prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — I gällandeinvesteringsplan finns uppförd en kostnadsram på 2,1 milj .kr. Ramen skall användasför hastigt uppkomna behov av^byggåtgärder . Ramen står till regeringens ^disposiiion. 1979/80:100 Bilaga 8 Byggnadsstyrelsenföreslår att för ^budgeiårei 1980/81 ramen höjs ^lill 5 milj. kr.^f^ör att ^lillgodose krav på akuta ^ålgärder inom framför ^alll de ^rätlspsykia^lriska klinikerna, ungdomsvårdsskolorna ^saml ^slatens bakteriologiskalaboratorium. Investeringsplan (1 ^OOO-tal kr.) ^Bygg- start är/mån. Färdigställande år/mån. 79/80 80/81 Till regeringens ^disposiiion Summa 2 100 3 000 2 100 3 000 256 900 1000 256 900 1000 Jag förordar ^atli ^likhei med vad som gäller för innevarande ^budgelår en anslagspost för diverse projekt vilken står ^lill regeringens disposition förs upp under anslaget. har regeringendisponerat 0,5 milj. kr. av kostnadsramenför smärre projekt vid ungdomsvårdsskolorna. För nästa budgetår förordar jag en kostnadsram av . ochberäknar medelsförbrukningen ^lill 1 milj. kr. Under anslagetberäknas medel för de projekteringskostnader som avser objekt för vilka medel anvisas under anslaget. /81 bör 0,5 milj. kr. Med hänvisning till vad som tidigare nämnts under de olika^anslagspunk-^lerna om erforderligt medelsbehov för de byggnadsprojekt sombekostas från ifrågavarande^invesleringsanslag, förordar jag au följande sammanfattande investeringsplan läggs ^lill grund för beräkning av anslaget. Den reservationsom vid utgången av /80 kan föreligga under det nuvarande ^invesleringsanslaget börföras över till det nya reservationsanslagetför ^budgetårel 1980/81. 1979/80:100 Bilaga 8 Vissa byggnadsarbeten för^rätlspsykia^lriska kliniker vid ^sla^lens bakteriologiska laboratorium Vissa projekteringskostnader ^Erfarenhelsmässig reduk^tion av^medelsbe ^hovei Anslagsberäkning(1 ^OOO-tal kr.) Anslag ^f^ör 1980/81 (förslag) Jag hemställer ^atl regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen att besluta omvissa byggnadsarbeten ^m. inom verksamhetsområde inomde kostnadsramar som jag har förordat i det föregående, 2. till Vissa byggnadsarbeten ^m. inom verksamhetsområdeför /81 anvisa ^ell reservationsanslag av . 1979/80:100 Bilaga8 33 Allmän försäkring ^m. Det svenskasocialförsäkringssystemet är ^lill^slörre delen samordnat inom den allmänna försäkringen, som omfattarfolkpensionering, allmän tilläggspensionering(ATP) och sjukförsäkring (inkl. tandvårdsförsäkring och föräldraförsäkring).Den allmänna försäkringen kompletteras bl. a. av bestämmelser om hustrutilläggoch kommunala bostadstillägg samt av en arbetsskadeförsäkring och endelpensionsförsäkring. Försäkringens växanderoll i samhällsekonomin belyses av följande sammanställning. Den allmänna försäkringens andel avbrut^tonationalprodukten (BNP) och den pri^vata konsumtionen. Försäkringen i 96 av BNP Transfereringar i 96 av ^'^ ^Beräknai. ^2^ Brut^to före skatt. Den allmännaförsäkringens ekonomiska omfattning ökar kraftigt , både absolut och relativt i förhållande tillden totala samhällsekonomin. Deersättningar som betalas ut från försäkringen motsvarar av den totala ^privala konsumtionen i landet.Försäkringens ökande andel av folkhushålletberor främst på de successiva höjningarna av folkpensionsbeloppen som skettunder , det ökande antalet pensionärer med ATP liksom den allmänna ökningen av såväl antalet somandelen pensionärer blandbefolkningen. Även sjukförsäkringen med föräldraförsäkring och tandvårdsförsäkring har byggts ut betydligt under^1970-lalet. med dennautbyggnad av försäkringens omfattning har det skett en förskjutning avfinansieringen i riktning mot ökad avgiftsandel i form av ^socialförsäkringsavgifter från arbetsgivarna.Tidigare avgifter från löntagarna har slopats och statens kostnadsandelhar minskat. ATP ocharbetsskadeförsäkringen har redan från ^böijan helt finansierats genom^arbetsgivar- och ^egenföretagaravgifter. 