prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — 303 ^-^ ^ ^ 308 ^;^ ^ ^ 241 Nio län ^lillslyrker^förslagel i promemorian för länet, ^YUeriigare ^lio län föreslår ^jusleringarpå ^högsl 3 000 invånare. Övriga sex län föreslår ^någol ^slörre förändringar.Mer avgörande invändningar mot förslaget redovisar endast iStockholms län som kräver alt planeringen skall 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 72 inriktas mot prognosen för ^länel, vilken ligger ^belydligl högre än det föreslagna ^planeringstalel. Med anledning av den avriksdagen begärda översynen av ^planeringsla^len ^villjag anföra följande. ^Ell av länsplaneringenssyften är att utgöra underlag för en samordning av planeringen inom skildasektorer. ^Planeringslalen ^ulgör av fastställda utgångspunkter försådan planering som påverkas av folkmängdens ^storiek, ^siruktur ochförändringar. Genom att statliga myndigheter använder planeringstalen påverkasäven planering samt - mer indirekt - även enskild verksamhet.Självfallet bör även andra ^fakiorer än befolkningsutvecklingen påverka dennaplanering. Dit hör ^l.ex. människors krav på service och möjligheterna all^lillgodose dessa krav. Riksdagens^regionalpoliliska ^beslul innebär ^atl länsplaneringen mer äntidigare inriktas på konkreta åtgärder och samordnas med annan planering. Delär därvid ^vikligl ^atl planeringstalen hålls inom så snäva ramar ^atl de geren verklig vägledning för samhällsplaneringen. Med hänsyn till ^atlplaneringstalen skall avse en så ^korl tid som den närmaste femårsperioden^börenligt min mening ramarna nu göras väsentligt snävare . Detavspeglar sig också i det förslag ^lill planeringstal för de olika länen^somjag strax återkommer till. De snävare ramarnaaktualiserar en annan fråga som rör planeringstalens ^prakliska tillämpning.Flera länsstyrelser har ^lagil upp frågan om de preciseringar mot en viss delav ramen som gjorde ^(prop. 1975/76:211, AU 1976/77:7, ^rskr1976/77:79) och som behandlades av även (AU 1976/77:23, ^rskr1976/77:295). a. i anser alt sådana avriksdagen gjorda preciseringar i fortsättningen blir obehövliga. Jag är beredd^atl ansluta mig ^lill denna ^uppfaUning. Med de snävare ramar som föreslåsoch med den årliga översynen av länsplaneringen bör sådana preciseringar kunnagöras av länsstyrelserna i arbetet med länsplaneringen. Frågan om den merlångsikliga ^inrikiningen av planeringen i länen behandlas ^f^ ^n. i^länsslyrelsernas arbete med länsplanering 1980. Jag räknar med att längre framför redovisa resultatet av länsplanering 1980 och i del sammanhangetäven behandla frågan om ^planeringslal. Jag övergår nu till ^atlbehandla ^planeringslalen för enskilda län. Av ^lidigare lämnade redovisningframgår all flertalet län tillstyrker de föreslagna planeringstalen ellerbegär begränsade justeringar. Möjligheterna all medolika ^ålgärder påverka befolkningsutvecklingen på så som ärbegränsade. ^Detla måste också återspeglas i valet av ^planeringslal för år1985 för enskilda län. För flertalet län föreslår jag därför planeringstal somligger nära ^anslulna ^lill de av ^länsstyrelsema gjorda bedömningarna avbefolkningsutvecklingen. iStockholms län anser att det föreslagna ^planeringstalel för ^länel blirorealistiskt lågt, eftersom ramarna ligger ^väsenlligl under ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 73 1 prognoserna antas enbetydande ökning av ^anlalet arbetstillfällen i länet. ^Enligi min mening^måsle