prop · G303146 · 1979-12-31 00:00:00 — Utgångspunkten bör därvidvara alt de sekrelesskyddade uppgifterna i självdeklarationen och liknandeendast i yttersta undantagsfall skall tas in i regisler av denna art. Garanliermåste också till för all missbruk skall kunna undvikas och all ev. missbrukareskall kunna påträffas. RFV tar upp frågan om avgränsningen av det centralaskalleregistret: RFV är debiterings- och uppbördsmyndighet ifråga om arbelsgivaravgifterna. Om del av RFV för regeringenframlagda decentraliseringsförslagel genomförs, kommer emellerlid debiteringoch uppbörd av arbetsgivaravgifter att övertas av länsstyrelsernaoch de lokala skattemyndigheterna med RSV som tillsvnsmyndighet. De dalömaskinellarutiner som erfordras för debitering och uppbörd av arbetsgivaravgifterombesörjs redan av RSV och länsstyrelserna. RFV förutsätter att register för debitering och uppbörd avarbetsgivaravgifter tills vidare kommer att ligga ulanför del centrala skatleregistret.RS-projektet har nämligen - enligt vad verkel har sig bekant - av fleraanledningar ännu inte kunnat prioritera utvecklingen av ett ADB-system fördebitering och uppbörd av arbetsgivaravgifter för drift i RSV:s ochlänsstyrelsernas nya dalasystem. Projektresurserna har i försia hand fåttsättas in på utvecklingen av ADB-systemet för laxering och debitering av direktskatt. Den närmare ulformningen av avgifissystemel kan vidare inte ske innanregering och riksdag tagit ställning till de av pensionskommittén i betänkandet"Pensionsfrågor m. (SOU 1977:46) framlagda förslagen 1979/80:146 64 om enhetligare oeh enklare regler för beriikning av sociailörsiikringsavgifter.Utformningen av ADB-sysiemei blir också beroende av niir den lidigaredecentraliseringen blir genomförd och av hur avgiftsfunklioiierna diirvid kommerall fördelas mellan RSV. länsslyrelserna och de lokala skattemyndighelerna. Med anledning av vad nu sagls utgår verket friin all de lisloroch kortregisler över avgiftspliktiga arbetsgivare, som for iiiirvarande framslållsi samband med förtryckningen av arbetsgivaruppgiflsblankeller och som Ijänar somarbelsregistcr för de lokala skaliemyiuligheterna. tills vidare liir finnaskvar. Innan nämnda myndigheler lär lerminalålkomsl lill etl dalamaskinelll skalleregisler.som iiven omfallar arbelsgivaravgifterna. behövs ifrågavarande listor och kortregislerför granskningen av arbelsgi-varuppgifterna. 1.3 Säkerhel, sekretess oeh utlämnande I och SRS betonar viklenav ålgiirder för att hindra missbruk och obehöriga ullag. 5'/lFoch 5/.- Det framgår inte av de föreslagna beslåmmelsernaom det finns någon som helsl niöjligliel all få fram vilka som uinylljal dehemliga uppgifterna i registret. Erfarenhelen på andra områden visar all troisstraffansvar etc. man inle kuniinl bemästra dessa problem. På förevarandeområde är integriletsproblemen belydligl känsligare än på många andra oehriskerna därför större att missbruk kommeralt ske. Del är 1. ex. fulll möjligialt den som har tillgång till registret beiräffande någon dår uppförd personulan svårighet kan ta fram uppgifter om samboende personer och den skaltskyldigessläktingars inkomstförhållanden och familjeförhållanden. Det finns också riskför atl uppgifter från företag exempelvis som varulagerreserv,bruttovinstberäkning och annat skulle kunna användas i obehörigt syfte ochutlämnas till konkurrenter. Det är därför enligt vår uppfattning nödvändigt attett ev. ullämnande av dylika hemliga uppgifter kan härledas, vilket gör detnödvändigt att på någol sått kunna kontrollera vem som utnyttjat regislrelliksom man kan kontrollera vem som haft behörig tillgång till en hemligsjälvdeklaration. : Projektgruppen har en niislannaiv övertro på vad införandet av olika författningsbestämmelser kan göra för atlhindra sekretessbrott samt obehörigt förfogande över regislerinnehållel. Delligger i sakens nalur alt en mycket stor mängd tjänstemän och myndighelerkommer alt ha s. k. åtkomstrält till regislerinnehållet. Hur skall man kunnahindra, alt