prop · G303165 · 1979-12-31 00:00:00 — labell 9.1 - Sammanlagd påverkan på de anställdasdisponibla inkomst vid en eventuell lotal nedläggning av det egna varvet underen tioårig kalkylperiod räknat från nedläggningstidpunkten, medan övriga varvhestår Typ av "kostnad" (inkl arbeislöshel) Kostnader i skyddad sektor (inkl arbetslöshet) (inkl arbetslöshet) Kosinader vid ultriide ur Prop.1979/80: 165 133 Av lahellen ft-anig;ir all de ansialkla vid resp, varv viden nedläggning av del egna varvet, samtiiligl som de övriga besiiii. kommei-all i disponibel inkomsi förlora sammanlagt: - ca 42 milj. kr.vid - ca 77 milj. kr.vid - ca 54 milj. kr.vid Uddevallav;iivel - ca 67 milj. kr.vid Öresundsvarvet Avgångsvederlagen har beräknats under förutsätlning atllurordnings-reglerna följs. De uppgär därvid lill 15-20 milj. kr. för Arendaloch Uddevallavarvet. 20-25 milj. kr. för och 10-15 mi|i. Svenska Varv har redovisal företagsekonomiska kalkylerenbart för den av styrelsen faslställda strukturplanen. I den samhällsekonomiska struklurutredningen skall SvenskaVarvs struklurplan Jämföras med övriga slruklurallernaliv. Eftersom de företagsekonomiskakalkylresultaten ulgör en väsentlig del av de samhällsekonomiska kalkylernafanns tvä möjliga utvägar: Atl beräkna delsamhällsekonomiska resultatet av atl genomföra Svenska Varvs struklurplan ochatt beräkna samhällskostnaderna (exkl. det företagsekonomiska utfallet) förövriga alternaiiv. Atl ulförasamhällsekonomiska kalkyler för samtliga alternativ. Detla innebär all. med hjälpav den meiodik och de förutsättningar och antaganden som finns i Svenska Varvsdatamaterial, genomföra sä korrekta företagsekonomiska beräkningar som ärmöjligt utan direkt medverkan från Svenska Varv. Delta medför i sin tursjälvfallet slora svårigheler. bl.a. eflersom det inte varit möjligt atl meringående kontrollera rimligheten i förutsättningar, antaganden etc. Sådanaberäkningar får därigenom i huvudsak betraktas som indikationer pä sloriekenav de företagsekonomiska konsekvenserna. Den senare utvägen har valts. Med hjälp av Svenska Varvskalkylmodell och med beaklande av varvens orderslock har det företagsekonomiskaresultatet beräknats för följande alternativ: O-varvSamtliga varv läggs ned. I-varv , , Uddevallavarvet resp.Öresundsvarvet kvar(- lim.). 2-vai-v Kockums-Uddevallavarvet, , Kockums-Öre-sundsvarvel. , Uddevallavarvel-Öresundsvarvet, Arendal-Öresundsvarvel (3,2-5,7 milj. tim.). 1979/80: 165 134 3-varv (enligt Svenska Varvs struklurplan), Kockums-Uddevallavarvel-Öresundsvarvet, Kockums-Arendal-Öresundsvarvel, Uddevallavarvet-Arendal-Öresundsvarvet(5,3-7,2 milj. lim.). 4-varv (7,6 milj. lim.). Efterföljande analyser av de samhällsekonomiskakonsekvenserna visar alt de företagsekonomiska kalkylerna får en avgörandeinverkan pä den lolala samhällsekonomiska bedömningen. Om annat än del avSvenska Varv valda strukturalternativet väljes bör detta föregås av enfördjupad utredning av de företagsekonomiska konsekvenserna. En sammanslällning av de förelagsekonomiska kalkylerna förde valda alternativen ålerfinns i tabell 10.1. Det bör observeras altberäkningarna är gjorda penningvärde och således inte Juslerade förväntad inftation'. Vidare inkluderas den positiva ränteeffekten av delkapilallillskoll om ca 2 800 milj. kr. från siaten som Svenska Varv har begäriför att öka bolagels soliditet. I beräkningarna ingär inle de särskilda ulvecklingsbidragom sammanlagt 800 