prop · G30340 · 1979-12-31 00:00:00 — Det finns enligt min mening inte skäl atlundanta bostadsbyggnader från skatteplikt i andra fall än i de av kommitténföreslagna. Jag ansluler mig säledes till kommitténs förslag. Idirektiven lill kommittén riktades uppmärksamhet mol vissa olämpligakonsekvenser som reglerna om skatteplikt för med sig i fråga om fastigheter somtillhör kriminalvården och sjukvårdsbyggnader som ägs av landsting. På sådanafastigheter kan jord- och skogsbruk bedrivas, vilket medför att fastigheternaenligt gällande regler inte kan undantas från skatteplikt. Jaghar tidigare föreslagit atl byggnader som används inom kriminalvården,omsorgsvården och sjukvården - s. k. vårdbyggnader - skall vara undantagna frånskatteplikt. Kommitténföreslår att motsvarande skattefrihet skall gälla även för ekonomibyggnader ochåkermark, betesmark, skogsmark, skogsimpediment, övrig mark ochmarkanläggningar som hör till fastigheten om faslighetenhuvudsakligen används inom de verksamhetsområden som nämns i definitionen avvårdbyggnad. Jaghar tidigare även föreslagit atl byggnader, som används för de helt övervägandeantalet skolor skall undantas från skatteplikt. Kommitténföreslär, i likhet med vad den föreslår om lantbruk inom vårdområdet, attekonomibyggnader m. m. som hör till fasligheten skall vara skattefria. Dettaföreslås gälla om de huvudsakligen används i undervisning eller forskning vidnämnda skolor. Förslagelom utvidgad skattefrihet för dessa lantbmk har mottagits posilivi av deremissinstanser som har yttrat sig i frågan. Lantbmksuniversitetet uppger atldå det gäller lanlbruksvetenskaplig verksamhet brukar man skilja mellanforsknings- och försöksverksamhel. Försöksverksamheten avser närmasl alt undermera normala driftsbelingelser pröva gjorda forskningsrön. Jagansluler mig till kommitténs förslag. Jag vill emellertid nämna att gränsenmellan forskning och försöksverksamhet i mänga fall kan vara flytande. I denmån försöksverksamhet även kan anses utgöra forskning bör enligt min meningforskningskriteriet anses uppfyllt. Bestämmelsema om detta undantag frånskatteplikt bör tas in i 3 kap. 3 § FTL. Byggnadersom tillhör kyrkor som avses i 53 § 1 mom. e) KL är f n. undantagna fränskatteplikt. Jag har tidigare föreslagit alt ecklesiastikbyggnader skallundantas frän skatteplikt. Delta torde till största delen motsvara nu gällandeskattefrihet för kyrkobyggnader. Även byggnader som tillhör kyrkor skallalltjämt vara skattefria, om byggnaderna används i deras verksamhet såsomsädana. Kommitléförslagelinnebär i slort sell ingen ändring i förhällande lill vad som gäller f n. ifräga om skattefrihet för byggnader som Ullhör barmhäriig-hetslnrättnlngar ochstiftelser som avses i 53 § 1 mom. e) KL samt akademier. Detta innebär altdessa byggnader skall vara undantagna från skatteplikt om de till övervägandedel används i institutionernas verksamhet såsom sädana. Enligtnuvarande bestämmelser är byggnader som tillhör ideella föreningar, 53 § 1 mom.e) KL, ujidantagna från skatteplikt, om byggnaderna är avsedda förföreningarnas verksamhet såsom sådana. Vidare finns en bestämmelse i 47 § KL omatl garantibelopp inte skall beräknas för fastighet som ägs av ideell förening,om föreningen är frikallad från skattskyldighet för inkomsl av denförvärvskälla som fasligheten ingår i. Kommitténföreslår ingen annan ändring än att nämnda bestämmelse i 47 § KL upphävseftersom den inte längre fyller någon funktion. Byggnadersom ägs av trossamfund och nykterhetsföreningar är f. n. undantagna fränskatteplikt om byggnaderna är avsedda för inslilulionernas Prop.1979/80:40 80 Även soldathem är f n. undantaget från skalle-plikl. bör dessa byggnader även i fortsättningen vara skattefria. Nägotsärskill omnämnande av dessa institutioner i FTL anser inle kommittén behövligleflersom de flr anses tillhöra sådana ideella föreningar som avses i 53 § 1mom. e) KL. Byggnadersom tillhör , stiftelsen ochApotekarsocieletens stiftelse för främjande av farmacins utveckling