prop · G303103 · 1979-12-31 00:00:00 — 1975/76:166. NU 1975/76:68,rskr 1975/76:402) en lagom uppgifisskyldighet i planeringsfrågor. Genom dennalag, som trädde i krafl (SFS 1976:349), avlöstes en drygtreårig försöksverksamhel (jfr prop. 1972:116, NU 1972:62, rskr 1972:340) av eUpermaneni system för informationsutbyte mellan förelagen och samhället, dels.k, informationssystemet företag-samhälle. Detla informationssystem består avtre delar, nämligen information från företagen lill samhällel, information frånsamhällel lill företagen och information inom den offenlliga seklorn, Lagen om uppgifisskyldighet innebär i huvudsak följande.Näringsidkare är efler anmaning skyldig atl skriftligen till länsstyrelseneller statistiska cenlralbyrån översiktligt redovisa bl,a, hur den ekonomiskaulvecklingen av verksamheten vänlas bli och vilka förändringar av produktionen,sysselsättningen eller driften som planeras eller vänlas. Dessa uppgifterinhämtas genom årliga enkäler lill förelagen. Enkäterna skall både ge underlagför den samhälleliga planeringen och vara ett system med vars hjälp lokala ochregionala myndigheler kan urskilja de arbetsställen som kan ha särskildbelydelse för planeringen eller för andra samhälleliga verksamheter. Beträffandesädana arbetsställen förutsätts en uppföljning genom muntliga kontakter ske påregional eller lokal nivå. liksom kommunstyrelsen kan kallanäringsidkare till överläggningar i frågor angående företag som är av väsentligbelydelse för länel eller kommunen. Länsstyrelse och kommun är skyldiga attinformera näringsidkare om statlig resp. verksamhet och planering.Lagen innehåller också bestämmelser om vidareförmedling av information somsamhällsorganen får från förelagen. Vid tillämpningen av lagen skall iakttasatl den som är uppgiftsskyldig inte betungas onödigt. Enligt förordningen (1976:462) om tillämpningen av lagen(1976:349) om uppgifisskyldighet i planeringsfrågor skall detinformationsutbyte mellan företag och samhälle som avses med nämnda lag ledas,samordnas och utvecklas av delegationen för informationssystemetföretag-samhälle (). skall bedriva sin verksamhet så atlsamhällsorganens behov av informalion för planering på lokal, regional ochcenlral nivå och förelagens information om samhällsorganens planering oehverksamhet tillgodoses på etl ändamålsenligt sätt. åligger del DISalt verka för all myndigheters insamlande av uppgifter om företagens planeringsamordnas så att onödigl dubbelarbete undviks. Enligt beslut skulleDIS' befattning med informationssystemet ses som etl provisorium. Efter entvåårig utvecklingsperiod skulle sålunda ansvaret för ledningen ochsamordningen av informationssystemet övergå på statens induslriverk den 1 juli1978. Vid förnyat ställningstagande lill den organisatoriska frågan år 1978bedömde emellertid atl det ännu en lid finns behov av ett ledningsorganav ' karaklär. beslöt därför (prop. 1977/78:100 bil. 17, NU1977/78:42, rskr 1977/78:207) atl fills vidare skulle beslå, men atl DISfr.o.m. i administrativt hänseende skulle knytas tillindustriverket. Sekretariatsfunktionerna har sålunda överförts lill verkel. DelH1:10 Skr 1979/80:103 488 De uppgifler som inhämtas genom informationssystemet harsin främsta användning på regional och lokal nivå. Tillgången till enkäternasinformalion om förelagen är begränsad lill denna nivå. De summerade uppgifternaanvänds bl.a. för induslriverkets löpande prognosverksamhet och förlångtidsutredningen. På regional och lokal nivå används malerialel dels som eltunderlag för länsplaneringens prognoser, dels som en utgångspunki förbedömningar rörande enskilda företag, vilka kan leda till närmare kontaktermellan skilda länsorgan och berörda förelag. Vad gäller prognosverksamhelenulförs denna beiräffande industrisektorn i nära samarbele mellanlänsslyrelserna och industriverket. Enkätens förväntningsuppgifter användshärvid som elt av flera underlag för framtidsbedömningar. Från förelagens sida har de undan för undan ökade kravenpå