prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — De båda^varmelagringsprojekt som NE redovisar i sin ^anslagsframsUillning på den högrekos^tnadsnivån ligger nära den ^verksamhel som ^slöds inom nyssnämnda program.Vid min beräkning av ^medelsbehovei för ^tiella delprogram har jag ^mol denbakgrunden utgått från ^NE:s ^huvuilförslag och därvid förutsatt en närasamordning mellan ^verksamhelen inom delta delprogram och de inom programmetEnergianvändni^ng för bebyggelse stödda insatserna. ^Delprogrammel Vindenergi är del ^näsi ^slörsia^delprogrammel inom ^huvudprogrammel. NE har ^beslälll två stora^försöksaggre-^gai. vilka svarar för huvuddelen av kostnaderna inom^delprogrammel. Aggregaten väntas vara färdiga ^atl tas i drift under år 1982.Jag beräknar ^medelsbehovei för ^delprogrammel ^lill 34 milj. kr. för ^näsia ^budgelår. De ^mesl ^långsikiiglinriktade insatserna inom programmet Energiproduktion ^Ulförs inom ramen fördelprogrammen Avancerad energi^teknikoch Fusionsenergi. Jag beräknar,i enlighet med ^NE:s huvudförslag, medelsbehovet för delprogrammen till14 resp. 23 milj. kr. för ^näsla budgetår. Vad gäller ^delprogrammelFusionsenergi anmäler NE i sin ^anslagsframslällning alt. utöver ihuvudförslaget angivna 23 milj. kr., 5 milj. kr. som reserverades för ändamåletunder /78 kan komma au ^eifordras under nästa budgetår. Jag är^f^ ^n. ^inle beredd alt la ställning^lill denna fråga. Del ankommer påregeringen all, när ^lillräckligl ^underiagföreligger, avgöra frågan om frigörande av nämnda medel. Min beräkning av^medelsbehovei för olika delprogram under nästa budgetår framgårsammanfattningsvis av följande sammanställning (milj. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 304 ^Pni.i;ram4. ^'^ Inkl. 3,6 milj. kr. under ^budgeiårei 1978/79 för ^slörreförsöksanläggning ^enligi regeringens ^be^slul . - Inkl. 6.15 milj. kr. underinnevarande budgetar lör försöksverksamhet avseende ^förgasning av inhemska r^åvaror enligtregeringens ^beslul . Allmänna energisystemstudier ^m. För Allmänna^energisyslemsludier ^beräknarjag för ^budgetårel 1980/81, i ^enlighel med^DFE:s förslag, ^ell medelsbehov om 5,5 milj. kr. Jag har därvid inräknat medelför ^DEE:s planering och uppföljning av programmet. De direkta kostnaderna för^DFE:s verksamhet i övrigt (programsamordning ^m. inom HuvudprogramEnergiforskning) ^beslrids från anslaget A 3. Som redan^framgålt, har inom sistnämnda anslag ^beräknals 4,5 milj. kr. härför under^näsla budgetår. 1977/78: 110 ^(s.158) angavs en medelsram för ^Energirelaterad grundforskning om 30 milj. kr.för treårsperioden /79-1980/81. Jag anser i ^likhei med ^DFE att denna medelsram inte bör frångås. Min beräkningav ^medelsbehovei för programmet under nästa budgetår framgår av följande^sammanslällning (milj. ^Energirelaterad grundforskning 19 II 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 305 Inom ramen för HuvudprogramEnergiforskning ^beslrids också kostnader för visst internationellt samarbete.Redogörelser härför har lämnats i ^prop. 1977/78: 110 ^(s. 1.58) och ^prop.1978/79: 115 (bil. Jag beräknar medelsbehovet under nästa budgetårtill 8 milj. kr. Särskildamedel för störr^e^ försöksanläggningar ^m. 1977/78: 110beräknades ^(s. 125) för treårsperioden /79-1980/81 vissa medel som en^l.v. ofördelad reserv inom ^energiforsknings-^pri>grammet. Medlen avsågsanvändas för bl. a. vissa större försöksanläggningar samt för finansiering avdelprogrammet ^Lättvatlenreaktorer under budgetåren 1979/80 och 1980/81 (jfr.