prop · G303135 · 1979-12-31 00:00:00 — En reducering av militärområdes-staberna måsleske på etl sådanl sätt att balans råder mellan freds- och krigsorganisationensamt att den lokala bredden av kompetens inom ma-terielförvaltningsområdeltillgodoses. Den fredsplacerade personalen inom facket är den minsta möjliga och väsentligt mindre än krigsorganisationens behov.Någon reduktion av personal vid militärområdesstabernas underhållsdetaljer kanav dessa skäl inte godtas, TCO-S anser att personalbehovet är beräknat som ellminimum, där tillräcklig hänsyn till olika frånvaroorsaker, variationer iarbetsbelastningen m. m. inte har kunnat tas. Prop.1979/80:135 90 8 Chefen för första flygeskadern med stab ÖB ansluter sig till ledningsulredningens förslag allchefen för första flygeskadem ges i princip oförändrade uppgifter ochoförändrad ställning jämfört med dagslägel. Den provisoriskt tillämpade organisalionenför försia flygeskadern bör enligt ÖB faslslällas, men chefen för flygvapnetbör ges viss frihei all förändra personalramen för staben genom kommenderingar o.d,ÖB vill inle motsätta sig all försia flygeskaderns stab behåller lokaliseringenlill Göleborg, även om han anser all en lokalisering till Siockholm är den bäslalösningen. Utredningens förslag att spanings- och underrättelseavdelningenskall lokaliseras till och ingå i F 13 avstyrks av ÖB som f. n. utrederledningen av flygstridskrafterna i krig, 1 avvaktan på resultatet av dennautredning anser ÖB alt spanings- och underrättelseavdelningen bör flytta till F13 men atl någon ändring i gällande lydnadsförhållanden inte nu bör vidlas. Chefen för marinen anser alt chefen för förstaflygeskadern allljäml skall ha del samlade ansvarei för spaningsförbanden ifred och all spanings- och underältelseavdelningen därför bör ingå i staben. Chefen för flygvapnet och Centralorganisationen SACOISRanser att spanings- och underrättelseavdelningen alltjämt skall ingå i chefensför första flygeskadern stab och därmed vara direkl underställd chefen för försiaflygeskadern. Lokaliseringen till och F I3:s omräde godlasemellertid. De biträder helt utredningens förslag beiräffande chefens för försiaflygeskadern uppgifter, ställning, och lokalisering. Utredningens förslag lillorganisalion godlas under förutsättning att kommendering till staben ävenfortsättningsvis får ske av personal för handläggning av såväl attack- somspaningsärenden. vill undersiryka atldel är lämpligt atl chefen för första flygeskadem med stab lokaliseras lillförsvarets egna byggnader. Detta kan ske genom en samlokalisering med marinaenheter i , Förslagel all låta spanings- och underrättelseavdelningeningå i F 13:s stab ger enligt institutet inle en klar ansvarsfördelning. Chefenför första flygeskadern bör därför behålla ansvaret tills klarhet har vunnitsom funktionens framtida utveckling. 9 Chefen för militärkommando ÖB förordar en lösning med en myndighet för Gollandsmilitärkommando och arméregementet. Därav följeratt det är naturligt alt densärskilda lydnadslinjen från chefen för armén till chefen för när det gäller arméns utbildning ulgår. biträder förslaget attchefen för militärkommando inte längre skall ha ansvarei för arméns grundut- Prop.1979/80:135 91 bildning direkt under chefen för armén. Chefen förGollands mililärkommando får därför samma lednings- och ansvarsförhållandensom övriga lägre regionala chefer inom armén. Ulredningen har förutsatt atl byggnadskonloren genomöverföring av erforderlig fortifikatorisk sakkunskap väl torde kunna lösaverkställighetsuppgifter, även när del gäller l.ex, truppbefäslningar. Uppfaltningenkan inle delas av ÖB, eflersom byggnadskontoren inle avses innehålla mililärpersonal. Med de slora