uppgiftslämnande mötts av elt alll starkare motstånd. I huvudsak innebärföretagens kritik all den samlade uppgiftsskyldighelen har medförl oacceptabeltslora besvär och kosinader. Uppgiflskraven har dessulom uppfattats som onödigldetaljrika och svårbegripliga, framför alll för de mindre och medelstoraförelagen. Den kritik som har framförts har uppmärksammals på olikasätt av samhället. har godkänt vissa riktlinjer bl.a. förhur företagens uppgiftslämnande skall begränsas och underlättas. Riksdagensbeslut i frågan (prop. 1976/77:115, FiU 1976/77:25, rskr 1976/77:268) innebärbl.a, att uppgiftskrav och ruiiner skall prövas hårdare. Vidare skall kravenoch rutinerna gås igenom systematiskt och prövas fortlöpande och med jämnamellanrum. För att genomföra denna prövning har en delegaiion för förelagensuppgiftslämnande (DEFU) tillkallats, Beslämmelser om pröv-ningsförfarandelfinns i förordningen (1978:11) om prövning av myndighets uppgiftsinsamling fränföretag, kommuner och organisationer, DEFU har granskat informationssystemet ien förstudie rörande bl,a, informationssystemels användningsområde, I förstudien redovisas synpunkter som har kommit fram isamband med de intervjuer som DEFU har hafl med grupper som på olika sätt harkommit i kontakt med informationssystemet. Bland de kritiska synpunkter somåterges kan nämnas att informationssystemets enkätfrågor har ansetts vara svåraatt besvara. Kvaliteten på de lämnade uppgifterna har bedömts som ojämn. Vidarehar uppgifternas användbarhet för olika myndigheler satts i fråga, I DEFU:sförstudie ifrågasätts bl,a, om informationssystemet mol bakgrund av deförändringar som skett av länsstyrelsernas och kommunernas planeringsarbetesedan systemets tillkomst alltjämt fyller en viktig uppgift för användarna, Iförstudien redovisas också ell antal allernaliv till nuvarande system, har vidtagit olika ålgärder för att minskabelastningen på uppgiftslämnarna. Man har därvid arbetat efter två linjer. Denena består i att minska företagens arbete med enkäterna. Således har bl,a,antalet frågetillfällen skurits ner från två till ett och anlalet tillfrågadesmåföretag successivi minskats. Den andra linjen består i olikasamordningsåtgärder för all minska behovel av uppgiftsinsamlingar frånföretagen i annan ordning. Bl,a, har kommunerna givits möjlighet atl till denordinarie enkäten koppla ett antal kommunala följdfrågor, har påbörjai enundersökning av hur de kommunala instanserna utnytijar systemet. Resultaten avdenna studie och av en undersökning om utnyttjandet av sysiemel vid olikaregionala organ beräknas föreligga , Mol bakgrund av de olika uppfattningar som sålunda harframförts bör en 489 Kommittéer:Industridepartementet Del II 1:11 förutsättningslös utvärdering av informationssystemetföretag-samhälle genomföras. Uppgiften bör anförtros en särskild uiredare.Ulvärderingen bör ses som ell komplement till del uppföljnings- ochutvecklingsarbete som forllöpande sker inom . Uiredaren bör presentera etl underlag för beslut ominformationssystemets framlid. Uiredaren bör inledningsvis gå igenom befintliglmaterial rörande informationssystemet och la ställning lill vilka yllerligareundersökningar som bör genomföras. Efler ulvärderingen bör utredaren redovisa ell underlaglill beslut om informationssystemet som belyser såväl nyttan av systemet som dekostnader sysiemel medför för uppgiflslämnare och de inslanser somadministrerar systemet. Förslagel bör därvid ulformas så atthuvudintressenternas behov av information lillgodoses lill lägsla koslnad.Därvid skall beaklas de alternativa informationskällor som slår intressenternatill buds. Om uiredaren finner atl informalion mellan förelag ochsamhälle lämpligen bör administreras i huvudsak inom nuvarande syslem efler deförändringar förslaget kan innebära, bör han särskilt belysa frågan om delegationenbör bibehållas eller om huvudmannaskapel för systemet bör läggas lillindustriverket. Resultatet av uiredarens arbete bör om möjligi redovisasföre