prop · G303162 · 1979-12-31 00:00:00 — Redan innan nuvarande stödformer infördes omfördelades vissa medel inom utjämningssystemet förmjölk så att utjämningsbidraget för invägd mjölk utgick med högrebelopp i norra . Denna anordning har behållits även sedan de nya stödformernainfördes . I de områden där prisstöd utgår för mjölk erhåller mejerierna till förstärkning av avräkningspriset sålundaett utjämningsbidrag som är högre per kilogram invägd mjölk än i övriga landet. Fr o m infördes ett extra regionalt tillägg för mjölk och fr o m infördes ettkostnadstillägg för kött. Dessa stödformer har därefterblivit föremål för höjningar. Fr o m utgår det regionala tillägget för mjölk med per kg förmjölk invägd inom , , , ,med /kg inom och med /kg förden mjölk som erhåller Statligt pristillägg inom Arla, . Värmlandsmejerier,och . För nötkött utgår fr o m kostnadstillägget i med /kg för fläsk, med /kg förkött av nötkreatur samt med /kg för får- och lammkött. 1 , ,samt Hälsinglandutgör kost nadsti1 lägget /kgför fläsk, /kg för kött av nötkreatu- och /kgför får- och lammkött. Koslnadsti1 lägget utgåri Gäst rikland samt , och lan med /kg förfläsk och för kött av nötkreatur,får och lamm. I övrig; delar av med undantagav , och j:;;:-kostnadsti1 lägget med /kgför fläsk ocn /kg för kcct av nötkreatur, fåroch lamm. 7 1979/80. Prop.1979/80: 162 98 Oe medel som omfördeladesgenom extra regionala bidrag och kost-nadstillägg uppgick /79 till 8 resp . Fr o m den 1 juli 1979omfördelas ytterligare vardera för extra regionala bidrag och kostnadstillägg. 1.6 Til_l_j£rdbjruks£amne£ 2.nkomn£ XÖ£sl_a£ £m_äridH]igar_av !ilJ£]il''.ll - frånNorrbottens läns producentförening angåendeöverföring av och kommuner till högre prisstödsområde. fränLantbrukarnas länsförbund i om att reglerna cm särskilt stöd till lantbrukare inomC , U, P, län bibehålls och jtbygges så att samtliga brukare er-hällersamma betalning. frånGefleortens mejerieförening stödområdestillhörighet. frånlänsstyrelsen i län angåends statligtstod till jorabrukct i N:)rd.p:l5rd. frånGefleortans .nej er i förening samt i , och om att ett nytt områdeinrättas för statligt mjölkoristillägg i norra . frånVärmlands mejerier angående höjdnivå och ändrade gränsdragningar inom . frånlantbruksnämnden i länom att jordbruksnämnden beaktar i skrivelsen framförda synpunkter i den förestående översynen av prisstödet tilljordbruket i norra . frånNorroottens läns producentförsning och i Norrbottenvari bl a yrkas att hela länförs till område 1 och att en fördubblingsker av stödbeloppen. fränLantor;:karria5 prcviMsförDund i Angermanlanc resp Meaeipadvari bl a begärs att vrssa församlingar försti område I och att övriga delar av Västernorrlandslän förs til" ornråde 2. Prop.1979/80: 162 99 1.7 Till jordbruksnämndeninkomna förslag rörande övriga_s_tö-_ former m_m I vissa av de framställningarsom redovisas i avsnitt 1.5 framförsockså synpunkter rörande stödtill äggproduktion och potatisodling.Vidare har bl a förslag lämnats om tätareuppräkningar av norrlandsstödet. Jämförande produktionskostnadskalkyler for mjölk- och kött-produktioni mellersta och norra 1979/80 jordbruksutredning utförde /75 beräkningarför att belysa skillnader iproduktionskostnader till följd avnaturliga, produktionstekniska och marknadsmässigaolikheter mellan områden. Dessa beräkningar har av lantbruksstyrelsen förnyats hösten1379. Samma beräkningsmetod har använts .medan ingåendedata ändrats till gällande nivåför resp år. Beräkningama har utförts för ett antal typområden(2 till -i i varje län samt ett referensområde i vardera R och T län) som har valts ut i sararådmed resp lantbruksnämnd. Typområdena skall avspegla de olika länens varierande naturliga produktionsförutsättningar så som de lokalt kan avgränsas med resp lantbruksnämnds kännedomom dessa förhållanden. 