prop · G30324 · 1979-12-31 00:00:00 — b. målen sötpaprika (nr 09.04); c mjöl av torkadebaljväxtfrön enligt nr 07.05 (nr 11.04); d. mjöl, gryn och flingor av potatis(nr 11.05). 07.01 Köksväxter, färska eller kylda; A. kål: 1. blomkål: a. november .......................... b. ............................. fri 2. vitkål och rödkål: a. .......................... .............. b. Idecember-30 april ........................... ............... 3. grönkål ochbrysselkål: a. december.............................. b. ............................... ............ fri 4. salladskål: a. 1 april-3I december ............................ .............. 5. annan: a. 1 mars-31december............................ b. 1januari29 febmari ...................... fri B. gurkor: 1. slanggurkor; a. ...................... .............. b. 1 oktober15 mars ......................... ............ fri 2. andra: a. ........................ .............. b. 1 oktober15 juni .......................... ............ fri C. lök: 1. vitlök.......................................................................... ............ fn 2. purjolök, buntlök ochgräslök: a. 40: b. 1 december30 april ....................... ............ fri 3. annan: a. 16 juli-29 febmari ................................ ............. , dock minst 25: per 12 1979180. Prop.1979/80:24. b. I mars- ................................. fri 1. nyskördad, 6juni-5 juli ......................... , 2. annan.......................................................................... ............ fri 1. undertiden1 juni................................ 100: 2. undertiden .......................................... ............ fri F. svampar och tryffel ........................................... 75: G. tomater: 1. undertiden .................. ; 50: 2. underliden 1 november- .............................. fri H. sallad: 1. isbergssallad: a. I april-30april .................... 30: b. 1 maj-30november .......................... c. mars............................ fri 2. annan: a. I mars-15december............................ b. 16december-29 febmari ................... fri 1. ärter: a. 1 mars-31december........................... b. under liden ........................ ............ fri 2. andra: a. 1 mars-31december........................... ................ b. 1januari-29 febmari ....................... ............ fri K. sötpaprika ..................................................................... fri L. rotfmkter: 1. morötter ................................................................... ............... 2. pepparot ................................................................... 3. rödbetor: a. nyskördade, undertiden1 maj30juni b. andra......................................................... 10: 4. andra .......................................................................... M. kronärtskockor: 1. undertiden Ijuli-30 november ..................... 40: 2. undertiden juni ................................ ............ fri N. andra slag: 1. 1 maj-30november ................... 40: 2. Idecember-30 april ................................. fri 07.02 Köksväxter (även kokta), frysta: A. morötter, ärter, bönor, spenat och broccolisamt morötter och ärter, blandade .......................................... Prop.1979/80:24. belägges med samma tull som motsvarande färskaprodukter dessaär högst tullbelagda 07.03 Köksväxter,tillfälligt konserverade i saltvatten, sva- velsyrlighetsvatten eller andra konserverande lösning ar men ej särskilt beredda fördirekt konsumtion: belägges med samma tullsom motsvarande färska produklerunder den tid dessa är högsttullbelagda 07.04 Torkade, dehydratiserade ellerevaporerade köks växter, hela, i bitar, skivade, krossadeeller pulverise rade, men ej vidare beredda: A. potatis............................................................................ ......... fri B. vitlök ........................................................................... fri C. andra slag...................................................................... 07.5 Torkadespritade baljväxtfrön av sådana slag som användes till människo- ellerdjurföda, även skalade eller kluvna ....................................................................... fri 07.6 Maniok-,arrow-och salepsrot, jordärtskockor, batater (sötpotatis) och andra liknanderötter, stam- eller rotknölarmed hög halt av stärkelse eller inulin, färska eller torkade, hela eller i bilar; märg av sagopalm .... fri 1979/80:24. Ätbara frukter ochnötter; skal av meloner eller citrusw-ukter Detla kapitel omfatlar ej icke ätbara nötter ochfhjkter. Ordet"färska" skall även anses avse kylda varor. 08.01 Dadlar, bananer, kokosnötter, paranötter ananas, avokadofmkter, mango, guava stan, färska eller torkade, även skalade . 08.02 Citmsfmkter, färska eller torkade .................. 08.03 Fikon, färska eller torkade ............................... 08.04 Vindmvor, färska eller torkade: A. färska: 1. 1 juli31 oktober ... 2. undertiden 1 november-30juni . B. torkade ........................................................ 08.05 Nötter och liknande frakter, andra än sådana hänföriiga till nr 08.01, färska eller torkade, även ska- 08.06 Äpplen, päron och kvittenfmkter, färska; A. äpplen: 1. undertiden 16juli 29 febmari 2. undertiden 1 mars-15juli ..................... B. päron och kvittenfmkter: 2. 1 januari15 juli................ 08.07 Stenfmkter, färska: A. körsbär: 2. undertiden 1 augusli-15juni .... B. plommon: 2. 1 oktober- ----------- C. andra ........................................................... 08.08 Bär, ej hänföriiga till nr 08.07, färska: A. hallon, kmsbär och vinbär, andra än s /arta vinbär: 2. undertiden maj . B. svarta vinbär; 2. undertiden maj . C. jordgubbar; 1. 8 juni31 augusti ... 2. I seplember-7 juni .. 1979/80:24. 08.09 Andra färska frukter: A. meloner: 1. undertiden ............................ ................ 2. 1 oktober-15juni ................................. ................... fri B. andra................................................................................ fri 08.10 Frukter (även kokta), frysta, utan tillsats av socker; A. jordgubbar........................................................... 50: B. andra: belägges med samma tull sommotsvarande färska produkter dessa är högst tullbelagda 08.11 Frukter, tillfälligtkonserverade (t. ex med svaveldi oxidgas eller i saltvatten, svavelsyrlighetsvallen eller andra konserverande lösningar) men i föreliggande skick olämpliga för direkt konsumtion: A. jordgubbar ...................................................................... B. äpplen ............................................................................. C. andra: belägges med samma tull sommotsvarande färska produkter dessa är högst tullbelagda 08.12 Frukter, torkade, andra än sådana som ärhänförliga till nr 08.01, 08.02, 08.03, 08.04 eller 08.05 ............................ ............ fri 08.13 Skal av melonereller cilmsfrukler, fårska, frysta, tor kade eller tillfälligt konserverade i saltvatten, svavel syrlighetsvallen eller andra konserverande lösningar . I Denna lag träder i kraft, såvitt avser 6-8kap. utom tulltaxenummer I 07.04 A, den , och i övrigl den Ijuli1979. Prop.1979/80:24. Lag om ändring i tullförordningen (1973:979) Härigenom föreskrivs att6 § tullförordningen (1973:979) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslugen lydelse Hår lull skull utgå eftervärde un- När tull ulgär eflervaras värde ses varans normalpris som dess beräknas värdet enligt deföreskrif- värde. Normalpriset beräknas en- ter regeringen meddelarpå grund ligt de föreskrifter regeringen med- val av överenskommelsenom till delar på grundval av konventionen länipning uv uriikel VIIi det ud ungäende manna tull- ochhandelsavtalet, varors tullvärde. När tull skall utgå eftervikt be- Här tull utgår eftervurus vikt be räknas den på varans nettovikt om räknas tullen på varansneltovikt annat ej anges. om annat ej anges. Denna lag träder i kraft . Senaste lydelse 1975:94. Prop.1979/80:24. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , Äsling, Söder, Krönmark, BurenslamLinder, , , , , , , Proposition om de multilaterala handelsförhandlingarnainom ramen för det aUmännatull- och handelsavtalet (), m. m. De multilateralahandelsförhandlingarna (the Multilateral Trade Nego-liations, MTN) inom ramenför det allmänna tull- och handelsavtalet (the General on Tariffs and Trade, ) avslutades detta år. Förhandlingama inleddes vid ett ministermöte i , då riktlinjer förförhandlingarna fastlades i en gemensam deklaration. Förhandlingarna harsyftat till en ökad liberalisering av världshandeln varvid handel skulleförsäkras särskilda fördelar. 1 förhandlingarna har man strävat efter såvälall uppnå tullsänkningar som att undanröja andra, s. k. icke-tariffärahandelshinder samt att nå överenskommelserpå jordbruksområdet, för tropiska produkter och om tolkningen av reglernai GATT-avlalel om skyddsåtgärder vid marknadsstörning. Genéveprotokoll med därtill fogade nationellalistor med tullmedgivanden öppnades för undertecknande i den 11 juli 1979.Flertalet i förhandlingarna dellagande industriländer, inklusive denordiska länderna, undertecknade därefter protokollet, för svensk del medförbehåll för godkännande. Följande överenskommelser, utövertullprotokol-lel, ingår i förhandlingsresultatet; a) överenskommelse om tekniskahandelshinder, b) överenskommelse omstatlig upphandling, c) överenskommelse omlolkning och tillämpning av artiklama VI, XVI och XXllI i det allmänna tull- ochhandelsavtalet (den s. k. subventionskoden). 1979/80:24. d) ettinternationellt nötköttsavtal, e) ettinternationellt mejerivamavtal, O överenskommelseom tillämpning av artikel VII i det allmänna tull-och handelsavtalet (den s. k.tullvärdekoden), g) överenskommelse om procedurer vid importlicensiering, h) överenskommelse om handel inom den civilaflygindustrisektorn och i) överenskommelseom tillämpning av artikel VI i det allmänna tull- och handelsavtalet (den s.k. antidumpingkoden). Dessaöverenskommelser kan för svensk del komma att undertecknas medförbehåll för godkännande. Till protokollet idetta ärende bör fogas en allmän redogörelse för förhandlingarna sombilaga I samt texter till överenskommelserna, inklusive tullprotokollet, iengelsk version jämte svensk översättning som bilaga 2. Förhandlingarna harställt stora anspråk på det svenska utrednings- och förberedelsearbetet. En särskildberedningsgrupp tillsattes meduppdrag att utarbeta förslag till deställningstaganden som krävdes underförhandlingarnas gång. I gmppen har deltagit representanter för utrikes-, jordbruks-, handels- ochindustridepartementen samt för generaltullstyrelsen, kommerskollegium ochjordbruksnämnden. Arbetet inom gruppen har fortgått tillförhandlingarnas slut. harunder förberedelsearbetet och under forhand-lingamas gång utfört ett stort antal utredningar och avgetten rad yttranden. Kollegietsutredningsverksamhet har bedrivits i nära samverkan med olika organisationerinom näringslivet och på arbetsmarknaden. Detta har skelt främst genom en särskilt för dessaförhandlingar tillskapad kontaktgrupp samt det till kollegiet . Kollegiet har ävenhaft ett nära samarbete med andra myndigheter, främst generaltullstyrelsenoch statens jordbruksnämnd, där också ett omfaltande utredningsarbete harbedrivits. Genom denna uppläggning av arbetet har det varit möjligt att snabbt få berörda intressenters bedömning av aktuellafor-handlingsproblem. Sedan förhandlingarna avslutats har kommerskollegiumefter remiss kommit in med en redogörelse för konsekvenserna för svensk del av överenskommelsersom ingår i förhandlingsresultatet. Vidare har efler remiss yttrande avgetts avriksrevisionsverket över överenskommelsen om statlig upphandling, avjordbmksnämnden över de intemationella nötkötts- och mejerivamavtalen ochav generaltullstyrelsen över överenskommelsen om tullvärde. Till kollegiets redogörelsehar fogats yttranden från , statenstrafiksäkerhetsverk, , lantbruksstyrelsen, statens