^prop. 1977/78: 110 ^s. 149 och ^prop. 1978/79: 115 bil. Förbudgetåren 1978/79 och 1979/80 har för andamålet uppförts vissa belopp ^lillregeringens förfogande. 1978/79:115 (bil. 288) redovisades all regeringen genom beslut hadedisponerat medel för vissa större försöksanläggningar. Genom beslut den 13^seplember 1979 har regeringen vidare ^slälll medel ur reserven ^lill ^SludsvikEnergiteknik ^AB:s förfogande för nya ^salsningar inom ^energiområdel.Regeringen har genom ^beslul och ^fördelalåterstående medel. Av min redogörelse i del föregående för de olika programmenhar närmare framgått för vilka ändamål medlen är avsedda. Medelsfördelningen påprogram och delprogram framgår sammanfattningsvis av följande ^samman^slällning(milj. De för /81 angivna beloppen har inkluderats imedelsberäkningarna för resp. program och delprogram. Budget^är 1979/80 Program 1^.^ Energianvändning i industriella och samfärdsel Energianvändning i drivsystem Program 4. ^Energiprodukiion varav Kol ^Synleliska drivmedel ^Forskningssamarbetet inom ^lEA ^m. Utförligaredogörelser för uppläggningen av forskningssamarbetet inom det internationella energiorganet, ^lEA, och principerna för del svenska deltagandethar tidigare lämnats i ^prop. 1976/77: 100 (bil. 158) och ^prop.1977/78: 110. Vissa ^uppgifler om utvecklingen vad gäller del 20 Riksdagen1979180. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 306 sve^nska deltagande^t^ ^m. 1978/79: 1 15 (bil. ^Härulöver ^villjag ^lillägga följande. ^lEA;s ^forskningskommiitégenomför , i ^enlighel med ^beslul av ^IEA:s ^Slyrelse på^minislernivå, granskningar av medlemsländernas ^energi-^ft)rskningsprogram.Under år 1979 blev del svenska ^energiforsknings^programmel ^förem;il för ^s.k. ^Rapporl häröver ^vän^las publiceras ^uniler ,Av en ^rapporl över granskningen (ingår i ^rappt^>rlen "Energy^policies and programmes of ^lEA ^counlries. 1978 ^Review"", Paris1979) framgår alt vi nu deltar i så gott som samtliga pågående^samarbelsprojekt där vi genom egna program har möjlighet att delta.^Sammanlagi ^dellar vi ^f^ ^n. i 22 ^samarbelsprojekt. inräkna^t^ ^ell särskiltprojekt rörande strategi för forskning, utveckling och demonstration inomenergiområdet. ^Ell ^f^iertal av dessa ^samarbelsprojekt omfattar i sin lur^fiera delprojekt. har åtagit sig ledningsansvaret för ^fiera projekt.^Enligi ^niimntla rapport uppgick kostnaden för del svenska ^deliagandet isamarbetsprojekten till ca 3 milj. US dollar. Del omfattande svenskadeltagandet i ^lEA-samarbetet avspeglar all energiforskning i hög grad är en^inlernalionell företeelse. ^Eu ^aklivi dellagande ligger ^hell i linje medvår ^siravan alt uppnå en effektiv ^inlernationell arbetsfördelning inom ramenför målen för del svenska energiforskningsprogrammet. ^Hillillsvarande^samarbele har på ^f^tera områden visat sig leda ^lill en ^effekliv samordningav olika nationella program och därigenom också till ett ökat ^utbyle av våraegna ^insalser. Jag räknar därför med ^forlsall stort svenskt deltagande i^lEA-samarbeiel. Vad gäller del nordiska ^energiforskningssamarbelel ^ulanförkam-energiområdet vill jag nämna följande. Diskussioner har i olika sammanhangunder del ^senasle året förts om lämplig form för samarbete mellanprogramansvariga organ. Frågan har ^behandlals bl. a. inom den nordiska^ämbelsmannakommiltén för industri- och energipolitik. Jag har inhämtat attenighet nu