2.1 £e£äjcn jngsmo£e2l£n_ Beräkningarna utförs på så sätt attarbetsersättningen i kr/timme beräknas förreferensområdet med det aktuella mjölkpriset. Denna timersättning hålls sedan för alla företagoch man räknar fram vilket mjölkpris som erfordras i respektive område för attarbetsersättningen skall bli lika stor räknat i kr/tiimie. Ett företag med störrearbetsbehov får således en större total arbetskostnad och kräver därmed ett högre mjölkpris. Prisrelationerna mellan mjölk och kött ansluter mycket nära till förhållandet 1:10. Det gäller såväl 1975/75 som 1979. I beräkningsmodellenhar därför gjorts approximationen att I kg köttmotsvarar :lijölk. Prop.1979/80: 162 KM) Beräkningsmodellen är konstruerad föratt belysa skillnader mel . Vid jämförelser mellan olika år masta manta hänsyn till att det faktiska mjölkpriset i referensområdet styr arbetsersättningen. Ju högre mjölkpris och därmedarbetsersättning, desto större skillnader mellan områdena eftersom arbetsbehovet varierar Beräkningarna visar, med de givna förutsättningarna,att produk-tionskostnadsskilInaderna ärbetydande och att skillnaderna har ökatmed tiden. 1976 var merkostnaderna förde undersökta områdena lägst11 och högst per kg mjölk.1979 är motsvar;-. tal 15 resp per kg. Timersättningeni kalkylen var 1976 och är19,1979. Oen genomsnittliga merkostnaden för typgårdarnai varje område jämfört med referensciträdet i R och T länför produktion av mjöl och kött1976 och 1979 (förutsatt egen fodersäd) framgårav föl; tabell. Omräde Merkostnad öre/kg mjölk,medeltal för respektive område 1976 1979 ökning76 - 79 1 34 41 7 2 24 29 5 3 23 28 5 4 22 26 4 5 12 14 2 En mera ingåendebeskrivning av lantbruksstyrelsens beräkningarges i bi 1 1. Prop.1979/80: 162 IOI Förslag till ändringar av stödbeloppoch områdesförändrinqar för nu befintliga stödformer 3.1 Mjöl_k Nämnden har i de förslag till nya stödniväer som redovisas i det följande utgåttfrån lantbruksstyrelsens beräkningar och den allmänna kostnadsstegringen i lantbruket, mätt med PM-index, samt tagit hänsyntill produktionsutvecklingen i de olika områdena.PM-index har stigit med 29,3procent. Vidare har nämnden ansett sig böra iakttaga försiktighetnär det gäller uppräkningi de mest sydliga områdena, detta med hänsyn till de besvärligagränsdragningsproblem som finns vidfemte områdets sydgräns. Nämndens förslagtill nya stödnivåer inom respektive område framgår av nedanståendeuppställning. Nuvarande stödbeloDp öre/kg Förslag öre/kg Kostnaden för denna uppräkning baserad påmjölkinvägningen /79 beräknas till . Nämnden har i sitt förslag till gränsjusteringari viss mån beaktat de framställningar som redovisats i avsnitt 1.6. Med utgångspunkt frånproduktionsförutsättningarna kan det sålunda varamotiverat att flytta församlingarna , , ,, .Anundsjö, , Trehörningsjö, , ,Grundsunda och Haverö i från område 3 till område 2. Prop.1979/80:162 102 Nämnden föreslår vidare attNorra och samt församlingar i Värmlandslän, , , , Värn-husoch norra delarna av församlingar i flyttas från omräde 4 