emellertid den ^inrikining påregionalpolitiken som fastställde innebära att en del avsysselsättningsökningen i lan kan avlänkas till andra län.Stockholms län har den högsta sysselsättningsgraden i landet. Endast en mindredel av ^arbetskraflsrekryleringen kan därför läckas genom en höjning av^sysselsällningsgraden. ^Arbetskraflsbehovel i ^övrigl måste täckas genominflyttning. har ^ell ^negaiivt^flytlningsutbyte med övriga . Om denna tendens fortsätter skulle länelsnettoinflyttning helt bestå inettoinvandring, vilken ^lill ^slor del kommer från . ^Etl mål i delnordiska ^regionalpoliliska samarbetet är emellertid att söka begränsa ensidigaflyttningar mellan de nordiska länderna. Möjligheterna all ge planeringenen annan inriktning än den som prognoseras för länet beror i hög grad påmöjligheterna att påverka ^sysselsättningslillväxlen iStockholms län. Jag bedömer för min del det vara möjligt alt fåen viss dämpning av sysselsättningstillväxten och föreslär planeringstal förStockholms län som ger utrymme för dels den ^naturiiga befolkningstillväxten,dels det ^tillskolt av arbetskraftgenom inflyttning som krävs för att länet skall kunna bygga ut sin regionalaoch lokala service. i ^Norrbotienslän begärde, när planerna för 80 upphävdes, alt ^planeringstale^l^skulle anpassas till de därigenom ändrade ^förulsällningarna försysselsättnings- och befolkningsutvecklingen. Genom den åldersstruktur somlänet har skulle befolkningen öka ^lill genom den naturligabefolkningsförändringen. I befolkningsprognos antas emellertiden minskning av ^anlalet invånare trots har sökt ^beakla konsekvenserna av de beslut om ^medelstillskolt till LKABoch ^Svenskl Stål AB som fattade samt också de^sysselsätiningskonsekvenser som ^beslul om särskilda ^insalser iNorrbotten kan beräknas ge. Mitt förslag till^planeringslal för Norrbollens län innebär en ^inrikining av planeringen ^molen i huvudsak oförändrad folkmängd är 1985. Jag kommer i del följande attredovisa aktuella insatser i Norrbollens län. Minaförslag ^lill ^planeringslal för sammanfattas i följande ^labell. Län Förslag till ^planeringslal 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 74 I ^riksdagsbesluletvåren 1979 betonades som tidigare framhållits inriktningen mot en mer konkretoch ^ålgärdsinriktad länsplanering. ^Ell ^särskili anslag för åtgärder ianslutning ^lill länsplaneringen anvisades. Medlen skall användas för alt bl.a. vidareutveckla ^ålgärdsförslag som redovisas i länsplaneringen. Endecentralisering av ansvar för och befogenheter i ^regionalpoliliska frågor hardärmed ^skell och ^länsslyrelserna har fått ^ell ^Slörre ^uirymme för egna initiativ. Medlen har disponerats förprojektarbete av den ^lyp som ^lidigare bedrevs av särskilda delegationer och^arbelsgmp-^per med ^uppgifl alt samordna regional- och ^sysselsäiiningspoliliskaåtgärder. Medlen har fördelals mellan länen i huvudsak efter sysselsättningsproblemenssvårighetsgrad. Länsplaneringen följsupp fortlöpande och redovisas i en länsrapport. Rapporter frånsamtliga län redovisades ^lill regeringen . De innehöll en radförslag riktade ^lill olika sektorer. Länsrapporterna ^remissbehandlades avberörda ^slalliga ^myndigheler på ett sådant ^sätl alt remissvaren kundesamordnas med anslagsframställningarna. De ^regionalpoliliskt ^moliveradeförslagen i länsrapporterna har därmed ^kun^nal vägas mot andra önskemål i^årels budgetarbete. ^Regionalpolitiskt ^slöd harunder perioden 30 juni 1979 lämnats ^främsl i form avlokaliseringsstöd vid ^invesleringar ^saml ^inlroduktionsstöd, utbildningsstödoch sysselsättningsstöd vid nyanställning av personal. Lokaliseringsstödelsomfattning, fördelat på bidrag och lån, samt dess geogra^f^iska fördelningunder framgår av följande sammanställning. 