föreligger om ett ökat informellt samarbete, bl. a. i form av enserie samnordiska seminarier kring ett antal för samordningen av forskningsprogrammenväsentliga områden. Därutöver bör påpekas all även och ^dellar i^lEA-samarbelel. ^vilkel ger goda möjligheter till samordning av de nordiskainsatserna i ett bredare internationellt perspektiv. Av mig beräknademedelsbehov för energiforskning under ^budgeiårei 1980/81 framgår av följandesammanställning. Av den beräknade totalamedelsramen om 306 milj. kr. för nästa budgetar bör 301,5 milj. kr. tas uppunder anslaget Energiforskning. Vidare har 4,5 milj. kr. beräknats underanslaget A 3. för att läcka kostnaderna vid ^DFE förprogramsamordning ^m. inom Huvudprogram Energiforskning. 1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet Medel för forsknin^g^ ^o^ehutveckling inom energiområdet (milj. kr.^). 1980/81 Beräknar föredraganden 1^.^ Energianvändning i ^induslriella processer ^iii. Trä, massa och papper Övriga processer inom ^ind^uslrin Energianvändning för transporter ^oeh samfärdsel ^,^\lgärder i ^transportsyslemel ^Solvärmesyslem och energilagring ^m. Planering,^slyrfaklorer, ^slalisiik ^Brukarkrav Planering och uppföljning av ^forsk^ningsinriklal^experimenlbyggande Allmänna ^energisyslemsludier ^m. Naturve^tenskapliga ^forskningsrådel ^Slyrelsen för^leknisk utveckling ^Studsvik ^Energiieknik AB ^_^ 1 ^_^ 1 1^6,^\ ^'^ ^Ing^är fr. o. ^m. ^budgeiårei 1979/80 ^inle i^programmei. ^^^ Ingår ^fr.o.m. ^budgeiårei 1979/80 i beloppen fördelprogrammen Värmepumpar och Solvärmesystem och energilagring ^m. ^'' ^Uiöver de under resp. program redovisadebeloppen har för ^budgei^årei 1979/80 medel ^slällls till ^Studsvik ^Energiieknik ^AB:sförfogande för nya satsningar inom ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 308 ^De programansvariga organenhar tor sin planering och ^organisalion av ^insalsema behov av all kunna göra^f^ieriiriga ^ålagaiulen. För innevarande ^budgelär har regeringen, i ^likhei med ^litligare ^budgelår. av ^riksilagen ^bemyndigals all i sambandmed ^slöd ^iill forskning och ^uiveckling inom ^energiomr^ådel göra ^ålaganden för kommande ^budgelår.Jag förordar au regeringen inhämtar sådant bemyndigande även för ^budgetårel1980/81. Jag beräknar behovet härav under ^budgetårel 1980/81, inkl. löpande beslut,^lill 250 milj. kr. för åtaganden avseende ^budgetårel 1981/82. 200 milj. kr.för åtaganden avseende /83 och 100 milj. kr. för ^ålagan^denavseende /84. Lämnas bemyndigande, ankommer del på regeringenatt meddela de närmare ^föreskrifier som ^ertordras. Jag ^hemsläller att regeringen föreslår ^atl 1. bemyndiga regeringen att /81, i enlighet med vad jag har ^anförl. ^ikliida ^siaten ekonomisk förpliktelse i sambandmed stöd till forskning och utveckling inom energiområdet som. innebår åtaganden om högst . ^förbudgeiårei1981/82, ^högsl ^200 ^0()()0(K) kr. för^budgetårel 1982/83 och högst ^lOOOOOOOO kr. för /84. ^lill Energiforskning /81 anvisa ^ell reservationsanslag av . Verksamheten vid ^Studsvik Energiteknik AB ^Studsvik Energiteknik AB,tidigare AB Atomenergi, är statens största samlade resurs för ^energileknisktforsknings- och utvecklingsarbete. Bolaget har ca 900 anställda i ^Studsvikoch . Inom svenska dotterbolag och ^delägda bolag, bl. a. , ^Sludsvik ^In-^strtiment AB och ^Kabi-Diagnostica AB,arbetar omkring 60 personer. En detaljerad redovisning av bolagets situationlämnades i ^prop. 1977/78: 110 om energiforskning ^m. ^(s. 96 och ^s. 163).Föredraganden beräknade då behovet av ^slatsanslag till bolaget under^ireårsperioden /79- 1980/81 till sammanlagt 140 milj. kr. För budgetåren1978/79 och 1979/80 har ^anvisals 46 resp. 47 milj. kr. ^Studsvik EnergiteknikAB anmälde i en skrivelse till regeringen bolagels^resuliat för /78 och framhöll ^atl dess budget /79pekade mot ett fortsatt otillfredsställande ^rörelseresullal. Inom bolagetgjordes en genomgång av bolagels ekonomiska ^siluaiion. ^Arbeletresulterade i en omfattande ^åigärdsplan för vilken vissa ^kosinader för såvälekonomisk ^rekonslruklion av bolaget som för ökade utvecklingsinsatser på nyatekniska områden ^inle kunde rymmas inom de ramar som ^lidigare hade angivitsför statsanslaget till bolaget. Bolaget hemställde därför om särskilda bidragtill verksamheten samt om ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 309 kapitaltillskott för^rekonslruklion av bolagels finansiella ställning. 1979/80:18 föreslog regeringen alt ^bolagel ^under ^huilgclåreii 1979/80 och 1980/81 skulle ^lillföras dels särskilda medel ^fiir ^läckiiingav ^beräknai ^rörel^seunderskoll med sammanlagt 55.2 milj. kr., dels^medelslillskoll ^metl 40 milj. kr. för egna utvecklingsinsatser. Regeringenföreslog vidare eftergift av ^slatliga lån ^lill bolaget med drygt 1 1 milj.kr. har ^bifallilregeringens förslag (NU 1979/80:7. ^rskr 1979/80:40). ^R2-reaktorn i^Sludsvik togs 1960. Den är i huvudsak en ^maie-^rialprovningsreakiormen ^utnylljas också för bl. ^isoioppiodiiktion och för reaktorkemiskaexperiment samt som ^neutronkälla för allmänna forskningsändamål. Reaktorn ägsoch drivs av ^Studsvik Energiteknik AB. Frågan om den fortsatta ^verksamhelenvid ^R2-reaklorii i ^Studsvik behandlas av en särskild utredare (I 1978:08).^Etl betänkande i frågan väntas föreligga och kommer då alt^remissbehanillas. Bidrag till verksamheten vid ^Studsvik Energiteknik AB 1978/79 ^Ulgift '46000000 Reserva^f^ton 1979/80 Anslag 47 000000 1980/81 Förslag 47 000 000 ^'^ An^slaget Bidrag ^lill ^verksamhelenvid Aktiebolage^t^ Atomenergi. Från anslaget lämnasstatens allmänna bidrag ^lill ^verksamhelen inom ^Sludsvik Energi^teknik AB.För ^budgelåren 1978/79 och 1979/80 har anvisats 46 resp. 47 milj. kr. Förtreårsperioden /79- 1980/81 beräknades i ^prop. 1977/78: 110 en ram om 140milj. Bolaget hemställerombidrag till ^verksamhelen under ^budgetårel 1980/81 med 47 milj. kr. Den ^åigärdsplan som^Sludsvik Energiteknik AB framlade och regeringensställningstagande till denna i ^prop. 1979/80: 18 baserades ^pa anlagandel altanslaget Bidrag till verksamheten vid ^Studsvik Energiteknik AB för ^budgetårel1980/81 skulle utgå med ^lidigare beräknat belopp av 47 milj. kr. Jag hemställer alt regeringen föreslår att till Bidrag till ^verksamhelen vid^Studsvik Energiteknik AB för /81 anvisa ^ell ^reservalionsanslagav . ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 310 Energiteknisk forskning och utveckling vid ^Studsvik Ener^giteknik AB 1978/79 Utgift '613879 Reservation ^I5I36I2I 1979/80 Anslag ^OOOOOOO 1980/81 Förslag 1000 000 ^'^ ^Anslagei ^Energilekniskforskning och utveckling vid Aktiebolaget . ^^^ Härutöver har ^anvisals . Enligt ^elt^konsortiavtal mellan ^siaten och ^(prop. 1968: 169, ^SU 1968: 199,^rskr 1968:408), vilket huvudsakligen reglerar samarbetet inom Aktiebolaget^Asea-Atom, skall ^siaten verka för att resurserna i ^Studsvik kan stödjasvensk industris kommersiella verksamhet