prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Det bör ankomma påtillsynspersonalen att leda de intagnas fritidsaktiviteter. Därutöver behövsemellertid på de större anstalterna särskild personal för planering ochsamordning av dessa aktiviteter. Utredningen föreslår därför alt ^ytteriigare14 tjänster inrättas för fritidsassistenter vid vissa ^slörre lokal- ochriksanstalter i utbyte mot nuvarande sex arvodestjänster för fritidsledare. Förvarje anstalt där tjänst för fritidsassistent inrättas och där anslagen förfritidsverksamhet ^inle redan höjts som ett led i åtgärderna motnarkotikamissbruket i anstalterna bör särskilda medel för sådan ^verksam^helutgå. En god kontakt mellanden intagne och världen utanför anstalten inverkar också gynnsamt på^anstallsklimatet. För ^atl sådan kontakt skall fram- 1979/80:100 Bilaga 5 75 jas bör enligt utredningen även sådanaintagna, som med hänsyn till risken för fortsatt brottslig verksamhet inte kanbeviljas permission på egen hand, ges tillfälle ^atl ibland genom bevakadeeller beledsagade permissioner komma utanför anstalten. 1 vissa slutnariksanstalter finns telefonautomater. Sådana bör installeras vid fleraanstalter. Den tidiga kvällsinlåsningen på sluten anstalt ^-^ ^-^utgör enligt utredningen hinder för många tänkbara fritidsaktiviteter. Medhänsyn ^lill de prioriteringar som måste göras i dagens statsfinansiella lägeoch ^lill ^atl de negativa effekterna av kvällslåsningen är högst begränsadevill utredningen dock inte förslå ^etl ^senareläggande avkvällsinlåsningen. I detta hänseendekonstaterar utredningen att möjligheterna alt finna alternativ ^lill^enrumsplacering med hänsyn ^lill de speciella förhållandena i en anstalt ärbegränsade. De alternativ som föreslås kan inte heller helt ersätta^enrumsplacering ulan får ses som ^ell komplement ^lill sådana ^ålgär^der. ^/^.3.1 Placering på specialavdelning Alternativ behövs enligtutredningen framför ^alll beträffande de långvariga ^enrumsplaceringarna.Utredningen anser alt placering i en liten grupp, ^s, k, specialavdelning, ikombination med särskild övervakning är en lämpligare åtgärd än^enrumsplacering. Någon utökning av antalet specialavdelningar föreslåsemellertid inte. Många av de intagna somplaceras i avskildhet kan enligt utredningen betecknas som psykiskt störda.Utredningen konstaterar att sjukvårdsresurserna inom kriminalvården är hårtansträngda. Om större möjligheter fanns att ge den intagne sjukvård inom ellerutom anstalten skulle inte så få ^avskildhelsåtgärder kunna undvikas. Sjukvårdär därför en åtgärd som kan fungera som ^etl ^altemativ till ^enrumsplacering.Om en intagen vid undersökning bedöms som sjuk, bör han placeras påsjukavdelning. Sådana avdelningar finns emellertid endast på större anstalteroch har ofta mycket begränsad kapacitet. Delta har medfört att sjukskrivna påvissa anstalter bli placerade i enrum. Frågan om sjukskrivnas placering börlösas genom inrättande av fler ^sjukplalser på de slutna anstalterna, såväl förkroppssjukvård som psykiatrisk vård. Eftersom det råder stor brist på läkareinom kriminalvården - åtskilliga tjänster är obesatta - kommer en större del ännormalt av de sjukvårdande uppgifterna att vila på övrig sjukvårdspersonal. I betänkandet ang.personalen vid kriminalvårdens anstalter har föreslagits förstärkningar avsköterskepersonalen ^fr.o.m. ^budgetårel 1981/82. 1979/80:100 Bilaga5 76 Utredningen om isolering inom kriminalvården föreslåremellertid för sin del ^etl tidigare inrättande av 2 1/2 tjänster för översköterskorvid skydds-konsulentdistrikten i ^Kariskrona, och samt altförstärkning med ^Ire halvtidstjänster för översköterskor sker vid^skyddskon-^sulentdisiriklen i , och . Såsom ^ell alternativ tillbeläggande med ^fängsel, i ^allmänhel ^spännbälte, föreslås att man försöksvisinrättar ^mjukisolerade celler vid några anstalter där ^spännbälten nu kankomma till användning, i första hand vid och . ^L4Övriga förslag till åtgärder inom anstalterna 1.4.1 Platserför arbete I enrum på egen