1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet Lokaliseringsstöd till industriföretag under perioden1965-07-01-1979-06-30 ^^ ^ ^ ^ ^ning inom allmänna stödområde! ^(exkl. det inre ^slödområdet) inom gränsområdet ^lill del stödområdet (grå zonen ^)^ ^ ^ ^ 135 Stödets^sysselsätlningseffekl ^flnns ännu ^inle fördelad på samma vis. Som ^elt måttpä denna kan dock nämnas ^atl t. o. ^m. för hela riket en beräknadsysselsättningsökning på ca 51 000 personer uppgivils av företagen i sambandmed ^atl preliminärt ^slöd ^beviljals. I ^della ^anlal ingår även andra förelagän ^induslriföretag som erhållit stöd samt en del ^projekl som inte har ^kommii^lill ^ulförande. Under ^slörre delen avår 1979 har dessutom ^etl särskilt ^regionalpoliliskl ^Slöd i form avlokaliseringsstöd utgått inom vissa varvsregioner (SFS 1979: 59). ^Detla stödingår ^inle i sammanställningen. Tabellen redovisar^regionalpoliliskl ^slöd som har ^lämnals enligt de regler som gällde ^l.o.m.den 30 juni 1979. Fr. o. ^m.den ^Ijuli 1979 gäller nya regler i ^enlighel medriksdagens beslut om regionalpolitiken ^ijuni 1979 ^(prop. 1978/79: 112, AU1978/79:23, ^rskr 1978/79:435). 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 76 ^slemet knyter an till det tidigare som delinnebär förstärkningar på en rad ^punkler. De nya reglerna framgår avförordningen (1979; 632) om ^regionalpoliliskt stöd. Stödet har fåll en merpreciserad geografisk ^inrikining genom ^lillkoms-^ten av sex stödområden.^Sysselsältningsstödet har ^byggis ^ul ^kraftigl och reserverats förstödområdena 4-6. För alt förstärka inriktningen på de områden som har destörsta ^sysselsällningsproblemen har även ^offerlslö-^dei och slödel tillturism i huvudsak inriktats påstödområdena 4-6. Det regionalpolitiska stödethar vidare ^blivil något av ^etl helfinansieringsstöd för företagen på så sättatt lokaliseringsstöd kan lämnas för att finansiera såväl anläggnings- ochomsättningstillgångar som för produktutveckling, marknadsföring och andraliknande kostnader. Stödets vidgning medgersåledes att skeenden som ligger före uppbyggandet av en produktionsapparat kanstimuleras med lokaliseringsstöd. Jag ser denna ^uteckling av de^regionalpoliliska medlen som särskilt betydelsefull med hänsyn till deändrade ^förutsäUningar som gäller för att öka ^induslrisysselsällningeninom ^slödområdena. Industrins stagnation har ^begränsai möjligheterna ^lill^omlokaliseringar. Flera ^iraditionelll ^slarka industriorter, därbasnäringarna har svarat för huvuddelen av ^induslrisys^selsällningen, harfåll ^slora sysselsättningsproblem. Till ^della kommer alt mänga ^sysselsätiningssvagaregioner även i ^övrigl har en ogynnsam ^sam^mansällning av den befintliga^induslrin. För alt ^slimulera ^lill^ökal ^produktutvecklingsarbele, som frän ^regional^polilisk ^synpunki ärangelägel, är det ibland nödvändigt ^atl minska företagets risklagande. ^Elllämpligt sätt för detta är enligt min mening all försöksvis på offert ^siödjautveckling av ^produkler vid förelag i på villkor all^produklionen av den färdiga ^produklen sker inom ^slödom-^råde där ^offerlslödfår lämnas. Jag förordar all ^detla