prop · G303103 · 1979-12-31 00:00:00 — Vid en översyn av den centrala och regionalaskoladministrationen bör alla möjligheter till decentralisering, förenkling ochavveckling av detaljkonlroller övervägas. Härvid skall självfallel hänsyn tastill all viktiga generella mål inte äventyras. Kommittén bör härvid beakta detdecentraliseringsarbete som bedrivs inom det statliga området. Sedan kommittén kommit fram till elt principielltställningslagande lill den statliga skoladministrationens arbetsuppgifter ochfördelningen av dessa uppgifter mellan central och regional nivå bör kommiiténöverväga om det finns motiv för att föra över vissa myndighetsutövande ochförvaltande uppgifter från länsskolnämnd till länsstyrelse. Härvid bör delslänsslyrelsernas roll som samordnare av samhällsplanering på regional nivå,dels länsskolnämndemas pedagogisk-organisatoriska verksamhet inom skolplaneringenvägas in. Kommiitén bör vara oförhindrad att överväga om SÖ:sämbetsområde bör avgränsas pä ett annat sätt än . Därvid kan ävenarbetsfördelningen mellan SÖ och andra ämbetsverk och centrala instanser medvilka SÖ har alt samverka behandlas. Länsskolnämndemas ställning i förhållandelill SÖ liksom nämndernas relationer gentemot andra statliga regionala organbör också övervägas. Kommittén bör även se över verksstyrelsens uppgifter, befogenheieroch sammansättning, behovet av nämnder av rådgivande eller annan karaklär m.m.Motsvarande översyn bör ske av länsskolnämndemas ledningsfunk-fion. Flera andra kommittéer behandlar f.n. frågor som berör denstatliga skoladministrationens framtida roll och arbetsuppgifter i vad avserskola och utbildning. Jag vill här erinra om utredningen (U 1975:19) om vissafolkbildningsfrågor m.m., utredningen (U 1976:10) om den gymnasialautbildningen, utredningen (S 1977:12) om viss omsorg om handikappade, utredningen(U 1978:04) om vuxenutbildning, utredningen (U 1978:06) omelevvårdsarbetet i skolan, utredningen (U 1978:07) om integration avhandikappade elever i det allmänna skolväsendet, utredningen (U 1978:09) om detpedagogiska forsknings- och utvecklingsarbetet inom Delll U:l Skr 1979/80:103 290 skolväsendet m.m, och utredningen (U 1978:16) om enhetligthuvudmannaskap för högskolan, Kommillén bör hålla konlakt med dessa kommilléerliksom med andra kommilléer som behandlar frågor som kan komma all påverka denslalliga skoladministrationens uppgifter. Kommittén bör i lämpliga former informera och samråda medberörda personalorganisalioner om översynsarbetets uppläggning och om deförslag kommittén kan komma att avge. Kontakt bör snarasl las med dessaorganisationer för all överlägga om formerna för en sådan samverkan. Kommittén bör också hålla kontakt med andra intressenter,bl.a. förelrädare för kommunala intressen. Jag vill här erinra om förordningen(1975:567, ändrad 1977:601) om ralionaliseringsverksamhet inom den civila statsförvaltningen. Med hänsyn till del omfallande utredningsarbete som nupågår inom skolans område lorde det bli nödvändigt all förändra den statligaskoladministrationens organisalion successivt. Yllerligare direktiv kommer atlbehöva meddelas . Ett vikligl inslag i översynsarbetel bör vara altundersöka hur en flexibel organisation kan byggas upp sä alt den, utan att dengrundläggande organisationsstrukturen påverkas, kan förändras med anledning avkommande ulbildningspoliliska beslul bl,a. dem som kan bli resultat av pågåendeuiredningar. Det är angeläget att kommittén i översynsarbetet tar tillvara den erfarenhet och del kunnande som personalen inom den slatligaskoladministrationen har. Enligt vad jag erfarit har SÖ tillsammans medlänsskolnämnderna och i samråd med berörda personalorganisalioner inlett etlinternt arbete som berör den statliga skoladministrationen. Kommillén bör igörligaste mån utnyttja resultat från detla arbele som underlag förorganisalionsöversynen. Likaså bör SSK;s kartläggningsmaterial användas. Översynsarbetet bör med den förändrade inrikining avorganisationen som jag lidigare leda