m. m. är f.n. undanlagna från skatteplikt om byggnaderna är avsedda för inslilulionernasverksamhet säsom sådana. Kommitléförslagel överensstämmer i stort med vad somgäller f n. Byggnadersom tillhör sjömanshus är f n. undanlagna från skatteplikt. Emellertid harsjömanshusen upphört atl existera och den del av sjömanshusens verksamhet sombestod i understödsverksamhel har övertagits av stiftelsen bör den skallefrihet som tillkom sjömanshusen i stället medgesstiftelsen. Skattefrihetgäller f n. även för byggnader som tillhör studerandesammanslutningar viduniversitet och högskolor, som de studerande är skyldiga atl vara medlemmar i.Skattefriheten omfattar även byggnader som tillhör vissa samarbetsorgan försammanslutningarna. Enligl kommittéförslaget skall skaltefriheten för dessabyggnader bestå. Denu redovisade förslagen har i allmänhet godtagits eller lämnats utan erinranunder remissbehandlingen. Jag biträder förslagen. Reglerna bör tas in i 3 kap.4 § FTL. Ombyggnad helt eller delvis är undantagen från skatteplikt skall f n. samma gällaför tomtområde som hör till byggnaden. bör tomtmark som hör lill byggnad som är undantagen från skallepliktäven i fortsättningen vara undantagen från skatteplikt. innebär alttomtmark som hör till specialbyggnad och byggnad som ägs av sädanainstitutioner, vars byggnader har föreslagils vara undantagna frän skatteplikt,skall undantas frän skatteplikt. Jagkommer senare i enlighet med kommitténs förslag att föreslå att markanläggningskall värderas tillsammans med marken. Kommitténanser att markanläggning i skattepliktshänseende skall behandlas på samma sätlsom den mark den hör till. DeUa innebär att markanläggning som är belägen påmark som hör till specialbyggnad eller till byggnad som ägs av nyssnämndainstitutioner eller som är belägen på mark som hör lill jordbruk och skogsbmksom används för sådana ändamål att marken är undantagen från skaltplikl skallvara undaniagen från skatteplikt. Markanläggningsom omfattas av servitut till förmån för skattefri fastighet Prop.1979/80:40 81 börenligt kommittén vara undantagen från skatteplikt. Detta uttrycks ilagförslaget genom orden "markanläggning som hör till fastigheten". bör annan anläggning än byggnad som används för sådant ändamål somgör att byggnad blir skattefri också vara skattefri. Detta gäller t. ex.kraftledningar och ledningar för vatten och avlopp. Om sådan anläggningomfattas av servitut till förmån för skattepliktig fastighet blir anläggningenemellertid i likhet med fastigheten i övrigt skattepliktig. För aU sådananläggning ur garantiskattesynpunkt skall behandlas lika som skattefriaanläggningar skall den enligt kommittén inte åsättas något värde. Samma börenligt kommittén gälla om ledning eller annan anläggning, som bör varaskattefri, är belägen på skattepliktig fastighet som har samma ägare somanläggningen o. d. Förslagenhar godtagits eller lämnats utan uttrycklig erinran av en övervägande majoritetav remissinstansema. Jagansluter mig till förslagen. Frågor om i vilka fall egendom inte skall åsättasvärde kommer jag att behandla i avsnitt 2.4.4.3. Övrigmark m, m. Jaghar i avsniu 2.3.2.2 behandlat vilka typer av mark som bör ingå i ägoslagetövrig mark. Kommitténanser att garantiskatt inte bör betalas för övrig mark. Om övrig mark skallingå i samma taxeringsenhet som egendom vilken enligt kommitténs förslag skallvara skattefri föreslås ocksä den övriga marken undantas från skatteplikt.Övrig mark som inte skall ingå i skattefri fastighet bör enligt kommiuén inteåsättas någol värde. Byggnadoch med varandra sammanhängande byggnader på annans mark som har ett värdeunderstigande . undantas f n. liksom industritillbehör fränskatteplikt. bör garantiskatt inte heller i fortsättningen erläggas för byggnaderpå annans mark med ett visst lägre värde eller för industritillbehör. Sådanegendom bör, om den inte enligt skattepliktsreglerna skall vara undantagen frånskatteplikt, inte åsättas något värde. Kommitténsförslag om att sådan övrig mark, som skall ingå i samma taxeringsenhet somskattefri egendom, skall undantas från skatteplikt har inte mötts av nägraerinringar från remissinstanserna. Jagansluter mig till förslaget och återkommer i avsnitt 2.4.4.3 till frågorna om ivilka fall egendom inte skall åsättas värde. Ettantal remissinstanser har ansett att mark, som avses bli bebyggd med skattefribyggnad och/eller byggnad under uppförande, vilken kommer att bliskattefri, bör undantas från skatteplikt. 