prop · G303104 · 1979-12-31 00:00:00 — I likhei med vad DALK anfört i siUbelänkande (SOU 1978; 54, kap. 7) angående sambearbelning av daiorbaseradepersonregister inrättade för olika ändamål anser datainspektionen atl sådanasamkörningar i princip ej skall ske annat än undantagsvis och under givnaförulsältningar. I sådana fall bör slarka skäl föreligga, l.ex. ell klarlallmänt behov, såsom vid velenskaplig forskning och framslällning av viss annanstatistik i de fall då uppgifterna svårligen kan inhämtas på annat sätl. Dalainspektionen finner att delförsia alternativet i den remitterade promemorian kan accepleras. Del skallemellertid betonas atl förslagel lorde kräva all registreringen i de lokalasluderanderegistren uppfyller högl ställda kvalitetskrav samt att utförliginformalion lämnas till de registrerade om de ruiiner som skall tillämpas,bl.a. om hur rättelse av orikliga uppgifler skall ske. Statskontoret lillstyrker atl UFIÅfår i uppdrag alt i samråd med CSN utveckla särskilda ruiiner förstudiemeritförteckningar. Slalskontoret finner vidare deanförda skälen för en administrativ förenkling av närvarokontrollen inomhögskolan värda en seriös prövning. De administrativa och syslemtekniskaförutsättningarna att åsladkomma sådana förenklingar bör emellerlid siuderasyllerligare innan man beslular om administrativ teknik och ambitionsnivå fördenna kontroll. Hithörande frågor bör prövas i en särskild systemstudie. Prop.1979/80:104 115 Den närvarokontroll i efterhand somkan komma ifråga bör emellerlid begränsas till enbari den uppgifl berördasludiemedelslagare redan har lämnal i sin sludieförsäkran. En övergång till närvarokontroll iefterhand kräver dock lillgång lill administrativa rutiner som inte bara ärgodlagbara från inlegriletssynpunkl utan även - vid fall av uppenbart missbruk- möjliggör en ralionell samordning med de planerade ålerkravsrulinerna i STIS. SFS har under en följd av årengagerat sig i problemen kring sludiedokumenlalionen inom högskolan. Dellaengagemang har varil en naturlig följd av de risker ur iniegritelssynpunkt somSFS och de studerande upplevt det innebära alt föra ADB-regisler över bl. a.uppgifler om de sluderandes studieresultat. SFS;s tveksamhet mot deADB-baserade regisiren som högskolan byggt upp grundar sig emellertid inteenbari på riskerna för kränkningar av den enskildes integritet, ulan också påtveksamhet i vilken ulslräckning del finns behov av all lagra en mängdinformation om enskilda studerande. En allvariig risk genlemol de sluderandeföreligger också enligt SFS genom möjlighelen lill samköming mellan olikaregisler. Utredningen om studiedokumentationoch statistik för högskolan har föreslagit att högskolanssludiedokumenlalionssyslem bl.a. skall kunna användas för alt framslällasammanslällningar av sludieresullal som underlag för studiemeritförteckningvid ansökan om sludiemedel. SFS är självklart posiliv lill altbefintliga ADB-system kan ulnylljas för alt ge de sluderande service. Del tordeemellerlid vara bekant atl sludiedo-kumenlalionssystemel vid flerauniversitet och högskolor inle innehåller några s.k. resullatruliner ellerendasl registrerar resullal från hela studiekurser. Skälet till all resullal pådelsludiekurser, provtillfällen etc. inle regislreras, är all en så delaljeradregisirering av de sluderande skulle slrida mol deras krav på respekl påintegriteten. SFS har alltid krävl all sådana uppgifler som av den enskildeupplevs som känsliga inle får föras inom högskolans ADB-baseradesludiedokumenlalionssyslem. SFS kan därför heller inte acceptera allmöjlighelema all beijäna de sluderande med merilförleckningar skulle vara ellmoliv för all införa kompletta ADB-baserade sludiedokumenlalionssyslem på deuniversitet och högskolor som inte har detla . SFS är vidare, mol bakgrund av hurdel lokala studiedokumentations-systemet fungerar, ytterst skeptisk lillalt de sluderande verkligen skulle kunna dra någon nytta av dessaregislerutdrag. SFS genomförde en enkäl vid Lunds och Siockholmsuniversitet