjlighelen all inom ramen för gällande avtal och ^sladgarvid val ^lili ^slyrelse för liden fr.o. låta de fackliga ^organisalionerna och^näringslivsorganisalionerna bli ^före-^Irädda i ^ulvecklingsfondernas^slyrelser. Jag avser alt ^åierkomma ^lill regeringen i denna fråga när jagnärmare har analyserat hur de nyvalda styrelserna är ^sammansatia. Jag är inte beredd att^bilräda i industriverkets förslag ^atl ändra ordningen för all lämna bidragtill ^lUC. Med hänvisning till detanförda hemställer jag ^atl regeringen föreslår att till Bidrag till regionalautvecklingsfonder ^m. för ^budgetårel 1980/81 anvisa alt^reservalionsanslag av . Medelstillskott till regionala utvecklingsfonder 1978/79 ^Ulgift 322000000 Reservation 1979/80 Anslag 300000000 1980/81 Förslag 125000000 Från anslaget lämnasbidrag till de regionala utvecklingsfonderna för långivning till ^främsl småoch ^medelslora förelag enligt förordningen ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 54 (1978:506) om statligt^kredilslöd genom regional utvecklingsfond. Även ^infiytande amorteringar och^ränlor kan användas för ^nyullåning. Fondernas^ullåningskapacilei under /80 påverkas även av riksdagensbeslut (NU 1978/79:59, ^rskr 1978/79:415) all bemyndiga regeringen att /80 ikläda staten ^garanlier för lån ^lill fonderna med^sammanlagi högst 300 milj. kr. Jag kommer senare denna dag vid min anmälantill tilläggsbudget II till ^slalsbudgel^cn för ^budgeiårei 1979/80 redogöraför hur ^garantisyslemel lämpligen bör vara ^ulformal. Utvecklingsfondernahar till industriverket anmält behov av nya lånemedel för ^budgetårel 1980/81på ^sammanlagi 672 milj. kr. a. för alt ge ^underiagför en bedömning av vilken^ullåningskapacilei och vilken ^belydelse på ^kredilmarknaden somutvecklingsfonderna bör ha, har industriverket gjort en utredning ^(SIND PM1979:11) Utbudet av långfristiga ^krediler till de mindre ^oeh medelstoraförelagen 1976-78. Av ^ulredningen framgår allde mindre industriföretagens andel av utlåningen från bankerna har minskatsedan år 1965 och att denna utveckling har ^fortsaU även under de st^uderadeåren 1976^-1978. Nedgången kan förklaras varken av någon minskad andel avsysselsättningen förde mindre och ^medelslora företagen eller av någon påtagligminskning av antalet förelag i denna storleksgrupp. ^Samiidigi har^specialinsliiui, såsom de regionala utvecklingsfonderna och AB^Induslrikredil/AB ^Förelagskredil, ^ökal sin ^kredilgivning. Även ^facloring-och ^leasingförclagen har ökat sin ^kredilgivning ^krafligl. var^specialinslilulens långivning ^lill ^mindreföreiagen hälften så ^slor sombankernas. Verket bedömer det som^f^ ^n. omöjligt all söka ange någon lämplig nivå på eller ^relalion mellanbankernas och ^specialinslilulens långivning. Verket anser dock ^atl en rimligmålsättning kan vara att utvecklingsfonderna, som ^f.n. har en ^lotal ^ullåningskapacileipå ca 1300 milj. kr., uppnår en ^slorlek om ca 2 500 milj. kr. ^Uivecklingsfonderna skulle då ^lolall kunna ha utestående lån på i^genomsnitl . till 10000 företag. Det ^moisvarar hälften av ^anlalel^induslriföretag med färre än 100 anställda. Enligt ^verkel år dessa förelagfondernas ^vikligasle målgrupp. Om ^ulbyggnaden skergenom årliga ^lillskotl ^lill fondkapitalet skulle fonderna få ensådan ^slorlek all de kan låna ^ul ca 500 milj. kr. genom inflytandeamorteringar och räntor efter avdrag för förluster. De årliga tillskotten tillfonderna kan vara 300 milj. kr. för au sedan minskas.Bedömningen av ^ulvecklingsfondernas framlida behov av lånemedel får ^eflerhand modifieras beroende på bl. a. utvecklingen av företagens kreditbehov och^lillskoUen av lånemedel från andra finansieringskällor. Fonderna beviljade under liden den ^1978-den 30juni 1979 ^s.k. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 55 ^produklutvecklingslån på sammanlagt 52milj. kr., ^vilkel motsvarar ca 11 ^%^ av fondernas totala utlåning under sammalid. Industriverket^ftamhållcr att flera fonder vill prioritera långivning till produktutvecklingoch marknadsföring genom sådana produktutvecklings-lån. Kreditförlusterna pådessa villkorliga lån är mycket stora, ^vilkel riskerar all ^slarki minskafondkapitalet. Det kan därför enligt verket krävas ansenliga och ^forllöpande^lillskoli av lånemedel för ^atl hålla ^detla kapital intakt. Verket ^hemslälleratt 300 milj. kr. anvisas för ^budgeiårei 1979/80 under detta ansla^g. Stiftelsen har ^redovisal en utvärdering av den ^hillillsvarande^verksamhelen med villkorliga ^produklutvecklingslån ^saml ^hemslälll om delsvissa ändringar av reglerna för ^stödel, dels ^atl staten ^lill viss del genomtillskjutande av nya lånemedel läcker uppkomna ^förlusler på^produklutvecklingslån. har i^yllrande över skrivelsen ^anförl all del kan ifrågasättas om man mednuvarande former för stödet uppnår ^syflel med ^verksam^helen ^saml att verketämnar göra en ^ulredning om denna låneverksamhet. Utvecklingsfondernas^kredilförmedlande ^verksamhel ^ulgör ^ell ^cenirall inslag i ^arbelel med altutveckla de mindre och ^medelslora förelagen i de olika länen. Fondernas egenlångivning är ^elt ^komplemenl ^lill utbudet pä den ordinarie ^kredilmarknaden. Den ^hillillsvarande^ulvecklingen visar ^atl det finns behov av ytterligare ^kapilaltillskoll tillutvecklingsfondernas ^kreditverksamhel. Jag räknar med att fonderna i förstahand kan ytterligare intensifiera sina ^anslrängningar alt förmedla ^krediler^lill småförelagen från andra långivare, bl. a. genom ^etl fördjupat ^samarbelemed ^Invesleringsbank AB. Jag kommer vidaresenare denna dag vid min anmälan till ^lilläggsbudgel II tillstatsbudgeten för ^budgetårel 1979/80 ^atl föreslå alt de regionalautvecklingsfonderna ges möjlighet att teckna lånegarantier. Även om allamöjligheter tas till vara att ökainsatserna frän andra ^krediigivare bör dock fondernas egna resurserförslärkas. De regionala utvecklingsfonderna bör ^näsla ^budgelår ^lillföras^yllerligare 125 milj. kr. under detta anslag. Vad jag har ^anförl omfördelning av ^slalliga bidrag mellan de olika utvecklingsfonderna för^förelagsserviceinsalser gäller även des^sa medel. ^Mol bakgrund av bl. a.alt har ^begäri ^atl vissa ^beslämmelser för^produklutvecklingslån skall ändras, har ^slalens industriverk beslutat ^atl isamråd med styrelsen för teknisk utveckling och 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 56 ^förelrädare för ^uivecklingsfonderna göra en^ulredning om denna ^låneverk-^samhel. Jag räknar med alt återkomma tillregeringen i frågan nar ^utred-^ningsarbetet föreligger. Jag ^hemståller attregeringen föreslår alt till ^Medelslillskotl till regionala^titveckling.sfonder för /81 anvisa ett ^reservalionsanslag av125 . Täckande av förluster i anledning av^garantigivning hos regionala utveckling^sfonder ^Nyllanslag (förslag) 1000 Jag kommer senare denna dag vid minanmälan ^lill ^lilläggsbudgel II^lill statsbudgeten för ^budgeiårei1979/80 alt föreslå all de regionala utvecklingsfonderna ges möjlighet ^atlteckna lånegarantier. I samband därmed bör staten svara för viss ^förlusUäckning.Ett nytt anslag för delta ändamål bör därför föras upp på statsbudgeten /81. ^Medhänsyn ^lill osäkerheten ^beiräffande förlusterna böranslaget tas upp med ^elt belopp av I . Jag ^hemsläller alt regeringenföreslår ^atl ^lill Täckande avförluster i anledning av ^garantigivning hos regionala ^titvecklingsjönder /81 anvisa ^elt förslagsanslag av . Täckande av förluster i anledning av statliga ^industrigaran^lilån ^m. 1978/79 Utgift '106891635 1979/80 Anslag 50000000 1980/81 Förslag ^lOOOOOOOO ^'^ Anslaget Täckande av ^förlusler i anledning avstatligt stöd ^lill hantverks- och industriföre^tag ^m.fl. Från detta anslaginfrias vid behov statlig ^garanii enligt förordningen (1978: 507) om^industrigaranlilån ^saml ^slallig ^garanii för lån ^lill turisthotell enligt^Kungl. Ramen för ^beslul om sådana^garanlier uppgår ^budgeiårei 1979/80 ^lill300 milj. kr. Anslaget ^lillförsmedel som flyter in genom utdelningar i konkurser ^o.d. ^Prop, 1979/80; 100 Bilaga17 Industridepartementet 57 Slutens ^induslriverk Infriande av garantier Omfattningen av infriade^induslrigaranlier under ^budgelåren 1975/76-1978/79 framgår av följande^sammanslällning (milj. Inf^r^iadegaran^tier 197.5/76 1976/77 1977/78 1978/79 regeringen 1,3 5,4 69,0 104,6 ^slatens industriverk 4,8 2,7 10,6 9,6 Summa 6,1 8,1 79,6 114,2 Anmärkning: I vissa fall avser ^etl infriande fleragarantier, varav någon har beviljats av regeringen och någon har beviljats avindustriverket. 1 sädana fall har en approximativ fördelning ^gjorts mellanregeringen och ^verkel. ^Indusiriverkel anföratt beloppen för beviljade ^garanlier har ^sligil myckel ^kraftigl under de^senasle ^budgelåren. Under budgetåren 1977/78 och 1978/79 har ocksåförlusterna på ^garantigivningen ökat. ^Verkel uppskattar ^behovel av medel förall infria ^garanlier under /81 till 100 milj. kr. ^Omfaliningen av beviljade^garanlier framgår av följande sammanställning (milj. Beviljadegarantier 1975/76 1976/77 1977/78 1978/79 regeri^ngen 43 130 211 221 ^slatens^induslriverk 56 98 180 127 Summa 99 228 391 348 Anmärkning: uppger ^någol annorlundabelopp, e^f^tersom ^verkel för visst budgetår inte räknat in de ^garanlier som^regenngen har beviljat i ^sluiet av varje ^budgelår men som verket har^expedieral e^f^ter . Industriverketframför, liksom ^lidigare år, önskemålet all omfattningen av ^garantigivningenbegränsas av en engagemangsram, som inte behöver omprövas av varjebudgetår. Om ^garantigivningen trots detta skallregleras genom en årlig garantiram anser verket ^mol bakgrund av utvecklingenunder de ^senasle åren alt garantiramen bör ges ett sådant ^uirymme all den^inle behöver omprövas under ^budgetårel, ^Verkel förslår därför allgarantiramen för /81 ^faslslälls ^lill 500 milj. kr. Räntevillkoren för^industrigaranlilån med rörlig ^ränla skall enligt gällande förordningbestämmas med utgångspunkt i avtal härom mellan staten och vederbörande^bankorganisaiioner. ^Verkel anför all räntan på ^industri^garanlilån bör^beslämmas av ^endasl långivaren och låntagaren. Nuvarande reglering av^räntesäitningen kan ^enligi ^verkel försvåra ^kreditförsörjningen 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 58 ^lill småföretagen och bör därför slopas. ^Verkelerinrar om att kontrollerar bankernas ^råntesättning och således^iiven