milj. kr. och räntekostnaderna för de förlustläckningsbidragsom Svenska Varv begäri alt staten skall slälla lill bolagets förfogande. Tabell 10.1 Företagsekonomiskt resultat åren 1981 1985vid olika alternativ för Svenska Varvs framtida struktur. Modellresultat i 1980års penningvärde. Resursbehov för utvecklingskostnader och räntekostnader påförlustläckningsbidrag ingår inte. (milj. tim.) (-2794) (-1818) (-2278) (-2003) (-2 283) (-1302) (-1027) (-1307) (- 98) (- 175) (- 52) (- 35) (- 273) (- 1-50) (- 133) (-1009) (- 733) (- 732) (- 900) (- 917) (- 4.56) (- 624) (- 641) ' Motivet för detla är alt INDEVO har vall all i samtligakalkyler som mgår i den samhällsekonomiska struklurutredningen uttrycka dessa i1980 års penningvärde. Prop.1979/80: 165 (-1487) (-1767) (-1492) (- 511) (- 791) (-(- 227) (- 210) (- 87) (- 325) (- 308) (-(- 623) (- 640) (- 808) (- .347) (- 364) (- -3 306 -3792 -4 223 -4393 -4469 Resullal (ej marknads-genombron) -2 526 -3 306 -2699 -2192 -2412 -2480 516) (- 976) ( -) 185) (- 262) (- .360) 532) (-531) (- 255) -4037 -4 583 B = , C = , D = Som framgår av tabell 10.1 är de alternativ som vidmarknadsgenom-brolt bedöms leda till lägsla förluster följande: 2 (AB) 3 (AC) 4 Kockums-Uddevalla-Arendal(ABC) Mot bakgrund av den ovan påpekade osäkerheten beträffandeSvenska Varvs möjligheier lill marknadsgenombrotl på de nya affärsområdena offshore,prefabricerade industrianläggningar och gas/kemikaliefartyg, ärdet nödvändiglall genomföra de företagsekonomiska kalkylerna även under antagande att marknadsgenombrotlinle nås , och att sysselsättningen hälls uppe med s.k.utfyllnadsproduktion. Koslnadsläckningsgrad för uifyllnadsproduktion har avSvenska Varv anlagits bli ca 94Cf av självkostnaderna före kapitalkostnader. Kalkylerna representerar således de Ivå ylierligheterna marknadsgenombrotlpå samtliga affärsområden eller misslyckande på samtliga affärsområden. Dessatvå kalkylresuliai anger del intervall inom vilkel del verkliga ulfallel lordekomma all ligga. Som framgår av labell 10.1 innebär salsningar på nyaaffärsområden större risk för avsevärda företagsekonomiska förlusler. beslutsunderlag i en strukturfråga innehåller självfallelfter delar än ekonomiska kalkyler, l.ex. bedömningar av organisalion,möjligheter lill framgång på nya affärsområden. 1979/80: 165 136 11 Effekter för underleverantörer Med hiälp av slalisiikfrån varven har resp. varvs inköp frän olikaregioner i och frän utlandet under är 1979 ställtssamman. Varvsindustrin årenmonterings- och sammansätlningsindusiri. Inköpen är följaklligen omfattande. I tabell ll.l redovisas defyra storvarvens inköp från olika regioner i ochutlandet. I följande sammanslällning har inköpenfrån del försia underleveraniörsledet beräknats. Indirekta effekler för underleveraniöreniasleveranlörer ingår alltsåinle här. Tabell 11.1 De fyra siorvarvens inköp från olika regioner i och från utlandet, (milj. 187,4' ' 1 detta belopp ingårinköp från Göleborgs och län - exkl. och Göleborg - saml frän norra med 39 milj. kr. - 1 detla belopp ingårinköp - exkl.Malmö och - med 21.9 milj. kr. ' 1 detta belopp ingårvissa belopp frän övriga delar av berörda län. a) varven betyderolika mycket för underleverantörerna köperför drygt 900 milj. kr., varav 761 iSverige Öresundsvarvet köper för drygl 600milj. kr., varav 465 i köperför nästan 500 milj. kr., varav 465 i Uddevallavarvel köper för drygl 400milj. kr., varav 297 i b) varven betyderolika myckel för sin region köper för 459 milj.kr. i Öresundsvarvet köperför 43 milj. kr. i LandskronaregionenKockums köper för 152 milj. kr. i MalmöregionenUddevallavarvet köper för 49 milj. kr. c) inköpen utanförvarvsregionerna ligger kring 200 milj. kr. ±10% för samtliga varv. Tabell ll.l kan ocksåmed hjälp av lämpligl nyckellal (en anställd moisvarar .) omräknas i anlal sysselsalla. redovisas i tabell11.2. 