6 1979/80. 1979/80:40 82 framförtsom alt obebyggda taxeringsenheter som ägs av de särskilt angivna rättssubjekteni förslaget till 3 kap. 4 § FTL bör kunna hänföras till skattefria fastigheter. Jagvill i detta avseende nämna följande. För att byggnad skall undantas fränskatteplikt krävs att denna används pä särskilt angivet sätt. Grandläggandeför skattefriheten är således användningssättet och detta begränsarmöjligheterna atl utvidga skattefriheten på antytt sätt. Så kan mark som avsesbli bebyggd med byggnad, som skulle vara skattefri, i avvaktan på attbyggnationen börjar, användas för annat ändamål än som berättigar Ullskattefrihet. Jag anser därför att sådan mark inte generellt kan undantas frånskatteplikt. 1 fråga om byggnad under uppförande är läget ett annat. Om det avomständighetema klart framgår all byggnaden när den är färdig kommer attanvändas för ett skattefritt ändamål kan det vara obilligt att inte förmånsbehandlamarken och byggnationen på etl tidigt stadium. En lämplig avgränsning bör görasgenom att knyta an till specialbyggnaderna. Här kan normalt redan från börjanavgöras den kommande användningen. Jag föreslår att en regel om detta tas in i3 kap. 2 § FTL. Ombyggnad under uppförande blir skattefri enligt detta förslag bör, i likhet medvad som gäller för den färdiga byggnaden, mark och markanläggningar bliundantagna från skatteplikt i den män de blir så när byggnaden är färdig. Jagvill i detta sammanhang även ta upp en framställning från Kungl. () till behandling. Djur-gårdsförvaltningenhemställer om att den skall fritas från garantibeskattning. En liknandeframställning har lidigare gjorts hos fastighetstaxeringskommittén. Jagvill till en början nämna nägot om Djurgårdsförvallningens verksamhet m. m.Djurgårdsförvaltningen förvaltar , som Ullhör svenska staten ochredovisas under statens allmänna fastighetsfond. Enligt beslut flravkastningen av egendomen endast användas för underhåll,förbättring och förskönande. Frågan om Djurgärdens användning har behandlats avriksdagen (prop. Därvid fastställdes attoexploaterade delar av skulle utgöra för allmänheten fritttillgängliga rekreationsområden. har inkomster från bl.a. upplåtelser och uthyrningar från fastigheter. Verksamheten drivs inte ivinstsyfte. ,som har ansetts skattepliktig till inkomstskatt för den del avegendomen som inte är fritt tillgänglig för allmänheten, betalar f n. åriigentill och ca 250 000 kr.Beskattningsfrågan anges röra praktiskt sett endast garantiskatten på fastigheterna. Länsstyrelseni anser i sitt remissyttrande över kommitténs förslag att starkaskäl talar för skattefrihet. Denegendom som det här är fråga om är inte tillgänglig för allmänheten. Prop.1979/80:40 83 Deexploaterade och alllsä skattepliktiga delarna av används för främsluthyrningsändamål (bostäder, kontor, indusiri). Den skattefrihet som jag i dettidigare förordal för olika ändamål har genomgående vilat pä tanken att självaanvändningssättet skall vara allmännyttigt. Sä är uppenbariigen fallet med deoexploalerade delarna av Djurgärden. Dessa kommer för framtiden all indelas somövrig mark men kommer inle att åsättas något värde. Till skillnad från vad somnu gäller kommer därigenom underskött från denna del av verksamheten att varaavdragsgilla från Djurgårdsförvallningens skalleplikliga uthyrningsinkomster.Detta kan fä praktisk betydelse i framliden. Att medge skattefrihet för deuthyrda delarna är däremot mycket svårt att förena med eljesl gällandeprinciper. Ett bifall lill framställningen skulle innebära attDjurgårdsförvaltningen ställdes i en särklass i förmånshänseende. Jag är inteberedd alt föreslå etl sådanl sleg. Medtaxeringsenhet menas f n. vad som skall taxeras för sig. 1 de flesta fall utgörregisterfastigheten taxeringsenhet. 