prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — - ^upprållhålla ^årsbalanserad^sysselsällning för ^drifipersonalen med förbättringsarbeten, utföra^trafiksäkerhetsfrämjande punktåtgärder i ökad omfattning samt utöka andelenbelagd väg. Programnivå B ^ulgör ^besparingsaltemativ och innebärall - nuvarande servicenivå i ^slort kanupprätthållas, dock minskar ^gms-^vägsservicen med , - ^underhållsarbelen kan ulföras ^lill ^drygl av ^vidmaklhållandeni^vån, - ^årsbalanseradsysselsättning kan upprätthållas för ^drifipersonalen under ^förulsältning ^atl driftpersonalen kan utföra förbättringsarbeten på ^byggandeprogrammel för 44 milj. kr. ^Trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder kan utföras ^lill samma nivå som i programnivå A medan däremot belägg ning av grusvägar begränsas till av programnivå A. Vid planering för enanslagsnivå som ligger lägre än ^vidmaklhållandeni^vån sker ingen neddragningav insatserna för ^vinlerväghållning. 1 övrigt anser ^atl^driflåtgärder på del ^irafikstarka vägnätet ^måsle prioriteras på bekostnadav de ^trafiksvagare vägarna. Även ^trafiksäkerhetsfräm^jande åtgärder,^sysselsättningså^lgärder och ^YIG-verksamhet har hög prioritet. Detta innebäratt neddragningar i förhållande till ^vidmaklhållandeni^vån i huvudsak drabbar^barmarksservicen på grusvägarna och underhållsarbetena på hela ^vägnätel. Det förslag till egetresursinnehav som utarbetats parallellt med verksamhetsplaneringen ^ulgår från en verksamhet som kan bedrivas med 1979 årsanslag och kostnadsnivå. Jämfört med dagslägel innebär ^förslagel en minskningav de egna resurserna . ^Detla innebär en ^inle oväsentlig försvagningav ^organisalionen med ökade krav på personalen. Dessutom ökar organisationenskänslighet med minskad uthållighet som följd, ^vilkel påverkatservicestandarden. Vid en medelstilldelning ^molsvarande programnivå A mildrasde negativa ^konsekvensema av en resursminskning som handlingsfrihetvid val av ^driflåt^gärder föreligger. Den ^slalligabudgetreformen innebär ^atl anslagen på ^kapilalbudgelen upphör ^fr.o.m. den 1juli 1980. ^Vägverkel lar därför upp medelsbehovet för ^invesleringar i^anläggningslillgångar under anslaget ^Drifl av ^slalliga vägar. För alt nå^enhetlighel i planeringsperioder föreslår all planeringsperioden förden tidigare förrådsfonden ändras ^lill ^atl avse kalenderår. ^Verkel begärdärför nu medel . Dimensioneringen avvägverkels ^anläggningslillgångar i form av ^driflan^läggningar och egenmaskinpark bedöms liksom tidigare mot bakgrund av de långsikliga behov somredovisas för i första hand ^drifl av ^slalsvägar. För /80disponeras för ^invesleringar (ny- och ombyggnader) i ^driflanläggningar av ordinarie anslag 15 milj. kr. ^saml avtilläggsanslag 22,9 milj. kr. ^Trols all del under föregående och innevarande 1979/80:100 Bilaga9 43 budgetår varit möjligt att ^lidigarelägga en radinvesteringar finns ett stort återstående behov att täcka. Den lokaladriftverksamheten bedrivs ^f^ ^n. från 279 ^vägstationer. Härutöver finns förolika slag av stödfunktioner 12 länsverkstäder, två varv, ^ell antalfilialgarage och mindre för^råd, tre ^slörre förrådsanläggningar -^cen-^tralförråd - och bosläder. För^faslighelsbeslåndel gäller en avskrivningslid . grundar sinplanering på en brukstid av , ^vilkel innebär all modernisering då måsteske och nybyggnad ^efler . Genom moderniseringen kan anläggningarna^ulnylljas hela avskrivningstiden. Planeringen