1979/80: 165 1.37 Tabell 11.2 De fyra storvarvens inköp från olikaregioner i omsatta i sysselsättningstal Den kommunfmansiella kalkylen för berörda kommuner ochlandsting omfattar beräkningar av: - indirekt genomandra företag i kommunen som berörs av en varvsnedläggelse - Efterfrågan på offentlig service vad gäller - bostäder(kommunala kostnader). För varje kommun summeras de primär- och sekundärkommunalautgifter och inkomsler som alla på olika sätt kan antas beröras av vad ennedläggning representerar. Denna kommunfinansiella "maximum"-effektkorrigeras därefler med dels antaganden om olika kompensatoriska krafter, dels evenluella kommunalekonomiska konsekvenser av destatliga skai-leuljämningsbidragen, dds konsekvenser av eventuella partiella neddragningar iproduktionsvolymen vid etl enskilt varv. På så vis erhålls en bedömning av de kommiinfinansiellaeffekterna av olika nedläggningsallernaliv. Av praktiska skäl beräknas inte effekten för samtligakommuner där någon varvsanslälld är bosatt. De kommuner som medtagits framgårav Prop.1979/80: 165 Tabell 12.1 Kommuner som ingår i den kommunfinansiellakalkylen fordelat på resp. varv. 74,1 9,0 7,1 3,1 För de pendlingskommuner som anges i labellen begränsasdock analysen till skattebortfallet från de varvsanställda. Förden kommun därvarven är lokaliserade beräknas dessutom de övriga effekler som nämns i avsnitt12.1 ovan. Beräkningsmässigt skiljs på landstings- och kommunfinanser. För allfå jämförbarhet har "landstingsdelen" i och Malmösutdebiteringar uppskattats - dessa kommuner är Ju "landstingsfria".Därvid har landstingsdelen i utdebiteringen anlagils ligga i nivå med övrigalänet. De varvsanställda som inle är bosalla i någon av deangivna kommunerna är spridda på ell flertal kommuner. Den direkta effekten ivar och en av dessa kommuner är förhållandevis marginell. Beräkningarna av de kommunfinansiella kostnaderna i deolika varvsal-temativen redovisats i tabell 12.2. Tabell12.2 Kommunfinansiella kostnader i olika berörda kommuner vid en totalvarvsnedläggning på resp. ort medan övriga orter inteberörs (milj. Den främsta orsaken till skillnaden mellan ochLandskrona är det högre löneläget vid Öresundsvarvet. De olika allernaliven lill framtida siruklur för SvenskaVarv påverkar slalens budgetar på ell flertal säu. Inledningsvis kan dessaindelas i: - Påverkan på slalens utgifler. * förlusttäckning och bidrag av olika slag lill varven arbetslöshetsersättning lill direkt ochindirekt berörda 1979/80: 165 - Påverkan på slalens inkomster. Här inbegrips minskade skatteinkomster från anslällda vid Svenska Varv resp.indirekt berörda vilka hamnar i * de som slutar förvärvsarbela 1 tabell 13.1 sammanfallas beräkningar av slalsfinansiella effekler. Tabell 13.1 Sammanfattning av statsnnansiella effekterunder en tioårig kalkylperiod från nedläggningstidpunkten.Imilj. AMS-utbildning Skyddad verksamhel Förtidspension AMS-utbildning Slutar förvärvsarbela Skyddad verksamhel Förtidspension 14 2 9 9 Dessutom tillkommer det kapital som krävs frän staten för all täckasiorvarvens förlusler. Hur detla framräknatsframgår av tabell 10.1 och tabeil 15.3.Resultaten sammanfattas i tabell 13.2. Svenska Varvs begäran om ytterligare kapitaltillskott om ca 2 800milj. har inle tagils med. eflersom det äroklart om och i vilken omfallning sådanlkapilaltillskoll erhålls. 