nyfikenheten hos dessa beträffande bekantas och s. k. kändisars privalaförhållanden inle förleder dem atl då och då nyttja sin åikomslråll på etlobehörigt sätt. Del mesla av det regisirerade informationsmaterialet skalldessutom finnas samlat i såväl centrala som regionala register, dvs. på tväskilda ställen. Projektgruppen tror atl diverse mer eller mindre osanklioneradelagbestämmelser är lillräckligl avhållande. Själva existensen av ell samlatinformationsmaterial av denna typ om enskilda människors förhållanden i enmängd hänseenden måste uigöra en oemotståndlig lockelse även på personer someljest inte ar särskilt nyfikna av sig. Därför måste den praktiska åtkomsten avdet regisirerade materialet omöjliggöras för alla ulom ett extremt starkibegränsat fåtal. Tanken på faran för obehörig åtkomst kommer säkerligen atlmedföra, att folk i gemen blir betydligt mer försikliga och knapphändiga vid uppgiftsläm- 1979/80:146 65 nande lill myndigheler i avsikl all därmed försöka minimeradessas informalion. Det kan också med fog befaras, atl inriillande av samladedalabanker av della slag skulle leda till en växande misslänksamhel och ökandekänsla av vanniakl genlemol myndighelsulövning. Rädslan hos den enskilde förall lämnade uppgifter kan komma att i framliden anviindas emot honom får inleunderskattas. Enligt Förbundets mening måste införandel av databanker avdella slag föregås av betydligt mer undersökningar och utredningsarbete ån somföregått den nu framlagda rapporten. Förbundet kan därför inle lillsiyrka lagsliftningpå grundval av del nu föreliggande materialet. En synnerligen angelägen frågaalt få besvarad år vilka erfarenheler man har i andra kinder av de här frågorna.Eller skall kanske vara ell föregångsland iiven i ell sådanl hår diskulabellhänseende? Elt förhaslal beslul i denna fråga kan få skadeverkningar, som visarsig omöjliga atl avhjälpa. DALK: Del kan enligt DALK:s mening sättas i fråga huruvidaden föreslagna lagtekniska konstruktionen niir del gäller riksålkomsi stämmerväl överens med reglerna om bemyndigande i 8 kap. regeringsformen. Bortsettfrån hur det förhåller sig med detla är enligt DALK:s mening möjligheterna tillriksålkomsi av sådan belydelse från integritelsskyddssynpunkl altskalleregisterlagen bör innehålla någon form av riktlinjer för rätten tillriksåtkomst, vilken enligt DALK:s mening är all belrakta som ett undanlag frånhuvudregeln alt länsstyrelse och lokal skattemyndighet förfogar över detcentrala regislrel endast till den del del innehåller uppgifler hänförliga tilllänet respeklive fögderiei. Om möjligt bör dessulom 2 S skatteregislerförordningeninnehålla en närmare precisering av dessa riktlinjer och RSV äga rätl atl inomde sålunda uppdragna ramarna beslämma tillgången till del cenirala skatleregistret.Uttalandet i specialmotiveringen (s. 37), atl RSV:s föreskrifter om riksålkomsiinle bör vara mera vidsträckta än som klarl motiveras av praktiska hänsyn gessåledes enligt DALK:s mening inte tillräcklig ledning.Med hänsyn till 7 Sdatalagen (1973:289) synes också DI:s möjligheter till föreskrifier saknabetydelse i del nu berörda sammanhanget. 1 anslulning till frågan om riksåtkomst vill DALK betonavikten av del utredningsarbete, som enligt sida 9 i den remitterade rapportennu pågår om säkerhetssystem och därmed sammanhängande behörighetsregler. Kommitténutgår från att beslul om riksåtkomst inle fattas innan säkerhetsfrågorna löstspå ett godtagbart sätl. Länssiyrelsen i : Lagförslagets 2 8 3 ststadgar att länsstyrelse och lokal skattemyndighet - uiöver vad som framgår avförsta stycket nämnda paragraf- skall ha lillgång till uppgifter i det ceniralaskatleregistret i den omfattning som föreskrivs av regeringen eller denmyndighet regeringen bestämmer. Enligt vad utredningen uttalar bör riksåtkomstöppnas beträffande de uppgifter som skall finnas å skattskyldigs debetsedel påpreliminär skatl. Ett av de skäl som anförts för ett centralt register harvarit den utökade möjlighet till identifiering av inbetalningar som direkt avinbetalningshandlingen inte kan hänföras till viss skattskyldig. Länsstyrelseninstämmer i utredningens ståndpunkt att föreskrifterna om riksålkomsi inle fårvara mera vidsträckta än som klarl motiveras av praktiska skål men finner detsynnerligen angeläget understryka vikten av att får nksåtkomst lilluppgifter för ovan nämnl ideniifieringsarbele. anser således attriksåtkomst i detta avseende måste finnas och att lillgång till uppgifterna pådebetsedeln är ett minimum. 