jordbruksnämnd, ,produktkontrollnämnden, generaltullstyrelsen, överstyrelsen för ekonomisklförsvar, , arbetarskyddsstyrelsen, statens planverk,statens industriverk. Standardiseringskommissioneni , AB Statens anläggningsprovning. , Svenska elektriska materielkonlrollanslalten. Prop.1979/80:24. iSverige, , , , , , kemiskaindustrikonlor, , bilindustri- ochbilgrossistförening saml /. Efter remiss hargeneraltullstyrelsen dessulom avgett yttrande över genomförandet av de svenskatullsänkningarna. Till generaltullstyrelsens yttrande har fogats yttranden frånkommerskollegium, och kemiskaindustrikontor. En sammanställning avremissyttrandena bör fogas till protokollet i detta ärende som bilagu 3. En sammanställning över iförhandlingarna nytillkomna eller ändrade svenska lullmedgivanden inom börfogas till protokollet i detla ärende som bilaga 4. hargjort sammanställningar över sådana tullmedgivanden från andra länders sidasom har särskild belydelse för svensk export samt över svenska tullmedgivandeni förhandlingarna. Dessa bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga5. har gjorten framställning om att fä åtnjuta tullpreferenser vid import till Sverige.Yttrande i frågan har avgetts av kommerskollegium som har inhämtat synpunkterfrån generaltullstyrelsen, statens jordbmksnämnd och närmasl berördanäringslivsorganisationer. Förteckning över varor på jordbmkets området somföreslås bli preferensberättigade samt över industrivaror som bör undantasfrån preferensbehandling vid import från får fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 6 7. I detta sammanhang haraktualiserats en viss utökning av antalet preferensberättigade varor vid importfrån och . Förteckning över de varor som föreslås blirberättigade till tuUprefe-rens bör fogas till protokollet i detta ärende sombilaga 8. 2.1 De multilaterala handelsförhandlingarna 2.1.1 Tullförhandlingarna 2.1.1.1 Bakgrund Inom har under åren1947-1967 förts sex allmänna tullförhand-lingsomgångar, av vilka Sverigedeltagit i fem (se prop. 1950: 53, BeU 33, rskr 103; prop. 1951: 209, BeU 57,rskr 288; prop. 1951:210, BeU 58, rskr 289; prop. 1956; 191, BeU 60, rskr 414;prop. 1962: 186, BeU 63, rskr 417; prop. 1967: 150, BeU 63, rskr 348). Dedeltagande ländema gjorde därvid ömsesidiga åtaganden om tullsänkningar.Tullförhandlingsresultaten var betydande. Det stod dock klart sedan den s.k.Kennedyronden hade 1979/80:24. avslutats är 1967, att det fanns utrymme förytterligare liberalisering av världshandeln, bl.a. genom tullsänkningar. Under de nu avslutadetullförhandlingamas inledande skede diskuterades olika tullsänkningsmetoder.Detta arbete baserades på en detaljerad sludie om tullar i flertaletindustriländer samt omfattande handelsstatistik. Bland de olika metoder somdiskuterades kan nämnas den s.k. vara-för-vara-meioden. Vid tillämpning avdenna förhandlar varje deltagarland med övriga länder bilateralt för alt uppnätullsänkningar beträffande varor för vilka landet har betydande exportintresseni utbyte mot egna tullsänkningar av motsvarande värde. De tullsänkningar ellland genomför blir i enlighel med mesl-gynnad-nationsprincipen i GATTtillämpliga på handeln med alla övriga GATT-länder. En annan metod är denlinjära, vilken användes i Kennedyronden. Denna innebär att tullsänkning skermed en fast procentsats för alla varor. Harmoniseringsmetoden slutligen medföratt höga tullsatser sänks mer än låga. Dessutom diskuterades möjligheten altavskaffa alla tullar för industrivaror. I början av år 1975upprättades en särskild arbetsgrupp för tullar med uppgift att utarbeta entullförhandlingsplan av så allmän tillämpning som möjligt. Samtidigtupprättades arbetsgmpper för de övriga ämnesområden som enligtTokyodeklarationen omfattades av förhandlingama. Förhandlingarna i gruppemaför sektorer, jordbruksprodukter och tropiska produkter inbegrep även tullar.När del gäller tropiska produkter, elt område som prioriterades till förmån föru-ländema, vidtog en procedur enligt vilken