grundas påförutsättningen alt fastighetsbeståndet inom den kommande 1 O-årsperioden ihuvudsak skall anpassas ^lill förändrade behov beträffande ^vägstalionernaslokalisering och ökande krav på arbetsmiljön för de anställda. För att uppnå dessa målbehöver med nuvarande områdesindelning under den närmaste I O-årsperioden ca 70^vägstationer nybyggas medan behovet av ombyggnader uppgår ^lill ca 100 ^vägstationer. Till ^detlakommer ^uppmslning av ^länsverksläder och varv. För investeringar i^driflanläggningar föreslår att 66 milj. kr. anvisas fram ^lill år1982. maskinpark utnyttjas till inom^driftorganisa^lionen och ^lill inom byggnadsorganisationen. I ^driftverksamhelen användsegna och lejda maskiner. Lejda maskiner disponeras dels för^vinlerväghållningen, dels för diverse ^arbelen såsom transporter,^laslningsarbelen ^m. ^Maskinbehovel för ^byggverksamhelen täcks tillövervägande del genom ^inlejning. Dimensioneringen av denegna maskinparken för ^driftverksamhelen görs på lokal/regional nivå enligtcentrala riktlinjer. har i samband med ^femårsplanearbelet för^driftverksamhelen en resursdimensionering ulförts.Resultatet av denna har ^getl ^rikl-^punkter för lämpligt innehav avmotorfordon och ^vägmaskiner. I förhållande till dessa riktpunkter har ^verkeli dag ^ell innehav över riktpunkten på ca 100 lastbilar, 70 ^väghyvlar, 30^laslmaskiner ^saml 30 paketbilar. Del går ej all på en gång avveckla dettaöverskott då del finns ^etl motsvarande överskott på ^R-ljänSlemän.Eftersom neddragningarna huvudsakligen sker i samband med naturligpersonalavgång kommer ^resursöver-^skoltel att reduceras successivt under ^eltantal år. 1 tabellen nedan anges det ^fakiiska innehavet av maskiner vidingången av och det beräknade innehavet vid ^ulgängen av år1983. Det totala^återanskaffningsvärdet för en maskinpark enligt resursdimensioneringen är ca1 000 milj. kr. Med hänsyn ^lill att den optimalaekonomiska användningstiden i genomsnitt är skulle delta innebära ^etlärligt investeringsbehov på ca 115 milj. kr. Del bör då observeras alt deltainvesteringsbehov avser en kontinuerlig ^åleranskaff- 1979/80:100 Bilaga9 44 Maskininnehav,antal enheter ning av den ^resursdimensionerademaskinparken och således ^inle påverkas av del överskott som finns . Under /79 har82,2 milj. kr. investerats i motorfordon och ^vägmaskiner. Dämtöver harinvesterats 25,7 milj. kr. Under /80planeras utbetalningar för 67,3 milj. kr. Med ^AMS-medel kommer dessutom under^budgeiårei 4,8 milj. kr. ^atl investeras i motorfordon och ^vägmaskiner. föreslår ^atl 140milj. anvisas enligt följande ^anskaffnings^plan. Maskinslag Leverans- och ^betalningsplan 1 ^OOO-lal kr. Lastbilar Paketbilar ^Väghyvlar Lastmaskiner Övriga maskiner - Krossar ^m.^m. färjebestånd omfattade 109 färjor den 30juni 1979. Härav var 54 frigående och 55 ^linslyrda/Iindrivna. Under de närmaste årenberäknar verket att utrangera ett tiotal äldre ^fäijor som i några fall^ersätls med broar. Huvuddelen av del äldre ^färjebe-^slåndel måste ^efler handförnyas, ^främsl av driftekonomiska skäl genom byte av ^drivanordningar,^förbätln"ng av styrhytter och andra ^arbetsmiljöin-^satser har dock vissaäldre färjor från teknisk synpunkt kunnat utnyttjas ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 45 över avskrivningstiden, som normalt uppgår ^lill ca 20år. På kraftigt belastade leder drar dock den höga drifttiden ner brukstiden^lill i genomsnitt endast . ^Vägverkel