prop · G303101 · 1979-12-31 00:00:00 — Den nya siödformen syftar till attspeciellt stödja utvecklingsarbete initierat av arbetstagare inom företagen föratt få fram nya och förbällrade produkter liksom allernaliv produklion. Genom Slyrelsen för lekniskuiveckling (STU) ges slöd lill såväl förelags som enskilda uppfinnaresutvecklingsarbete. Därigenom slöds i viss ulslräckning nu projekt av den lypsom avses i riksdagsbeslutet. Stödgivningen regleras genom förordningen 11978:571) om slatligt stöd till teknisk forskning, industriellt utvecklingsarbeteoch uppfinnarverksamhet (ändrad 1979:605). Slöd till industrielltutvecklingsarbete lämnas som bidrag med villkorligt krav på ålerbelalningeller undanlagsvis som lån. Till uppfinnarverksamhet kan stöd lämnas också iannan lämplig form som genom stipendier eller pris. Grundläggande krav förprojektstödet är all det projekl som slöds skall vara förenat med en lekniskrisk. Vid prövningen om stöd skall lämnas har STU alt beakta både de tekniskamöjligheterna atl genomföra projekiel med åsyftat resullal och möjligheternaall nyltiggöra resultatet. Om projektet kan vänlas medföra ekonomiskt utbyteför en bidragsmotlagare förenas bidraget med villkorlig skyldighet atlåterbetala beloppet. Prop.1979/80:101 43 elt sädanl projekt får motsvara högst halva koslnaden förprojektet. Del finns dock möjlighet all siödja enskilda personer och småförelagmed slörre andel. Ulformningen av del nya slödel börenligi min mening nära anslula till de regler som gäller för STU:s stöd iallmänhet. Stödet bör således lämnas till projekt där det finns en teknisk osäkerhetmen där etl lyckat genomförande bedöms vara ett slort tekniskl framsteg ochskapa inlressanla utvecklingsmöjligheter för näringsliv och samhälle. Vidarebör utgångspunkten vara all slödel skall ulgå i samma form som STU:s slöd iövrigt kompleiteral med speciella bestämmelser för att lillgodose del särskildasyflel med slödel. nämligen alt främja utvecklingsarbete som är grundat på deanställdas direkta engagemang i att ta fram ny eller förbättrad teknik ellernya eller förbätlrade produkler. Jag ålerkommer till dessa särbestämmelser idet följande. Somjag har framhållil slöderSTU elt slort anlal projekt som bygger på idéer av anställda iföretag. Sådana idéer kan emellerlid i vissa läll stöta på hinder för sittförverkligande. Ett hinder är att idéer som inle härstammar från förelagensutvecklingsavdelningar kan ha svårl all vinna gehör vid prioriteringar inomföretagen. Ett annat är att idéer kan vara oförenliga med förelagetsproduklfilosofi. Syftet med det nya stödel är alt fånga upp dessa idéer. Påmånga håll finns ulan tvekan en önskan alt bättre la till vara den erfarenhetoch de idéer som finns hos de anslällda. Flera företag har tagitinilialiv i della syfle genom all bilda s. k. förslagskommilléer med represenlanlerför såväl de anslällda som förelagsledning. De anslällda uppmunlras genomförslagslävlingar o.d. atl bidra till företagens utveckling. Del finns enligtmin mening anledning att bredda denna typ av verksamhet för alt ytterligareslimulera sådanl utvecklingsarbete som initieras av de anställda i företagen.Förslagskommilléer kan öka möjlighelema all la hand om förslag fiån deanslällda. Från fiera förelag har emellerlid ftamhållits att det endast ärförbättringsförslag vilka direkl kan utnyttjas i den löpande produktionen somanammas av kommittéerna. Förslag som kräver vidare utveckling kommer inle fram.För all den nya siödformen skall nå sina syften kan del krävas atl befintligakanaler breddas och nya skapas. Hur detta bäst åstadkoms är dock en fråga somdet ankommer på arbetstagare och företagsledning i resp. företag all avgöra. Utmärkande för de idéer som det nyastödel lar sikle på är således att de har kommit fram på ell annal säll än iförelagets normala utvecklingsarbete. Idégivaren kan vara en anställd i varsarbelsuppgifler del inte ingår att utveckla produkler. Centralt för den nya siödformen börvara all skapa möjlighel för idégivaren att bli frikopplad från den löpandeverksamheten i företagel och få tid och resurser att vidareutveckla sin idé iell uivecklingsprojekl. All erfarenhet visar alt man inle bör skilja idé frånidégivare för lidigl i innovationsprocessen. Prop.1979/80:101 44 Slödel bör även kunna utnyttjas förall läcka kosinader för bedömning av och slöd lill projekt inom företagel iformer som företaget och de anställda kommer överens om. Del är viktigt all förelagenfinansierar en del av koslnaden för slödda projekl. Härigenom säkerställs allförelagen iror på projekten