på atomenergiområdet. Avtalet gälldeintill utgången av . Enligt ^etl senare ^konsortial^av^ial skall för^Asea-Aloms verksamhet gälla i huvudsak ^molsvarande villkor (jfr^prop. 1979/80:14). /78 har statens stöd ^(prop.1976/77: 100 bil. 292, NU1976/77:24, ^rskr 1976/77: 206) ^hafl formen av ett särskilt anslag för sådant^energilekniskt forsknings- och utvecklingsarbete varom överenskommelse träffasmellan ^Studsvik Energiteknik AB ^å^ ena sidan och kraftföretagen och den tillverkande industrin ^å^ den andra ochdär de ^sisinämnda är beredda all bidra med halva ^koslnaden fördel vid^Sludsvik Energiteknik AB utförda ^arbelel. För ^budgeiårei 1979/80 har^anvisals ^sammanlagi 12 milj. kr. Bolaget ^hemsläller ommedel till verksamheten under /81 med 6 milj. kr. Sedan avtal om ^Asea-Aloms ^verksamhel nu har slutits med i princip oförändradeavtalsvillkor för är 1980 bör medel ^slällas till förfogande under ^dellaanslag för fortsatt ^energilekniskt forsknings- och ^ulvecklingsarbeie vid^Sludsvik Energiteknik AB förtiden ^inlill 1980års ^uigång. ^Erfarenhelen har^emellerlid ^visal all efterfrågan på medel inom anslagets ändamål har ^varilmindre än ^beräknai och en ^belydande reservation har ^uppkommil. Jag beräknardärför all ^etl tillskoll av 1 milj. kr. kommer ^atl vara tillfyllest för attdriva ^verksamhelen vidare under ^kalenderårel 1980, Jag hemställer altregeringen föreslår alt tillEnergiteknisk forskning och utveckling vid ^Studsvik Energiteknik AB /81 anvisa ett reservationsanslag av I . ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 311 ^Medels^lillskoll till ^Studsvik Energiteknik AB 1979/80 Anslag '41 600000 1980/81 Förslag 3^8^ 600 000 ^'^ ^Anvisal p^ä^ ^lilläggsbudgelI. ^Anslagei har uppförts på^slatsbudgelen för ^budgeiårei 1979/^80 som särskilt medelstillskott till^Studsvik Energiteknik AB ^(prop. 1979/80; 18, NU 1979/80; 7, ^rskr 1979/80;40). beslut innebär att en ram om 80,2 milj. kr. skall ställas tillbolagets ^fört"ogande som ^medelslillskotl /80-1980/81för att dels täcka beräknat ^rörelseunder^skoll i bolagets verksamhet ^m.m., dels möjliggöra egna utvecklingsinsatser.För /80 har anvisats 41,6 milj. kr. I enlighet med vad somangavs i ^prop. 1979/80: 18 bör för /81 anvisas ett medelstillskott av 38,6 ^milj.kr.Härav avser 17,6 ^milj.kr. beräknat rörelseunderskott inkl. vissakostnader och 21 milj. kr. medel för nya satsningar. Jag ^hemsläller att regeringen föreslår att till Medelstillskott till ^StudsvikEnergiteknik AB för ^budgetårel 1980/81 anvisa ett reservationsanslag av . Utvecklingsbidrag (ill ^Dalasaab AB 1978/79 ^Ulgift 48 750 000 1979/80 Anslag 32 500000 1980/81 Förslag 32 500000 har godkänt ^(prop. 1977/78: 17,NU 1977/78:31, ^rskr 1977/ 78:98) ^huvudavialel mellan staten och ^Saab-ScaniaAB om samarbete på dataområdet. Enligt avtalet skall staten lämnautvecklingsstöd och ^medels^lillskoll ^lill ^Dalasaab AB under åren 1978-1981.För /81 bör utvecklingsstöd och medelstillskott anvisas med32,5 resp. 37,5 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår alt till ^Ulvecklingsbidrag till^Dalasaab AB för ^budgetårel 1980/81 anvisa ett reservationsanslag av 32500000kr. 