till en minskning av den totalastatliga skoladministrationen. Översynen förutsätts också leda lill förändradeeller hell nya arbetsuppgifter liksom lill förändrade krav på lidigare bakgrundoch erfarenhet för vissa anställda. Kommiitén bör även beakta sådana konsekvenseri ulredningsarbelet och redovisa en utbildningsplan för nödvändiga omskolnings-och fortbildningsinsatser, så att de anslällda inle har anledning att känna orooch osäkerhet. Kommillén skall beakla effektivitetskraven, varvid medeffektivitet avses atl myndigheterna når målen för sin verksamhel under godhushållning med resurserna, med beaklande av service-, offentlighets- ochrättssäkerhets-kraven och med beaktande av personalens behov avarbetstillfredsställelse, god arbelsmiljö, anställningstrygghet och möjlighetertill medbeslämmande och personlig utveckling. Kommiitén bör avge förslag lill de författningsändringarsom behövs för all genomföra kommitténs förslag. Kommittén bör arbela skyndsami. I en första elapp börkommittén mol bakgrund av en kartläggning och analys av den nuvarande organisationenredovisa principer för en förändring av den statliga skoladministrationen.Denna etapp bör utmynna i ett underlag för regeringens beslul omtilläggsdirektiv med preciserade riktlinjer för hur den statliga skoladministrationenbör förändras. Kommiitén bör redovisa elt sådanl underlag före den 15 augusti1979. Jag avser föreslå regeringen alt bemyndiga mig alt itilläggsdirektiv till 291 Kommittéer: Del II U:2 andra kommittéer som f.n. behandlar frågor som berör denstatliga skoladministrationen uppdra åt dem alt bedriva kommittéarbetet så, attde i förekommande fall före kan redovisa hur och i vilkenomfattning kommittéernas förslag kan komma atl påverka den slatligaskoladministrationens arbetsuppgifter och organisation. Del bör härigenom blimöjligt att i tilläggsdirektiven också beakla sådana förslag. Med hänvisning lill vad jag har anfört hemställer jag allregeringen bemyndigar mig alt tillkalla en kommitté med högsl sex ledamöter för altgöra en översyn av den slalliga skoladministrationen, att utse en av ledamöterna atl vara ordförande, att besluta om sakkunniga, experler, sekreterare och annatbilräde ål kommittén. Vidare hemställer jag alt regeringen föreskriver altkosinaderna skall belasta nionde huvudtitelns kommittéanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hennes hemställan. Direktiv till utredningen (U 1979:01) om förstärktakontakter mellan hem och skola I läroplanen för (Lgr 69) avsnitt Mål ochriktlinjer fastslås atl även under barnets skolår har hemmet det primära ochhuvudsakliga ansvaret för dess fostran och vård. betonas betydelsenav ett nära och förtroendefullt samarbete mellan hemmen och skolan. Iskolförordningen (1971:235) framhålls att varje anställd vid ellergymnasieskolan skall vinnlägga sig om etl gott samarbete med eleverna ochderas föräldrar (10 kap. 1 §). Skolförordningen föreskriver även skyldighel förlärare att delta i föräldramöten (14 kap. 10 §). I Lgr 69 avsnittet Allmänna anvisningar för skolansverksamhet berörs närmare olika former för kontakten mellan hem och skola,bl.a. allmänna föräldramöten, klassmöten, åhörardagar och allmän information,som det åHgger skolans ledning och lärare alt lämna. Ansvarei för att konlaktmellan hem och skola kommer till stånd åvilar skolan. 1975/76:39 s. 245 om skolans inre arbete m.m.() betonades att "samarbetet mellan hemmen och skolan är ytterstväsentligt". Föredraganden förordade därför att informationen från hemmentill skolan liksom från skolan till föräldrarna skulle förbättras och föreslog(s. 245) atl två kontakt-tillfällen per läsår skulle vara obligatoriska förskolan alt anordna och alt klassföreståndaren skulle vara skyldig atl kallatill dessa. Kontakterna borde ske i form av enskilda samtal med föräldrarna.Riksdagen beslutade i enlighet med förslagel (UbU 1975/76:30 s. 30, rskr 1975/76:367). I förslaget till förändring av läroplanbehandlar skolöversty- Delll U:2 Skr 1979/80:103 