begäran Efterfrågan på platserför avskildhet på egen begäran enligt 18 § lagen om kriminalvård i anstalt ärvid vissa anstalter väsentligt större än tillgången. Vid många anstaltersaknas möjligheter till ^enrumsarbete, varför förflyttning till annan anstaltär en förutsättning för bifall till begäran om ^sådanl arbete. Antalet platserför avskildhet bör därför utökas främst vid ^Kumla och , där bristen ärsärskilt besvärande, Utredningen förslår för omhändertagande enligt 23 § nämnda lag på grund av berusning skallinrätta särskilda ^tillnyktringsrum, där den avskilde lättare kan hållas underuppsikt av personal. Kommit^tén har förklarat atten uppskattning av kostnaderna för att skapa mindre bostadsavdelningar kräveringående beräkningar som inte har ^varil möjliga alt göra. Inte hellerkostnaderna för att inrätta fler platser för arbete i enrum på egen begäran på^Kumla och har närmare kunnat anges, men enligt utredningen bör förslagetkunna genomföras utan större kostnader genom omdisponering av befintligautrymmen. Kostnaderna för ^atlinrätta ^tillnyktringsrum och mjukceller beräknas inte komma att uppgå tillnågra större belopp. Kostnaderna förförslagets genomförande i ^övrigl beräknas av utredningen till sammanlagt ca14 milj. kr. ^Slörre delen av detta belopp avser personalkostnader.Härtill kommer engångskostnader om . 1979/80:100 Bilaga 5 77 Utredningens förslag harf^ått ett övervägande positivt mottagande av remissinstanserna. Så gott somsamtliga instämmer i utredningens uppfattning att möjligheterna till isoleringmåste behållas men alt användningen av ^ålgärder i ^sådanl syfte så ^långlmöjligt bör begränsas. ^Ulredningensförslag i detta hänseende tillstyrks uttryckligen av ,, , och . Utredningens förslag tillpersonalförstärkning tillstyrks av bl, a, ,, invandrarverket, SF och SAK. uttalaratt det är ett absolut minimikrav alt utredningens förslag ompersonalförstärkning genomförs och ^atl del inte är möjligt att ändra^avskildhetsbestämmelsema i begränsande syfte om inte allmännaresursförstärkningar sker . Vissa särskilda frågortas upp av invandrarverket^,^ som pekar på behovet av en allmänpersonalutbildning i invandrar- och minoritetsfrågor samt framhåller vikten avatt ^tvåspråkig personal anställs. Verket anser också att ^lolkservicen på^anstaltema måste förbättras. Vidare ifrågasätter ^verkel om inte en särskilttjänst för utlänningsfrågor inom bör inrättas. 2.2.3 Frilidoch kontakt med yttervärlden Flera remissinstanserunderstryker värdet av alt de intagnas fritid görs meningsfull.Kriminalvårdsstyrelsen delar utredningens uppfattning att vissa intagna bör gesökade möjligheter till bevakade eller beledsagade permissioner, men anser atten nämnvärd utökning av dessa permissioner inte kan ske utan en vissförstärkning av tillsynspersonalen. anseratt det finns behov av ökade ekonomiska resurser till fritidsaktiviteter förutländska intagna och ^atl särskilda medel bör avsättas för detta ändamål. ^7"CO föreslår auman utöver vad utredningen ^föreslagil skall inrätta halvtidstjänster förfritidsledare på alla större^lokalanslalier med tyngre klientel. Några remissinstanseruttalar sig om ^förslagel ^atl införa fler telefonautomater. Övervakarnas^riksjörbund anser sålunda att ^ulredningens för- 1979/80:100 Bilaga5 78 slag i delta hänseende är ^etlminimikrav. Även SF är positivt till en ökning av antalet telefonautomater.^Kriininulvårdsslyrelsen ställer sig emellertid negativ och anför att antaletslutna riksanstalter med telefonautomater inte bör ökas med hänsyn ^lill kravetpå samhällsskydd. Enligt styrelsen skulle en sådan ökning ^dessulom ytterligareförsvåra differentieringen av intagna som misstänks missbruka automaterna tillallvarlig brottslig verksamhet. Ö^veråklagaren anser ^atl förslagetinger betänkligheter, då redan de i bruk varande ^telefonautomatema haranvänts vid planläggning av bl. a. narkotikabrott som har organiserats frånanstalterna. Öv^ervakarnas riksförbunduttalar alt ^förslagel om senare inlåsning bör ges ökad prioritet. Även