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 312 Medelstillskott till ^Datasaab AB 1978/79 ^Ulgift ^,56250000 Reservation '57000000 1979/80 Anslag 37 500000 1980/81 Förslag 37 500000 ^'^ Anvis^at pä ^lilläggsbudgel III. Med hänvisning ^lillvad jag har ^anförl under ^anslagei ^Ulvecklings^bidrag till ^Dalasaab ABbör under denna anslagsrubrik anvisas 37,5 milj. kr. Jag ^hemsläller alt regeringen föreslår att till Medelstillskott till ^DatasaabAB för /81 anvisa ^ell ^reservalionsanslag av . Stöd till industriellt utvecklingsarbete Fonden förindustriellt ^ulvecklingsarbeie - Industrifonden - inrättades den I juli 1979^(prop. 1978/79:123 bil. I, NU1978/79:59, ^rskr 1978/ 79:415). Fonden har ^lill ändamål altgenom långivning enligt förordningen (1979:630) om statligt ^kredilslöd genomFonden för ^induslriellt ^ulveck^lingsarbeie ^siödja utveckling av nya^produkler, processer och system för industriell produktion (industrielltutvecklingsarbete). Fonden skall på begäran av regeringen avge ^yllranden iandra ärenden rörande statligt stöd till industriellt utvecklingsarbete. För ^budgetårel 1979/80 harunder denna anslagsrubrik ^anvisals ^etl reservationsanslag av 300 milj. kr. ärunder uppbyggnad och verksamheten har inledningsvis kunnat bedrivas bara ibegränsad omfattning. Fonden konstaterar alldet finns ett betydande ^inlresse i svensk industri för den nyafinansieringsform som fonden kan erbjuda och ^atl ^ell flertal ansökningar ochförfrågningar har inkommit. Mot bakgrund av ^atlfondens uppgift är ^atl snabbt och påtagligt bidra till en expansion och en mer^långsiklig ^inrikining av utvecklingsarbetet i svensk industri avser fondenalt så ^snarl som möjligt fatta beslut om dellagande i ett flertal ^projekl.Där så är möjligt kommer projekten alt etappindelas, bl. a. i syfte att skapahandlingsfrihet i avvaktan på ^statsmak^lemas ^beslul om framtida medelsramar,men också för alt i inledningsskedet möjliggöra dellagande i flera ^projekl. Denna handlingslinje medför alt anspråken på fondens^ullåningskapaci- 1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet let kommer all öka kontinuerligt, och all medel ^tle ^nårmaste ^iiren måste ^tillskjulas fonden i ^minsl sammaomfattning som för det första verksamhetsåret. Fonden beräknar ^atl ^lidigaslom fyra till kan behovet till en del täckas genom återbetalning av ^ull^iinade medel. Mot denna bakgrund^hemsläller ^fonilen dels om statsmakternas ställningstagande till fondenslångsikliga ^ullåningskapacilei. dels om anvisning av medel ^förbudgeiårei1980/81 med ^minsl 300 milj. kr. Industrifondens stödskall enligt gällande regler lämnas som lån ^(prop. 1978/79: 123 bil. I många fall innebär detta problem av ^bokförings-^och ^redovisningsmässigkaraktär för de förelag som mottar stöd från fonden. Fonden har ^därt"ör isärskild skrivelse hemställt om ändring av stödvillkorenså ^atl fonden får möjlighet ^atllämna stöd med villkorlig ^återbelalningsskyldigheti form av antingen lån eller bidrag. Benämningen av slödel avses dock intekomma ^atl påverka villkoren för återbetalning för framgångsrika projekt. Industrifonden skallgenom alt stödja utveckling av produkter, processer och system för ^induslriell produktion komplettera deinsatser som görs via styrelsen för teknisk utveckling, de regionalautvecklingsfonderna och . För fondens verksamhethar /80 ^anvisals 300 milj. kr. Industrifondens arbetebefinner sig i ett inledningsskede och bara ^elt litet antal projekt har ännu^kunnal behandlas av fonden. ^Omfaltningen av fondens ^verksamhel bör enligtmin ^uppfaUning ^slyras av det kapital som ställs till fondens förfogande. Jagär inte beredd att förorda alt fondenges bemyndigande ^atl göra åtaganden härutöver. Den fortsatta