där det klarl framgick alt registren var behäftade med allvarligabrister. Dessa brisier har dessulom varil föremål för särskilt påpekande avDatainspektionen. Skulle man från högskolans sida mer omfallande erbjuda destuderande meritförteckningar baserade på sludiedokumenlalionsregislren skulledel enligt SFS;s uppfallning leda lill all de sluderande skulle riskera all fåfelaktiga meritförteckningar vilka innan de skulle kunna användas som underlagför en siudiemedelsansökan skulle tvingas återgå lill högskolan förkorrigering. Denna process skulle därför komma all ytterligare försenastudiemedelsansökan och därigenom även utbetalningen av sludiemedlen. Utredningen presenterar fyraalternativ lill hur man med hjälp av högskolans och CSN;s regisler skullekunna underlätta den kontroll som Prop.1979/80:104 116 görs av all de sluderandes uppgifler om all de dellar iundervisningen är korrekt. Enligt utredningens förslag kommer del av denenskilde studeranden atl krävas atl vederböiande i samband med ulkviiieringenav sludiestöd intygar alt han/hon bedriver studier. En sådan försäkring görs"på heder och samvete". Skulle denna försäkran visa sig vara falskhar den som ulkvilleral beloppet gjort sig skyldig till bedrägeri. SFS finnerdet, mot denna bakgrund, anmärkningsvärt atl man inom utredningen förulsälleratt en myndighelskonlroll irols detta måsle göras av alt samtliga sluderandeverkligen deltager i undervisningen. SFS menar all det är en själv-klarhet atlförulsälla alt de som vid uikviltering av studiemedel intygar all de bedriversludier verkligen också gör delta. SFS är nalurliglvis medvelen om all enslakasluderande kan komma alt utkvittera sludiemedel ulan all vara berättigadedärtill. Det kan därför vara motiverat med en viss kontroll i prevenlivi syfle.Denna kontroll menar SFS bör kunna ske i form av stickprov. SFS;s huvudkrav är därför all defyra alternativ som utredningen föreslår lill hur en närvarokontroll skullekunna utformas avslås, då de baserar sig på den för SFS oacceptablainslällningen alt samtliga sluderandes lämnade sludieförsäkringar måslekontrolleras. Prop.1979/80:104 117 Sammanfattning av betänkandet Utredning och förslagrörande statens psykologisk-pedagogiska bibliotek 1 ulredningen lämnas inledningsvisen redogörelse för uppdrag och direkliv (kap. L). Regeringen har i augusli1976 uppdragil ål dåvarande organisalionskommitlén för Stockholmshögskoleregion (H 75-S) alt verkställa en översyn av slatens psykologisk-pedagogiskabiblioteks (SPPB;s) uppgifter, ställning och institutionella organisalion inomhögskolan i . Ulredningsarbelet, som av kommiitén uppdrogs ålnuvarande överbibliotekarien vid i , bordebedrivas med utgångspunkt i de förslag, som framlagts i rapporten"Cenlral dokumentalionsservice inom utbildningsområdet. Rapporl ochförslag från PD-projeklet" (1974) och däröver lämnade remissyttranden. Frågan om SPPB; s organisatoriskaställning har tidigare tagits upp i en rad utredningar, varöver en översikilämnas i kapitel 2. Vad beträffar huvudmannafrågan och en länge diskuteradsamordning med i första hand i har dock beslulensuccessivi skjulils på framliden. 1959 beslöt regeringen alt lillsvidare under avvakian på en långsiktig lösning pä den lokalfråga skulle ledasav en bibliotekschef under en styrelse utredd av statens råd församhällsforskning. Frågan aktualiserades ånyo i mitten på 1960-lalet. Enligtell av överbibliotekarie framlagt utredningsförslag bordeSPPB kvarstå som en organisatorisk fristående enhet. Det var dock enligtutredningsmannen motiverat atl ompröva organisalion, om della iframliden skulle omlokaiiseras lill del planerade universitetsområdet iFrescati. En utflyllning till detla område och en integrering som enbeleendevetenskaplig avdelning inom universitetsbiblioteket förordades av UKÄi ämbetets remissvar 1968. Enligt departementschefens ullalande i 1969 årsslalsverksproposilion borde planeringen i även ulgå från atl SPPB,som UKÄ föreslagit, förlades till de nya, planerade bibliotekslokalerna ochnära samordnades med biblioleksorganisalionen i övrigl. Slor vikl borde dockläggas vid all fördelarna med SPPB:s karaklär som specialbibliotek bevarades.I avvaktan pä ytterligare synpunkier från UKÄ, som enligt egen uppgifl avsågalt återkomma i frågan, log slalsrådel dock ej ställning lill SPPB;s framlidaorganisatoriska status. I Pedagogikulredning-ens belänkande (1970) framhöllsalt man förutsatte atl SPPB skulle finnas kvar som specialbibliotek även om delorganisatoriskt samordnades med andra bibliolek. 