5 1979/80. 1979/80:146 66 Ätskilliga remissinslanser har uilalal sig i frågan om u11 ii m n a n d e a v uppgifl lill annan ni y n d i g Ii e t . Dl: 1 7 § förslag till skalieregisierlörordning ftisisliillslill vilka myndigheler uppgifler regelmiissigi får liimnas från skalleregisirelfiir angivna iindamål. Vilka uppgifter som iir eller anses vara erforderligaför alt nå ändamålen har ej . Dl har emellertid atl i dessa fall meddelaerforderliga föreskrifter vid prövning av regisler som skall inriillas pågrundval av uppgifter som inhiimtas från skalleregisirel. För siidana regisler,för vilka lillslånd redan meddelals, har Dl även - niir della iir erforderligt -möjlighet atl meddela kompletlerande föreskrifter. Om del är fråga om ell regislersom skall anviindas för kommersiella syften t. ex. direktreklam eller annanform av marknadsföring kan DI t. ex. meddela föreskrifl om all de regisireradeskall på lämpligl siilt informeras om alt uppgifter hiimlals från skatleregistret.På della sätl tärde regisirerade kunskap om hur uppgifterom dem används vilkelår myckel viktigt från iniegritelssynpunkt. a. får de registrerade härigenom förbällrademöjligheter alt viinda sig lill den som för regislrel och begära uidrag enligi10 8 datalagen. Dessa utdrag kan också medföra all evenluella felaktigauppgifter i regislrel kan rättas till på eu från inlegriletssynpunkl lillfredssiiillandesätt. RFV: 1 förslag lill skalleregisterförorilning har i 7 8angivits vilka uppgifter från registren som får utlämnas lill andra myndigheterför olika ändamål. Bland dessa ingår inte beslut om avgiftsunderlag ocharbetsgivaravgifter. Så länge RFV svarar för debitering och uppbörd avarbetsgivaravgifter är detta inte heller nödvändigl. Det bör dock observerasatt arbelarskyddsstyrelsen kan komma atl behöva vissa uppgifter ur arbetsgivaruppgifternaför arbetsskadeslatistiken. som fr. o. m. 1979 överförs till denna myndighel. 1 samma paragraf anges vidare vilka myndigheler, somregelmässigt får uppgifter frän register enligt skalleregisieriagen, och förvilket eller vilka ändamål uppgifterna lämnas. I paragrafen anges bl. a. alt RFVfår uppgifter för beslut i fräga om bostadsbidrag, bevakning för krnv pååterbetalning avseende utgivna bidragsförskott och beslut på grundval avpensionsgrundande inkomsi. Det är i och för sig korrekt atl uppgiflerna i ADB-rulinlämnas till RFV men de lämnas sedan vidare till , som fållar ovannämndabeslut och gör bevakningar. Verket föreslär därför att spalten för myndighelkompletteras för verkets del med "/". SCB: I 7 § i förslagel till skatleregisterförordningföreslås atl olika myndigheler för vissa angivna ändamål regelmässigt skallerhålla sekretess-belagda uppgifler från register som omfattas av skalleregisieriagen.För SCB:s del anges alt ändamålet år den årliga inkomst- och förmögenhetsstatistiken.Denna begränsning synes icke påkallad med hänsyn till författningens syfte ochöverensstämmer inte med den nuvarande användningen av uppgifterna i fråga.Exempelvis används uppgifterna även för fastighelslax-eringsstatistiken ochkommer även att behövas härför. Även om det vore möjligt att restlösträkna upp de ändamål för vilka SCB behöver uppgifter (för etableradestatistikprodukter) skulle en sådan uppräkning snabbt bli föråldrad, medändringsbehov till följd. Data ur AFB-systemet kan på ett rationellt, enkeltoch från integritetssynpunkt tillfredsställande sätt utnyttjas som underlag förstatistikproduktion. SCB har av det skälet redan