292 relsen (SÖ) också samarbetet hem-skola. Nödvändighelen aven aktiv föräldramedverkan betonas. Den samlade skoldagen öppnar enligt förslagetnya möjligheter för skolan all ta vara pä föräldrarnas kunnighet ocherfarenhet. SÖ knyter i sitt läroplansförslag samman hem, skola ochsamhälle: "Skolans möjligheter all ensam lösa sådana problem som visar sigi skolan men har sitt ursprung i familjen och i samhället är begränsade. Skolankan emellerlid ofta genom sin konlakl med barn och familjer medverka vid enkarlläggning av problem. Genom samverkan mellan skolan, hemmen och samhället iövrigl skapas bättre förutsättningar för alt problemen skall kunna lösas." Vid remissbehandling av SÖ;s läroplansförslag har fleraremissinstanser efterlyst mer konkreta förslag. och skola (RHS) framhåller i sillremissvar bl.a, att de markeringar som görs i förslaget om viklen av samarbelehem-skola är tillf redsställande, met\ att brister finns i analysen av hurdetla samarbete skall fungera och av hur föräldrarna skall tas i anspråk iskolan. RHS kritiserar vidare förslaget för all det underlåter atl beskrivavarför samspelet mellan hem och skola är av slor belydelse. Man önskar även enanalys av orsakerna lill de hinder som försvårar samarbetet. RHS har aktualiserat frågor om hem-skolasamarbetet iskrivelser och lillutbildningsdepartementet. I dessa begär förbundet bl.a. atl ålgärder vidtas ifråga om skolans åligganden då det gäller kontakten med hemmen, så att minsttvå enskilda samtal och två klassmöten per läsår realiseras. RHSunderstryker också att ambitionerna beträffande skolans samverkan med hemmenmåste ökas ytterligare. Bl.a. måsle antalet konlaktlillfällen bli avgjortstörre än hiuills. Det torde råda bred enighet om nödvändigheten av ett närasamarbete och effekfiv konlakt mellan hemmen och skolan. Detta kommer lilluttryck både i läroplan för (Lgr 69) och i SÖ;s förslag lillreviderad läroplan. Samiidigi efterlyses, inte minst från RHS, mer konkretaförslag om hur detta samarbete skall utformas. Kontakten mellan hem oeh skola sker vanligen genomklassmöten, enskilda samtal mellan lärare och föräldrar och åhörardagar. Påklassmöten träffas lärare och föräldrar lill barnen i en klass för informationoch gemensamma diskussioner om bl,a, undervisningen oeh samarbetet i skolan.Det är allt vanligare att eleverna deltar i klassmötena. De enskilda samtalen har till uppgift alt ersälta och ivissa fall komplettera betygen. Klassläraren, föräldrarna och ibland äveneleven samtalar om elevens skolprestalioner och sociala utveckling i skolan.Till stöd för samtalen förekommer ofta i skolan utarbetade frågelistor, Åhörardagar förekommer i många skolor medan andra slopatfastlagda dagar och låter i stället föräldrarna komma när de har möjlighet tilldet. De nuvarande kontaktformerna präglas inte i första hand avgemensam och akliv samvaro ulan av information från lärare till föräldrar omelevernas resultat och av skolans verksamhetsformer. Det betyder atlföräldrarna tilldelats en i huvudsak passiv roll i kontakterna med skolan. Föräldrarna har etl självklart intresse av atl vara välinformerade om skolans verksamhet och om del egna barnets utveckling i skolan.Vid barnets skolstart synes intresset för skolan och verksamheten där varastort hos nästan alla föräldrar. Detta intresse verkar alt avta ochhar 293 Kommittéer: Del II U:2 påtagligt minskat då barnen nått högstadiet. Man haranledning all förmoda att del inle är föräldrarnas inlresse som avtagit ulanalt de förväntningar på kontakten med skolan som väcktes vid barnets skolstartinte infriats. Det är vidare ell ofta konstaterat förhållande altföräldrar till barn, som av olika skäl funnil sig mindre väl lill rätta iskolan, har lägst besöksfrekvens vid klassmöten och åhörardagar, I slorulslräckning utmärks dessa hem av svag studietradition. En negativ inställningtill skolan ulvecklas lätt i dessa hem hos såväl föräldrar som barn. Skolan harett storl ansvar att utveckla samarbetsformerna på etl sådanl sätl atl