utgången av mars månad , Utredaren bör ha ell nära samarbele med och kan vidare behöva samråda med representanter för såväl användar- somuppgifls-lämnarsidan. Med hänvisning till vad jag har anförl hemsläller jag allregeringen bemyndigar chefen för induslrideparlemenlet atl lillkalla en särskild utredare med uppgift atl utredainformationssystemet företag-samhälle, atl besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annalbiträde åt utredaren. Vidare hemställer jag att regeringen föreskriver att kostnaderna för utredningen skall belasla fjortondehuvudtitelns kommilléanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan, (Industridepartementet) 11.Utredning om reaktorsäkerhet mot bakgrund av bl.a. haveriet vid kärnkraftverketThree , block 2 Alla energiomvandlingsprocesser är förenade medmiljöeffekter och risker för olyckor, som kan leda till skada på människor ochmiljö. gäller även produktion av elektrisk energi i kärnkraftverk. Beräkningar av risker för slora haverier i kärnkraftverkoch konsekvenser- DelH1:11 Skr 1979/80:103 490 na av dessa har utretts i många olika sammanhang, utöverde uiredningar som regelmässigt görs, när ansökningar om att fä uppföra nyakärnkraftverk behandlas. Den internationellt mesl kända ulredningen är ReactorSafely Study WASH-1400, även kallad Rasmussen-rapporlen, som utförts på uppdragav Atomic Energy Commission (NUREG-75/014), I harriskerna för haverier i kärnkraflblock och de konsekvenser som kan bli följdenav haverierna utretts av bl,a, närförläggningsutredningen . Slutsatserna av dessa utredningars arbele har presenteratsi belänkandet (SOL' 975:56) Närförläggning av kärnkraftverk och betänkandet (SOU1978:49) Energi Hälso- Miljö- och Säkerhetsrisker, Som underlag för dessa bådautredningars arbete har etl omfattande faktamaterial framtagits, Uiöver dessabåda offenlliga utredningar kan nämnas den reaktorsäkerhelsstudie som statenskärnkraftinspektion pä uppdrag av regeringen utförde . De beräkningar och uiredningar angående säkerheten ikärnkraftverk som har presenterats har under den senasle liden blivil föremålför viss kritik. Sålunda har l.ex. rapporten till vissa delar utsattsför kritik av en arbetsgrupp, under ledning av professor , somtillkallats av Nuclear Regulatory Commission i . Arbelsgruppen instämmer isin rapport, den s.k. , i stort i de slutsatser som presenterasi WASH-1400. Den kritik som arbetsgruppen framför riktar sig huvudsakligen motatt del saknas tillräckligt statistiskt underlag för vissa av de antaganden somgjorls i WASH-1400, mol all konsekvensberäkningarna är osäkra saml mol allremissynpunkter på rapporten inte beaktats. Sannolikheten för en härdsmälta med mycket allvarligakonsekvenser har ansetts vara utomordentligt liten. Det bör också framhållasatt säkerhetskraven successivi har skärpts och att leknisk utveckling harskapal förbättrad säkerhet. Sannolikheten för en härdsmälta, i den typ avkokarreaktorer som byggs i , torde därför vara mindre än i tidigaregenerationers kärnkraftverk. Med hänsyn härtill är det i första hand viktigtatl inrikla säkerhetsarbetet på att minska riskerna för och konsekvenserna avstora olyckor i äldre kärnkraftverk. Kärnkraflinspektionen har ibegränsad omfattning studerat olika möjligheter att höja säkerheten i debefintliga kärnkraftverken och även föreslagit atl vissa konkreta åtgärdergenomförs. Detta arbete finns redovisat i bl.a. kärnkraflinspektionensreaktorsäkerhelsstudie. De säkerhetshöjande åtgärderna kan indelas i trekategorier nämligen haveriförebyggande, haveribekämpande ochkonsekvenslindrande. I många fall har ålgärderna en sådan karaktär all de gerresullal i mer än ett av dessa avseenden. Det lorde vara möjligt atl medrelativt begränsade insalser inom dessa områden erhålla väsenlligaförbättringar i säkerheten hos de äldre kärnkraftverken. 