påbörjat ett utvecklingsarbetesom i ett första sleg syftar till atl 1979/80:146 67 använda den försia generationen dalaregistreradekontrolluppgifter som underlag för olika försök all åstadkomma nyeller förbättrad statistik. Så snart beslut fatlats om den s. k. uppbördsdeklaralionensutformning avser SCB att på molsvarande sått också söka utnyttja denna (från1980). Detla innebär au del inle är möjligi alt räkna upp de enskildastatistikprodukter som kan komma atl behöva underlag från skatteregislret. Detlaiir inle heller nödvändigl från iniegritelssynpunkt så länge restriktionen iförfattningen för användningen klart utsäger att uppgifterna endast fåranvändas för statistik. Mot denna bakgrund synes en ordning som skapar ständigabehov av förfatiningsändringar eller/och särskilda beslut från fall till fallför den statistiska användningen onödig och olämplig. SCB vill därför föreslåatt ändamålet för SCB i berört avseende Ulformas så att det generellt täckerstatistiska ändamål. Därmed skulle avses atl de utlämnade uppgifterna enbartskall utnyttjas som underlag för statistikproduktion främst inom inkomst-, lönesumme-,sysselsättnings-, lantbruks- och fastighetstaxeringssialistikens område. SCBhar även behov av att utnyttja uppgifter från register som enligt förslagetblir omfattade av skatteregislerlagen för uppdatering av SCB:s centralaföretagsregister och lantbrukets företagsregister. Verket föreslår därför attändamålet för regelmässigt utlämnande av uppgifter lill SCB med hänsyn äventill vad ovan sagts formuleras sålunda: "Statistiska ändamål samtuppdatering av SCB:s företagsregister". För att förfarandet vidregelmässiga utlämnanden av uppgifter från register enligt skatteregislerlagen lillSCB skall ske på elt för båda myndigheter ändamålsenligt sätt, borde enligt SCB:suppfattning förfarandet regleras genom föreskrifter om verkslällighel, ulfärdadeav RSV efter samråd med SCB. Utöver de uppgifter som enligt förslaget kommer atlfinnas i regisler som omfattas av skatteregisterlagen erhåller SCB enligtgällande bestämmelser uppgifter rörande bl. a. fastighetspriser och underlagssummaför mervärdeskatt. Förslaget innebär inte någon förändring i dessa avseenden. SCButgår således ifrån att sådana uppgifter kommer atl delges SCB i sammaomfattning som . RRV: Enligt 10 8 RRV:s instruktion äger verkel att fåvarje handling utlämnad och få de upplysningar och uppgifter som verket behöverför sin granskning. Den speciella reglering i den föreslagna skalleregisterförord-ningensom krävs för att lillgodose RRV:s behov av uppgifter för arbetet med prognoserför slatens skatteinkomster uppfattar RRV inle som en inskränkning av verketsnuvarande rätt att få tillgång till uppgifter för den förvaltningsrevisionella verksamhelen.Vad belräffar de uppgifler som behövs för att RRV skall kunna genomföra sin taxeringsstalisliskaundersökning och fullgöra sina inslruklionsenliga åligganden avseendeprognoser över statens skatteinkomster är det väsentligt atl verket får lillgångtill de uppgifter som har erhållits. RRV förutsätter således att deuppgifter verket lidigare erhållil från laxeringsbandfortsättningsvis kommer alt erhållas från det centrala skatteregistret. Det ären fördel att direkt från det centrala skatteregislret erhålla så mångauppgifter som möjligt av dem som erfordras. På så sätt avlastas de lokalaskattemyndigheterna i sitt arbete i och med att antalet insamlade uppgifterminskar. RRV kommer att tillsammans med RSV diskulera och preciserasina variabelkrav och förutsätter att den slutliga överenskommelsen mellanmyndigheterna framgår i ett särskilt dokument. : Ur de intressen som bostadsmyndigheierna- härmed avses , länsbostadsnämnderna och kommunernas formed- 1979/80:146 68 lingsorgan för handliiggning av bosladsbidrag - har all förelräda.lillslyrks Ibrslaget i 7 8 skaileregisterlbrordningeii all uppgifter frän regislerenligi denna lag regelmiissigi liimnas lill de komnumala Ibrmedlingsorganen förbostadsbidrag, för atl finnas atl