1 vissa fall skall registerfastighetenuppdelas i flera taxeringsenheter och i vissa fall skall fastigheter ellerdelar därav sammanföras till en taxeringsenhet. En grundtanke bakom nuvaranderegler om bildande av taxeringsenheter har varit att en taxeringsenhet skallvara en ekonomisk enhel och lämpa sig för värdering. Kommitléförslagelbygger pä nuvarande principer. Registerfastighet skall således alltjämt ulgöraen taxeringsenhet om inte särskilda omständigheter föreligger. Varje ägarestolala fastighetsinnehav inom en kommun bildar en tänkt egendomsmassa, somenligt särskilda regler skall delas upp i flera taxeringsenheter. Dennauppdelning sker efter skattepliktsförhällanden, fastighetens användningssättoch beskaffenhel m. m. sä att även till omfattningen lämpliga taxeringsenheterbildas. Deföreslagna principerna har inle mött nägra invändningar. Beträffande nägradelfrågor har dock synpunkter framförts. Jag kan i allt väsentligt anslula migtill kommitténs förslag och motiveringar. I det följande kommer jag atlbehandla de olika delfrågorna. Reglernaom taxeringsenheter återfinns i 4 kap. FTL. I vissa fall har ägarförhållandenabetydelse för indelningen i taxeringsenheter.. Så är fallet om sämjedelningeller annan privat delning av fastighelen har gjorls före ,eller om en arealöveriåtelse har skett. Detsamma gäller vid s. k. blandatäganderättsförhållande, t. ex. om en person äger markeri och denne tillsammansmed någon annan äger byggnad pä densamma. Prop.1979/80:40 84 Medägare jämställda Innehavare av fastighet Somägare i FTL:s mening skall enligt 1 kap. 5 § den anses som enligt 47 § KL skalluppta garantibelopp för fasfighet som skatteplikfig inkomst även om han inteäger fastigheten. Reglerna om uppdelning efter ägarförhållanden tillämpas ävenvid sådana innehav som anges i 47 § KL. Förslageni denna del har i regel godtagits av remissinstansema och jag föreslår att degenomförs. En del bar särskilt berört frågan om att nyttjanderättshavare tilltakt skall anses som ägare i FTL:s mening. Till denna fråga återkommer jagsenare. 2.3.4.3 Taxeringsenhetsbegränsning till kommun Somtidigare har nämnts skall en ägares fastighetsinnehav inom en kommun slåssamman till en tänkt egendomsmassa. Kommitténs förslag innebär, liksom gäller fn., att i taxeringsenhet inte får ingå mark i olika kommuner. Idet närmaste alla remissinstanser har lämnat förslaget utan anmärkning. Enlänsstyrelse anser att sammanslagningsregeln kan bli svår att tillämpa i storakommuner med många fastigheter, med tanke på att man vid taxeringsarbetetbehöver ha kännedom om en fastighetsägares totala fastighetsinnehav inomkommunen. Enligtde regler somjag föreslår om bildande av taxeringsenheter torde det endast blifråga om att sammanslå jordbmksfastigheter eller delar av jordbmksfastigheterpå skilda håll inom kommunen. Motsvarande regler om taxeringsenheter förjordbrak och skogsbrak tillämpades vid fastighetstaxering.Taxeringsenheterna finns alltså redan nu registrerade. I den mån ändringar intehar skett taxering finns således redan tillgång till uppgiflerom taxeringsenheterna. Enligt min mening torde det i allmänhet inte bli någrasvårigheter att få reda pä en fastighetsägares sammantagna fastighetsinnehavinom kommunen. förslag beträffande skatteplikt bör genomföras. För framtiden skallindelning i taxeringsenheter ske efter skattepliktsförhållandena. Entaxeringsenhet skall inte fl omfatta både skattepliktig och icke skattepliktigegendom. Detta medför dels att registerfastighet skall uppdelas i olikataxeringsenheter efter skattepliktsförhållandena, dels att registerfastighetermed skilda skattepliktsförhållanden inte får sammanslås en taxeringsenhet. 