allaföräldrar lockas all komma till skolan. Ett allt större anlal barn och ungdomar med fysiska ellerpsykiskl handikapp inlegreras numera i vanliga skolor. Skolan har också eltstort ansvar att utveckla samarbelsformerna så all föräldrarna tillhandikappade barn ges möjlighel alt pä etl aklivi säll della. Mot bakgrund av vad jag framfört ovan finner jag attfrågan om hur samspelet mellan hem och skola kan fördjupas och vidareutvecklasi olika avseenden bör ses över. Jag förordar alt en uiredare tillkallas för atlgöra denna översyn. Utredaren bör överväga om del är möjligt all vidareutvecklaoch förnya de nuvarande formerna för informalionen till hemmen och förkontakten mellan hem och skola. Det är önskvärt alt samverkan mellan hem ochskola får en mer aktiv karaktär, där båda parterna medverkar. En viktig frågaär också frekvensen och förläggningen av kontakterna mellan hem och skola. Detbör observeras att frågor i anslutning till de enskilda samtalen för närvarandeövervägs inom i samband med beredningen av förslagenfrån betygsulredning. Föräldrarnas intresse rör atl få konlakl med skolan är somjag tidigare framhållit varierande. Det är angeläget att få klarlagt vad dettaberor på och vad som kan göras för atl få alla föräldrar all della i samverkanhem-skola. Exempel på konkreta insatser för att underiätta denna finns i RHS:sremissvar över SÖ;s förslag lill förändring av läroplan. 1sammanhanget bör även observeras barnomsorgens och fritidshemmens erfarenheterav föräldrasamverkan. Enligt min mening finns det också skäl att se samarbetetmellan hem och skola i etl pedagogiskt och socialt sammanhang. Jag menar därvidinle att föräldrarna skulle överta lärarens uppgifter vad gäller planering ochuppläggning av undervisningen. Vad jag avser är i stället alt föräldrarna skulle kunnamedverka i skolans verksamhet. Varje vuxen person besitter ansenliga kunskaperoch erfarenheter som skolan borde kunna utnyttja. Föräldrarna represenlerar enmångfald yrkesområden och kan ge konkret information om stora delar avsamhället och arbetslivet. Många vuxna har dessutom skaffat sig kunskaper omfrifidsverksamhet och om hemsysslor av skilda slag. En speciell föräldragruppsom i högre grad bör uppmärksammas i detta sammanhang är invandrarföräldrarna.Genom att inbjuda dem lill skolan och låta dem berätta om seder och bruk i sitthemland kan skolan tillföras nya synsätt och kulturtraditioner. Härigenom kanskolan bidra till att stärka förståelsen för människor med olika kulturellbakgrund. Föräldrarnas medverkan i skolarbetet behöver inte bara varaknuien till skolan. De kan utnyttjas även i hemmet. Via intervjuer som görs aveleverna, bandupptagningar etc, kan det kunnande föräldrarna har tas till vara.Med goda resultat har man på flera håll redan prövat en aktiv föräldramedverkansom består i atl föräldrarna i skolans arbete berättar om sina yrken, hobbies Del II U:2 Skr 1979/80:103 294 etc. Uiredaren bör redovisa exempel på och erfarenheler avföräldramedverkan i skolan och överväga om del behövs särskilda insatser föratl stimulera sådan medverkan. Barnen i en klass ulgör en social grupp som formar sinaegna vanor och uttrycksformer. Den roll som den enskilde eleven spelar i dennagrupp kan på flera sätl skilja sig från den bild föräldrarna har av barnet ihemmet. Samverkansformer bör därför ulvecklas där föräldrarna får upplevabarnen i klassen som en social grupp och där intresset inle ensidigl riktas moldel egna barnel utan mol hela gruppen. bör kunna leda till etl vidgalinlresse för alla enskilda barn i klassen. På detta sätl kan föräldrarna fungera som stöd förvarandra och för läraren när det gäller atl lösa problem i skolan. Det ärspecielll viktigt att samverkansformer av detta slag utvecklas som slöd förinvandrarföräldrarna. Dessa är ofta isolerade i samhällel och etl aktivareföräldrasamarbele skulle kunna bli en möjlighel för dem alt få bättre kontaktmed det svenska samhällel och svenska förhållanden. Jag vill i delta sammanhangsärskilt betona