SFframhåller att en ^senareläggning av kvällslåsningen sannolikt skulle minskabehovet av avskildhetsåtgärder. Förbundet anser emellertid ^atl sådan åtgärdbör utredas ytterligare med tanke på alt del är en kostnadskrävande reform. Flera remissinstanserunderstryker behovet av ökade sjukvårdsresurser. anser dock^atl man bör undvika att bygga ut parallella vårdresurser och alt detpsykiatriska sjukvårdsbehovet hos kriminalvårdens intagna bör tillgodosesgenom landstingens sjukvård. TCO instämmer i attanstalternas ^kroppssjukavdelningar bör byggas ut för att minska förekomsten avavskildhetsåtgärder. Del framhålls att möjligheterna all placera en psykotiskintagen på sjukhusavdelning är ytterst begränsad och att ^detlaleder till mindre lämpliga ^enrumsplaceringar. TCO uttalar vidare att desjuksköterskor som tjänstgör inom kriminalvården bör ha påbyggnadsutbildning ipsykiatrisk vård. Därigenom skulle en och samma person kunna tillgodosebehovet av såväl somatiska behandlingsinsatser som terapeutiskt inriktadeåtgärder. Delta skulle vara värdefullt, ^inle minst med tanke på de ökademissbruksproblemen inom anstalterna. Sveriges^läkaijörbund framhåller del angelägna i ^atl bygga ut de psykiatriskaavdelningarna vid kriminalvårdsanstalterna. Samma synpunkt har och Svenska psykiatriska ^Jöreningen. Enligt FöreningenSveriges åklagare talar övervägande skäl för att erforderlig utbyggnad sker avkriminalvårdens egen psykiatriska vårdorganisa^tion och att vården av deintagna i första hand sker där. Föreningen hälsarmed tillfredsställelse ^förslagel om upprustning av kriminalvårdenspsykiatriska resurser. ^2,j.2^Mjukisolerade celler Utredningens förslag attförsöksvis inrätta ^mjukisolerade celler har föranlett delade meningar. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 5 79 ^Statsanställdusförbund och ^läkarJÖrbund ställer sig positiva till förslaget. Kriminalvårdsstyrelsenoch är båda tveksamma. anser allinlåsning i ^mjukisolerad cell ^inle är mycket humanare än ^fängsel ochdessutom endast i ^elt mycket ringa antal fall torde kunna ersätta ^detlatvångsmedel. ^Socialslyrelsen framhåller att det, även om isolering i mjukcellframstår som en primitiv lösning, dock är möjligt ^atl en sådan åtgärd är ^atlföredra framför ^fängsel. Mot denna bakgrund kan enligt styrelsen enförsöksverksamhet godtas men endast i situationer där ^spännbälte uppenbart äralternativet. Uttalat negativa till ^förslagel är . SAK pekar på ^atl de flesta fallav bältesläggning sker på grund av att den intagne försöker skada sig själv och^atl en madrasserad cell i dessa fall ^inle är till någon nytta. 2.4Övriga förslag till åtgärder 2.4.1 Platser för ^urbete i enrum ^puegen begäran och JO tillstyrker förslaget om utökning avantalet platser för arbete i enrum på egen begäran. Båda dessa remissinstanserpåpekar all en utvidgning av möjligheterna till frivilligt ^enrumsarbete förutsätter^atl resurser ställs till förfogande. Inrättandeav ^tillnyktringsrum tillstyrks uttryckligen av JO. 1 likhet medutredningen och remissinstanserna anser jag det klarlagt att förutsättningar^f. saknas för att helt avvara isoleringsåtgärder inom kriminalvården. Jagdelar emellertid också uppfattningen att det är angeläget att användningen avsådana åtgärder begränsas i all möjlig utsträckning. De förslag tillförebyggande och ^altemativa åtgärder som utredningen har lagt fram i ^detlasyfte har fått ^etl i huvudsak positivt mottagande från remissinstansernassida. Även för egen del har jag den uppfattningen att utredningen har pekat påen rad för kriminalvården angelägna önskemål. Med hänsyn till denåterhållsamhet som i nuvarande statsfinansiella läge ^måsle iakttas i fråga omnya åtaganden kan visserligen de mera kostnadskrävande förslagen inte genomföras^f.n. Flertalet av de förslag sominte kan förverkligas kommer emellertid enligt min mening att varatill god ledning vid den fortsatta planeringen av anstaltsvården. Sedan utredningens betänkandeavlämnats har frågan om bostadsavdelningarnas