3 1979/80. 1979/80:100 Bilaga 8 Beräknade ^kosinader ochfinansiering för den allmänna försäkringen (inkl. föräldraförsäkring) samt fördelpensionsförsäkringen och arbetsskadeförsäkringen. Andel av ^kosinader i 96 Andel av ^löneunde^daget i 96 2, ^Slatliga medel netto Andel av kostnaderna i 96 ^'^Täckning av ^lidigare underskott. Försäkringens omfattning och kostnader Under ^1970-taIethar flera betydelsefulla och kostnadskrävande pensionsreformer genomförts. Denallmänna pensionsåldern har sänkts och folkpensionens grundbelopp har höjts. Vidare har möjligheterna till rörlig pensionsålder mellan 60 och 70års ålder vidgats. De folkpensionärersom saknar eller har ^läg ATP har fåll ^åriigastandardförbättringar genom höjda pensionstillskott. De årliga^pen-^sionstillskoushöjningarna var ursprungligen 3 ^%^ av basbeloppet per årmen höjdes fr. o. ^m. till 4 ^%^ av basbeloppet . utgörpensionstillskotten avbasbeloppet till ålderspensionärer och änkor och höjs med ^ytteriigare till dess garantinivån av basbeloppet uppnås . För alt höjainkomstnivån för den som blivit sjukeller handikappad ^ulgår tillförtidspensionärer med ingen ellerlåg ATP dubbla pensionstillskott, vilket ^f^ ^n. innebär 74 96 av basbeloppet utöver folkpensionens grundbelopp. Den^åriiga ökningen av pensionstillskottentill förtidspensionärer är 8 ^%^ avbasbeloppet till dess garantinivån 90^%^ uppnås , Basbeloppet för är . Antaletfolkpensionärer och kostnaderna för folkpensionerna framgår av följandesammanställningar. 1979/80:100 Bilaga 8 ersättning ^m, ^m.' vårdbidrag och barntillägg. ^3^ Redovisasseparat ^p. g. a. pensionsålderssänkningen den . stöd till ^f)ensio-^närer ^'^ Beräknat. Av sammanställningarnaframgår att ^anlalet personer med olika förmåner inom folkpensioneringen ökatkraftigt under . Denna utveckling orsakas i huvudsakav förändringar i befolkningsstrukturen med ett successivt ökande antalålderspensionärer. Härutöver har reformer inom folkpensioneringen ocksåmedverkat till ökningen. sänktes den allmänna pensionsåldernfrän 67 till , vilket medförde en ökning av antalet ålderspensionärer med170 000. Nytillskottet pensionärer blev i detta sammanhang 80 000 eftersom 90000 ^lidigare uppbar någon form av pension inom folkpensioneringen. Vidare harvidgade möjligheter till 1979/80:100 Bilaga 8 36 förtidspension och till handikappersättning medfört all ^anlalel personermed förmåner inom folkpensioneringen ökat. Del ökande antaletpensionärer har ^naluriigt nog också medfört en kraftig ökning av anslagsbehovet. De ökade kostnadernaorsaka^s^ också av ^förbäll^ringarav förmånerna och anpassningen av pensionsbeloppen ^lill förändringarna i penningvärdet. Reformerna innefattar höjdagrundpensioner, sänkt pensionsålder, förbättrade handikappförmåner ochsuccessiva förbättringar av ^pensionslillskotten. beräknas 958000 eller av det ^lolala antalet folkpensionärer ha helt ellerreducerat pensionstillskott. Vid basbeloppet 13 900kr. uppgår folkpensionens ^årsbelopp- inkl. helt pensionstillskott men ^exkl.kommunalt bostadstillägg - ^lill . för en ensamståendeålderspensionär och ^lill . för ett pensionärspar. ^Årsbeloppet för en ensam förtidspensionär uppgårtill . beräknas pensionsbeloppen inkl. höjning av^pensionslillskotten öka med nära . för en ensam ålderspensionär och med . för ettpensionärspar samt med ca . för en förtidspensionär. För nästa budgetårberäknas statens sammanlagda folkpensionskostnader öka med 3 460 milj. kr.jämfört med innevarande budgetår. Av kostnadsökningen beror 340 milj. kr. på ett ökat antal pensionärer, 240 milj. kr.på höjda pensionstillskott, medan värdesäkringen av pensionerna beräknaskosta 2 880 milj. kr. Anslagsbehovet förfolkpensioner under /81 beräknas till 29 980 milj. kr. Folkpensioneringenfinansieras delvis genom en ^socialförsäkringsavgifl som betalas av arbetsgivare och ^egenföretagare.Avgiften är av ^löneunderiaget.Avgiften, som tillförs statsbudgeten, beräknas täcka ^drygl avstatens kostnader för folkpensioneringen. ^(S1970:40) arbetar med frågan om efterlevandepensioneringens framtida utformningoch beräknas kunna redovisa sina förslag . Ett betydelsefulltkomplement till folkpensionen utgör de kommunala bos^tadstilläggen ^(KBT). utgår ^KBT till ca 810 000 pensionärer och är en förutsättning för många att kunna ha entillfredsställande bostad. Kommunerna bestämmer själva om ^KBT skall utgå ochvilka grunder som skall gälla enligt lagen (1962:392) om hustrutillägg ochkommunalt bostadstillägg. Reg^le^rna för in^komstprövning är dock fastlagda inyss nämnda lag. ^KBT administrerasav och försäkringskassorna och betalas ut^samiidigi med folkpensionen. Olikaundersökningar har visat att reglerna för bostadstilläggens maximibeloppföre inkomstavdrag varierar kraftigt kommunerna emellan. Mot denna bakgrund och i syfte att uppnå ökadsamordning mellan reglerna för 1979/80:100 Bilaga 8 37 ^stalskommunalt bostadsbidrag införsden statsbidrag ^lill ^kosinadernaför ^KBT enligt motsvarande regler som gäller för statskommunala bostadsbidrag ^lill barnfamiljer ^m. ^(prop. 1978/79:95, ^FiU1978/79:35, ^rskr 1978/79:335). För all ^slalsbidrag skall utgågäller som villkor alt kommunen täcker ^minsl av bostadskostnaden . för ensamstående pensionär och . Jag kommer i det följande ^atl föreslå alt nämnda beloppsgränser höjsmed . vardera fr. o. ^m. Kommunerna har självfallet^möjlighel alt ^låla ^KBT ^ulgå även förbostadskostnader som ^översiiger dessa nivåer, men dessa ^KBT-koslnader blirinte ^siatsbidragsgrundande. Statsbidrag ^ulgår av bostadskostnadenupp till nämnda bidragsnivåer.De för statsbidrag angivna bidragsnivåernaantas medföra en stimulans till enallmän höjning av ^KBT-beloppen i de kommuner där de är låga. De merkostnader^detla väntas medföra beräknas till ca 300 milj. kr. för år ^räknal och faller i sin^helhel på staten. ^Kosinaderna för^KBT kan beräknas till 3 100 milj.kr. Dära^v^ fa/ler ca 1 ^'i^O^O^ milj. kr. Den 1 januari 1978infördes ^möjlighel för folkpensionärer alt ^H^ ^stalskom^munalt bostadsbidrag om detta ger högre bidragän ^KBT. Bostadsstöd utgår ^f^ ^n. ^lill ca 840 000 pensionärer. Därav uppbär ca 810 000enbart ^KBT, ca 20 000 ^enbari^stalskommunalt bostadsbidrag och ca 10 000 både ^KBT och ^stalskommunalt bostadsbidrag. Anslag ^lill ^stalskommunalt bostadsbidrag redovisasunder bostadshuvudtiteln. Allmän tilläggspension (A ^TP) ATP innefattarålderspension av den årliga inkomsten, uttryckt