1 remissvar över del s. k.PD-projekiels slutrapport (1974) aktualiserade Biblioleks- ochdokumenlalionssamverkanskommillén (BI-DOK) frågan om SPPB;s ställning ochinstitutionella organisation, bl.a. som en följd av högskolereformen,reformeringen av forskningsråden och pågående arbele inom SINFDOK-utredningenoch BIDOK. I kapitel 3 redovisas hur SPPBunder hela 1970-talel myckel aklivi deltagit i nordiskt och inlernalionelltsamarbete inle minsl inom dokumen-talionsområdel. Del framhålls alt del ärangelägel alt bereds möjlighel alt fortsätta denna verksamhel inomramen för ett nationellt program. I en redogörelse för de övriga pedagogiskaspecialbiblioteken i konstateras, atl dessa organisaloriskl sell intaren självständig ställning i och , medan de i och Finlandär inord-9 1979180. Prop.1979/80:104 118 nade i universiletsbiblioleken i respeklive ochJyväskylä. 1 del finska universitetsbibliotekets inslruktion finns även stadgatom former för utskott och nämnder för all bl. a. befrämja ulvecklingen avbibliotekets för hela landel cenirala uppgifler. exempelvis psykologisk ochpedagogisk dokumeniation. I en nulägesbeskrivning (kap. 4)lämnas dels en historik över SPPB;s utveckling från dess tillkomst i slutet på1800-lalet, dels en redogörelse för nuvarande konstruktion ochverksamhet saml förändringar inom den senare under framför allt den sisla15-årsperioden. Beskrivningen ger bilden av elt under den nuvarandebibliotekschefen ledning myckel skickligt och initiativrikt sköttbibliolek. Inom ramen för högsl begränsade resurser (föriogar f. n.över 11 heltidskrafter) har SPPB deliagii i en omfallande försöksverksamhel medbl.a. dalorbaserad dokumentation, utvecklat en publikationsverksamhetomfattande bl, a, två engelskspråkiga periodiska publikationer ("SwedishBehavioural Science Reports" och "inSweden"), aklivi deltagit i nordiskt och inlernalionellt samarbete samtutvecklat sin lokala och interurbana låneverksamhel, I kapitlet påvisas bl, a,hur den snabba uppgången av låneverksamheien åren efter inflyttningen 1964 ide nya lokalerna på Hagagalan stabiliseras i början på 1970-lalel, Budgetåret1978/79 svarade Ijärrlånen för , läsesalslånen för och hemlånenför av det toiala ullånet. Som framgår av en av ulredningen gjordundersökning av låneverksamheten svarar i den sisinämnda kategorien för , innebär atl universitetettrots utflytlningen bl, a, av den pedagogiska institutionen i börian av1970-talet lill fortfarande utgör den slörsia enskilda avnämargruppenvid bibliolekel, 1 kapitel 5 redovisas omfånget hosden svenska ulbildningsforskningen huvudsakligen finansierad avskolöverstyrelsen (SÖ), universitets- och högskoleämbetet (UHÅ),humanistisk-samhällsvelenskapliga forskningsrådel () och Riksbankensjubileumsfond. Del påpekas att tendensen är en ökad decentralisering såväl inomdel statliga som kommunala områdel och all delta kan beräknas slällayllerligare krav på SPPB;s riksomfallande verksamhet, 1 kapitel 6 lämnas en orienleringom biblioleksplaneringen i , Historiskt sell beslåruniversitetsbiblioteket av en rad tidigare inslitulions-bibliolek och etl antalslora fakultets- och specialbibliotek som humanistiska , slaviskabibliolekel, juridiska och socialvetenskapliga bibliolekel. Tillbiblioleksorganisalionen har även förls Lalin-amerika-inslilulets (LAI;s)bibliotek och (1978) bibliolek. En myckel slorhuvudbiblioleksbyggnad med uirymme för litteratur och ca I500 läsplatser beräknas slå färdig under budgeiårei 1982/83, Del framhålls