skolans ansvar för all tillgodose invandrarföräldrarnas behovav översalt information, lolkhjälp etc. I kontakten med hemmen har skolan stora möjligheter attåstadkomma en bäitre förståelse mellan föräldrar och barn. Skolan kan visa framoch förtydliga olika yttringar av barn- och ungdomskulluren för föräldrarna.Skolan kan även visa hur arbetet går till och vilka kunskaper ochfärdigheter eleverna bjuds. Eleverna själva kan ge föräldrarna information omallt detla. Överhuvud bör vid dessa konlakttillfällen eleverna och föräldrarnavara de aktiva parterna. Enligt läroplanen skall skolan verka för jämställdhetmellan män och kvinnor - i familjen, på arbetsmarknaden och i samhället iövrigt. Föräldrarnas medverkan är av största vikt om det arbetet skall lyckas.Gemensamma insatser av föräldrar och skola i jämställdhetsfrågor kan bidratill atl jämställdhet mellan könen blir verklighet. Jag vill i detla sammanhang även påpeka alt samverkanhem-skola ofta kan vara problemfylld och av någon av parterna upplevas mycketnegativt. Jag har lidigare beröri svårigheterna härvidlag för vissaföräldragrupper ävensom lärarnas ansvar för undervisningen. Eleverna uppleveribland föräldrarnas kontakt med skolan och lärarna som ett hot mot derasintegritet. Detla blir alll tydligare på högstadiet där elevernautvecklingsmässigt har större behov av integritet i sin skollillvaro. Utredarenbör i sitt arbete beakta de olika intressenternas berättigade krav och i frågaom eleverna se till alt förslagen till kontaktformer mellan hem och skola tarhänsyn till elevernas mognadsgrad och de villkor som kan vara förenade därmed. Del är viktigt all föräldrarna har elt reelltmedinflytande på skolans verksamhet. Som jag sagt kan detta inflytandedock inte gälla planering och uppläggning av den direkta undervisningen. Iandra avseenden är del dock naturligt och önskvärt att föräldrarna är med ochpåverkar beslulen. Förslag om s.k. skolnämnder har lagls fram (promemoriornaMedinflytande i skolan Ds U 1977:20 och beslutsområde Ds U 1978:3).Frågan bereds f.n. inom . Utredaren bör följabehandlingen av frågan. Med utgångspunkt i vad jag anfört ovan börutredningsarbetet främst inriktas pä följande frågor; Hur skall föräldrarnas och elevernas behov av informationom skolan, dess 295 Kommittéer: Del II U:2 verksamhet samt om elevernas prestationer lillgodoses? Hur skall föräldrarnas kunskaper och erfarenhelertillvaratas i skolarbetet? Under vilka former och i vilka slags frågor börföräldrarna kunna få ökal medinflytande i skolverksamheten? Inom ramen för dessa huvudfrågor bör utredaren bl.a.; - analysera hindren för etl bredare föräldraengagcmang i konlaklen hem-skola, - föreslå nya eller vidareutvecklade former förkontakterna mellan hemmen och skolan, - pröva hurkontakterna hem-skola tidsmässigt kan förläggas, - föreslååtgärder för att föräldrarna skall få bättre möjligheter all följa del dagligaarbetet i skolan. I sammanhanget bör särskilt beaktas de svårigheter somföreligger när föräldrar är ensamslående, när föräldrar har ringa inlresse föreller negaliv inslällning till skola och studier, när föräldrar har storasociala problem, när föräldrar har barn som är handikappade saml när föräldrarär invandrare och ofta har påtagliga språkproblem. Vidare bör beaktasföräldrarnas arbelsmarknadsmässiga och ekonomiska möjligheter all della iskolarbetet. En naturlig utgångspunki för arbetet är vad somföreslagits i SÖ;s förslag till förändring av läroplan såvittgäller samarbetet hem-skola och de synpunkier som remissinstanserna framför medanledning av förslagel. Utredaren bör också utgå från de beslul beträffandehem-skola som fattats av med anledning av prop. 1975/76:39 om skolansinre arbete m.m. (UbU 1975/76:30, rskr 1975/76:367). Inom arbetar en kommitté,barnomsorgsgruppen (S 1973:07), med frågan om en allmän föräldraulbildning.Kommillén avser atl presenlera sina förslag om föräldrautbildning bl.a. närbarnen är i skolåldern i ett slutbetänkande omkring /80.Barnomsorgsgruppen