tillgå i samband med prövning och beslul ifråga om bosladsbidrag. Kammarrällen I påpekar all uttrycket "sekrelessbelagdauppgifter" i lagförslagels 14 S inle år liimpligi vid reglering av uppgiflsul-lämnandetill myndighet, eftersom luivaranile sekrelesslag inle avser dessa fall. DALK: Enligi 14 8 förslaget lill skatteregisierlag fårfrån regisler enligt lagen sekrelessbelagda uppgifter regelmiissigi lämnas tillannan myndighel enligt föreskrifter som meddelas av regeringen. Dessa föreskrifierfinns i 7 8 förslagel till skatleregislcrförordning. Denna paragraf synes inte innebiiranågon begränsning av utlämnandet till sekrelessbelagda uppgifler. Paragrafen innebiirvidare att uppgifter som ursprungligen samlats in ändamål, niimligenbeskattningsverksamhet, används också för andra syflen, vilkel enligt DALK:smening i princip får anses innebiira risk förolillbörligi intrång i deregistrerades personliga integrilel. Såsom DALK ulvecklal närmare i kommillénsförut nämnda beliinkande (kapitel 6 och 7) bör detla i fråga om myndighelersregister inte accepteras annat iin efter särskild prövning från riksdagenseller regeringens sida, varvid allmänintresset får vägas mot riskerna förotillbörligt integritetsinlrång. Vad som sagls nu torde i särskild grad gällaplanerat ulliimnande till centrala sludieslödsnämnden. kommunall förmedlingsorganför bosladsbidrag och riksförsäkringsverkel för beslut i fråga ombostadsbidrag. Någon motivering till det föreslagna utlämnandel finns inle iden remitterade rapporten och DALK kan därför inte för egen del bedöma behovetav ullämnande. Kommiitén kan dock inle acceptera atl 7 S skatteregislerförordningeni föreslagen lydelse godtas utan atl moiiven för det utlämnande av uppgiftersom där sägs ingående prövas. Kommittén utgår från atl ullämnande därvid inte tillåtsske i andra fall än då behovet av ullämnande klarl bedöms väga över risken för olillbörligtintegritetsinlrång. I den mån del planerade utlämnandet av uppgifter är avsett atlligga lill grund för kontrollåtgärder hos den mottagande myndigheten bör enligtDALK:s mening uppgifternas tjänlighet för konirolländamål också prövas närmare.Dessutom bör de registrerade informeras om sådan användning av uppgifterna iskatteregistren som - efter den av DALK förordade särskilda prövningen - tillåtsske för annal ändamål iin för statens verksamhet i fråga om beskattning. DALK vill tillägga atl motsvarande synsätt som angetlsnyss även gäller inhämtande av uppgifter lill skalleregisler från annalregister, t. ex. från det cenirala bilregistret enligt 8 S förslaget tillskalleregisterlag. DALK vill här även erinra om vad kommillén i annalsammanhang anförl om vikten av att behovsprövade förmåner, såsom bostadsbidrag,utformas på sådanl sått atl kontroller av berört slag inte behövs. Slutligen vill DALK peka pä att 7 8 förslaget till skatleregisterförordning,med hänsyn till beslut om del s. k. synes böra komplelterasmed föreskrift om att uppgifter som behövs för SPAR får lämnas lill DAFA.Dessutom vill DALK tillägga all del bör framgå av paragrafen att närmareföreskrifter om tidpunkten för sådanl utlämnande av uppgifter, som tillåts skeenligt paragrafen, om omfattningen av utlämnandel samt om sättet för dessfullgörande får meddelas av RSV efter samråd med övriga berörda centralamyndigheter m. fl. DALK vill också på nytt erinra om alt sådana 1979/80:146 69 föreskrifter, liksom den närmare utformningen av skalleregislreni övrigl. enligi I Sdatakungörelsen skall anmälas av RSV lill Dl och diirmedgöras till föremål för inspektionens prövning. 