iulredningen, alt del är angelägel all man vid det nu pågående arbelel medbibliotekets framlida inre organisalion lar hänsyn lill såväl de möjligheter,som de myckel flexibla lokalerna medger, som av hisloriska skälbetingade speciella nalur. /79 har förslag lagts fram om att placeraSPPB i f. d. skogsbibliolekels byggnad i direkt anslutning lill ell föreslagetbeteendevelenskapligt centrum på lidigare skogshögskolans område i Frescati.Såväl anknytningen till elt dylikt centrum sorn själva lokalerna bedöms somlämpliga med tanke på SPPB: s verksamhet. I kapitel 7 redovisas ulredningensöverväganden och förslag. Kapitlet återges här i oavkortad form. Prop.1979/80:104 119 1 utredningen har en förhållandevisulföriig presenlation skett av SPPB, dess nuvarande lednings- ochverksamhetsformer och de överväganden av olika slag om uppgifter,ställning och instilulionella organisalion som lagls fram i olika uiredningaroch betånkanden under de senasle 20 åren. En genomgående tendens i dessaresonemang har varil all man bör slå vakt om atl fördelarna med SPPB: skaraklär som specialbibliotek bevaras. har man varit enig om all enulflytining av lill motiverar atl man ånyo prövar fråganom organisalion. Enligt min mening är del motiveratalt man först diskulerar frågan om del ur funktionell synpunki är angelägel allSPPB flyttar lill universitetsområdet i eller om bibliolekel avmotsvarande skäl hellre borde förläggas till någon annan institutionalternativt bibehålla en frislående lokalisering i . Därefterbör man taga ställning till organisalion ochhuvudmannaskapsfrågan. När departementschefen 1968 istatsverkspropositionen diskuterade frågan rörande SPPB;s framlidaorganisalion var han i avvakian på ytteriigare uppgifler från UKÄ ej beredd atlännu laga ställning till frågan om SPPB skulle bibehålla sin organisalorisklfrislående ställning eller ej. Enligt hans mening talade dock övervägande skälredan då för all den fortsatla planeringen av bibliotekslokaler i ulgå från all SPPB flyttade dil och som UKÄ föreslagil, nära samordnadesmed universileiels biblioteks-organisation, (Jfr avsnill 2,2,3,1,) Så har ävenskell i den lokalplanering som därefler ägt rum. Ursprungligen var det därvidtänkt alt SPPB skulle inrymmas i den nya huvudbiblioleksbyggnad som beräknasslå färdig 1982/ 83, Enligi de planer som lagts fram 1978/79 skall biblioteketdock i slället få lokaler i skogsbibliolekels lidigare byggnad inom ettföreslaget beleende-veienskapligl centrum på skogshögskolans lidigare område iFrescali, Bland de skäl som ur funktionellsynpunki lalar för atl SPPB, som planeral flyllas lill universitetsområdet iFrescati kan bl, a, anföras all såväl psykologi som pedagogik i slorutsträckning är ämnen av tvärvetenskaplig karaklär. som ej alltför snävt kanavgränsas mol närliggande discipliner som exempelvis sociologi, övrigsocialvelenskap och psykiatri. (Jfr även avsnill 3.1,) Den koncentration avlitleralur och forskningsresurser som har sketl i Frescali bör vara av inlresseför verksamheten vid SPPB liksom hela Frescatiområdels karaktär av utbildnings-och forskarcenl-rum. En placering inom elt beleendevelenskapligi centrum viduniversitetet i understryker yUeriigare della, samiidigi som en näralillgång lill SPPB:s samlingar och service naturiiglvis är av stort värde föruniversitetet som i viss ulslräckning skulle kunna koncentrera silt förvärv påkomplelterande inköp, (En viss dubblering av vikligare lidskrifier m, m, lordedock - liksom nu - vara nödvändig även i framliden med lanke på behovel avnärhet inom inslilulionerna och SPPB;s behov all hålla denna liueralur ständigltillgänglig för kopiering och lokall studium i ,) Därtill kommer altlärare och studerande vid i är SPPB;sslörsia enskilda avnämargrupp. Denna tendens fanns, som , och den har ytteriigare ökal, (Jfr avsniu4,6,3,) Samiidigi har den totala låneverksam- Prop.1979/80:104 120 heten inom SPPB expanderat. Vid en lokalisering lillFrescali ökar även möjligheten lill en administrativ samordning med ennärbesläktad