får göras. Den tidigare^försöksverksamheien med ^offertslöd har permanentats. ^Offeristödel kan nuanvändas inom samtliga stödområden när andra ^slöd^former ^inle är tillämpliga^oeh slödel avser ^projekl inom den ^privala ^tjänsle-^och servicesektorn,^adminisiraliva ^funklioner inom större industriförelag ^samlriksorganisationer. För övriga former av ^stödberätiigad verksamhet kan^offerlslöd lämnas ^enbari inom stödområdena 4, 5 och 6. Syftet med ^offerlslödär inte all ge en förhöjd subvention ulan alt kunna ^ulforma stödet efter^behovel i varje enskilt fall. Jag vill betona att ^offertsiödet ^endasl böranvändas när övriga stödformer inte är ^lillämpliga. Del kan således i vissafall vara mer ändamålsenligt att bevilja ^etableringsslöd i form av^villko^r^iiga lån genom vilka eventuellt underskoll under inkörningsperiodenkan läckas än alt ge stöd i form av avskrivningslån till ^byggnads-^ochmaskininvesteringar. beslut om^regionalpolilikens utformning från den innebär all utbyggnaden av^industricenteranläggningar kommer att fortsätta. De befintligaanläggningarna i , , och 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 77 skall byggas ^ul till vardera ca 300arbetsplatser. Nya anläggningar av samma storlek skall uppföras i Vilhelminaoch Ange. Regeringen har beviljat ^Sliftelsen ^Indiistricenlraförskott för kostnader avseende planering och ^markarbeien för dessa tvåanläggningar. är ca 300 personer anst^ällda i ^verk.samheler vid debefintliga ^induslricenteran-^laggningarna. Fullt utbyggda kommeranläggningarna att rymma arbetsplatser för ca 1 800 personer. harstiftelsens personal utökats för ^atl anskaffning av hyresgäster ochutbyggnaderna skall kunna ske i snabbare takt än ^hillills. ^SliftelsenIndustricentra har för avsikt au inleda ^elt ^samarbele med de regionalautvecklingsfonderna i syfte all^underiälla för enskilda personer all starta egna företag. Stiftelsen avser attreservera utrymme för företrädesvis ^cnmansförelagare som önskar ^slarla industriell verksamhet. Lokalerna skallanvändas som genomgångslokaler. I den mån verksamheten blir beslående kommerförelagen att ha möjlighet ^atl hyra ^permanenla ^produk-^tionsuirymmen hosstiftelsen. Stiftelsen framhåller att denna försöksverksamhet kan innebäradels alt stiftelsen behöver anskaffa viss enklare ^produklionsulrustning, dels^atl vissa ^hyresföriuster kan komma att inträffa. Jag anser att ^sliftelsenfår finansiera sådana investeringar och kostnader med ^slatliga lån och bidragenligt gängse regler. Som jag tidigare framhållitinnebär beslut om ^regionalpolili^kens ^ulformning från den 1 juli1979 ^förslärkningar på en rad punkter men också betydande ändringar av dentekniska uppbyggnaden av stödformerna. Lokaliseringsbidragen ochräntebefrielse på lokaliseringslånen har ersatts med avskrivningslån.Lånegarantierna har ersatts med lån. ^Syssel^sältningsstödet har ändrats på enrad punkter bl. a. när del gäller ^könskvo^lering. Handläggningsordningen har^decenlraliserals och ^konirollen av användningen av medlen har ^förslärkls. I^beslulel om ^regionalpoliliken erinrade om behovet av uppföljningoch anförde bl. a. mot bakgrund av ^atl ^möjlighelen ^atl erhållaräntebefrielse på lokaliseringslån avskaffats "alt om erfarenheterna avden nya ordningen blir negativa bör del övervägas att återinföra ett system med^ränlebefrielse^". Även i övriga delar är det angelägel all bevaka all delnya systemet fungerar