1 proposilionen Rikllinjer för energipoliliken(1978/79:115 s. 72) framhålls: "För atl göra det möjligt för kärnkraftinspektionenatt öka insatserna för all höja säkerheten i de befintliga kärnkraftverkenberäknar jag att kärnkraftinspeklionen för /80 bör lillförasytterligare 5 milj. kr. Dessa medel bör användas för all dels uiarbeta etlåtgärdsprogram och föreskrifter så all den kunskap som erhålls vid denålerkommande säkerhelsgranskningen effektivt utnylljas för all höja säkerheteni de befintliga kärnkraftanläggningarna, dels utvidga forskningsprogrammet i 491 Kommittéer:Industridepartementet Del II 1:11 syfte alt öka kunskaperna om konsekvenslindrandeåtgärder." Haveriet i del amerikanska kärnkraftverket Three MileIsland, block 2, där etl anlal missöden i kärnkraftverkets primär- ochsekundärsystem ledde lill omfattande bränsleskador med åtföljande utsläpp avradioakliva ämnen till omgivningen, har medfört all frågor om reaklorsäkerheloch riskbedömningar har fåll förnyad aklualilel. Bl,a, har presidentulsetl en kommission under ledning av Dr, , Kemeny med uppgifl atlundersöka orsakerna lill olyckan vid , block 2, och utfärdarekommendationer för all förhindra liknande händelser i framliden. Som en försia åtgärd från den sida harstatens kärnkraftinspektion fått i uppdrag atl senast den 3maj 1979 till regeringen redovisa vad som inträffat vid haveriet ikärnkraflblockel , block 2, och vilka åtgärder dettaföranleder beiräffande svenska kärnkraflblock. Med anledning av vad som har redovisats förordar jagall en kommillé tillkallas med uppgifl att på grundval av bl.a. gjordareaktorsäkerhelsstudier och olyckan vid kärnkraftverkel ,block 2, dels överväga om del finns anledning alt väsenlligl omvärderakärnkraftens risker, dels utreda vilka åtgärder som bör vidtagas för alt stärkasäkerhelen vid de svenska kärnkraftverken. Kommittén bör insamla och utvärdera det material, bådesvenskl och utländskt, som finns tillgängligt rörande såväl olyckan vid , block 2, som anläggningen i övrigl. Specielll bör kommittén uiredaom del haveri som inträffade i anläggningen harberörts eller i övrigt nämnts i de säkerhetsanalyser som gjorts rörande kärnkraftverk eller andra anläggningar av liknande konstruktion.Om så har skett bör kommiitén utreda om det inträffade haveriet, med hänsynlill antalet ackumulerade reaktorår etc, väsentligt avviker från vad som kanförväntas. Kommittén bör även utreda huruvida etl haveri liknande del sominträffat vid , block 2, kan inträffa i svenska kärnkraftverksamt hur stor sannolikheten i sä fall är alt delta kan inträffa. Kommittén bör vidare redovisa principerna för uppbyggnadenav säkerhetssystemen i svenska och utländska kärnkraftverk och hursäkerhetsanalysen av kärnkraftverken har utförts. Kommiitén bör särskiltredovisa hur riskerna har beräknats för haverier som orsakals av flera avvarandra oberoende felfunktioner i reaktorsyslemen. Betydelsen avreaktoroperalörernas inflylande över driften av kärnkraftverk vid uppskattningav riskerna för haverier bör analyseras och redovisas. Med anledning av resullal som erhålles vid ulredningen avdels haveriet vid , block 2, dels de riskbedömningar ochsäkerhetsanalyser som har genomförts och genomförs rörande kärnkraftverk börkommiitén la ställning till om de erfarenheter som härvid erhållils föranlederändrade bedömningar av säkerheten i samband med produktion av elektrisk energii kärnkraftverk. Kommittén bör vidare sludera de svenska kärnkraflblocken och isamverkan med kärnkraflinspektionen dra upp de närmare riktlinjerna för hurarbelet med att minska riskerna för och konsekvenserna av stora olyckor ikärnkraftverk skall bedrivas. Kommittén bör lämna förslag till dels inom vilkeneller vilka av de tre ålgärdskalegorierna - haveriförebyggande,haveribekämpande och konsekvenslindrande åtgärder - som de primära insatsernabör göras, dels vilka dessa insatser bör vara. Del II1:12 Skr 1979/80:103 492 härvid vara all kommitténs arbete bör leda fram lill enåtgärdsmodell som inte är bunden till ett specielll kärnkraftverk ulan kanlillämpas generelll, Kommillén bör även lämna förslag lill inrikining ochulformning av kärnkraflinspektionens forskningsprogram kring säkerhetshöjandeåtgärder i befintliga kärnkraftverk, Kommiitén bör särskilt sludera deutländska forskningsprojeki som berör säkerhelshöjande ålgärder och ange vilkaav dessa som är av inlresse för svenskl vidkommande, Kommiitén bör lämna förslag till hur de medel som enligtprop. 