i-ländema mottogkonkreta önskemål från om medgivanden på såväl tullområdet som deticke-tariffära området. De åtaganden som gjordes av i detla sammanhangsattes i krafl (prop. 1976/77: 28, SkU 13, rskr 80). Under åren 1975-1977diskuterades i tullgmppen olika tullsänkningsformler, tekniska problem rörandebl.a. bastullar samt frågan omsärskild och mer förmånlig behandling av . Några beslut kunde dock avolika skäl inle fattas. , , , och förde fram konkretaförslag till tullsänkningsformler. EG liksom och förordadeharmoniseringsmetoden. önskade nu som i Kennedyronden en formel enligt denlinjära metoden. lade inte fram något eget förslag men förordade enformel baserad på harmoniseringsprincipen och avsedd att leda till väsentligatullsänkningar. Parallellt härmed fördes en diskussion mellan och EG omvilka procedurer som borde gälla i förhandlingarna. ansåg att entullsänkningsformel borde tillämpas likformigt för såväl industri- somjordbmksvaror. EG önskade däremot att jordbrukssektorn skulle behandlas separatmed hänsyn till de särskilda problem man ansåg föreligga i fråga om dennasektor. enadesEG och om en arbetshypotes för tullsänkningar på industrivaruområdet. Manhade då redan enats om atl behandla jordbruksvarorna för sig. Prop.1979/80:24. Utgångspunkten förtullsänkningserbjudandena på industrivamområdet i förhandlingama blev den avSchweiz presenterade formeln. 1 hade flertalet industriländeraccepterat denna formel. ' formel beskrivs algebraiskt z =------------ där x betecknar bastull- satsen, z tullsatsen efter genomförd sänkningoch a en koefficient som kan variera och som bestämmer djupet i tullsänkningen(ju lägre koefficient, desto större tullsänkning). En viktig egenskap hosformeln är att höga tullsatser sänks procentuellt mer än låga, vilket är enfordel for som har en jämförelsevis låg tullnivå. Uppgörelsen mellanUSA och EG var också betydelsefull genom att for första gången accepteradeharmoniseringsmetoden. Vissa variationer kom att uppstå vid formelnstillämpning. Sålunda valde EG, de tre nordiska ländema , ochSverige samt koefficienten 16 medan , och valdekoefficienten 14. och tillämpade med utgångspunkl i denschweiziska formeln egna varianter med avsevärt högre koefficienter. Som enillustration till hur formeln verkar kan nämnas att med koefficient 16 sänks entullsats på till 8,, en på till 6,och en på till 3,. , ,och var inte beredda att använda någon generell formel utanlämnade istället medgivanden för enskilda varor. Utgångspunkten fÖrtullsänkningarna, den s. k. bastullen, skulle i förekommande fall vara dentidigare GATT-bundna nivån. I övriga fall tillämpades en bastull enligtrespektive lands unilaterala beslut. ladeindustriländerna fram sina tullerbjudanden. erbjudande innehöll redanfrån början vissa undanlag. Övriga länder kom senare in med preciseringar avsina undantag. presenterade sin undantagslista . Dennavar till sin karaktär indikativ och förhandlingsbar. var berett attminska listans omfattning i samma utsträckning som de stora handelsnationernavar villiga att reducera sina undantag. Efler omfaltande bilateralaförhandlingar i syfte att uppnå förbättringar för från exportsynpunkt viktigavaror slutfördes förhandlingama mellan de viktigaste industriländerna ijuli1979. 2,1.1.2 Resultatet av förhandlingama Av en import avindustrivaror till de viktigare industriländema beräknad enligt GATT-slalisliktill (1976) är 60 miljarder () redan tullfri.Import värdel av de varor som berörs av medgivanden i dessa tullförhandlingaruppgår till ca (av totalimporten). På jordbruksområdet uppgick nämnda länders importtill (1976) varav ca 15 miljarder () berörs avtullmedgivanden. Sammanlagt har således förhandlingama påverkat tullskyddet idessa länder för importvaror till ett värde av mer än . Prop.1979/80:24 Del A 189 När det gäller helaindustrivamområdet tyder grova beräkningar på en genomsnittlig tullsänkning förde viktigare industriländema sammantagna på . Den genomsnittligatullsänkningen uppskattas till i EG, i , i och iCanada. För