ändamålsenligt. Fr. o. ^m. budgetåret1979/80 har de statliga insatserna för sysselsättning och service i glesbygdersamordnats och intensifierats. Del ^slalliga ^stödel ^lill glesbygd regleras isärskild förordning (1979: 638). ^slödformer har slagils samman och^beslulen har ^decenlraliserals ^lill länsnivån. Samordningen av dessastödformer fullföljs under ^näsla ^budgelår då anslaget Lån ^lill investeringarför kommersiell service förs samman med anslaget Åtgärder i glesbygder, I^fortsäUningen kommer därvid stöd till företag i glesbygder, kommersiellservice, intensifierade kommunala ^sysselsält-^ningsinsalser, social service,^m.m. ^atl kunna finansieras från samma anslag. Länsstyrelserna kan prioriteramellan de olika ändamålen ^efler de 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 78 Förstärkta insatser iglesbygderna är enligt min mening angelägna och jag räknar med ^etl ^ökalmedelsbehov för glesbygds-slödel under ^näsla budgetär. Inom regeringskanslietarbetar en expertgrupp ^(EFSU) med uppgift att som ^försöksverksamhel samordnauppföljningen och bevakningen av ^sla^tens fordringar i företag som har fåll statligt ^slöd. Gruppen har också tilluppgift att ^arbela fram förslag ^lill ^ålgärder i enskild^a^uppföljningsärenden och all därvid både la till vara stålens rätt somfordringsägare och - då förutsättningar för fortsall verksamhet bedömsföreligga - söka trygga sysselsättningen i de berörda företagen. Gruppen harunder handlagt ^elt stort ^anlal ärenden. ^Verksamhelen har ^getl godaresultat, särskilt i fråga om att bevara ^sysselsältningen i företag som ^variltillfälligt ^krisdrabbade. bör i dettasammanhang underrättas om alt regeringen beviljade ^kredilslöd med 2,5 milj. kr. enligt förordningen (1978:507)om ^industrigaranlilån. ^Della stöd s^tämde inte helt överens med de av^siaismaklerna antagna grunderna för denna stödform. Regeringen bedömde dock^atl ^slalligl ^slöd var ^nödvändigl med hänsyn till konsekvenserna för^sysselsätlningen vid uteblivet stöd och angelägenheten av att söka skyddastörre statliga fordringar. Företaget hade en avgörande betydelse för^sysselsätlningen på orten. Någon för ändamålet lämpad stödform fanns ej.^Garanii för lån beviljades därför ^trols alt del redan vid ^beslutslillfälletframstod som ^sannolikl att ^siaten skulle tvingas infriagarantin och efterge sina krav gentemot låntagaren. Efter beslut av riksdagen^(prop. 1976/77:58, AU 1976/77: 15, ^rskr 1976/ 77: 123) beviljade vidareregeringen AB ^Eiser lokaliseringsstöd med 9 milj. kr. Som villkor för eftergift av lånet föreskrevs därvid bl. a.att bolaget skulle upprätthålla viss ^sysselsällning i och Sollefteåunder . ^Bolagel uppfyllde ^inle ^hell delta villkor under år1978, varför viss del av ^lånel, , återkrävdes avarbetsmarknadsstyrelsen. Regeringen beslutade dock ^aU efterge hela låneteftersom ^elt återkrävande av dessa medel enligt regeringens bedömning skulleförsvåra bolagets fortsatta ^verksamhel på dessa ^orler. En redovisning averfarenheterna av systemet med lokaliseringssamråd med de störreindustriföretagen lämnades i den regionalpolitiska propositionen våren 1979^(prop. 1978/79: 112, bil. Somredan har ^nämnls beslöt all systemet med lokaliseringssamråd skullebehållas och utvidgas ^lill service- och tjänstesektorn (AU 1978/79:23, ^rskr1978/ 79:435). Lokaliseringssamrådetinleddes , minskade investeringsvolymeninom ^induslrin i ^fasla priser med ca en ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 