1978/79:115 skall tillföras Kärnkraftinspektionen för säkerhelshöjandeåtgärder skall disponeras. Kommillén bör när del gäller säkerhetshöjande åtgärder ide svenska kärnkraflblocken, liksom vid övriga kärnsäkerheisrelaleradeöverväganden, beakla den kompetens som finns vid statens kärnkraftinspektionoch de uiredningar som tidigare gjorls inom områdel, Kommillén är oförhindrad alt redovisa sill arbete idelbetänkanden. Arbelet bör dock bedrivas så all resultatet av del kan slutligtredovisas senasl . Med hänvisning lill vad jag nu anförl, hemställer jag allregeringen bemyndigar mig all tillkalla en kommillé med högsl 12 ledamöier, meduppdrag all på grundval av bl,a, gjorda reaktorsäkerhelsstudier och olyckan vidkärnkraftverket , block 2, dels överväga om del finnsanledning atl väsentligt omvärdera kärnkraftens risker, dels utreda vilkaålgärder som bör vidtagas för alt stärka säkerhelen vid de svenskakärnkraftverken, alt utse en av ledamöterna atl vara ordförande, att besluta om sakkunniga, experler och annat biträde ålkommillén. Vidare hemsläller jag att regeringen föreskriver all kostnaderna skall belasla fjortonde huvudtitelnskommilléanslag. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Konsekvenser av en kärnkraftavveckling Beslut vid regeringssammanlräde Statsrådet . För atl förbereda energipolitiska besluttillsattes en särskild (I 1976:05) ,flyttades lidpunklen för del energipoliliska beslutet fram fill våren1979, Enligt direktiven var huvuduppgifter atl samla,utvärdera och redovisa maierial samt göra nödvändiga kompletlerande studier somkunde tjäna som underlag för regeringens ställningstaganden och förslag tillriksdagen om den svenska energipohlikens inrikining för liden fram lill omkringär 1990, I silt huvudbetänkande (SOU 1978:17) Energi utgångspunkter för energipolitiken, beräkningar och bedöm- 493 Kommittéer:Industridepartementet Del II 1:12 ningar av några alternativa huvudinriktningar avenergipoliliken för liden fram samt en översikllig bedömningavseende liden fram lill omkring , I beiänkandei redovisas ocksåöverväganden och förslag lill ålgärder som slalsmakterna bör vidta. I slutbelänkandet (SOU 1978:49) Energi HälsoMiljö- ochSäkerhetsrisker redovisar kommissionen - uiöver vad som lagils upp ihuvudbetänkandel -utredningsresultat saml kommissionens bedömningar ochställningstaganden beiräffande hälsorisker, risker för slora olyckor ochsabotage samt risker med avfallshantering. Kommissionens överväganden bygger i väsentliga delar påmaierial som har tagits fram inom fem expertgrupper rörande säkerhet och miljö,energitillförsel, energihushållning, siyrmedel samt forskning och utveckling. Kommissionen har utvalt fyra energialternativ för närmaresludier. Vad beträffar inrikiningen på kärnkraftomrädet gällerföljande i kommissionens alternativ, - A, kärnkraften avvecklas lillomkring - B,energipoliliken inriklas mol att avveckla kärnkraften ,med som riktpunkt - C, vissfortsall kärnkraftulbyggnad accepleras under 1980-talel men låsningar för lidendärefter undviks - D,kärnkraftulbyggnad accepleras under 1980-lalel i någol större omfallning än iC och en mer markerad inrikining på fortsatt kärnkraftulnyttjande förulsällsske, bl.a. i form av utveckling av och satsning på en inhemsk kärnbränslecykel. Enligi har del i utredningsarbetetvisats atl del under vissa angivna förutsättningar skulle vara tekniskl möjligtatl ersälta kärnkraften med annan energi om avvecklingen sker under enlioårsperiod. De ekonomiska konsekvenserna av en avveckling skulle emellertidbli betydande. Enligt de kalkyler som redovisats i huvudbetänkandel uppgårunder perioden lill är 2000 de lolala