till område 3. Härigenom undviks att område 4 kommer att gränsa direkt till omräde 1. Dessa uppflyttningarär motiverade även ur produktionsteknisk synpunkt. Kostnaderna for de föreslagnaområdesförändringarna kan beräknas till ca . Utgångspunkten för näit.ndens förslag har varit den allmänna kostnads stegringen mätt med PM-index. Förslag till nya stödnivåer inomrespektive område framgår av nedanståendetablå. Område Kött av Fårkött Fläsk nötkreatur Nuvarande Förslag Nuvarande "örslag Nuvarande Förslag öre/kg öre/kg öre/kg öre/kg öre/kg öre,/kg 1 175 223 175 223 39 50 2 130 165 130 165 26 33 3 71 90 71 90 13 17 4 26 33 26 33 - Kostnaderna fördenna uppräkning baserade på slakten /79 beräknas till . 1979/80:162 103 3.3 Smg ri spjodujt jo£e£ Nuvarande stödbeloppvilka utgår- grundarsig på kostnadsläget under hösten1977. Nämnden anser sig därför böra föreslå en uppräkningi stort sett motsvarande den allmännaproduktionskostnadsstegringen i lantbruket (PM-index) oktober1977 - vilken uppgår till 16,3procent. Förslag till nya stödbelopp framgårav nedanstående tabell: Kostnaden för stödet beräknasmed oförändrat antal suggor öka med . 3.4 Ge_tsjcö_tS£l£ Då även denna stödform infördes fr o m föreslår nämnden härliksom för smågrisproduktionen en uppräkningi huvudsak motsvarande PM-index . Stödbeloppetföreslås höjt från till per mjölkproducerandeget. Kostnaden för stödet till getskötseln beräknas med oförändrat antal getter öka med . 3.5 er)n£r2n£e£ Oetta stöd hartidigare ansetts böra följa utvecklingen för nbt-köttsstödet. Iavvaktan på resultatet av den utredning somtillsatts rörande rennäringens ekonomiska förhållanden föreslår nämnden en uppräkningmotsvarande PM-index innebärande att stödet bör höjas från100 kr till per slaktad ren. Kostnaden för stödet beräknas vid oförändrad slakt ökamed . Prop.1979/80: 162 104 2k_Pir£0£l2g£ £r£Sti l_l£g£e£ 1 jordbruksnämndensskrivelse till regeringen an gående prisstödet till jordbruket i norra föreslog nämnden en avveckling av de s k personliga tilläggen.En plan för avveck lingen skulle utarbetas och förslag skullesenare lämnas till regeringen. gällande bestämmelser förde personliga pristilläggen redovisas på sid 3. Antalet stödberättigade har minskat från 937 till 533 3t. Minskningen har skett genom attfrån början berättigade leverantörer har upphörtmed mjölkproduktion eller passerat 57-årsgränsen. Kostnaden för depersonliga tilläggen var /79 ca . För den .-njölk för vilken det utgårstatligt Dristilläqg på /kg enligt bestämmelserna förpersonligt pristillägg betalas dessutom från ett med förnöjt utjämningsbidrag enligt samma grunder som aaller för de områden i norra där prisstöd utgår. Detta innebär att den faktiska skillnaden i avräkningsprishänseende kan uppgå till . Det lärdock förekomma att mejerier fördelar två öringen på all invägdmjölk varför skillnaden i praktiken inte blir utan ca /kg. En avveckling föreslås ske fr o m aenom att det statligapristillägget /81 minskas med /kg och /32 med ytterligare /kg föratt fr o m den helt upohöraatt utgå. Kostnaden över budgetenför de personliga tilläggen beräknashär-;-genom uppgå till ca /81. Prop.1979/80:162 105 är i fråga om äggförsörjningen ettunderskottsområde. Antalet värphöns i norrlandslänen och uppgår enligt uppgifter från lantbruksräkningen1978 till ca 390 000, varav finns i ca150 besättningar med mer än 200 höns. Produktionen av äggi nämnda län beräknas under1978 till ca . Detta innebäratt ca 1/3 av de i konsumerade äggenockså produceras där. De mindre äggproducerandeföretagen dvs företag med färreän 200 höns beräknasproducera ca . Av den totala produktionen 1978 levererades 2 800 tontill run-märkesberättigade packerier inom området. För1979 beräknas in-vägningen till packerierna bli ca . Viss delav produktionen levereras till packerier som ligger söder om nämndaområde. I huvudsak gäller detta förden produktion inom och Gävleborgslän som levereras till Svenska Ägghandelsförbundetspackeri i . Enligt uppgift från ägghandelsförbundet beräknasdessa leveranser frän och länuppgå till ca . Den totala invägningen till runmärkesberättigac-packerier av ägg producerade inom norrlandslänenuppskattas således till ca . Slakten av värphöns sker i huvudsak vid slakteri i örn-sköldsvik. Antalet slaktade höns uppgick till 149 300. 5.2 _Pr£djjk_ni£n£k£S_tn£d£ski2l£ae£ £ch £llsr'£t£V£ £o£m£r_av l'£'_ I likhet med andra produktionsgrenar inom jordbruket är produktionskostnaden för ägg högre i norra . Enligt beräkningar utfördaav () uppgårkostnadsdifferensen i jämföra!se med till /kg i Norrbettens och Västerbottenslän, till /kg i ,och länsamt till /kg i . 8 1979/80. Prop.1979/80: 162 106 Skillnaden i produktionskostnad är främst betingadav ett högre foderpris men är ocksåberoende av byggnads- och uppvärmningskostnader.I första hand torde följande former förett stöd till äggproduktionen kunna diskuteras: 1) Ett särskilt packeribidrag för ägg invägdavid runmärkesbe-rättigade packerier. 2) Bidrag direkttill producenten i relation till produktionens storlek. 3) Fraktbidrag för foder. 4) Helt ellerdelvis täckande av merkostnader som är regionalt betingade vid slakteri i . Stödetkan utformas antingen som ett fast driftsbidrag eller göras beroende av den slaktade kvantiteten. Nämnden har studerat de olikaalternativen bl a ur administrativ synpunkt. Näranden har därvid funnit att om ett stöd skall införasbör detta utgå enligt 1 och 4 ovan. 5.3 l'£d£ts_ £t£r2ek Med beaktande av de kostnadsskillnader som föreligger i jämförelse med cch med hänsyn tagen till norrlandsstödet för andraproduktionsgrenar skulle ett stöd till äggproduktionen i norra av ca vara motiverat. 5.4 £a£k£r£bj_d£a£ Om ett packeribidrag anses böra införas bör det lämpligen utgå med följandebelopp för ägg som producerats inom resp områden. Område öre/kg 1 ochVästeroottan län 35 2 , Jämtlandsoch Gävle- 25 borgs län 1979/80: 162 107 Kostnaden kan vid en volym motsvarande invägningberäknas till ca 455 tkr i område 1, ca 325 tkr i område 2 och ca 80 tkr i område 3. Totalt såledesca 860 tkr . Produktionsutvecklingen inom äggnäringen haremellertid medfört betydande avsättningsproblem. Härigenom har regleringsföreningenSvensk ägghandel tvingats att vidta särskilda stödåtgärder, vilkatagit i anspråk regleringsmedel i enstorleksordning som inte kan anses vara normalt för näringen. Med hänsyn till föreliggande överskottssituationoch då äggproduktionen inte är särskilt aröetsin tans i v liar nämndens majoritet därför ställt sig tveksam till att nu införa ett särskiltpackerioidrag för norra . 5.5 lt£d_ti_llJi'"£nf.