föreslår föranskaffning av färjor 21 milj. kr. För diverse ombyggnader har upptagits 6milj. Under ^budgetårel avses tre nya färjor beställas. Sammanlaget innebärvägverkels förslag ett investeringsbehov av 227,6 milj. kr. 2.3Byggande av statliga vägar Delta anslag, som i^likhei med föregående anslag är ^ell kalenderårsanslag och avserframförliggande kalenderår, ^omfallar ny- och ^ombyggnads^ålgärder på det^slatliga vägnätet. har nya^flerårsplaner för riks- och länsvägar upprättats. De nya planerna . Planeringen har ^skell enligt den av regeringen i ^prop.1977/78:10 föreslagna nya handläggningsordning som bl. a. innebär attlänsstyrelserna fåll bemyndigande ^atl fastställa ^fler-^årsplan för länsvägar. ^Flerårsplanerna har ienlighet med regeringens utfärdade förordning ^(VVFS1978:01) om ^flerårsplan och ^fördelningsplan rörande väg- och gatuhållningbaserats på en årlig ordinarie medelstilldelning på 900 milj. kr. i 1979 årsprisnivå. Valet av objekt iplanerna har i ^enlighel med regeringens förordning skett utifrån ensamhällsekonomisk ^angelägenhetsgradering efter en av ^vägverkel utarbetadmetodik. Metodiken innefattar bl. a. för ^vaije objekt en redovisning av dee^ffekter som kommuner och länsstyrelser ^bedömi ^mesl väsentliga. Vidprioriteringen av både riks- och länsvägar har trafiksäkerhets-, restids^-^och ^regionalpoliliska aspekter vägt tungt. För läns-vägsobjekt har i ^slorutsträckning även speciella effekter för gång- och cykeltrafik samt godstrafikframhållits i prioriteringen. ^Samiidigi medupprättandet av ^flerårsplaner för byggande av riksvägar och länsvägar underperioden 1979- 1988 har upprättats förteckningar över objekt lämpliga attutforas som förbättringsarbeten, finansierade med driftmedel ochberedskapsarbeten, finansierade med ^AMS-medel eller motsvarande. Dessa^objektlislor ^omfallar en femårsperiod och utgör ^komplemenl ^lill^f^lerårsplanerna. Omfattningen baseras på tidigare ulfall av beredskapsmedelsamt en bedömning av storleken på insatserna på förbättringsarbeten meddriftmedel. Medlen ^lillförbättringsarbeten fördelas på ^sådanl ^säll all de skall möjliggöra en jämn^årsbalanserad sysselsättning för vägverkels ^drifipersonal. ^Detla innebär attde län som ^måsle ha stor personalstyrka för all klara service- ochunderhållsarbeten färden högsta tilldelningen. Beredskapsmedel och andra^konjunkiurpoliliska medel koncentreras oftast till skogslänen som normaltbarden högsta arbetslösheten. 1979/80:100 Bilaga9 46 Den genomsnittligaårliga produktionen prisnivå fördeladpå ^vägkalegorier framgår av ^nedansiående sammanställning. ^Produklionen medordinarie medel förutsätter ^ulbyggnad enligt den nya ^flerårsplanen 1979-1988.För övriga medel har anlagils en genomsnittlig årlig nivå baserad på ^lidigareutfall av beredskaps- och andra ^konjunkiurpoliliska medel ^saml en bedömningav ^slorieken på insatserna på förbättringsarbeten med ^drifimedel.Fördelningen på ^vägkalegorier grundas på de kompletterande förteckningar över^objekl som ^fömtom ^flerårsplaneobjekten bedöms kunna ulföras 1979-1983. ^Trols att mer än dubbelt såmycket ordinarie medel avdelas ^lill riksvägar som ^lill länsvägar blir somframgår av sammanställningen den ^lotala satsningen på länsvägar större än påriksvägar. Ordinarie vägbyggnadsmedel Driftmedel ^lill sammanhängande förbättringsarbeten Beredskaps- och andra ^kon^junkiurpoliliska medel Anlagen ^genomsniuligårlig fördelning av medel på ^vägkategoriema i milj. kr. (prisniv^å). ^Kostnademainnefattar ej projektering, administration och mervärdeskall och är således renaproduktionskostnader (inkl. marklösen). Regeringen föreskrev iförordningen om ^flerårsplan att ^ålgärder som kan antas höja trafiksäkerhetenskall ges hög prioritet. ^Dessulom skall särskilt ^beaklas bl. ^ålgärder somökar del belagda ^vägnätel och bärigheten. ^Beiräffande trafiksäkerhetenberäknar ^vägverkel all med oförändrade ^insalser på ^irafiksäkerhelsområdelutanför ^väghållningsseklorn ^saml bortset^t^ från vägbyggandets ^effekler,kommer ^anlalel ^polisrapporterade olyckor under ^flerårsplaneperioden1979-1988 all öka. ^Flerårsplanerna förväntas medföra en reduktion av ^anlalelolyckor med 1988. ^Olycks-^reduklionen på grund av förbättringsarbetenpå ^driftanslagel, beredskapsarbeten ^m. byggnadsarbeten uppskattas år1988 till 400 olyckor utöver vad som uppnås genom utbyggnad enligt^flerårsplanerna. Samtliga ^bygg-^nadsinsatser förväntas sålunda medföra enminskning av antalet olyckor med 1900 olyckor vid ^flerårsplanens slutår . Om ^anlalet olyckor ^inle skall öka under ^flerårsplaneperiodenerfordras ^ytteriigare byggnadsåtgärder ^molsvarande en ökning av del ^å^r^iiga^vägbyggnadsansla-^gei med 150 milj. kr. jämfört med ^flerårsplanenivån. Av statsvägarna är 46%grusvägar. Av riksvägarna är i norrlandslänen fortfarande ^gmsväg medan riksvägarna i övriga ^landel är belagda ^lill . Del är därför ^näslanuteslutande med medel ^lill länsvägarna som en utökning av det belagda vägnätetkan ske. Av de ordinarie byggandemedel som satsas på länsvägarnakommer ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 47 endast ^gmsvägarna till godo.Delta beror på att de flesta grusvägar är förhållandevis ^lågtrafikerade ochalt det av framkomlighets- och trafik-säkerhetsskäl i första hand är nödvändigtatt bygga om ^högtrafikerade länsvägar. Med ^drifimedel ^samlAMS- och andra ^konjunkiurpoliliska medel blir insatserna på grusvägarnabetydligt mer omfattande. ^Detla beror på ^atl arbeten som finansieras pä dessa^säll skall kunna bedrivas . För ^della lämpar sig^ålgärder på grusvägarna, där ombyggnad sker i huvudsak ^efler befintlig vägoch arbetena kan bedrivas i etapper. Av de grusvägar som beräknas kunna beläggas har - ^-^ en trafik över 250 fordon . av beläggningarna sker på grusvägar med mindre trafik än250 fordon . ^Ålgär^derna på dessa vägar föranleds i huvudsak avmålsättningarna, alt underlätta jord- och ^skogsbmkets ^saml del övriganäringslivels transporter, ^förbällra miljön för de boende utmed vägarna och^förbällra tillgänglighet till arbete, service ^m. Det är inte ekonomiskt^möjligi ^atl inom rimlig lid belägga hela landets ^grusvägnäi. En enkel metodalt förse grusvägar som har acceptabel bärighet med en beläggning () harutvecklats och håller nu på all introduceras. Denna åtgärd som är^lekniskt-ekonomiskl försvarbar för grusvägar med en trafik över 125fordon/dygn planeras nu för omkring IO av ^grusvägnätel. ^Målel är au på siktförstärka och belägga samtliga grusvägar med trafik större än 250 fordon/dygnsamt att även belägga övriga grusvägar med trafik ^slörre än 125 fordon/dygn omde är bäriga. Huvuddelen av de bärighetssvaga vägarnautgörs av grusvägar. De ^omfallande ^bärighelsreslriklionema under^ijällossningsperioden är ofta myckel besvärande för den lokala och regionala^iransportförsörjningen. Av de vägar som under ^slörre delen av ^årel har