79 Vidare inträffade under denna tid^sirukturkriser i ^elt flertal branscher. a. av dessa anledningar har^främsl frågor med ^anknylning till investeringar vid befintliga arbetsställen,^omlokaliseringar, sysselsättningsminskningar och nedläggningar samt försökatt skaffa ^ersältningssys-^selsättning i anslutning härtill kommit att beröras vid ^lokaliseringssamrä-^det. De första årenserfarenheter ger därför inte tillräckligt^underiag för alt bedöma hur effektivt ^elt lokaliseringssamråd av detta slagär när det gäller att påverka företagens lokaliseringsbeslut i fråga omnyetableringar. ^Ar-^betsmarknadsutskotlet underströk i sitt av godtagna betänkande, att ^underiag för enbedömning av samrådsverksamhetens resultat kan fås först efter en beståendeuppgång i konjunktur och investeringsaktivitet. varinvesteringsvolymen inom ^induslrin den lägsta som har noterats under hela^197()-talet. En omsvängning i ^invesleringskonjunk-^turen har ^emellerlid ägtrum under är 1979 och även bekräftats i statistiska centralbyrånsinvesteringsenkäter . Om denna uppgång visar sig bli varaktig, ärdel enligt min mening angeläget ^atl söka ta till vara de möjligheter somsamrådet med de större industriföretagen erbjuder för att påverka lokaliseringenav ^nyinvesleringar, ^Mol bakgrund av den svagaindustrikonjunkturen har det framstått som angeläget attpå olika sätt söka utveckla verksamheten i anslutning ^lilllokaliseringssamrådet. ^beslul innebar sålunda även all medelanvisades för all söka nya produkter som kan produceras i vissa^sysselsätiningssvaga regioner. för ca 600 förelag fördelade på , ,, ^Göleborgs och , , , , ^Väslmanlands,, , , , och^Norrboltens län. ^Arbelet sker med hjälp av konsulter i främst Förentastaterna, och några västeuropeiska länder. De första produktförslagenförmedlades till förelag via de regionala utvecklingsfonderna vid årsskiftet1978-1979. har ca 700produktförslag prövats. Närmare analyser, förhandlingar ^m. pågår kring ca80 förslag. Försöken med ^produklförmedling som medel i ^regionalpoliliken börfortsätta även under ^budgetårel 1980/81 så ^atl ^lillräckligl ^underiag för en^ulvärdering ^erhålles. ^Verksamhelen har samordnats med de försök som^kommillén för ^teknikimpori (1 1979: 14) har inlett under ^höslen 1979. Syftetär all ^erfarenhelerna från den samlade ^försöksverksamheien skall ge underlagför slutsatser rörande den framtida ^poliliken i fråga om ^produklför^medlingoch ^leknikimport. För ^atl fullföljariksdagens ^beslul alt utvidga ^lokaliseringssamrådel ^lill ^slörre förelaginom den privata service- och ^ijänsieseklorn ^saml till ^slörre intresse- ochideella organisationer kommer överläggningar all inledas med ^ell ^anlal avdessa organisationer om samrådets utformning. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 80 Särskildainsatser i vissa regioner Desysselsättningsproblem som följt av strukturförändringarna inom varvs-,^lexlil- och stålindustrin har ^letl ^lillall särskilda åtgärder har vidtagits i vissa regioner. Dessa ^insalser har^inneburil dels ^atl de regionala myndigheternas utredningsresurser förstärktsför att de skall kunna arbeta fram väl underbyggda förslag ^lill åtgärder föratt avhjälpa problemen, dels att konkreta insatser vidtagits i vissa regioner utöver dem som ligger inomden ordinarie regional- och arbetsmarknadspolitiken. De särskilda ^delegalioneroch ^arbelsgrupper som ^lillsalts påregeringens uppdrag har