och är beredda all genomföra projekten även sedanSTU har avslutat sill slöd. För all omsälla en idé i en innovalion räcker delinle med all del lekniska utvecklingsarbetet lyckas. Produklionsanpassning,marknadsföringsinsatser m.m. krävs och för dessa faser i innovalionsprocessenerfordras slora insalser frän förelagets sida. Jag återkommer till de särskildabestämmelser som bör gälla för del nya slödel. För alt slimulera förelagen allsalsa på arbetslagarinilierade projekt bör STU ges möjlighel alt inom anvisaderamar stödja sådana projekt med upp lill två Iredjedelar av projektkostnaden.Detla bör gälla oavsett företagels storlek och egna finansiella resurser ellerprojektels karaklär. Förelagel bör dokumentera sill inlresse för projektetgenom all salsa minst en tredjedel. Förelagel bör i samråd med de anslälldainge del underlag som erfordras för STU:s ulvärdering och bedömning avprojektet. Stödet bör utgå lill företaget. STU bör handlägga dessa projeklenligt de ruiiner som lillämpas för övriga ulvecklingsprojekt. Innan beslulfallas i etl stödärende bör det åligga STU all inhämla yttrande från ensärskild nämnd, som ulses av . Nämnden bör innehållarepresenlanler för lönlagarna. Del ankommer på regeringen atl fastställa närmareriktlinjer för nämndens sammansällning. Projektstöd bör lämnas medvillkorlig återbelalningsskyldighet. Eftergift av ålerbelalningsskyldighetenbör medges om bidragsmotlagaren visar att projeklels resullal varken har getleller kan väntas ge ekonomiskl uibyle av mer än begränsad omfattning. Förslag som kommer fram inom ettförelag och bedöms vara inlressanla men som faller utanför det egna företagetsintresse och kompelens bör kunna slussas vidare lill STU för eventuellt slödtill utvecklingsarbete. Förmedling till annal förelag kan göras på sedvanligtsätt, evenluelll med hjälp av STU. Inom den offentliga seklorn ochspecielll inom kommunerna pågår omfattande aktiviteter för all entusiasmera deanställda all komma med förslag till ändamålsenlig ny teknik och nya meloder.Om del för alt genomföra sådana förslag finns behov av tekniskt/industrielltutvecklingsarbete bör även dessa kunna förmedlas av STU lill etl lämpliglförelag enligt ovan. Även i detla fall bör idégivaren på lämpligl sätt gesmöjlighel all engagera sig i utvecklingsarbetet. Med hänvisning till vad jag nu haranfört hemställer jag alt regeringen föreslår atl godkänna de rikllinjer som jaghar förordat för slöd lill utvecklingsarbete som initieras av de anslällda iföretagen. Prop.1979/80:101 45 Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten /80 såvitt avser kommundepartementets verksamhetsområde A. Kommundepartementet m. m. [1] A 3. En överenskommelse om samarbetevid oljeförorening i , Bonn-överenskommelsen, undertecknades avSverige utan förbehåll för ratifikation . Överenskommelsengäller mellan , , , , , ,och och innebär att de fördragsslutandestaterna på sätl som anges i överenskommelsen skall bistå varandra vidoljeförorening inom . andel av sekrelariatskostnadernaför /80 beräknas uppgå lill . Jag anser del inte minst med hänsyntill den betydande oljeutvinning som förekommer i väsentligt atl delinlernationella samarbetet vid oljeförorening inom kan bedrivaseffektivt. Jag förordar därför all medel anvisas för angivna ändamål. Jag hemsläller mot denna bakgrundatt regeringen föreslår atl till Extra utgifter på tilläggsbudget IItill slatsbudgelen för /80 anvisa elt reservalionsanslag av . Prop.1979/80:101 47 över av regeringen hos rik.sdagen i prop. 1979/80:101begärda anslag på tilläggsbudget II till statsbudgeten för /80 J list i t iede part em en let D 5 Utrustning till domstolar m. m.. reservationsanslag 2 100000 E 3 a Allmänna advokatbyråer: Rörelsekapilal 11 000000 B 15 Särskilt slöd lill jordbruk och skogsbruk,m.m. Norrboltens lån, reservationsanslag 160000(K) G 1 lantbruksuniversitet:Förvaltningskost nader, /iir?/fjJia/i.v/« 1 000000 I 2 Slöd lill idrollen: Anläggningsstöd m.m.,reserva- tionsun.slag 2 5000(X) B I /Krhetimarknadserviee,förslagsanslag 4200000 B 2 Bidrag till arbetsmarknadsutbildning 629000000 D 5 Särskilt bidrag lill stiftelsen hus 1090000 A 2 V-.omrr\\ttéeT. m.m.. reservalionsanslag 7000000 E 12 Solmätning vid Sverigesmeteorologiska och hydro logiska institut, reservationsanslag 2667000 A 3 Extra ulgifter, reservationsanslag 25 000 Summa för driftbudgelen 676582000 V. Fonden för läneunderstöd 8 Lån lill leko-, sko-och garveriinduslrier 8000000 9 Försörjningsberedskapslån 2 000000 10 a Lån till kemisk induslri 2000000 Summa för kapilalbudgelen 12000000