storlek behandlats även av den av min företrädare i ^Prop.1979/80:100 Bilaga 5 80 tillkallade arbetsgruppen föröversyn av ^anstallsbeståndet inom kriminalvården i promemorian (Ds Ju 1979: 9)Platstillgång och platsbehov vid kriminalvårdens anstalter. Arbetsgruppen har ilikhet med utredningen uttalat ^atl avdelningar av mindre storlek skulle varaav synnerligen stort värde såväl för de intagna som för personalen vid^anstaltema. Den beläggningssituation som råder ^f. medger dock enligtgruppen inte att mindre avdelningar nu inrättas på ytterligare anstalter.Gruppen förordar emellertid i ^enlighel med utredningens förslag att mindreavdelningar inrättas, i första hand vid anstalterna , och ,så snart platssituationen medger det. För egen del vill jag försterinra om att förändringar i den riktning som utredningen har förordat redanhar genomförts vid ^anstaltema och ^Kumla. Jag ansluter mig tilluppfattningen att avdelningarnas storlek bör minskas även vid andra slutnariksanstalter, i första hand , och . Som arbetsgruppenhar anfört medger dock inte den nuvarande ^beläggningssiluationen deplatsreduceringar som inrättandet av mindre avdelningar skulle kräva. Jag vill emellertid peka på ^atl de ändringarrörande bl. a. villkorlig ^frigivning och förverkande av villkorligt medgivenfrihet som har beslutats i samband med avskaffandet av påföljdenungdomsfängelse är ägnade ^atl minska beläggningen på ^anstaltema. Ettgenomförande av de förslag som har lagts fram i departementspromemorian ominternering kan beräknas få motsvarande effekt. Även de förslag som kan kommaatt lämnas av fängelsestraffkommittén och ^frivårdskom^millén kan om degenomförs komma att verka i denna riktning. Fråganom ^marknadsanpassad arbetsersättning till intagna i kriminalvårdsanstalter harvisat sig inrymma en rad problem av delvis komplicerad natur vilka bara harkunnat provisoriskt lösas inom ramen för den försöksverksamhet som har ägt rum. Mot denna bakgrund harmin företrädare som nämnts ^lidigare tillkallat en kommitté för prövning avfrågan. Kommittén skall bl. a. pröva det förslag av somisoleringsutredningen har ställt sig bakom och har enligt sina direktiv fåttbefogenhet att initiera ^ytteriigare ^försöksverksamhel på området. När det härefter gäller deförslag som berör de intagnas fritidsverksamhet och kontakt med yttervärlden ansluter jag mig helt till utredningens uppfattning att stimulerandeoch intresseväckande sysselsättningar under de intagnas fritid kan antas få enpositiv inverkan på ^anstallsklimatet. 1 nuvarande budgetläge anser jag migdock ^inle kunna tillstyrka förslag om utökning av antalet^fritidsassistenttjänster. Jag delar utredningensuppfattning all de ^inlagna, som av olika skäl inte kan beviljas permission påegen hand, bör i den utsträckning som är lämplig och praktiskt möjligt beredastillfälle till bevakade eller beledsagade permissioner. När del gäller fråganom installation av fler telefonautomater ^måsle - som utredningen också harpåpekat - en avvägning göras mellan säkerhetsintressen och de fördelar fördeintagna som tillgång 1979/80:100 Bilaga5 81 till telefon innebär. Principen bör självklart vara attde ^inlagna skall ha tillgång till telefon om inte särskilt starka skäl talaremot det. Frågan bör liksom nu prövas av från fall ^lillfall. När det gäller frågan om ^senareläggning av kvällsinlåsningen på slutnaanstalter ansluter jag mig till ^ulredningens uppfattning att en sådan reform,fastän den framstår som i och för sig angelägen, ^f. inte kan genomföras.I sammanhanget vill jag erinra om ^atl någon inlåsning i bostadsrummen intesker på nya lokalanstalter. Utredningen har ^inleföreslagit någon utökning av antalet specialavdelningar. 