lägre^lillålen belastning än 10/16 lons ^axel/boggitryck är ^3/4-delar grusvägar medmindre trafik än 250 fordon . Av såväl samhällsekonomiska som^regionalpoliliska skäl är del angelägel all de vägar som behövs för jord-,skogsbrukels och del övriga näringslivels transporter förstärks så all de kanupplåtas för 10/16 tons ^axel/boggielryck. Med utgångspunkt fråndet förda resonemanget lägger ^vägverkel fram två program^nivåer, A och B. Programnivå A som ingåri vägverkels ^verksamhelsaliernaiiv 1 uppgår till 1 200 milj, kr. och ^ulgörenligt ^vägverkel en mi^niminivå för alt ^lillgodose kravet all ^anlalet^polisrapporterade trafikolyckor - villolyckor undantagna - åtminstone inteökar . Nivån medger vidare under ^fömlsätlning allanslag fortlöpande erhålls på denna nivå - all framkomlighetenoch boendemiljön förbättras avsevärt i 220 tätorter genom byggande avförbifartsleder. 1979/80:100 Bilaga9 48 - att möjligheterna ökar ^atlsamordnat med länsplanering och fysisk riksplanering genomföra en ^aklivregional vägplanering och därmed bidra till en önskvärd regional utveckling, - all grusväg kan beläggas, därav med trafik över 250 fordon/dygn. ^Dämiöver tillkommer ^YlG-beläggningar 1979-1983 på ^lågtrafikerade grusvägar. Omfattningen av^YIG-verksamhe-^ten därefter är beroende av erfarenheterna från den pågåendeverksamheten, - ^atl 13 ^färjleder av 71 kanersättas med broar, - ^atl 150 broar av totalt 610 med^lillålen belastning mindre än 10/kan byggas om eller ersättas med nya, - all väg med tillåten belastning mindre an 10/kan byggas om ellerförslärkas. Dessa ^ulgör ca ^ll%av del vägnät som inte är upplåtet för10/16 lon. innebär programnivå A vidare - ^atl ca 50 personer av^byggnadsdislriktens ledningspersonal ^måsle omplaceras ^lill annan verksamhet, - all inget utrymme finns för^helenlreprenader utöver de 95 milj. kr. som är bundet i objekt påbörjade föreår 1981^. ^Programnivä B utgår från^etl anslag på 900 milj. kr. Med beräknadekostnadsökningar ^moisvarar ^detla ett belopp på I 060milj. På ^gmnd av de satsningar på ^flerårsplaneobjektsom ^gjorts med särskilda ^konjunkiurpoliliska medel beräknar att ennivå på 925 milj. kr. är tillräcklig för all ^flerårs^planernasutbyggnadsprogram skall kunna följas ^della år. Enligt bedömning ärnågon rationalisering totalt sett inte möjlig vid denna programnivå beroende påbl. a. ogynnsamt förhållande mellan anslag och resurser. Därför utgörprogramnivå B även ^besparingsaltemativ. En lägre programnivå än B skulleenligt ^verkel medföra försämrad produktivitet och därmed högreproduktionskostnader, dvs. produktionsminskningen blir större änanslagsminskningen. Redan programnivå B innebär ^slora problem för bl. Programnivå B innebär, underförutsättning alt anslag fortlöpande erhålls på denna nivå under hela perioden1979-1988, - ^atl antalet ^polisrapporteradetrafikolyckor - exklusive viltolyckor -beräknas vara 400 fler vid^flerårsplaneperiodens slut jämfört med , - ^atl framkomligheten ochboendemiljön förbättras ^avsevärl i 190 tätorter genom byggande avförbifartsleder, dvs. 30 ^lälorter färre än i program-nivå A, - all grusväg kan beläggas, därav på grusvägar med trafik över 250fordon/dygn. Därutöver tillkommer ^lOOOOkm ^YlG-belägg ^ningar 1979-1983 på ^lågtrafikerade grusvägar. Omfattningen av ^YIG- ^verksamheten därefter är beroende av erfarenheterna av den pågående ^verksamhelen. 