institution som universitelsbibliotekel. Denna samordning bör pålängre sikl vara ekonomisk och fördelaktig ur personalorganisalorisk synpunktnär del gäller utnyttjande av gemensamma resurser, befordringsmöjlighelernainom en slörre organisalion elc. har ell förslag väckts omatl förlägga SPPB lill Fredhällsområ-det i direkl anslulning lill den nyahögskolan för lärarutbildning (HLS), (Jfr avsnitt 2,2,8,) Somjag lidigarepåvisat (s, 28) är dock SPPB; s anknylning lill HLS förhållandevis ringa. Denlokala verksamheten vid SPPB lorde även i framliden komma all vara avsevärlsiarkare inrikiad mol universiieiei än mol HLS. Enligt min uppfaUning börHLS;s bibliotek eftersträva etl nära samarbele med SPPB men f, ö, koncentrerasina resurser på all bygga upp en effekiivt arbetande biblioteksorganisation iförsia hand avpassad för den aktuella undervisningens; behov. De skäl som kan tala för all SPPBäven i fortsäUningen skulle ha en fristående lokalisering i Stockholmsinnerstad är dels alt bibliolekel på sä säll skulle vara mera lättillgängligtför de nyttjare som ej är knulna lill dels all lokaliseringenskulle ytterligare markera SPPB;s ställning som en fristående nationell resursutan lokala prioriteringar, Somjag kommer atl utveckla anser jag dockatl den senare synpunkten i slor utsträckning bör kunna lillgodoses även vid enförläggning till Frescatiområdel, Vad innersladsalternativel belräffar kan manbara konstatera atl vid en sådan lokalisering blir meralätlålkomligl för de nyttjare som befinner sig i innerstaden men atttunnelbanans utbyggnad lill i hög grad har minskal tyngden i dennainvändning, (Jag förutsälter därvid även atl den gångbro som är planerad överRoslagsvägen mellan del nuvarande universitetsområdet och skogshögskolans f. d,område kommer lill stånd,) Sammanfattningsvis anser jag atlforlfarande starka funktionella skäl talar för atl SPPB - som planerat -flyttas till Frescatiområdel, Enligi min uppfattning vore därvid SPPB:sföriäggning till f d, skogsbibliolekels byggnad - som får bedömas som mycketlämpad - inom ell beteendevelenskapligt centrum innehållande bl, a, depsykologiska och pedagogiska inslilulionerna vid i delavgjort bäsla aliernativet. En förläggning till den nyahuvudbiblioteksbyggnaden är enligt min uppfattning inle otänkbar, menförutsätter en viss organisalion av arbelel inom huvudbiblioteket, som slårvakt kring SPPB; s nationella särart, (Jfr avsnitt 6, s 93-94,) En sådanlösning beräknas f. n, ske vad belräffar LAI:s bibliolek för vilkel lokaler ärberäknande inom huvudbiblioleksbyggnaden, LAl;s bibliotek är dock såväl lillomfång som verksamhel avsevärl mindre än SPPB, Mol ovanstående bakgrund bör deorganisaloriska frågorna diskuteras inkluderande frågan om huvudmannaskap. Frågan om ochhuvudmannaskapet för kan vid en utflyttning till Frescatiområdelsägas vara en avvägning mellan de fördelar som en lokal samordning innebär molde berättigade krav som bör slällas på all SPPB;s karaktär av nationell resursinle får äventyras. Ytterst blir det därför vid en organisatorisk samordningfrågan om vilka garantier som kan skapas inom ramen för nuvarandehögskoleordning och anslagsteknik för all prioriteringarna även i framliden tarhänsyn lill Prop.1979/80:104 121 SPPB;s roll som nationellt specialbibliotek. Dennaproblemalik sammanhänger med den fråga om s. k "ansvarsbibliotek"med nationella uppgifler som f. n. uireds i delegalionen för vetenskaplig ochteknisk informationsförsörjning. Med "ansvarsbibliotek" avses allvissa bibliolek och informationscentraler får ell nationellt ansvar förreferensservice och beståndsservice inom ell visst ämnesområde ellerproblemområde. (Jfr avsnill 2.2.7.) Ett lokalt högskolebibliotek skall inom eltsådant system kunna fungera som etl ansvarsbibliotek. Ett av de problem somdärvid uppstår är att den nya anslagstekniken f. n. försvårar eller förhindrarriktade anslag inom högskolan. Nationella uppgifter skulle därförkunna bli föremål lör lokala priorile-ringar. är dock ingel problem somenbart skulle gälla frågan om SPPB. Det är ivärlom vanligl och måste lösas påelt generellt sätl. Elt annat närliggande exempel som här skulle kunna nämnasär finansieringen av verksamhelen vid den medicinska informationscentralen() vid som organisatoriskt samordnals med inslilulelsbibliolek (KIBMIC). Informalionscenlralen vänder sig lill sin allt övervägandedel mot en kundkrels ulanför inslilutel. Vid en utflyttning lill Frescalikan givelvis en rad olika nivåer av samordning länkas. 