5/lFoch SI: Genom förslaget lill skatleregisterförordningföreskrivs alt skattemyndigheterna centralt eller regionalt regelmässigt skallkunna samköra sina register med andra myndigheters register, bl. a. mol det på senaretid så omdiskuterade bostadsregistret. Skatte- och bidragsfusk skall självfallelkunna motarbetas, men samkörningsiekniken med ADB skapar en helt nyrättssituation för den enskilde medborgaren, när uppgifter avlämnade för skildaändamål och till olika normsystem med olika ursprung kan ställas mot varandra.Organisationerna får på denna punkl hiinvisa till vad datalagsliftningskommitién(DALK) anfört om användning av personinformation för annal ändamål än denursprungligen var avsedd för. I RSV:s förslag antyds en möjlighel att genom s. k. söknycklareller andra urvalsbegrepp få fram vissa personer och t. ex. derasavdragsyrkanden eller något annat som de har gemensamt. Det bedöms vidare somrationellt för den framtida myndighetskontrollen av enskilda alt "genom objeklfå fram subjekt". Förslaget berör - utan alt därför behandla dem - desynonyma problem som är förenade med det statliga samordnande person- ochadressregistret (SPAR) och önskemålen om ell s. k. flaggregisier. Omlämpligheten av flaggregister har redan uttalat som sin åsikl all delinle skall få förekomma i SPAR. 1 del här akluella fallel skulle etlflaggregister få ett helt annat djup och innehåll än del flaggregisier somsålunda ej har tillåtits. Den användning som för skattemyndigheten framstår somintressantast ar att kunna utnyttja skatteregistret för kontroll, ensamt ellertillsammans med andra register. Det är på denna punkt som de känsliga integriletsproblemenuppkommer och där riskerna uppstår för atl en mängd uppgifter kommer i orättahänder. Några garantier för att sä inte kommer att ske har inte givits ilagförslaget. Det torde vara ett misstag att tro alt arbetet med atl sammanställauppgifterna kommer alt motsvaras av nämnvärda ytterligare konlrolleffekler iannat än i ett förhållandevis ringa antal fall. Man kan vidare fråga sig hur 14 S i den föreslagnaskatteregisterlagen förhäller sig lill sekretesslagen som i vart fall inuvarande ulformning inle torde omfatta ullämnande till annan myndighet. Skullelagstiftningen sättas i krafl i föreslaget skick, anservi det vara nödvändiglall en översyn skersedan de allmänna sekretessbestämmelserna fått sin ulformning.Därvid bör noga övervägas vilka uppgifter som överhuvud laget skall fåutlämnas: inlill dess en allmän lagstiftning genomförts bör även myndigheternaoch då inle minst myndigheter i främmande land behandlas såsom enskildamedborgare. : Enligt förslag tillSkatteregisterlag 8 14 skall sekrelessbelagda uppgifter regelmässigt få lämnastill annan myndighel enligt föreskrifter som meddelas av regeringen. Enligtförslag till Skatleregisterförordning S 7 skall bl. a. uppgifter för beslut ifråga om bostadsbidrag regelmässigt få lämnas ur skatteregister till kommunaltförmedlingsorgan för bostadsbidrag. Styrelsen förutsätter att dessa lagförslaginte innebär någon inskränkning i det uppgiftslämnande som för närvarandeförekommer från länsstyrelserna lill de kommunala förmedlingsorganen. : Samfundet lillstyrker attutlämnandet regleras i författning och utgår därvid från att det regelmässigautlämnande som på grund av föreslagna 17 8 tredje stycket sekrelesslagen fårske lill annan myndighel angiven i föreslagna 7 S skatleregisterförordningensker på ett sätt som inte kan medföra ett äventyrande av integritetsskyddet. 1979/80:146 70 Dl erinrar om att samköming mellan skatleregistret oehandra register, som faller under dalalagen - i den män särskildaförfattningsregler saknas -skall prövas av DI och framhåller all denna prövning- som DALK har påpekat-kan medföra svåra awägningsproblem i frågor som enligt DALK:smening det egentligen bör förbehållas statsmakterna atl avgöra. Lokala skatlemyndighelen i fögderi, LRF. SRS ochSveriges advokatsamfund anser att stor restriktivitet behövs i fråga om massullagmed s. k. söknycklar. anser att delta bör gälla också ifråga om samköming. Några remissinstanser har berört frågan om underrättelse lillden registrerade. LRF anser atl de skattskyldiga skall underrättas i den månregistret innehåller andra uppgifter än sådana som framgår av preliminär-ochslulskattsedel.5/1 Foch 5/anser atl andra meningen i 10 8 datalagen inte bör gälla ett sådantkontinuerligt förl register som skatleregistret.