1979/80:100 Bilaga9 49 - att 13 ^färjleder av totalt 71 kan ersättas med broar, -att 140 broar av ^tolall 610 med tillålen ^belaslning mindre än 10/kanbyggas om eller ^ersältas med nya, dvs. 10 färre än i programnivå A, - ^atl väg med ^lillålen ^belaslning mindre än 10/16 lon kan byggas om eller förstärkas, dessa ^ulgör av det vägnät som ej är upplåtet för 10/. innebär programnivå B vidare - att ^toiala antalet direktsysselsatta inom byggnadsverksamhe^ten blir ca 700 färre än vid programnivå A, - att ^anlalel ^direkl sysselsattainom byggnadsverksamheten blir totalt 1 300 färre än , - att ca 180 arbetsledare och ca 130arbetare av ^byggnadsdislriktens fast anställda personal ^måsle omplaceras ^lill annan ^verksamhel, ^-^ att ingetutrymme finns för helentreprenader utöver de 95 milj. kr. som är bundna i objekt påbörjade före år 1981^. Samhällets strävan efter en integreringoch koordinering av de olika samhällssektorernas planering ökar efter hand. Den^siigande medvetenheten hos allmänheten i frågor om buller och andramiljöfrågor, innebär dessutom ökade krav på samhällets olika planerade organalt på ^ell ^lättiU-^gängligl ^säll presentera alternativa lösningar och de^effekler som dessa kan komma att medföra. har gjortbetydande satsningar på utveckling av teknik, hjälpmedel och metodik för^vägprojeklering. En ^forlsall satsning på utveckling av ^vägprojeklering äremellertid nödvändig, dels pä grund av kraven pä alternativa lösningar och^effeklbeskrivningar dels på grund av att planerings- och projekteringsprocessenäven av andra skäl blir alltmer komplicerad. Med de minskande anslagen förvägbyggandel har exempelvis andelen mindre ombyggnads- eller^förbätlringsarbelen successivt blivitallt större. Denna typ av objekt kräver relativt ^setl mer ^projek-^leringsresurser.Utvecklingen av hjälpmedel och teknik för informationsanskaffning ochinformationsbehandling går dock stadigt framåt och ^in-^passningen av dessahjälpmedel i ^projekleringsprocessen ^efler hand som de kommer fram ger^vägverkel möjligheter ^atl ^successivi uppfylla de krav som ställs. Mot ^bakgmnd av bland ^annal ordinarieanslagsutveckling ^lill byggande av statsvägar har en utredning om^organisalion och bemanning av vägverkels ^projekleringsenheter utförts under1977- 1979. Den framtida bemanningen styrs till större delen av byggnadsanslagen ävenom de regionala ^ämbelsverksuppgiflerna tar en avsevärd del av^vägförvaltningarnas personalresurser i anspråk. På grund av projekteringsobjektenslånga genomförandelider och krav på tidsutrymme för ^effeklivproduktionsplanering är den långsiktiga anslagsutvecklingen avgörande förbemanningen. Osäkerheten är dä givetvis ^slor framför ^alll i fråga omsärskilda medel och beredskapsmedel som varierar kraftigt från ^år . 4 1979/80. 1979/80:100 Bilaga9 50 har ^byggnadsdislriktens produktionsvolym, uttryckt i fastpenningvärde, halvera^ts inom program Byggande. har minskningen avden lokall placerade personalen - arbetare, arbetsledare och kontrollan^ter -^uppgåll till genom personalavgång och aktiv omplacering. För ^atl uppnå fullsysselsättning för den fast anställda personalen har andelen byggande i egenregi fått ^uiökas. Även uppdrag åt utomstående, främst kommuner, samt byggandemed beredskaps- och andra ^konjunkiur^poliliska medel har ^bidragil ^lill allskapa full sysselsättning för ledningspersonal. Den ^krafiiga minskningen avdel ^lolala vägbyggandel i relation till kostnadsutvecklingen och^omslruklureringen ^mol färre ^slora och