1 ^della sammanhang ^villjag endast peka på att det, enligt vadsom har omvittnats från den praktiska tillämpningen, ^inle är givet attplacering på en sådan avdelning från den intagnes synpunkt alltid framstår sommera fördelaktig än ^enrumsplacering. Min avsikt är ^atl frågan om en regleringav ^förutsättningama för placering på specialavdelning skall tas upp inom ramenför den beredning av frågan om ändrad lagstiftning på grundval av betänkandetsom ^f. ^n^ sker inom . Vad angår åtgärder på sjukvårdens område ^villjag erinra om att frågan om ^elt genomförande i vissa delarav förslagen i betänkandet ^(SOU 1977:23) Psykiskt störda lagöverträdare ^En.bereds inom . Jag delar utredningens uppfattning alt enförstärkning av sköterskepersonalen vid anstalterna är nödvändig. Som framgårav sammanställningen under anslaget ^E^ 2 beräknar jag medel för att tillförakriminalvården ytterligare fyra tjänster för översköterskor. Utredningens förslagom försök med ^mjukisolerade cellersom alternativ till ^spännbälte har fått ett i viss mån blandat mottagande vidremissbehandlingen. Jag har förståelse för den tveksamhet som ett par avremissinstanserna har redovisat med hänsyn till att celler av denna typ inte har prövats inom den svenskakriminalvården. Med hänsyn till de positiva erfarenheter av användningen avmjukceller som har redovisats från andra länder, framför allt ,anser jag emellertid att försöksverksamhet av det slag som utredningen harförordat bör komma till stånd. bör undersöka de närmare^förutsättning^ama för att inrätta ^mjukisolerade celler vid ^anstaltema och^Kumla, Jag vill understryka att jag helt delar uppfattningatt placering i ^mjukisolerad cell bör fl tillgripas endast i fall där^spännbälte annars skulle ha använts. Frågan om en utökningav antalet platser för placering i enrum på egen begäran har bedömts även avden tidigare nämnda arbetsgruppen rörande ^anstaltsbeslåndel. Gruppen haransett ^atl de platser som ^f, ^n. disponeras för ändamålet är tillräckliga.Jag ansluter mig för egen del ^lill denna bedömning men vill peka på attbehovet av sådana platser kan komma att öka vid ett genomförande avutredningens förslag om större möjligheter för de intagna att få arbeta i enrumpå egen begäran. I vilken utsträckning det aktuella behovet under angivnaförutsättning kan komma 1979/80:100 Bilaga 5 att öka synes emellertid inte med tillräcklig grad avsäkerhet kunna bedömas i ^detla sammanhang. Vad slutligen gällerfrågan om ^tillnyktringsrum är detuppenbart att dessa ofta kan fylla ^elt behov. Jag är medveten om attförutsättningar inte alltid finns för att inrätta sådana rum vid de äldre^anslallterna. På de nyare ^lokalanstaltema har emellertid ^tillnyktringsrum^inräUats. Behovet härav bör enligt mening beaktas också i fortsättningen. 1978/79 Utgift '.^54 972606 1979/80 Anslag ^'55066000 1980/81 Förslag 58 121 000 ^'^ Anslaget ^F^ 1. Kriminalvårdsstyrelsenär central förvaltningsmyndighet för ärenden om kriminalvård. Styrelsen ärchefsmyndighet för regioncheferna, kriminalvårdsanstalterna, de allmännahäktena och skyddskonsulentorganisationen, ^Slyrelsen tillhandahåller personaloch annan service för den verksamhet som bedrivs av kriminalvårdsnämnden,ungdomsfängelsenämnden och ^intemeringsnämnden. Dessa nämnder är centrala organsom handlägger vissa ärenden rörande dem som har dömts till fängelse,ungdomsfängelse eller internering. leds av enstyrelse. Inom finns två avdelningar, en för vård ochtillsyn och en för arbete och utbildning. Beräknad ändring 1980/81 ^^^ ^ ^ 100000 (-1- 28000) ^(-) ^-^r^ ^ ^ 306000 ^-i^r^ ^ ^ ^ ^ 67000 Förhyrd datamaskintid ^m. -1- 525 000 1979/80:100 Bilaga 5 83 1^.^ ^Löne- och prisomräkning ^m. För samordning av hygien- och ^städfrågor vidkriminalvårdens anstalter bör en tjänsteman ^arvodesanställas (-. Ytterligare medel beräknas fördatamaskinlid (-^1-800000 kr. Styrelsens utvecklingsarbete bör i sin helhet finansierasfrån kriminalvårdens driftbudget. I ^slället för de bidrag som ^f. utgårfrån brottsförebyggande rådet bör ytterligare . beräknas underförevarande anslag. Med stöd av regeringens bemyndigande tillkalladedåvarande chefen för en kommitté meduppdrag ^atl se över organisation.' 