1979/80: 165 140 Tabell 13.2 Statsnnansiella effekter av förväntade driftsforlusleroch kapitaltillskottsbehov i Svenska Varv 1981 1985. 1980 ärs penningvärde,(milj. AV - KV - UV - OV 4 268 AV - KV - KV - UV - AV - KV - AV - UV - 2-varvsallciiuiti\-' ()-1'(/m' ' Preciseringen av alternativens innebörd ålerfinns i kapilel10, INDEVO har analyserat varvsindustrins belydelse förhandelsbalansen under 1970-lalet, Sammanfailningsvis visar analysen atlnybyggnadsverksamheten vid de svenska varven under slörre delen av 1970-lalel haflen posiliv effekt på den svenska handelsbalansen, men att utvecklingen desenaste åren blivil sådan atl nellobidraget f n. är negativt. 14 Korrigering av den företagsekonomiska kalkylen tillsamhällsekonomiska delkalkyler Den förelagsekonomiska kalkylen behöver ofta korrigerasmed hänsyn lill elt samhällsekonomiskt betraktelsesätt. De vanligastekorrigeringarna är: Korrigering av kostnaderna för anlitad arbetskraftbehöver göras, om arbetskraftens allernalivkostnadcr är lägre än de faktiska utbetalningarna. Korrigeringarav vissa andra kostnadsposter. Om priserna på varor och tjänster markanlavviker frän vad som kan antas vara den samhällsekonomiska kostnaden för produklionav varorna och tjänsterna eller den bäsla allernaliva användningen avresurserna, bör den uppskallade samhällsekonomiska koslnaden användas. Korrigeringarför statliga bidrag. För atl en kalkyl sk;ill kunna sägas varasamhällsekonomisk bör alla kostnadsposter mätas före slalliga bidiag i form av slödtill beställare av fariyg och kapilallillskoll lill Svenska Varv. En genomgång av den förelagsekonomiska kalkylen visar attdel främst är aktuellt med korrigeringar för arbetskraflskosin;ider. förkapitalkostnader (avskrivningar, nedskrivningar) och för bidrag. Prop.1979/80: 165 141 Vidare bör den förelagsekonomiska kalkylen kompletterasmed hänsyn lill: a) Indirekta sysselsäitningseffekleri underleveranlörsleden b) Indirektasysselsättningseffekter i servicenäringarna c) Övriga realekonomiskakosinader Ikostnad för AMS-ulbildning, skyddad verksamhet m.m.) har konstaterats att Svenska Varvs koslnad föranlitad arbetskraft bör korrigeras, om arbetskraftens alternativkoslnader ärannorlunda ån de fakiiska ulbelalningarna för löner och sociala kosinader. Densamhällsekonomiska vinsten av en strukturförändring ulgörs bl.a. av all resurserfriställs, vilka kan användas lill mer produktiv produklion. På delta säll skapas förutsättningar för att öka samhällelssamlade produklion och därmed möjligheter lill konsumtion. Här gäller emellerlidall ell nödvändigl villkor för all en sädan samhällsekonomisk vinst i form av etlproduktionslillskoll skall uppkomma, är all de produktionsresurser som frislälleskommer till användning någon annanstans i samhället, dvs. atl resurserna har allernalivanvändning. I den mån de friställda resurserna inle har alternativanvändning innebår detla all de kan beiraktas som "fria nyttigheier"och dess användning är ej förenad med någon samhällsekonomisk koslnad (allernativkostnad). Den företagsekonomiska kalkylen har inte tagit hänsyn lillde effekler i form av arbetslöshet