ä£ej_s_s2ak.t£rj_ i_ r£sköj_d£V£k_ slakteri i är det anda fjäderfäslaktariet i och drivs med förlust, vilken var . Slakteriet tillförs ett driftsbidrag på 150000 av regleringsmedel under förutsättning attingen ersättning utgår för de inlevererade slakthönsen. Detta driftsbidragmotsvarar i stort sett skillnaden i intransportkostnader i jämförelse raedmellersta . Om de medel som utgår som driftsbidrag i stället skulle ha tillförts slakteriet som ett bidrag perslaktad nöna, skulle detta bidrag hautgjort ca en krona per nöna. Utslaget på äggproduktionenmotsvarar detta ca per kg agg. Nämnden vill emellertid förorda att stöd fr o m t v fårutgå i form av ett driftsbidrag om150 tkr att bestridas med budgetmedel. Det är dock enligt nämnden angelägetatt man söker finna alternativa former för omhändertaganasav siakthcnsen i . 1979/80:162 108 LRF har i skrivelse till jordbruksnämnden aktualiserat frågan om ett stöd till potatisodlingen och hemställt om att nämndenskulle ta upp frågan vid sin översyn. I skrivelsen ./. har förbundet bifogat en utredning (bil 2) vari föreslås att stödet bör utgå som ett arealbidrag med /hai , med /ha i , och länsamt med /ha i län.Enligt förslaget skall nägot stödinte utgå för det första halva hektaret. För areal överstigande15 ha föreslås stödet utgå . Hot bakgrunden av den minskning som arealen för potatisodling i undergått på 1970-taletanser nämnden att det finns skäl för att gencmsärskilda stödåtgärder sökamotverka en ytterligare nedgång i odlingen.Nämnden vill därför föreslå att ettareal-baserat stöd införs på försök fr o m . Härvid börman kunna utgå från LRF:s förslag men detta bör modifieras någotoch likaså bör en mindre reducering i de föreslagnastödbeloppen företas. Nämndenföreslär att stödet utformas på följande sätt. Arealbidrag börutgå med /ha i ,/ha i , och Västerbottenslän och med /ha i Norrbottenslän. Nämnden anser em.ellertid att man börundvika att potatisodlarna i mästeerlägga den arealavgift scm uttas vidodling av potatis genom en särskildinbetalning. Avgiften utgör f n /ha. Vid odlingarunderstigande 0,5 ha utgår ingen avgift. I likhet med LRF föreslår nämnden att något arealbidrag inte skall utgå för det första halva hektaret. Arealavgiften bör dockalltid kvittas mot utgående bidrag varför detta börvara lägst lika med avgiften. Nämnden föreslår vidare att avtrappmngsgränser, sänksfrån 15 till 10 ha som stöaprocenten sänksfrån för den del av arealen som överstiger 10 ha. Kostnaderna fÖrdet föreslagna stödet blir givetvis beroende på produktionsutvecklingen men beräknas vid 1978 ärsarealfördelning medföra en kostnad av ca /år. Här ut e.»! 1979/80: 162 109 Anslagsberäkning för /81 för /30 har anvisats ett förslagsanslagav för stöd till jordbruket i norra . I anslagsframställningenför /81 har nämnden räknat upputgifterna för stödet /80 till med hänsyn tillbl a den beräknade produktionsutvecklingen. Iåretsanslagsframställning har nämnden beräknat medelbehovet 1980/81 för stödet till149 Mkr. Nämnden har därvid inte tagit hänsyn till de kostnadsökningarsom föreligganoe översyn kommer att leda till. Oei denna redovisning angivna förslagen till förändringar beräknas leda till följande ökningarav medelsbehovet för /81. " , personliga t -4,9 tillberäknad oroduktions- + 5,0 utveckling /81 1979/80:162 110 Detta innebär attmedelsbehovet för /81 med hänsyntill föreslagna förändringar ochförväntad produktionsutveckling kan beräknastill enligt följande. Mkr Anvisat anslag /80 141,0 Kostnadsökning /80 med hänsyn till beräknad produk tionsutveckling och de områdes- förändringar som genomfördes fr o m . ökatmedelsbehov för nu föreslagna ändringarav stödet -i- 44,9 Kostnadsökning /81 med hänsyn till produktions