som ett ^genomsnitl av den försäkrades 15 bästa åri arbetslivet. Bortsett från vissa äldre åldersgrupper krävs 30 årsförvärvsarbete för full pension. Den årligapensionsgrundande inkomsten beräknas på inkomster som ligger mellan I och 7,5 basbelopp, vilket för år 1979motsvarar inkomstbelopp mellan 13 100och . ATP innefattar också förtidspension och familjepension. Reglernaför pensionsåldern överensstämmer med motsvarande regler för folkpension. Tilläggspensioneringen är värdebeständig genomförmånernas anknytning tillbasbeloppet. Pensionsgrundande inkomst beräknades första gången . Antalet^ATP-pensionärer och kostnadsutvecklingen för ^ATP-utbetalning^arnaframgår av följande sammanställningar. 1979/80:100 Bilaga 8 ^'^Beräknat. ^2^Redovisas separat ^p. g. a. pensionsålderssänkningen . Kostnader för ^ATP-pensioner, milj. kr. ^'^Beräknat. Av redovisningenframgår ^atl ^ATP-pensionerna får allt större betydelse. Av de drygt 1 362 000ålderspensionärerna och 292 000 förtidspensionärerna so^m^ ^f^ ^n. har folkpensionf^år 755 ^(X)0 resp. 205 000 också pension från ATP. Det innebär att av ålderspensionärerna och drygt70 % av förtidspensionärerna ocksåhar ^ATP-pension. har andelen ^ATP-pensionärer bland ålderspensionärerna ökat med och bland förtidspensionärerna med drygt 10 ^%.Utöver ökningen av antalet ^ATP-pensionärer har även det materiella innehålleti utgående pensioner för tillkommande pensionärer successivt förbättratsgenom ett ökat antal intjänade ^poängår.Såväl ökningen av antalet ^ATP-pensionärer som ^förbäll^ringar av utgåendepensioner genom högre ^ATP-poäng kommer att fortsätta under de närmastföljande åren. ATP finansierasgenom avgifter från arbetsgivare och ^egenföretagare. ^ATP-avgiften för utgör 12 ^%^ av detavgiftsgrundande ^löneunde^r^iaget. Förde följande fyra åren höjs avgiften och 1979/80:100 Bi^laga8 ^2,9 kommer därmed all ^uigöra13 ^%. Genom denna avgiftshöjning tillförsallmänna pensionsfonden ^(AP-fondén) medel som skall ^underiätta all klara de mera långsikliga ^ulgiftsåtagandena inom^ATP-systemet. ^ATP-avgiftenbetalas in till ^AP-fonden,är uppdelad på fyradelfonder med var sin fondstyrelse som förordnas av regeringen efter förslag från olika organisationer. ^AP-fondenuppgick till 7 300 milj. kr. och har sedan ^ökal ^lill 31 343 milj. kr. år 1970,76 963 milj. kr. år1975 och ca 148 200 milj, kr. Den I juli 1976infördes delpensionsförsäkringen för anställda löntagare. I ^enlighel med ^prop. 1978/79:69 vidgasdelpensionsförsäkringen fr, o, ^m. till att omfattaalla förvärvsarbetande, dvs. även egna företagareoch uppdragstagare. Förvärvsarbetande har genom denna pensionsform möjlighetatt minska arbetsinsatsen genom att övergå ^lill deltidsarbete i kombination med delpension. Föratt kunna få delpension skall man enligt huvudregeln ha haft ^ATP-grundandeinkomst under sammanlagt efter och ha förvärvsarbetat under fem av de senaste tolv månaderna.Arbetstiden för anställda skall minskas och uppgå till i genomsnitt minst 17 timmar i veckan.Egna företagare måste minska sin arbetstid med i genomsnitt minst hälften och därefter arbeta i genomsnitt minst 17timmar . Delpension till anställda utgår av inkomstbortfalletvid övergången ^lill deltidsarbete.För egna företagare beräknas delpensionen på särskilt sätt. Den disponibla inkomsten av deltidsarbetet tillsammansmed delpension kan normalt beräknasmotsvara 85-90 ^%av ^den tidiga^re inkomsten vid heltidsarbete. Delpensionenär ^ATP-grundande inkomst och reducerar inte ålderspensionen från folkpensioneringen och ATP. Antaletdelpensionärer har ^ökal ^kontinueriigt. Under /77 ökade antalet med i^genomsnitl nära 2 100 , 1977/78med nära 1 100 och 1978/79 med nära 650 . har ökningslaktenreducerats något ^ytteriigare. I januari1980 beräknas antalet delpensionärer uppgå till drygt 51 000. I ^lakl med enökning av antalet delpensionärer har också antalet upphörda delpensioner ^ökal successivt. T. o. ^m. ^oklober1979 hade 28 (XX) pensionsfall avslutats. Den vanligaste orsaken till ^atl delpensionen upphörtär att normal ålderspension börjat utgå. Under budgetåret1976/77 utbetalades 243 milj. kr. i delpension, 1977/78 565 milj, kr. och /79 791 milj. kr.Under innevarande budgetår beräknas utbetalningarna uppgå till 975 milj.kr. 1979/80:100 Bilaga 8 40 Regeringen uppdragit ål ^atl ^senasl den 1 ^oklober 1980 till regeringenredovisa erfarenheterna av de regler för delpension som gäller ^fr.o.m.den 1 januari 1980 bl. a. med avseende på förmånsnivå och kontrollfunktioner. Delpensionsförsäkringenfinansieras genom en arbetsgivaravgift som höjs från till av ^avgiftsunderiaget.Avgi^f^ten förs till en särskildfond. De egna företagarnas delpensionsförsäkring bekostas med en ^egenavgift,vilken motsvarar den arbetsgivaravgift som ^eriäggs för anställda. Den fr. o. ^m. höjdasocialförsäkringsavgiften avses ge full kostnadstäckning för de löpande pensionsutbetalningarna och däru^töver lämna en successiv täckning av de underskott somuppstått i delpensionsfonden underåren 1978 och 1979. Underskottet var 385 milj. kr. Sammanfattningsvis kankonstateras att utbetalningarna från de allmänna pensionssystemen uppgår till mycket stora belopp. Statens kostnader under folkpensionsanslaget uppgår således till 29980 milj. kr. under nästa budgetår. Härtillskall läggas statens och kommunernas kostnader, 3 200 milj. kr., för kommunala bostadstillägg och statskommunalabostadsbidrag till pensionärer.Vidare tillkommer ^ATP-utbetalningarna, som för det kommande ^budgetårel beräknas uppgå till i runda tal 19 900 milj. kr. Tillsammans kommer utbetalningarna från den allmännapensioneringen och bostadsstödet därmed att uppgå till omkring 53 miljarderkr., vilket innebär en ökning med . iförhållande till innevarande budgetår. Sjukförsäkringssystemetomfattar hela befolkningen. Försäkringen ger rätt ^lill dels sjukpenning vidsjukdom av arbetsinkomster upp till 7,5 gånger basbeloppet ^(f^n. ), dels viss ersättning i samband med läkarvård och läkemedelsinköp, tandvård,sjukhusvård och viss annan sjukvårdsbehandling samt för sjukresor. Sjukförsäkringens^eisäu^ningsregler ^för ^läkarvård i öppen vård innebär att patienten betalar en enhetlig avgift på högst 20kr. per besök i offentlig vård ochvanligen högst . per besök hos privatpraktiserande läkare. Försäkringskassanbetalar sedan ersättning enligt fastställd taxa till sjukvårdshuvudmannen resp. läkaren. Motsvarandeersättningsregler gäller för sjukvårdande behandling som utförs av annanpersonal än läkare. Patientavgiften är fr. o. ^m. Antalet ersattabehandlingar i öppen vård har ökat kraftigt. Framför allt har en snabb utveckling skett av hemsjukvården, envårdform som är av stor ^belydelseför de äldre och som utgör ett gott alternativ tillomhändertagande inom den slutna sjukvården. När en försäkrad vårdas på sjukhus betalarsjukförsäkringen en vårdavgift 1979/80:100 Bilaga 8 41 per dag ^lill sjukvårdshuvudmannen. För som den försäkrade vårdas på sjukhus görs ^samiidigi ^etlavdrag från hans sjukpenning.