1979/80:40 85 2.3.4.5Taxeringsenhets omfattning och innehåll Indelningi taxeringsenheter skall även ske efter användning och beskaffenhet. Tidigarehar föreslagils att byggnader och mark skall indelas i olika byggnadstyper ochägoslag. Klassificeringen av byggnaderna har skett på grandval av egendomensanvändning eller beskaffenhet. Ett mål vid klassificeringen har varit attindelningen i olika byggnadstyper och ägoslag skall underlätta bl. a. bildandetav taxeringsenheter och värderingen. Om taxeringsenheter bildas med ledning avdenna klassificering skulle enligt kommiuén byggnadstyper och ägoslag kunnakombineras så att resultatet blir ekonomiska enheter som är lätta att värderaoch som därför bör bilda särskilda taxeringsenheter. Kommittén förordar atttaxeringsenheterna skall specificeras med hänsyn till den egendom som skallingå i enheten. Varje sädan typ av taxeringsenhet bör enligt kommittén flomfatta endast egendom som tillhör en särskilt angiven kombination avbyggnadstyper och ägoslag. Kommittén anser att bebyggda taxeringsenheter i deflesta fall bör innehålla endast en byggnadstyp, eftersom indelningen itaxeringsenheter bör göras så att varje taxeringsenhet skall utgöra en ekonomiskenhet. Kommitténföreslär med denna utgångspunkt olika typer av taxeringsenheter, nämligensmåhusenhet, hyreshusenhet, industrienhet, exploateringsenhet, specialenhetoch lantbmksenhet. Småhus-,hyreshus-, special- och industrienheter Kommitténanser, som har nämnts, att de nuvarande allmänna principerna förbildande av taxeringsenheter bör gälla också i fortsättningen. I enlighethärmed föreslår kommittén att småhusenhet, hyreshusenhet, specialenhet ochindustrienhet endast flr omfatta egendom som utgör en ekonomisk enhet och varsolika delar ligger i anslutning till varandra. bör som regel när det gäller sådan bebyggd fastighet, som skall förastill något av nämnda slag av taxeringsenheter, i resp. taxeringsenhet ingåendast en byggnad av byggnadstyperna småhus, hyreshus, specialbyggnad ochindustribyggnad. Emellertid kan byggnader av samma byggnadstyp ha ett sådantsamband med varandra att de bör ingå i samma taxeringsenhet. Taxeringsenheternaföreslås kunna bestå av enbart byggnad eller enbart tomtmark men inte enbart avövrig mark utom beträffande specialenhet. Obebyggdaavstyckade fastigheter, som ligger nära varandra och har samma ägare, flrenligt kommittén anses utgöra en ekonomisk enhet. De bör enligt kommittén ingåi någon av nyssnämnda typer av taxeringsenheter. Enligtkommittéförslaget skall flera typer av industrienhet förekomma, dels normalindustrienhet, dels industrienhet med takt. Varje taktområde skall i principutgöra en taxeringsenhet, men om flera läktområden omfattas av sammatäkttillstånd skall dessa utgöra en taxeringsenhet. 1979/80:40 86 Ävenjordeboksfiske och vattenverk på annans grund skall enligt förslaget utgöraindustrienheter. Remissinstansernahar med nägra undantag lämnal förslagen utan erinran. a. vänder sig nägraremissinstanser mol all obebyggda avstyckade fastigheter som ligger näravarandra skall utgöra en taxeringsenhet. Förmin del vill jag anföra följande. Det finns en hel del områden i landet medgmpper av fastigheter som inte beräknas bli bebyggda inom en överskådligframtid. Jag är av den uppfattningen att sådana fasligheter flr anses utgöra enekonomisk enhet. Om det är fråga om en grupp fastigheter som är färdiga attsäljas och bebyggas och försäljning avses komma till ständ inomtaxeringsperioden bör man göra en annan bedömning. Sädana fastigheter kanenligt min mening inte anses ingå i samma ekonomiska enhet. Ikapitlet om indelning av byggnader och mark har jag föreslagil atl byggnadersom enligl kommittén skulle ingå i byggnadstypen industribyggnad skallfördelas i tvä byggnadstyper, nämligen industribyggnad och övrig byggnad. Förövriga byggnader med tomt bör inte finnas någon särskild typ av taxeringsenhet.De bör ingå i industrienhet. Jagbiträder i övrigt kommitténs förslag i denna del utom beträffande övrig mark.Till denna fråga återkommer jag. Exploateringsmarkskall enligt kommitténs