m. m. som nedläggningar skapar och alt olikaslruklurallernaliv därför skall belasias med den "arbelslöshelskoslnad"som de innebär. Den samhällsekonomiska kalkylen skall sålunda inbegripa "koslnaden"för ouinytijade produklionsresurser. Härvid måste alltså produklionslill-skottelper sysselsatt fastställas. En allmänt accepterad utgångspunkt för elt sådantvärde är all värdel av de friställdas produktionskraft tämligen väl avspeglasav rådande arbetskraftskostnad (lön plus kollekliva avgifter). Med utgångspunki från den genomsnittligaarbetskraftskostnaden inom tillverkningsindustrin 1979 kan de friställdas egenproduktionskraft värderas lill ca . Beiräffande dem sombedöms komma i skyddad sektor i någon form kan allerniilivkosinaden beräknastill ca 4.5 000 kr. Härvid måste noleras all den kostnad eller korrigering somdetla leder fram lill inle avser produktionsbortfallet vid varven. Kalkylenöver arbetskraftens användning i viirvsindiistrin skall ingå i denförelagsekonomiska kalkylen över varvens framtid. På grundval av arbelsmarknadsprognosen har den toialaliden i form av arbetslöshet, AMS-ulbildning. skyddad vciksamhel m.m. räknatsfram. Därefter har den samhällsekonomiska koslnaden kunnat beräknas ined hjälpav de nämnda alternaiivkoslnaderna. Prop.1979/80: 165 142 I tabell 14.1 sammanfallas beräkningarna avseende arbelslösheiskoslna-dernai de olika nedläggningsallernaliven förde direkt berörda. Tabell 14.1 Samhälleligt produktionsbortfall pä grund avarbetslöshet bland varvsanställda vid ev. nedläggning resp. neddragning vidvarven. Kalkylperioden avser tio är. ,nedläggning, ca 290 mil.i. ca 45 milj. kr. ,nedläggning, ca 470 milj. kr. ,neddragning enligt slrukluialternativet, ca 55 milj. kr. , nedläggning,ca 355 milj. kr. , nedläggning.Cii 305 milj. kr. ,neddragning enligt slrukluralleinalivel. ca 315 milj. kr. Korrigering av kapitalkostnaden och markvurdel Ur samhällsekonomisk synvinkel kan kapilalutriislningen ivarvsindustrin antagas ha ell relativt litel allernalivvärde. De investeringarsom har gjorts i varvsindusirin representerar redan inträffadesamhällsekonomiska förluster. Detta innebär all en samhällsekonomisk kalkyl intebör innefatta kapitalkostnader, som hänför sig till nu existerande kapiial.Framlida investeringar måste däremot las med i kalkylen. Den företagsekonomiska kalkylen bör alllsä korrigeras såall avskrivnings- och nedskrivningskostnader exkluderas frän kalkylen och invesleringskoslnadertillförs denna. I Svenska Varvs kalkyler har inveslcringarna antagils varalika stora som avskrivningarna. Detta innebär att den förelagsekonomiskakalkylen bör korrigeras enligt följande. Alternativ ABC -<- 347 milj. kr. Allernaliv -t-364 mili.kr. Allernaliv ACD -H 532 milj. kr, Allernaliv BCD -1-531 milj. kr. Alternativ ABCD+ 255 milj. kr. Beiräffande övriga allernaliv hänvisas till labell 10.3.Vid en avveckling av elt varv kvarstår dock etl värde for mark och anläggningar(restvärde). Komplettering för indirekla syssclsätlnlngscffcklcr Underleveranlörseffckler Underleverantörerna i varvsregionerna drabbas i genomsnitthårdare än i övrigl. Neddragningen i eflerfrågan pä underleverantörernasprodukter och därmed sammanhängande minskade arbetskraftseflerfrågan sker medviss tidsefiersläpning i förhållande lill neddragningen vid respeklive varv. Med utgångspunkt från elt genomsnillligi omsätlningsvärdeper ansiälld pä 21.5 000 kr.,' kan del teoretiska frislällningshehovet beräknaslill följande iinUil i de olika orterna i de ulika alternativen. ' Ku vägt genomsnitl av omsiillningcn per ansUilkl 1979 i nicliillvi\ru-och maskinin-duslim. tramlaget vin SCB:s nyckcisliilislik. 