^Avdragel ^ulgör . per dag, dock ^högsl en tredjedel av den utgående sjukpenningen. Sjukförsäkringeninnefattar också den allmänna tandvårdsförsäkringen. Den omfattar alla försäkrade och även försäkrade i . Barn ochungdomar har^rält till avgiftsfri tandvård genomlandstingens folktandvård. Tandvårdsförsäkringenersätter ^kosinaderna för landvård enligt ^landvårdsiaxan upp ^lill . och av kostnader över I . ^saml för förebyggande ^ålgärder och vissa ^prolesarbeten.Avsikten är all höja beloppsgränsenför ersättningsnivån 75 96 till . Denna gräns avses därmed gälla för all vård, dvs. även förförebyggande ^ålgärder och vissa ^prolesarbeten.Tandvårdstaxan höjs . ^(S 1978:01) har ^lilluppgift ^atl se över tandvårdsförsäkringen.Utredningen lade fram ^etl delbetänkande ^(SOU 1979:7) Tandvården i början av^80-talel,som innehöll förslag ^lill de åtgärder som på kort sikterfordras för att trygga folktandvårdens utbyggnad.^Ulredningen beräknar att del mål för folktandvårdens utbyggnad, som sattes upp när tandvårdsförsäkringeninfördes, skall kunna uppnås någongång . ^Detla kräver emellertid att hela ^lillskollelav tandläkare tillförs folktandvården. ^Mol denna bakgrund föreslog utredningen att reglerna om^elableringsbegränsning för privatpraktiserandetandläkare och om kvotering av nya tandläkartjänster inom folktandvården utsträcks till att gälla t. o. ^m. En viss skärpningav reglerna ^f^öreslås i syfte ^atlåstadkomma en bättre regional fördelning av tandläkarresurserna. Regeringen har lagt fram en proposition i huvudsak ^enligi utredningens förslag. harnyligen beslutat i enlighet med förslaget. ^(Prop. 1979/80:29, ^SfU 1979/80:9,^rskr 1979/80:102). Kostnaderna försjukförsäkringen inkl. tandvårdsförsäkringen och föräldraförsäkringen samt administration beräknas för år1980 ^lill 28 900 milj. kr, ^Koslnadsulvecklingenför sjukförsäkringen framgår av följande ^samman^slällning (milj. 1979/80:100 Bilaga 8 Den kraftigakostnadsökningen beror främst på införandet av den beskattade sjukpenningen,tandvårdsförsäkringen och föräldraförsäkringenår 1974. ^Kosinadsstegringen föranleds framförallt av lönehöjningarnas ^effeklpå sjukpenningbeloppen ^samlhöjningar av försäkringens ersättningar för offentlig vård. I följande tabellbelyses utvecklingen av ^anlalel sjukdagar, ^sjukfallsfre-^kvens ^m. Antalet sjukdagarsom ersätts av sjukförsäkringen påverkades givelvis av ^atl karensdagarna togs bort . ^Anlaletersatta sjukdagar har därefter variti ston sett oförändrat och fram , då det genomsnittliga antalet sjukdagar under ^ell år ökadefrån 19,2 ^lill 20,9. Ökningen har därefter fortsatt under åren 1975och 1976 men i något långsammare^lakl. Sjuktalet ligger som framgår av ^labellen på1976 års nivå. ^Sjuklalel beräknas bli oförändrat även för . ^Sjukfallsfrekvensen,dvs. antalet avslutade sjukfall per försäkrad under ett visst år, har ökat . Däremothar del genomsnittliga ^sjukfalleiblivit kortare. Till en del förklaras detta av ^karenstidsförkorlningen . Tillsammans med utvecklingen av^sjukfallsfrekvensen ger dock del minskade^varaktighetstalel belägg för ^atl del ^främsl är antalet korta sjukfall som har ökat. Av tabellen framgår också attandelen ^sjukförsäkrade som inte haft något sjukfall harminskal successivt. Av följandetabell framgår hur andelen sjukdagar resp. sjukfall fördelar sig på sjukfall