utvecklingen - 5,0 Medelsbehov för1980/81 195,9 I framställningartill jordbruksnämnden har vissa av påtalat att stödettill jordbruket i norra urholkas genom att uppräkning med hänsyntill kostnadsutvecklingen görs varttredje år. Beträffande denna frågavill nämnden framhålla att om kostnadsutvecklingen inom jordbruket fortsätter påsamma sätt som under senare delen av1970-talet, torde detta medföra att stödets realvärdesjunker hastigare än vad ursprungligen tordeha tänkt sig när man uttalade sig för treåriga översyner. Av administrativa skälanser nämnden det emellertid olämpligt att göraalltför täta justeringar. Frågan har ocksä en kostnadsaspekt. En årlig uppräkningskulle således mea en kostnadsökning om 10 :; och oförändrad produktion för den närmaste tre-årsperiodange en ökad kostnad på 55 - . Om kostnaden för jordbruksproduktionen fortsättningsvis utvecklas i samma takt som under dasenaste åren, anser nämnden emellertid att nästa översyn oör ske inom tväår. Detta ärende haravgjorts av generaldirektören och ledamöterna föredragning av avdelningschefenOlsson och i närvaroav avdelningschefen byråcheferna . Ledamöterna förklarade att de avsåg att senare inkomma med skriftlig reservation i fråga om vissa delar av beslutet. Reservationen bifogasi direkt anslutning till denna skrivelse. Prop.1979/80:162 112 till statens jordbruksnämndsskrivelse angående översynen av prisstödet i norra Enligt 1977 årsjordbrukspolitiska beslut bör etthuvudsyfte med denna politik vara att tillförsäkra dani som ärsysselsatta inom jordbruket i alla delar av landet en ekoncinisk och socialstandard, som är likvärdig med den som jämförbara grupper uppnår. Utformningen av beslut innebärockså, att jordbrukens regionalpoiitiskabetydelse star.kare än tidigare beaktats. Vi har velat eri.ira om detta som bakgrund till att vi ivissa delar reserverar oss mot nämndmajoritetensståndpunkt i vad gäller den översynav prisstödet till jordbruket i norra nämnden på regeringens uppdrag nu företagit. Prisstödet överses f n , vil.ket vi anser vara helt otillfredsställande. Den bekymmer-samina ekoncniska situation ivilket jordbruket i norra nu befinner sig beror till stor del på att prisstödetinte uppräknats fortlöpande utan successivt urholkats. Mämndmajoritetsn har också funnit sig böraförorda, att i fortsättningen uppräkningsker . För vår del anser vi att skäl finns attjustera prisstödet i norra halvårsvis. Av praktiska skäl synes dock en sådan justering kunna begränsas till en gångom året. Nämndmajoritetens förslag innebär,att de totala kostnaderna förnorrlandsprisstödet ökar med ca inkl antagen volymökning /81 som uppskattats öka kostnaderna med ca . Under åberopande av1977 års jordbrukspolitiska beslut om detnorrländska jordbrukets stora regionalpolitiskabetydelse och det svåra ekonomiska Laget för näringsutövarna i norra vill viför vår del föreslå, attnuvarande pristillägg uppräknas kraftigare änvad majoriteten i nämnden förordat eller med ytterligare . I detta sammanhangmå anmärkas, att det norrländska jordbruketkan beräknas ha gått föriustigt ettbelopp av storleksordningen jämfört med om pristilläggen mera kontinuerligt justerats uppåt i enlighet med P. '-!-index utvecklina. 