1 slort sett lorde dockföljande huvudalternativ erbjuda sig: /) SPPB integreras helt både vad personal och samlingarbeträffar med universitetshiblioteket på i princip samma sätt som redan skettmed exempelvis socialvetenskapliga , juridiska ,slaviska etc. Fördelarna med förslagel synesvara, all det erbjuder myckel goda möjligheter till funktionell samordning avsåväl personella, bokliga som lokalmässiga resurser. Detla underslryksyllerligare av all universiieiei har avsevärda samlingar av gemensaml intresseför de båda bibliotekens kunder. En sådan samordning bör därför inte bara påsikl vara ekonomisk utan även ändamålsenlig med lanke på den lokala service,som kan lämnas inom . För en lånlagare är det givelvis enklare allgenom en enda organisation erhålla den litleralur och informalion som sökes änalt behöva uppsöka olika enheler. För alt få full effekt vid en sådan samordningbör SPPB - liksom tidigare socialvetenskapliga bibliolekel, juridiskabiblioteket och slaviska - lokalt inordnas i del nya huvudbiblioteket. Åven om en integrering av ovannämnl slag skulle innebära fördelar för lånlagarna vid och då iförsia hand forskare och sluderande vid de psykologiska och pedagogiskainslilulionerna måsle man dock även beakta försämringar för motsvarandekaiegorier vid landels övriga läroanstalter och SPPB; s avnämare i övrigl. Somovan utförligt redovisals är SPPB; s lånlagarkrels mycket facelierad. Ca 39 %av lånen ulgöres sålunda av fjärrlån, och dessa är spridda över etl stort antaladressater. har också en rad andra nationella uppgifler ochinlernalionella ålaganden (riksomfattande dokumentation,publikalionsverksamhet, europeiska och nordiska samarbetsuppgifter elc.) som ejprimärt är relaterade till universiieiei. SPPB har även under 1970-talel fållökade nationella och inlemalionella uppgifter. Som framgår av avsnitt 5 kanäven SPPB;s belydelse för en vidgad och alllmer decenlraliseradulbildningsforskning beräknas öka. För all denna lyp av service skulle enintegrering där SPPB;s karaklär av nationellt specialbibliotek skulle försvinnainnebära en fara. Prop.1979/80:104 122 Enligt min uppfallning vägerovanstående invändningar så lungl alt en integrering av beskriven art ej börkomma i fråga. 2) SPPB bibehålles som ett fristående specialbibliotekdirekt underställt och med en styrelsekonstruktionliknande de nuvarande, eventuellt knuten lili . Fördelarna med denna konsirukiionsynes vara, alt man slår vakt kring bibliotekels ställning som etl svensklspecialbibliotek av rikskarakiär inom ämnesområdena psykologi och pedagogik.Bibliolekel blir på della säll oberoende av de evenluella lokala prioriteringarinom högskolan. Medelstilldelningen kan regleras och slyras direkl tillbiblioteket genom beslul av departement och riksdag. Som nackdel kan anföras, alt SPPBär en myckel liten frislående administrativ enhet, som knappasl bör bärapersonal med särskild kompelens för medelsförvaltning och andra adminisiralivagöromål ulanför den egenlliga biblioteksljänslen. Konslruklionen är ocksålämligen främmande för svenskl vetenskapligt biblioteksväsen. F. n. är detendast kungl. bibliolekel och SPPB som har en dylik konstruktion'. De stora specialbibliotekeninom leknik, medicin, jordbruksvetenskap elc, är alla adminislralivi knutnalill vetenskapliga institutioner men förutsätts ändå kunna lämna cenlralservice även för hela landel inom sina områden. De frågor som kan uppslå genomen ändrad anslagskonstruklion inom högskolan måste -som ovan nämnts - lösas ietl slörre sammanhang.