del innebär medgivandenai förhandlingama en sänkning av tullskyddet med i genomsniu . Tullsänkningama är igenomsnitt större för helfabrikat än för halvfabrikat. Råvaror är iallmänhet redan tullfria eller belagda med mycket låga tullar. När det gäller deviktigaste vamsektorema inom industrivaruområdet avser de mest långtgåendetullsänkningama maskiner, trävaror, kemiska produkter och transportutrustningmedan mindre sänkningar än genomsnittligt har gjorts för varor inom textil-,läder- och gummivamsektorema. På jordbmksområdet(i princip varor inom 1-24 kap. i tulltaxan) har det inle varit meningsfulltatt beräkna några tullgenomsnilt eftersom handeln med många av dessavaruslag påverkas av andra åtgärder än tullar. Räknat enbart på depositioner där tullmedgivanden har lämnats (och som utgör av handeln medjordbmksvaror) uppskattas emellertid den genomsnittliga tullsänkningen i berörda länder till . De tullsänkningarsom man nu har kommit överens om skall enligt huvudregeln Genéveprotokollgenomföras i åtta lika steg med början . Sluttullama kommer såledesatt sättas i kraft . De länder som så önskar kan istället genomföra de första två avvecklingsstegen mellan ochden Ijuli 1980 och de övriga sex stegen med början . Enligttullprotokollet är det inget som hindrar att sänkningarna görs snabbare eller i färre steg. EG har angett , i ljuset av den ekonomiska, sociala och monetära situationen,kommer att bestämma om de tre återstående stegen kan genomföras. Främst motbakgmnd härav har i likhet med andra länder förbehållit sig rätten att vidtalämpliga åtgärder om andra parterinte helt uppfyller sina åtaganden. Tilltullprotokollet har de länder som undertecknat överenskommelsen fogat sinarespektive listor med tullmedgivanden. Den svenska listan framgår av bilaga 4. Tullprotokolletträder i kraft för de länder som godkänt det. Etttilläggsprotokoll har också öppnats för att göra det möjligt för vissa att slutföra förhandlingama påtullområdet. 2.1.1.4 Resultatet av förhandlingama för svensk del Detsvenska intresset för tullförhandlingarna får ses mot bakgmnd av Prop.1979/80:24 Del A 190 export- och importbilden i stort sådan den teddesig efter det all frihandelsavtalet med kom till. Av totala exportav industrivaror går till ländema i EFTA och EG. Dessa varor åtnjuterredan, med några enstaka tidsbestämda undantag, tullfrihet. av exportengår till statshandelsländer och . När del gäller statshandelsländer ärtullar av mindre betydelse vid sidan av andra för importen bestämmandefaktorer. U-ländema, vilka enligt Tokyodeklarationen intar en särställning iförhandlingarna, kommer att göra mycket begränsade tullmedgivanden. Dettabetyder att tullförhandlingama i realiteten för svensk del endast har berört deåterstående av exporten. De avsättningsmarknader som i första hand harvarit av intresse för är , , , och . Värdet för den svenskaexporten av uppnådda fördelar i förhandlingarna växlar för olika länderområdenoch branscher. Bland de länder där har haft störst intresse av attuppnå tullsänkningar har omfattande medgivanden lämnats av , ochJapan. Från övriga länder, dvs. , och u-ländema, harerhållits medgivanden av begränsat värde. De önskemål om tullsänkningar iSpanien som hade i förhandlingamas inledningsskede kan sägas till störstadelen ha blivit infriade på annat sätt genom det mellan EFTA-ländernaoch slutna frihandelsavtalet. Vidare kan nämnas att EG som ett resultatav de förhandlingar som har forts med andra länder har medgivit tullsänkningarför vissa livsmedel som inte omfattas av frihandelsavtal med EG. Dessatullsänkningar kommer även till godo. För svensk del harförhandlingarna på industrivamområdet berört endast av den svenskatotalimporten. Utöver varor som är tullfria har då fränräknatspreferensberättigad import från EFTA- och samt . Tullmedgivandena påindustrivamområdet innebär i allmänhel atl bastullarna sänks i enlighet medden generella tullsänkningsformeln. För vissa verkstadsindustriprodukter hartullsänkningama gått längre än enligt formeln.