rapporterat sin ^verksamhel. ^Norrbotlensdelega-^lionen (1 1976: 04) ^vänlaslämna en slutrapport från sitt ^arbele . Regeringen uttaladei ^prop. 1978/79: 112 alt av regeringen tillsattadelegationer och grupper bör kunna ^avslula ^silt arbete under budgetåret1979/80. De ^arbetsuppgifier som därmed har ^påbörjals inom länen kommer attkunna fullföljas med ^slöd av bl. a. medel från anslaget ^Ålgärder ^m. i^anslu^f^t^iing till länsplaneringen. Inom regioner som dominerasav förelag inom ^specialsiålindusirin har den nödvändiga ^sirukturförändringengenomförts med stöd av medel från delegationen för strukturfrågor inom vissabranscher enligt bestämmelserna i förordningen (1977: 1123) om statligt stödtill ^slrukluråtgärder inom ^specialstålinduslrin ^m. ^Regionalpoliliskl^slöd har ^använls som ^komple^menl till detta ^slöd och för all avhjälpa^sysselsätlningsproblem som uppstår. Subventionen i del ^regionalpoliliska^stödel har därvid i några fall avvägts med hänsyn ^lill de samlade sysselsättningsfrämjandeinsatser som företagen åtagit sig att göra. På grundval av förslag avfrämst Norrbottendelegationen beslutade ^(prop. 1978/79:127, AU 1978/79:33, ^rskr 1978/79:320) om ^ålgärder för all främja^sysselsätlningen i Norrbollen. ^Ålgärderna kostnadsberäknades till ca I 000milj. I detta sammanhang ställde 160 milj. kr. ^lill regeringens^disposiiion för senare fördelning. I del följande redovisas ^projekl som^hillills har fåll ^slöd med anlitande av dessa medel. För ^komplelterande^glesbygdsinsalser i inlandels norra delar har i ^Norrboltenslän fåll 10 milj. kr. Stöd har också ^lämnals för utbyggnad avturistanläggningar i (), (Dundret) och Jokkmokks^() kommuner varvid ^slalsbidrag har ^ulgåll avinvesteringskostnaderna ^molsvarande ca 30 milj. kr. För skogsvårdandeåtgärder har ^anvisals 9 milj. kr. har fåll ett villkorslån som^slöd ^lill förelagels försök alt utvinna ^induslrimineraler ur den ^s.k.avfallssanden i ^Äilik. För alt fortsätta projektet verkstäder i Norr har 1^milj.kr. 7,5 milj. kr. har använts för bildande av en stiftelse medändamål ^atl upprätta och driva en servicecentral för bl. a. statsverken medlokalisering ^lill . Servicecentralen beräknas påbörja sin verksamhetunder och sysselsätta 40 personer. Medel har vidare avsatts ^lillett nordiskt projekt som syftar till^atl definiera malmförande forma- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 81 tioner och ^slrukl^urer på ^NordkaloUen. Från svensksida svarar geologiska undersökning ^(SGU) för deltagandel i projektet(se ^s. Som ett led i arbetetmed ^atl öka ^industrisysselsätlningen i Norrbollen har åtagit sig alt undersöka om ^slörre medlemsföretag på offertär villiga ^atl etablera verksamhet iNorrbotten. Denna inventering är ännu inte ^avslulad men jag har förhoppningen^atl det skall visa sig möjligt att etablera nyaarbetsställen i länet. Sysselsättningsproblemen i är emellertid såstora att man. för all erhålla framlida ^elableringar i länet, bör pröva att^knyla projekt i ^etl tidigt utvecklingsskede till ^Norrbotlen. Som ^lidigarehar nämnts bör försök göras att på offert stödja utveckling av produkter vidföretag i på villkoratt produktionen av den färdiga produkten sker inom stödområde där ^offertslödfår lämnas. Regeringen uppdrog i augusti1979 åt i att utreda vissa sysselsättnings- ochnäringsfrågor i kommun i ^anslulning till den föreslående^nedtrappningen av statens vattenfallsverks verksamhet i kommunen.