kastningar och ändringar i planläggningen som man måsteförutsätta i ell krigsläge måste personal med militär utbildning och fortifikatoriskkompetens leda utbyggnaden av truppbefäslningar. Normall uppdras delta åtförsvarsområdesbefälhavare (motsvarande). Den nämnda uppgiftsfördelningenkommer att studeras i samband med uppdraget från regeringen. De viktigaste uppgifterna för byggnadskonloren är enligtfortifikations-förvaltningen projekiering, upphandling, byggledning och kontrollav enskilda anläggnings- och byggnadsobjekt. Dessa uppgifter, som är förenademed elt betydande ekonomiskl ansvar, släller krav på en allsidig byggnadslekniskkompelens inom byggnadskonloren, I ledningen för verksamhelen måsle därför ståen tjänsteman med kvalificerad leknisk utbildning och med en mångårig praklisk erfarenheifrån byggnadsmarknaden, Förvallningen har inte några erinringar mot ledningsulredningensförslag att byggnadskonloren skall ingå i krigsorganisationen men ställning måslebl. a, las till frågan om antalet byggnadskonlor och avgränsningen av deras geografiskaansvarsområden. Vissa rationaliseringsvinster även i form avpersonalminskningar kan Iroligen göras om byggnadskontorens anlal minskas ochde olika byggnadskontoren ges geografiska ansvarsområden som med hänsyn tillarbetsbelastningen är mera jämnt fördelade. Enligt fortifikationsförvaltningenbör frågan allvarligt studeras vid de mera ingående undersökningar som ÖB haratt göra på grundval av . 11 Byggnads- och reparationsberedskapen förslag beiräffande byggnads- ochreparationsberedskapen möts av en delad remissopinion. Förslaget biträds av bl.a.ÖB, fyra länsstyrelser, chefen för byggnads- och reparationsberedskapen och . , som också tillstyrker ulredningensförslag, anför all vissa nya arbelsuppgifler kommer all ligga på förvallningensom Prop.1979/80:135 92 program- och produktionsmyndighei för byggnads- och reparalionsberedskapen.Forlifikationsförvallningen kan nu inle klart bedöma om och i vilkenutsträckning detta kräver ökade resurser för förvallningens del. Fem civilbefälhavare och tre länsstyrelser anser atlbyggnads- och reparationsberedskapen bör ges en mer frislående ställning, au huvudmannaskapelbör omprövas, utredas eller föras över lill en civil totalförsvars-myndighet. Försvarets ralionaliseringsinslilut avvisar dels attbyggnads- och reparationsberedskapen skall finansieras genom ell särskiltanslag utanför försvarsramen, dels inrältandet av fasla ijänster. ÖB biträder ledningsulredningens bedömning all del ärmindre lämpligt all genomföra en omorganisalion pä högre regional nivåsamtidigt som de cenirala staberna omorganiseras och flyttas. Mililärområdesorganisationenbör således inle förändras . Chefen för fiygvapnel anser all varje senareläggning eflerår 1982 innebär allvarliga konsekvenser för planerade förändringar vad avser slorsek-lorernasoch flygsiabens kommande organisalion. Chefen för flygvapnet ser medtillfredsställelse alt första flygeskadern och spanings- och under-rällelsefrågornaföreslås bli behandlade med förtur. Chefen för flygvapnet förutsätter därförall beslut som berör dessa frågor fallas . Civilförsvarsslyrelsen påpekar att beslut i ledningsfråganför övre i hög grad påverkar lokaliseringen av ledningsplatser i övreNorrland, varför elt snabbt organisaiionsbeslut är nödvändigt. Chefen för byggnads- och reparationsberedskapen anför alltidsplanen för förslagens genomförande är ogynnsam från organisalionens synpunki.Under åren 1980-1981 avser nämligen fyra regionala handläggare alt lämnaverksamheten och det finns inte några möjligheter alt anslälla molsvarandepersonal. I avvaktan på atl föreslagna regionala konlor inrättas uppstårsåledes allvarliga