av olika längd . Delånga sjukfallen svarar för ca 90 %av antalet sjukdagar men endast för 30-35 96 av antalet sjukfall. Förde kortasjukfallen är förhållandet det omvända. Vidare kan utläsas ^atl de korta sjukfallens andel av både sjukfall och sjukdagarökar, med motsvarande minskning förde långa sjukfallen. Även här beläggs således all det främst är de korta sjukfallen som ökar. Som framgår avtabellen medför ^emellerlid ^sloraprocentuella ökningar av de korta sjukfallen inte lika stora ökningar av antaletsjukdagar och därmed inte heller för sjukförsäkringens utgifter. 1979/80:100 Bilaga 8 43 sammanhanget bör beaktas att denökade förtidspensioneringen på grund av kombinerade medicinska och^arbetsmärknadsskäl påverkar det relativa förhållandel mellan långa ochkorta sjukfall. Sjukförsäkringenfinansieras till 15 ^96 avstatsbidrag och till avsocialförsäkringsavgifter från arbetsgivare och ^egenföretagare. Socialförsäkringsavgiftentill sjukförsäkringen utgör fr. o.^m. Den under år 1978tillkallade sjukpenningkommittén ^(S1978:04)skall bl. a. föreslå lösningar påfrågor om bättre regler för sjukpenning för ^inkomslfö^r^iust vid korta sjukfall och bättre anpassning avkompensation för delårs- och deltidsanställda. Som ett alternativ skall prövasförutsättningarna att införa en period under vilken arbetsgivaren skall svaraför sjukersättningen i form av sjuklön. En utredning ^(S1979:09) har också tillsatts för att se över ersättningssystemet för sjukresor ur organisatorisk ochadministrativ synpunkt. a. prövas förutsättningarna för att ge sjukvårdshuvudmännen ett ökatekonomiskt och administrativt ansvar för resor i samband med sjukdom. Denarbetsskadeförsäkring som trädde i kraft den ^Ijuli 1977 omfattar-till skillnad från den tidigare lagen omyrkesskadeförsäkring - även uppdragstagareoch ^egenföretagare. Arbetsskadeförsäkringen träder in vid skada som leder till inkomstbortfall. 1 princip utgår full ^ersäuning för inkomstbortfall tillden som drabbas av skada i sitt arbete. Den nya lagenanknyter till de principer som gällerför ^invaliditelsbedöm-^ning inomden allmänna försäkringen. Det är därigenom den faktiska ^nedsättningen i den försäkrades förmåga ^atlskaffa sig ^inkomsi genom förvärvsarbete som bestämmer livräntans storlek.Livräntan vid arbetsskada skall iprincip ^uigöra skillnaden mellan den inkomst som den försäkrade kan antas hahaft om han ^inle hade skadats och den ^inkomsi som han trots skadan kanberäknas få. 1979/80:100 Bilaga 8 44 Arbetsskadeförsäkringenär samordnad med den allmänna sjukförsäkringen på så sätt att ^ersällning ^ulgår från sjukförsäkringen för deförsta skadan uppkom (samordningstiden). Från^arbelsskadeförsäk^ringen ^ulgår efter samordningstidens utgång ersättning försjukvårdskostnader inkl. resor ochandra kostnader. Vidare utgår sjukpenning och - som ^lidigare nämnts - livränta. Livräntan kan ocksåutgå till ^efterievande anhörig. Den ersätter ^åriig ^inkomslföriust upp ^lillsamma inkomsttak som gäller för ATP, dvs, 7,5 basbelopp som vid basbeloppet . För år 1978redovisades ca 178 000 anmälda arbetsskador. beräknas antaletskadefall till ca 190 000. Under åren1975-1978 skedde en kraftig ökning av antalet anmälda arbetssjukdomar. Istor ^ulslräckning berodde ^della på atthälsoundersökningar inom framför allt byggbranschen hade avslöjat ^ell ^slort ^anlal hörselskador.Den övriga delen av ökningen ^lorde bero på den allmänt ökadeuppmärksamheten på delta område.