1979/80: 165 Tabell 14.2 Beräknade sysselsättningseffekter i olika orlerinom underleveranlorssy-stemet Vissa underleverantörer balanserar borlfallel inom dengivna kapaciteten eller skaffar ersättningsproduktion. Andra förelag kan heltslås ul pä grund av minskningen av varvsefterfrågan. Då ttnderfeveranlörerna har möjligheter atl kompenserabortfallet av eflerfrågan från varven med försäljning lill andra kunder har INDEVOanlagil an av de teoretiskt beräknade sysselsällningseffekterna leder lillarbetslöshet i varvsorterna och på övriga orler. 1 labell 14.3sammanfallas de i så fall beräknade arbetslöshelskostnaderna i under-leverantorsledet. Tabell14.3 Samhälleligt produktionsbortfall på grund av arbetslöshet i underleverantörsledet.Kalkylperiod (milj. Indirekla sysselsällnin gseffe kter i servicenäringarna 1 den kommunfinansiella kalkylen redovisades de indireklasysselsättningseffekterna i servicenäringarna. Dessa beräknades lill: Med samma anlaganden som gäller för underleverantörernalokall innebär della arbelslöshelskoslnader. behov av korrigeringar för arbels-kraflskostnaden,på följande belopp: ca12 milj. kr. Uddevallavarvel ca 9 milj. kr. Öresundsvarvet ca 7 milj. kr. Prop.1979/80: 165 144 Påverkan på övriga arbetssökande på resp. regionalarbetsmarknad En nedläggning av etl varv påverkar inte bara dem somfriställs utan även övriga arbeissökande inom regionen. Den lokala arbeismarknadenpåverkas främst av två faktorer. För det första innebär friställningen av personal frånvarven all dessa konkurrerar med övriga arbeissökande i resp. region. Detlapåverkar naturligtvis de senares möjligheter alt erhålla arbete, eflersom flerpersoner konkurrerar om samma antal lediga arbeten. För det andra innebär en nedläggning all den nalurliga ersältningsrekry-leringentill varven försvinner. Dessa effekter bedöms av INDEVO uppgå till ca en fjärdedelav de direkla effekterna i första ledet. I tabell 14.4 sammanfattas desamhällsekonomiska kosinader som uppslår genom ökad arbetslöshet för övriga arbetssökande. Tabell 14.4 Arbetskraftskostnader för andra arbetssökandeän varvsanställda vid en nedläggning eller neddragning av varven ,nedläggning, ca 70 milj. kr. ,neddragning enligt strukturalternativet, ca 10 milj. kr. ,nedläggning, ca 115 milj. kr. ,neddragning enligt strukturalternativet, ca 15 milj, kr, ,nedläggning, ca 90 milj. kr. ,nedläggning, ca 75 milj. kr. ,neddragning enligt slrukturallernalivel. ca 80 milj. kr. Realekonomisk kostnad vid AMS-utbildning Den samhällsekonomiska kostnaden av resurser i form avlärare, lokaler, material m. m. vid AMS-utbildning beräknas lill ca 15 000 kr.perår och plats. Med en anlagen genomsnittlig arbetsmarknadsulbildningslid på eltår, innebär della arbetsmarknadsutbildningskostnader i de olika nedläggningsallernalivenenligt labell 14.5. Tabell 14.5 Realekonomisk koslnad för AMS-utbildning viden ev. nedläggning eller neddragning av varven nedläggning, ca 6 milj. kr. ,neddragning enligi slruklurallernalivel, ca 2 milj. kr. ,nedläggning, ca 9 mi|j. , neddragningenligt slruklurallernalivel, ca I milj. kr. , nedläggning,ca 4 milj, kr, ,nedläggning, ca 6 milj. kr. ,neddragning enligt slruklurallernalivel. ca 6 milj. kr. Realekonomisk koslnad vid