förslag utbrytas till särskild taxeringsenhet, s. k.exploateringsenhet. Exploateringsmark i samma ägares hand bör bilda entaxeringsenhet, även om den ligger inom skilda områden av en kommun. Förslagetinnebär emellertid att skilda taxeringsenheter skall bildas för varje tätorteller planområde. Byggnad som är belägen inom ett exploateringsområde skall enligtförslaget inte ingå i exploateringsenhet, om den skall finnas kvar på platsen.I så fall skall den tillsammans med tomtmark bilda en särskild taxeringsenhet.Sädan byggnad som skall rivas skall taxeras och utgöra en särskildtaxeringsenhet, t. ex. småhusenhet. Deallra flesta remissinstanser har inte hafl något att erinra mot förslaget. Jagbiträder förslaget utom vad gäller byggnad som skall rivas. Till denna frägaåterkommer jag. Tilllantbmksenhet skall enligt förslaget hänföras byggnadstypen ekonomibyggnad ochägoslagen , betesmark, skogsmark och skogsimpediment. EnUgl förslagetskall all jordbruks- och skogsbmksmark inom en kommun, som har samma ägare,utgöra en taxeringsenhet om denna mark ingär i samma brukningsenhet. Förslagetinnebär också att bostadsbyggnader på lantbmksenhet saml tomtmark för sädanbyggnad regelmässigt skall ingå i lantbmksenhet. 1979/80:40 87 skallvara fallet om bostadsbyggnaden används för ägare, artendator eller arbetskraftoch lantbmksenheten innehåller viss minsta areal produktiv mark. Jagåterkommer lill dessa frågor i samband med att jag tar upp frägan ombeskattningsnatur. Remissinstansernahar i princip godtagit förslaget och jag biträder detsamma utom i etl avseendesom jag återkommer till i avsniitet om beskattningsnatur. Jaghar tidigare föreslagit att ägoslaget övrig mark definieras som mark som intekan anses tillhöra något av de övriga ägoslagen. Kommitténsförslag innebär att övrig mark kan fä ingå i samtliga typer avtaxeringsenheter. Efter omständigheterna skall övrig mark i första handhänföras till taxeringsenheten lantbmksenhet och i andra hand till andra typerav taxeringsenheter. Om nägon är ägare till endast övrig mark eller om övrigmark har stor omfattning, skall den utgöra en egen taxeringsenhet. Sädantaxeringsenhet skall enligt förslaget betecknas specialenhet, om marken liggerhuvudsakligen inom tättbebyggt samhälle och i annat fall lantbruksenhet. Övrigmark som till övervägande del ligger utanför tätort bör som föreslagits utgöralantbraksenhet. Däremot anser jag inte att övrig mark inom tätomräde bör utgöraspecialenhet. Den typen av taxeringsenheter bör reserveras för egendom som ärskattefri. Jag föreslår därför att taxeringsenheter med övrig mark belecknasindustrienheter om de till övervägande del ligger inom tätort. Tillindustrienhet förs t. ex. även övrig byggnad som, liksom övrig mark, är enrestpost. Kommitténhar föreslagit att byggnad som ligger på exploateringsmark och som skall rivasskall utgöra en särskild taxeringsenhet bestående av bara byggnaden. Jag hartidigare föreslagit att sådana byggnader skall kallas saneringsbyggnader ochatt de inte skall påverka indelningen av marken. Några remissinsianser har föreslagitatt på saneringsomräde belägna byggnader bör ingå i samma taxeringsenhet somexploaleringsmarken. Jagvill påpeka atl en saneringsbyggnad kan tänkas ingå i olika slag avtaxeringsenheter. Jag föreslår därför en regel om att saneringsbyggnad liksom ,övrig mark får ingå i alla typer av taxeringsenheter. Iövrigt biträder jag kommittéförslaget. skall fastighet som Ullhör staten och som skilda delar förvaltasav olika myndigheter fl uppdelas i taxeringsenheter efter de olikamyndigheternas förvaltningsområden. Förslaget stämmer överens med vad 1979/80:40 88 somgäller f n. Kommitténsförslag om indelning i taxeringsenheter av samfälligheter stämmerockså överens med vad som gäller. attdet nuvarande undantaget i fräga om gemensamhetsanläggningar, vars delägarfaslighelerutgörs av villafastigheler, utvidgas till att gälla marksam- Remissinstansernahar i princip lämnat förslagen utan erinran. Jag biträder förslagen.