driver försöksverksamheter i några kommuner som tar sikte påett intensifierat samarbete mellan hem och skola samt mellan föräldrarnasjälva. Utredaren bör samverka med barnomsorgsgruppen, med den grupp förhem-skola som elevvårdskommittén (U 1978:06) avser atl etablera, medutbildningsdepartementets arbelsgrupp kring normbildning och normöverföring iskolan. Vidare bör utredaren utnyttja erfarenheterna från projekt ochförsöksverksamheter som pågår på olika håll, bl.a. RHS:s högsladieprojekt. Med hänsyn till vad jag nu anförl hemsläller jag attregeringen bemyndigar mig att tillkalla en särskild utredare med uppdrag alt se över frågor som rör kontaktverksamheten mellanhemmen och skolan, atl besluta om sakkunniga, experler, sekrelerare och annalbiträde ät utredaren. Vidare hemställer jag att regeringen föreskriver attkostnaderna skall belasta nionde huvudtitelns kommilléanslag. Regeringen ansluter sig fill föredragandens övervägandenoch bifaller hennes hemställan. Del II U:3 Skr 1979/80:103 296 Tilläggsdirektiv till utredningen (U 1977:04) om vissatjänsteorganisatoriska frågor inom högskolan m.m. Depariemenlschefen, slalsrådel Wikslröm anför. Ulredningen om vissa tjänsleorganisaloriska frågor inomhögskolan m.m., lärartjänstutredningen, har i uppdrag främst alt se övertjänsleorganisaloriska frågor som rör den grundläggande högskoleutbildningen.I ulredningens direkliv (Dir 1977:49) angavs all utredningenevenluelll skulle komma att få tilläggsdirektiv när regering och riksdag lagitställning lill forskarutbildningsutredningens (FUN) förslag omforskarkarriärens utformning. FUN har i beiänkandei (SOU 1977:63) Forlsallhögskoleulbildning lagt fram förslagom bl.a. tjänsteorganisation förforskningsverksamhelen inom högskolan. FUN föreslår att forskarkarriären inom högskolan skallomfatta tre tjänstekategorier; professor, docent och forskarassistent.Däruiöver skall fasta tjänster tillkomma för högskolans uppdragsverksamhet inomområden där denna verksamhet stadigvarande har en betydande omfattning. De avFUN föreslagna docenttjänsterna avses ersätta nuvarande Ijänsler somuniversitetslektor och som docent. De nya docenlljänslerna föreslås få huvudsakliginriktning mot den grundläggande utbildningen. Innehavare av tjänsl som docentges efter prövning i varje särskilt fall särskild tid för forskning inom ramenför sin tjänsl och befrias då hell eller delvis från sinundervisningsskyldighet. Resurser för ändamålet skall disponeras avfakul-teisnämnden och fördelas mellan sökande på grundval av en vetenskapligprövning av föreslagna projekt. Med hänsyn till den nya docenttjänstensinriktning föreslår FUN att befordringsgrunderna utformas sä att lika vikt fästsvid vetenskaplig och pedagogisk merilering. FUN:s förslag innebär atl nuvarandeIjänster som forskarassistent bibehålls. Förordnandeliden föreslås dock sänktfrän nuvarande sex lill . Omförordnanden skall inte kunna förekomma. FUN:s betänkande har remissbehandlais. Beredningen avförslagen är ännu inle avslutad. Starka skäl lalar för all högskolanstjänsteorganisation reformeras med utgångspunki i ett underlag som gör delmöjligt all anlägga en helhetssyn på reformbehovet i detla avseende. För allgenomförandel av en förändrad lärartjänstorganisalion inom högskolan inte skallförsenas bör lärartjänstulredningen redan nu få i uppdrag atl bl.a. på grundvalav vissa av FUN;s överväganden och remissyttranden över FUN:s förslag läggafram ell förslag rörande tjänsteorganisationen inom högskolan som lillgodosersåväl forskningens och utvecklingsarbetets som utbildningens behov. Ulredningsuppdragelkommer därmed all avse en prövning av samtliga nu förekommande tjänster förutbildning och forskning inom högskolan. Inom ramen för delta uppdrag börlärartjänstulredningen behandla vissa frågor som bl.a. med anledning av vad somhar kommii fram i remissyttranden över FUN;s förslag synes behöva ulredasytterligare. I lärartjänslulredningens ursprungliga direktiv betonasviklen av en flexibel tjänsteorganisation.