bevakar räntenivån på ^industrigaranlilån. föreslårslutligen all statlig ^garanii får ställas inte bara för lån även för ^s.k. Förlusterna ^lillföljd av infriade garantier för ^industrigaranlilån har legat på en hög nivåunder . Den långvariga ^lågkonjunkluren har ^lell ^lill allmånga företag, i vilka staten har ^varil engagerad med ^garanii för lån, harråkat på ^obesiånd och tvingats erbjuda ackord eller avveckla genom konkurs.Garantilånen har därvid ofta blivitnödlidande. Jag bedömer all ^förluslerna även för ^budgetårel 1980/81 kommerall ligga på en hög nivå och beräknar anslaget ^lill 100 milj. kr. Jag förordar all ramen för^industrigaranlilån genom ^beslul av regeringen och statens industriverk /81 ^faslslälls ^lill 300 milj. kr. Av ^prakliska skäl kanbankemas engagemang ^genlemol förelagen i vissa fall ta formen av ^s.k.^bankgaranli i stället för rena ^krediler. I ^likhei med industriverket anserjag alt ^slallig garanti bör kunna gälla även för bankgaranti, såvida de allmännaförutsättningarna för ^slöd enligt förordningen år uppfyllda. Jag ^ulgår härvidfrån ^atl man kan finna former för all ^bankgaran-^tier i sådana fall ^inleblir oskäligt dyrbara för företagen. Jag förordar att regeringen inhämtarriksdagens godkännande ^atl ^slalliga garantier enligt förordningen (1978:507)om ^industrigaranlilån i ^fortsäUningen får lämnas även som ^säkerhel förbankgaranti. Däremot finner jag inte skäl^atl biträda industriverkets förslag att frångå nuvarande ordning för allfastställa räntan för ^industrigaranlilån. Jag ^hemsläller ^atl regeringen föreslår alt 1^.^ godkänna vad jag har anfört omanvändningen av statliga ^garanli ^er i ^enlighel med förordningen (1978: 507) om ^industrigaranlilån i samband med ^bankgaranli, 2. medge alt för ^budgetårel 1980/81^slallig ^garanii för lån enligt förordningen (1978:507) om ^industrigaranlilånoch för lån ^ifll turisthotell beviljas med sammanlagt ^högsl , 3. till Täckande av förluster ianledning av ^statUga ^industrigaranli^lån ^m.m. för ^budgeiårei 1980/81anvisa ^eU förslagsanslag av ^lOOOOOOOO kr. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 59 Bidrag till ^företagsinriktad fortbildning I statsbudgeten för innevarande budgetår har underdenna anslagsrubrik ^anvisals ^elt reservationsanslag av . Som jag har anfört idet föregående ^(s.35) avser jag all föreslå regeringen all i särskild ^proposiiion våren 1980redovisa förslag om verksamhet ^m. för statens industriverks enhet förförelagsutveckling ^(SIFU). I avvaktan på en sådan ^proposiiion bör ^dellaanslag föras upp med ^oförändrai belopp för ^näsla ^budgelår. Jag ^hemsläller attregeringen föreslår ^atl, i ^avvakian påsärskild ^proposiiion i ämnet, till Bidrag till ^före^tagsinriktadfortbildning för ^budgetårel 1980/81 beräkna ^elt ^reser^valionsanslag av . 1978/79 ^Ulgift 2202600 Reservation 58 180 1979/80 Anslag 2596000 1980/81 Förslag 2752000 Från anslaget, somdisponeras av statens industriverk, lämnas bidrag ^lill olika hemslöjdsändamåli ^enlighel med riktlinjerna i ^prop, 1968: I (bil. 91-93, ^SU 1968:7,^rskr ^1%8:7). erinrarinledningsvis om att chefen för industridepartementet den 30 juni 1977tillkallat en särskild ^uiredare med uppdrag ^atl göra en översyn avriktlinjerna för det statliga ^stödel till hemslöjden. I avvaktan påresultatet av denna ^ulredning föreslår industriverket för ^budgetårel 1980/81främst medel för ^koslnadsslegringar och, i vissa fall, något ökadbehovsläckning, som ^verkel funnit oundgängligen nödvändig. ^Verkel begär^däruiöver särskilda medel för den kostsamma rådgivning som bedrivs ihemslöjdsföreningarnas butiker. Enligt industriverkets uppfattning är detstarkt motiverat att bidrag utgår ^lill denna del av föreningarnas ^verksamhel. ^Verkel föreslår alt anslagettas upp med . för ^budgetårel 1980/81. hemslöjdsutredninghar ^redovisal resultatet av sill ^arbele i belänkandet ^(SOU1979: 77) Hemslöjd - kulturarbete, produktion, sysselsättning. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 60 För nästa ^budgelår anser jag^atl ^siödet till främjande av hemslöjden bör beräknas enligt huvudförslagetoch beräknar anslaget ^lill sammanlagt . Jag ^hemsläller alt regeringen föreslår ^atl ^lill Främjande av hemslöjden /81 anvisa ^elt ^reservalionsanslag av . 1978/79 Utgift ^lOOOOOOO Reservation 1979/80 Anslag 39000000 1980/81 Förslag 30000000 StiftelsenNorrlandsfonden, som bildades år ^1%I ^(prop. 1961:77, ^SU 1961: 89, ^rskr1961: 233), härtill ^uppgifl alt främja näringslivets utveckling i ,Fonden skall särskilt verka för utveckling och differentiering av dennorrländska företagsamheten genom all, med beaktande av den regionalpolitiskaplaneringen, stödja ^elablering och utbyggnad av dels ^manufak-^lureringsinduslrigrundad på norrländska råvaror, dels sådan industriell produktions- ochserviceverksamhet i övrigt, som är ^siödberätligad enligt normerna för det^slalliga lokaliseringsstödet. Fonden skall även ta initiativ till och ^siödja^uiredningar och inventeringar som bedöms vara av betydelse för del norrländska^näringslivel, ^saml främja samordning av regional industriell service iNorrland. Vidare skall fonden la initiativtill och stödja sådant forsknings- och u^tvecklingsarbete som syftar ^lill att vidareförädlanorrländska råvarutillgångar eller som på annat ^säll är av ^belydelse för detnorrländska ^näringslivel. Norrlandsfondenförvaltas av en av regeringen utsedd ^slyrelse. ligger i Luleå.För fonden gäller en av ^Kungl. ^Maj:t ^faslställd stadga(ändrad ^senasl ). En särskild ^uiredare (I1979; 11) har tillkallats för allutreda Norrlandsfondens ^uppgifler inom ^samhällels ^induslri- ochregionalpolitiska organisation. Utredarens förslag beräknas föreligga i mars1980. Statsmakterna har ^lidigarebeslutat ^atl Norrlandsfonden skall bedriva sin verksamhet även under år 1980enligt nuvarande riktlinjer ^(prop. 1978/ 79: 127, NU 1978/79:45, ^rskr^|^078/79: 322). Jag avser att senare^ålerkr.nma till regeringen medförslag om fondens verksamhet För fondens verksamhet under år1980 bör erforderliga medel ^liksoPi i sin helhet anvisas överstatsbudgeten. Jag beräknar ^medelsbehovei ^lill30 milj. kr. Jag ^hemsläller alt regeringen föreslår att till Medelstillskott tillNorrlandsfonden för /81 anvisa ^etl ^reservalionsanslag av30000000 kr. 1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 61 Täckande av förluster vid lånegarantier till skogsindustrin 1978/79 ^Ulgift 1979/80 Anslag 1000 1980/81 Förslag 1 ^(K)0 Från anslaget, somdisponeras av statens ^induslriverk, bestrids kostnader för infriande av^garanlier för lån tillskogsindustrin ^efler regeringens prövning i varje särskilt fall. ^Garanii förlån ^lill skogsindustrin har ^lämnals enligt de riktlinjersom har antagits av ^(prop. 1977/78; 123, NU 1977/78:74, ^rskr1977/78: 360 och ^prop. 1978/79:25 bil. II, NU 1978/79:16, ^rskr 1978/79: 122). ^Kosinader för ^infriandenkan ^f^ ^n.