merkostnaderna vid en avveckling avkärnkraften enligt :iliernaliv B till ca . jämfört med ellfortsatt ulnylljande av kärnkrafl enligt allernaliv C, förutsatt att den toialaenergianvändningen är densamma i de båda alternativen. betånkanden har remissbehandlais.Kommissionens arbele fär överlag storl erkännande av remissinstanserna. Deframlagda förslagen får också i allmänhet stöd. Merparten av remissinstansernasläller sig således bakom kommissionens grundläggande värderingar, övervägandenoch förslag. Regeringens proposifion 1978/79:115 om rikflinjer förenergipoliliken lades fram , Till grund för proposilionen låg bl,a,båda betånkanden. Enligt proposilionen bör kärnkraflprogrammet begränsaslill tolv reaktorer och någon utbyggnad däruiöver bör inte komma i fråga. Dettainnebär att de kärnkraftblock som f,n. är färdigställda eller under byggnadskall användas förutsatt all den s,k, villkorslagens (1977:140) krav kan uppfyllas.Bidraget från kärnkraft enligt energipropositionen motsvarar ca 12milj, ton olja per arom elproduktionen allernativi skulle ske i oljeeldadekondenskraflverk. Efter det haveri som inträffade i det amerikanskakärnkraftverkel råder politisk enighet om allbeslul beträffande de Del II 1:12 Skr 1979/80:103 494 delar av energipropositionen som berör kärnkraften böranslå lill , Riksdagsbeslutet bör enligt riksdagsmajoritelen föregåsav en rådgivande folkomröslning om kärnkraflens roll i den svenskaenergiförsörjningen. I avvakian härpå bör, såsom framgår av regeringensproposition /79:218 om lag om förbud mot atl under viss lid lillförakärnreaktorer kärnbränsle, m,m., inga nya kärnkraftreaklorer las i drifl. Vid överläggningar mellan de fem riksdagspartierna har delframkommit atl ett alternativ i folkomröslningen bör vara atl kärnkraftenavvecklas . Alternativet har beskrivits på följande säll; alternativ i folkomröstningen bör vara alt en plan föravveckling av all kärnkraft inom högst och en hushållningsplan förminskal oljeberoende skall genomföras på grundval av fortsatt och inlensifieradenergibesparing och kraftigt ökad salsning på fömybara energikällor. Alternativetinnebär vidare all omedelbarl stopp genomförs för fortsall utbyggnad ochidrifttagning av kärnkraftverk och all ingen uranbryining skall tillålas ivårl land. För de reaktorer som kommer alt vara i drift under viss lid skallskärpta säkerhetskrav gälla. Om pågående eller kommande säkerhetsanalyser såkräver, skall självfallet en omedelbar avstängning ske av samtligakärnkraft-reaktorer. I alternalivel ingår också all arbelel molkärnvapenspridning och atomvapen skall intensifieras och atl export avreaktorer och reaktorteknologi upphör saml all sysselsältningen ökas genomalternativ energiprodukiion, ökal nyttjande av inhemska råvaror och effeklivareenergihushållning i produklionen. En kommillé (I 1979:07) har lidigare lillkallais förulredning om reaklorsäkerhel mol bakgrund av bl.a, det lidigare nämndahaveriet i kärnkraftverket , Kommitténs uppgifl är alt delsöverväga om det finns skäl atl väsentligt omvärdera kärnkraflens risker, delsuireda vilka ålgärder som bör vidtagas för att stärka säkerheten vid de svenskakärnkraftverken. Jag finner mot denna bakgrund att en särskild kommitté börtillkallas för alt belysa konsekvenserna av en avveckling av kärnkraften. arbele bör följande rikllinjer gälla. Ulgångspunklen för avvecklingsallernalivet är allkärnkraften skall avvecklas räknat från är 1980.Avvecklingsallernalivet bör relateras till ett referensalternaliv som baseraspå de rikllinjer för energipolitiken som anges i regeringens proposition1978/79:115. Kommittén bör så långt möjligt utnyttja delunderlagsmaterial och de beräkningsprinciper som har använt.Kommillén bör dock vara oförhindrad all göra egna bedömningar avförutsättningar i de fall där anlaganden inle bedöms varatillämpliga. Konsekvenserna bör redovisas för perioden fram lill . En utgångspunkt för arbetet bör vara en strävan alt sålångt som möjligt minska beroende av olja.