brister i byggnads- och reparationsberedskapens ledningsorganisation.Del är därför angelägel all förslagen beträffande byggnads- och reparalionsberedskapenom möjligt bryts ur lidsplanen och genomförs med förtur. anför att slullig beredning avförslagen måsle göras med ömsesidigt hänsynstagande till övriga pågående organsiations-översyner,studier m, m. och lill tidigare beslut om organisation och uppgifler förövriga berörda myndigheter för atl lolalt sett åstadkomma en rationellverksamhet. anför atl den föreslagnalidsplanen bedöms lämplig för genomförande av allernaliv 6. Öm alternativ 5skulle väljas, bör tidpunkten för genomförandet uppskjutas så att acceplabellid för omplacering av personal erhålls. Prop.1979/80: 135 93 i anser alt den föreslagnagränsändringen för bör genomföras möjligt, eflersom enledningsövning för länel/försvarsområdesslaben är planlagd och övningenmot bakgrund av utredningens förslag lill civilområdeslillhörighel för länetbör ledas av mililär- och civilbefälhavarna i Nedre militär- och civilområden. finner det lämpligtatt en mer förutsättningslös prövning av materiel- och verkstadsförvallningarnasorganisalion och arbelsuppgifter sker i samband med ell nu påbörjaiutredningsarbete på myndighetsnivå, 1 avvakian härpå bör några förändringar ifråga om dessa organ f. n, inle göras, har vid revision konstaterat atlmilitärområdesförvaltningarna, som ansvarar för etl belydande byggnadsbestånd,saknar särskild kompelens på detla område i sin organisalion. Del finns inleheller någon inslruklionsenlig eller annan formell hänvisning lill annan myndighelsom har sådan kompelens. Riksrevisionsverkei bilräder ulredningens rekommendalionatt denna oklarhet undanröjs. har inte beröri molorreparalionsljänslenmen några remissinstanser anser atl huvudmannaskapet för denna verksamhel börföras över lill civil myndighet eller omprövas. 1979/80:135 94 1 Inledning ........................................................................... 2 2 Föredraganden ................................................ ..... 3 2.1 Grundläggande krav ................................... ..... 7 2.2 Militärområdes- och civilområdesgränsersaml försvarsområdes- och länsgränser 7 2.3 Anlalet mililär- ochcivilområden .................... ..... 8 2.4 Ledningsorganisationeni övre II 2.5 Civilbefälhavarna ...................................... ... 13 2.5.1 Uppgifler och befogenheter m, m.............. 13 2.5.2 Förordnande avcivilbefälhavare ............. 14 2.5.4 Lokalisering av civilbefälhavamaskanslier . 2.6 Mililärbefälhavarna ...................................... 18 2.6.1 Huvuduppgifler m, m............................... 18 2.6.2 Arméns gmndulbildning m.m..................... 19 2.6.3 Materielunderhållstjänst.......................... .. 21 2.6.4 Personalljänsl ....................................... .. 21 2.6.5 Hälso- och sjukvård ............................ 23 2.6.6 Kameralljänsl ........................................ .. 23 2.6.7 Fortifikations- ochbyggnadsförvaltning .... 24 2.7 ............ .. 25 2.8 Chefen för första flygeskadernmed stab ....... 27 2.9 Chefen för ............ 28 2.10 Byggnadskontoren .................................... .. 28 2.11 Byggnads- och reparalionsberedskapen............ .. 29 2.12 Genomförande .......................................... .. 30 3 Hemställan .................................................... .. 31 4 Beslut .............................................................................. 31 1 Nuvarande organisation ................................... .. 32 2 Sammanfatining av försvarsmaklensledningsuirednings överväganden och förslag 44 3 Sammanställning av remissytlrandena ................. .. 64