1 kommittén harkriminalvårdsstyrelsens verksledning, statskontoret, berörda personalorganisationeroch ^varil representerade. Kommittén, som antog namnetutredningen om organisation, ^KVSÖ, avlämnade i juni1979 betänkandet (Ds Ju 1979:9) organisation. Efter remiss haryttranden över belänkandet avgetts av ,kriminalvårdsnämnden, statskontoret, , ,kammarrätten i , i (LO), (), Föreningen styresmän och assistenter ^m,fl. vidkriminalvårdens anstalter (SAK), ^kriminal-^vårdsdireklören iGöteborgsregionen, ^kriminalvårdsdireklören i , styresmännenvid kriminalvårdsanstalterna ^Kumla och ^Skänninge, stiftelsen^samhällsföretag, statens invandrarverk samt meteorologiska och^hydrologiska institut. Kommittén harföreslagit alt de nuvarande två avdelningarna i , vård-och ^lillsynsavdelningen samt arbets- och utbildningsavdelningen, ersätts aven avdelning för klientfrågor och en administrativ avdelning samt att enplanerings- och samordningsenhet knyts till verksledningen. Kommittén harvidare föreslagit alt handläggningen av vissa ärendegrupper, som sker ikriminalvårdsstyrelsen, skall decentraliseras till linjeorganisationen. En av ^utgångspunklemaför kommitténs förslag har varit alt roll somplanerande, styrande och kontrollerande organ skall förslärkas ^saml althandläggningen av löpande ärenden såvitt möjligt ^'^ ^Hillerudh, ordförande, samt avdelningschefen , överdirektören , departementsrådet , avdelningsdirektören ,generaldirektören , överdirektören , ombudsmännenMorgan och . 1979/80:100 Bilaga5 84 ^Etl annat viktigt önskemål harvarit att hålla samman centrala klientfunktioner och därigenom främjahelhetssynen på klientarbetet. Kommittén har också ansett det väsentligt ^atlverksledningens resurser för övergripande samordning och planering stärks. De organisatoriskaförändringarna i och inom linjeorganisationen skallenligt förslaget genomföras inom ramen för nuvarande personalstat. Kommitténhar förordat alt genomförandet huvudsakligen förläggs till liden mellan den 1oktober 1980 och . För ^arbelel med genomförandet harkommittén beräknat ett tillfälligt resurstillskottav tre årsarbetskrafter. Samtliga remissinstanser hartillstyrk^t^ ^förslagel till omorganisation av i enavdelning för klientfrågor och en avdelning för administrativa frågor.Flertale^t^ remissinstanser har vidare tillstyrkt förslaget att verksledningenskall tillföras särskilda resurser för övergripande planering och samordning.Samtliga remissinstanser, som uttalat sig när det gäller decentraliseringen avhandläggningen av löpande ärenden till linjeorganisationen, har ställt sigpositiva till en decentralisering. Olika meningar råder om i vilken^ulslräckning handläggningen bör decentraliseras ^E^ ^n. och vilka resursersom behöver sättas in, ^Beiräffande genomförandelav den föreslagna omorganisationen har ansett attarbetet därmed kan kan vara slutfört tidigast samt att det förgenomförandel erfordras en ^perso-^nalförslärkning på minst fjortonårsarbetskrafter jämte konsultmedverkan. Statskontoret har understrukit viktenav ^atl de föreslagna förändringarna genomförs . 1 likhet med flertaletremissinstanser anser jag att ^organisalion bör ändrasi huvudsak i ^enlighel med de riktlinjer som kommittén har dragit upp.Omorganisationen bör genomföras ulan onödigt dröjsmål. Med hänsyn tillomfattningen av det arbete som en omorganisation i enlighet med ^förslagelinnebär anser jag emellertid del nödvändigt att den nya organisationengenomförs i två skeden. Ett särskilt skäl härför är att man bör undvika ^atlbinda för stora resurser inom styrelsen för arbetet med genomförandet. En grundläggandeförutsättning för en omorganisation i är all den skerinom de ekonomiska ramar, som jag föreslår för ^budgetårel 1980/81. Detta innebäralt nuvarande resurser delvis måste omdisponeras. Regeringen har därför den 20december 1979 beslutat ^atl tjänster hos tills vidare ^inle får tillsättas utan regeringensmedgivande. Med hänsyn tillangelägenheten av ^atl tillförs planerings- ochsamordningsresurser avser jag föreslå regeringen all en planerings- ochsamordningsenhet direkt underställd verksledningen ^Prop.1979/80:100 Bilaga 5 85 inrättas fr. o. ^m.