skyddad sysselsättning Som ell mätt på den samhällsekonomiska koslnaden förskyddad verkstad och arkivarbeie används driftunderskottet per plals i deskyddade verksiäderna. Delta varierar, men kan beräknas lill ca . perplats och år. Vidare antages behovet för de drabbade i genomsnitl uppgå (lio års kalkyllid och arbetslöshet). Prop.1979/80:165 145 Detta innebär atl den samhällsekonomiskaresursuppoffringen i samband med del ökade behovet av skyddad sysselsättning ide olika nedläggningsalternativen kan beräknas till följande belopp. Tabell 14.6 Samhällsekonomisk kostnad för skyddadverksamhet vid en ev. nedläggning eller neddragning av resp. varv nedläggning, ca 39 milj. kr, , neddragning enligt strukturalternativet, ca 12milj. , nedläggning, ca 91 milj. kr. , neddragning enligt slruklurallernalivel, ca 10milj. , nedläggning, ca 53 milj. kr. , nedläggning, ca 53 milj. kr. , neddragning enligt struklurallernalivel, ea 53milj. Samhällsekonomisk kostnad vid flyttning Den samhällsekonomiska kostnaden vid flyitning består avde reala resurser som las i anspråk. Dessa utgörs av direklaflyttningskostnader m. m. om ca . Med utgångspunkt frånarbetsmarknadsprognosen kan den totala kostnaden beräknas lill mellan 1-2milj. i de olika nedläggnings- och neddragningsallernativen. Utredningen syftar till alt ge en samhällsekonomisk ulvärderingav olika alternativ för Svenska Varvs framtida struktur. De förelagsekonomiskakalkylerna uigören myckel väsenllig grund. Dessa kompletteras och korrigerassedan med olika samhällskostnader för att genomföra olika alternativ. Vissakorrigeringar sker även på grund av att slatliga bidrag ingär i detföretagsekonomiska resultatet. I INDEVO:s utredning har omfattande datainsamling, analys-och kalkylarbete utförts för att bestämma de samhällsekonomiska kosinader somär förknippade med olika slruklurallernaliv. Svårighelerna har uppståti pägrund av alt Svenska Varv redovisat genomarbetade företagsekonomiska kalkylerenbart för del av Svenska Varv beslutade strukiurallernaiivet. Med utgångspunkifrån Svenska Varvs kalkylmodell har företagsekonomiska beräkningar gjorts förytterligare 15 olika slruklurallernaliv |4-. 2- och l-varvsallernativ). De samhällsekonomiska kosinaderna exkl. deföretagsekonomiska effeklerna av en nedläggning av resp. varv redovisas i tabell15.1. Tabell 15.1 Samhällsekonomiska kostnader av ennedläggning av resp. varv. De företagsekonomiska effekterna är exkluderade.1980 års penningvärde 1979/80: 165 De samhällsekonomiska kostnader som uppslår vid olika slruklurallernalivuiöver de förelagsekonomiska förluslerna vid varven framgår av tabell 15.2. Tabell15.2 Samhällsekonomiska kostnader åren 1981 1990 vid olika strukturalternativför Svenska Varv. 1268 1288 2 147 Se kapitel K) för närmare precisering av alternativensinnebörd. C = .Arendal. Av labell 15.2 framgår: * Samhällskostnaderna i 4-varvslösningen uppgår lill ca254 milj. kr. * 576 milj. kr. i del alternativ där läggs ner * 651 milj. kr. idet ahernaliv dår Uddevallavarvel läggs ner * 661 milj. kr. idel alternativ där Öresundsvarvet läggs ner * 851 milj. kr. idel alternativ där läggs ner 2-var\sallernali\en Kalkylresultatcn bygger på arbetsmarknadsbedömningar vidnedskärning av ell varv medan övriga tre varv bibehålls. Prop.1979/80:165 147 na vid slörre nedskärningar skapar ytteriigare arbetsmarknadseffeklervilkel gör alt kostnaderna absolut selt kommer all vara nägot större än deangivna.