flera små vägbyggnadsobjekt samtutvecklingen ^mol ^slörre ^maskinenheier med högre ^kapacilei leder.självklart till ^ell minskal totalt behov av maskiner. Förändringarna innebärockså minskade möjligheter ^atl effektivt ^ulnyllja ^Slörre specialmaskinereller kombinationer av maskinenheter. Det är ^sannolikl altsysselsättningen kommer att försämras inom vägbyggandet för maskinägarna ochderas ^anslällda. Delta leder i sin lur ^lill en ^ytteriigare minskning avtillgången på vägbyggnadsmaskiner i landet eftersom vägbyggandet utgör ^ellbetydande underlag för denna maskinpark. Det är också troligt ^atlvissa specialmaskiner ^hell kommer ^atl försvinna från den svenska marknaden.^Vägverkel försöker dock motverka denna utveckling genom övergripande^planeringsinsaiser. ^Förutsättningama för dessa ^ålgärder skulle dock kunnaförbättras väsentligt, om ^slorieken av del ordinarie anslaget ökades påbekostnad av en minskning av de med kort varsel beslutade ^konjunkiurpoliliskaanslagen. år 1977utgjordes mellan ca 15 och av produktionen av ^arbelen förkonjunkturpolitiska medel (beredskapsmedel och särskilda anslag). För år 1978är ^näslan av den ^lotala volymen konjunkturpolitiska anslag. För de norra^byggnadsdislrikten har andelen varit av storleksordningen . Huvuddelenav produktionsökningen beslöts och igångsattes senare än . Under är1979 utgör de ordinarie anslagen mindre än hälften av den ^lotala^produklionen. På grund av den kortalid som oftast står till buds mellan beslut och igångsättning av arbeten medberedskaps- eller särskilda medel är del ofrånkomligt all viss ^raiionalileigår förlorad. Tiden för all utföra erforderlig produktionsplanering blirbegränsad. ^Della ^lillsammans med ^objeklens karaktär leder gärna till enkonservaliv planering med ^insals av små men ^lättflyltade maskiner i ^slälleiför ^slora ra^tionella enheter. Risken för ^elt ^produklionsekonomisklmisslyckande är då mindre men också chansen all uppnå ^ell gott resultat. Oftainnebär också dessa arbeten byggstart under olämplig årstid och felaktig ^loialbyggnadslid - antingen onödigt forcerad eller alltför lång. De extra anslagen ^släller stora krav päorganisationens ^anpassningsför- 1979/80:100 Bilaga 9 51 vilket också innebär störningar för denordinarie ^produklionen. Trots alt relativt stor andel av den under den gångnavintern utökade produktionen lagts ut på entreprenad har förändringarna för^byggnadsdis-^iriklens personal ^varil mycket ^slora. Omplaceringar och^omflyllningar med kort varsel har för många inneburit ^påfresiningar.^Samiliga prognoser visar ändå all ^produklion kommer alt kunnagenomföras enligt gällande planer. ^Däremoi är det orealistiskt att ^tolallsett räkna med några rationaliseringsvinster inom byggnadsorganisationen om maninte kan räkna med en mer normal relation mellan den ^s.k. ordinarie^verksamhelen och arbeten med ^konjunkturstimulerande medel eller genom altförbättra ^planeringsfömtsättningama genom tidigare beslut. är trots deovannämnda synpunkterna positivt ^lill all ulföra ^vägobjeki med beredskaps-eller andra konjunkturberoende medel. Byggandet med ordinarie medel, som^ulgör basen för resursdimensioneringen och som kan planeras med tillräcklignoggrannhet, får dock ej utgöra en alltför liten andel av den ^lolalaproduktionen. föreslår ^därtorall ca 250 milj. kr./år av ^konjunkiurpoliliska medel, ^AMS-medel ^m. ^m., somunder en följd av år ^varil av storleksordningen 500 milj. kr.