utvecklingen får avvaktas innan närmare ställningkan tas till vilkenlångsiktig ^slödkapa-^citet fonden bör ha. Fondens stöd skallenligt gällande regler lämnas i form av lån. ^Äierbetal^ning av lånet skalldock vara beroende av i vilken utsträckning ^ell projekt blir framgångsrikt.Fonden får sålunda efterge ^ålerbelalningsskyldigheten om låntagaren visarattprojektets resultat ^inle kan utnyttjas lönsamt. Den ^bokföringsmässigabehandlingen av denna typ av stöd i ^etl förelag är ^inle enhetlig och i mångafall förs stödet upp som en ovillkorlig skuld. Som fonden har^framhållil kan därför benämningen lån i många fall leda till svårigheter förenskilda förelag. Jag förordar alt fondens stöd skall la lämnas antingen somlån eller som bidrag med villkorlig återbetalnings-skyldigh^et. Villkoren föreftergift av lån från fondens sida resp. för befrielse från skyldigheten allåterbetala bidrag bör vara likformiga. Jag ^hemsläller alt regeringen föreslår all medge all stödfrån Fonden för industriellt utvecklingsarbete får lämnas som lån eller bidragmed villkorlig återbetalningsskyldighet i enlighet med vad jag har förordat. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 314 ^Flertalel av de ^stalsägdaförelag som industridepartementet svarar för är dotterbolag till de bådamoderbolagen . Av de ^affärsdrivande verkenhör jämte ^domiin-^verket och förenade fabriksverken ^lill ^induslridepartemenlels ^verksam^helsområde. Statsföretags och SvenskaVarvs årsredovisningar för har granskats av (Skr 1979/80: 8,NU 1979/80: 11^.^ ^rskr 1979/80: 58 och Skr 1979/80: II, NU 1979/80:17, ^rskr 1979/80: 115). Uppgifter i övrigt om de ^slalliga förelagen ochaffärsverken har sammanställts i den avindustridepartementet utgivna publikationen Statliga förelag. Är 1979 har för^Slalsföretagsgruppens del ^präglals av konjunkturuppgången i framför ^alll^basinduslriförelagen - AB ^Slatens Skogsindustrier ^(), ^Berol Kemi^AB/Beroxo ^ABoch , Medan försäljningsuppgången för övrigabasindustriförelag främst hänför sig ^lill ^förbätlrade priser år ^LKAB:sförsäljningsökning i huvudsak en effekt av volymökningar, ^Stalsförelagsgruppens^resullal ^efler finansiella ^inläkler och ^kosinader, ^exkl,Kockums-företagen, beräknas för bli ca 600 milj. kr. bättre änmotsvarande resultat för . vilket visade en ^föriusl av 929 milj. kr.^Resulialel före ^bokslulsdisposilioner och skatt bedöms visa ettunderskoll av 320 milj. kr. Investeringarna inom^Staisförelagsgruppen för beräknas uppgå till 1800 milj. kr. ochmedelantalet anställda ^lill ca 45 300 personer. I ^anlalel anställda ingår dei år tillkomna Kockums-förelagen med ca 2 370 ^anslällda. Per den 31 december 1978uppdelades ^Berol Kemi sä all del ^s. ^Oxo-^projeklel överfördes ^lill ettbolag, ^Beroxo AB, ^direkl under Statsföretag. ^Beroxo ägs ^lill avStatsföretag och till av ^Berol Kemi. , som bildades den ^29juni 1979, har tillkommit för att påolika vägar och i samarbete med dotterbolag och externa företag verka förgenomförande av större exportprojekt. Statsföretag har perden förvärvat handelsföretaget från ^Euroc. I samband med statensövertagande av verksamheterna inom överfördes den 15 juni1979 , och tillStatsförelag. Bland förändringar inomdotterbolagen kan nämnas ^ASSI-ägda ^Elris förvärv av ^HSB:sfönstertillverkning. En proposition om vissafrågor rörande ^staisförelagsgruppen avser bli framlagd . För Svenska Varv-koncernens delkommer alt visa ^ell klart bättre resultat än .