1979/80:162 113 Vi har funnit de föreslagnaändringarna av områdesindelningen förmjölkpristilläggen välmotiverade.Vi har vidare funnit, att skäl föreligger förytterligare områdesjusteringar. Det gäller härområdesändringar, som har förhållandevis småbudgetmässiga konsekvenser. Vi förutsätter att sådana ändringar även i fortsättningenligger inom nämndens befogenheter. I nämndens skrivelse redovisas dentekniska utformningen av ett packeribidrag för ägg i norra . Nä.Tindens majoritet ställer sig emellertid tveksam till att nu införa ett särskiltpackeribidrag i norra med hänvisningtill bl a föreliggande överskottssituation inom äggproduktionen. Enligt väruppfattning måste beslut i denna fråga tolkas som om ett prisstöd för äggpro-duktionen i norra skall införas. Vi vill ocksåframhålla att norrlandsprisstcdet ej bör vara avhängigtvariationer i den totala produktionen utan börsyfta till att eliminera kost.nadsskillnader inom densamma. Vi förordar därför att, vid sidan om det särskilda stödettill slakteriet i som statens jordbruksnämndförordar, ett packeribidrag .med denutformning som statens jordbruksnämndpresenterar i sin skrivelse aenomförsfr o m . Vad gäller stöd till potatisodlingen i anser vi att dearealbidrag som LRF föreslagit är välunderbyggda och bör utgå fr o m . Vi kan däremotansluta oss till nämndens förslag beträffandeavtrappningsregler vid stigande areal och att bidraget skall lägst motsvara utgåendearealavgift. Nämnden föreslår vidare attde s k personliga pristilläggen för mjölk avvecklasmed UTider 1980/81 och medytterligare 1981/82 för att helt upphöraatt utgå fr o m . Om en avveckling av de personliga pristilläggen skall ske börenligt vår uppfattning de härigenom friställdabeloppen tillföras -lorrlandsprisstödet. I jämförelse med nämndens majoritetsbeslut innebär värt förslag ökadekostnader för stödet till äggproduktionen och potatisodlingenmed sammanlagt . Vi föreslår vidare att ett mindre belopp avsätts för vissa begränsade områdesjusteringar,som bör kunna handläggas av statens jordbruksnämnd. Resterande belopp bör fördelas i Prop.1979/80: 162 114 första hand pä mjölk-, smågris-, kött-ochfläskproduktionen. Härigenom börmöjliggöras att nämnda produkter inom samtliga områden erhålleren uppräkning motsvarande lägst P-M-index. 1979/80: 162 11-"i Sammanställning av remissyttranden över statens jordbruksnämndsförslag angående prisstödet till jordbruket i norra fr. o. m. den 1juli 1980 Nästan alla remissinstanser föreslär vissa ändringar istatens jordbruksnämnds förslag i fråga om stödnivåer, gränser för stödområdenoch utvidgning av stödet till flera produkter. Flertalet remissinstanserförordar tätare översyner av stödet. Andringarna motiveras bl.a. avregionalpolitiska skäl. de naturliga förutsättningarna förjordbruk, lönsamhets-och strukturförhållandena inom jordbruket,produktionsutvecklingen inom jordbruket, möjligheterna till sysselsättning inomandra näringar, kostnadsökningarna i norra sajnt problemen med depersonliga pristill-läggen. i anser att även omjordbruksnämndens förslag innebär en påtaglig förbättring för område I är det ytlersttveksamt om det föreslagna prisstödet medför en lönsamhet jämförbar med delmellansvenska jordbrukets. Införandet av ett särskilt packeribidrag för ägg skulleenligt knappast medföra att överskottssituationen i landetförstärks genom tillkomsten av ny kapacitet. Även här bör gälla att de norrländskaföretagen kompenseras för produktionsmerkostnader. anser att och kommuner börföras till område I. I anser att ytterligaremedel bör ställas till förfogande för prisstödet och att de i första hand börutgå till mjölk- och köttproducenterna.