prop · G303145 · 1979-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1979/80:145 om åtgärder för att främja ungdomars utbildning igymnasieskolan m. m. Regeringen förelägger vad som har upptagils ibifogade uidrag av regeringsprotokoll för de åtgärder elter de iindamål som framgårav föredragandenas hemsiiillan. För atl siödja ungdomar som efter avslutadgrundskola varken genomgår utbildning eller har arbete skall kommunernasskolstyrelser enligt redan gällande beslämmelser bedriva uppföljande studie-och yrkesorientering i syfte all ge dessa ungdomar möjlighet lill arbele.praktik eller utbildning. Delta är vad som brukar kallas skolstyrelsernasuppföljningsansvar. De ungdomar i åldern som söker sig ut iarbetslivet har ofta svårl alt finna sladigvarande sysselsällning där. En siarktbidragande orsak till detta ar att de saknar yrkesutbildning. Mot bakgrund av arbetsmarknadssituationen för ungdomar iden aktuella åldern och skolstyrelsernas uppföljningsansvar föreslås ipropositionen olika ålgärder som syflar till att alla berörda 16-17-åringarskall kunna få en utbildning inom gymnasieskolan. Utbildningsmöjligheterna avses bli förbättrade i försiahand genom ett tillskotl av intagningsplatser på gymnasieskolans reguljära yrkesinrikladelinjer och specialkurser. För ungdomar utan arbete i den akluella åldern som tröt: dellainte direkt påbörjar en utbildning på linje eller specialkurs inomgymnasieskolan föreslås all de kommuner som har gymnasieskola skall kunnaanordna introduktionsprogram för utbildning . Dessutomföreslås en yrkesintroduktion . Introduktionsprogrammen skall syfta till atl skapaintresse för utbildning och kunskaper om olika utbildningsalternativ. Yrkesinlrodukiionenskall innehålla utbildningsmoment för ifrågavarande yrke och ges en så långtsom 1 1979/80. 1979/80:145 2 möjligt individuell ulformning. Den skall anordnas i samverkanmed lörelag. inslilulioner m. m. och syfla lill alt ge erfarenheler och meriierför anslällning. För yrkesinlrodukiionen skall en verksamhelsplan upprällasefter samråd med de lokaln plancringsråden. Inirodukiionsprogram och yrkesinlroduktion föreslås lillsvidare få formen av försöksverksamhet som organisatoriskt knyts tillgymnasieskolan. Slalsbidrag föreslås ulgå med . lör varje elev somdellar i inlroduktionsprograrn för utbildning. För yrkesintroduktion föreslåsstatsbidrag med . per elev och vecka. Elever som deltar i introduktionsprogram och yrkesinlroduktionföreslås få studiestöd enligt de regler som i allmiinhel giiller för elever igymnasieskolan. Som enföljd av dessa förbättringar i utbildningsmöjligheterna föreslås att arbetsmarknadspoliliskaåtgärder i form av beredskapsarbete och arbetsmarknadsutbildning i framliden iprincip inte skall komma i fråga för 16- och 17-åringar. Regeringen föreslåsdock få möjlighel atl undanlagsvis medge all sådana åtgärder får vidlas förungdom på orler där gymnasieskolan inte kan erbjuda utbildning somsvarar mot de behov som föreligger. Arbelsgivare som harungdomar i åldrarna 1(S-17 är i beredskapsarbete och som ger dem fast anslällningföreslås kunna få 75 procenl av lönekostnaderna läckla . Ändringarna föreslås gälla fr. o. m. . Närvarande: slatsminislern . ordförande, och sialsrådenUllslen, , Mundebo, Wikslröm. Söder,Burenslam , , , , . , Adelsohn, Danelloch . Föredragande: statsråden och Wirtcn Proposition om åtgärder för att främja ungdomarsutbildning i gymnasieskolan m. m. Med stöd av beslul av har kommunernasskolstyrelser genom bestämmelser som regeringen meddelat ålagts skyldighet atlbedriva uppföljande studie- och yrkesorientering för att stödja ungdomar sominte har fyllt och som efter avslutad grundskola varken genomgårutbildning eller har arbete. Denna uppföljande sludie- och yrkesorienlering -som brukar kallas uppföljningsansvar - skall bedrivas i syfte all ge dessa ungdomarmöjlighet till arbete, praktik eller utbildning. Skolstyrelsen skall därförfortlöpande hålla sig underrättad om dessa ungdomars siluaiion, utröna deras inlresseför och möjligheter till fortsatt utbildning eller arbete samt lämna demvägledning i sådana frågor. Studie- och yrkesorienteringen skall bedrivas inära samverkan med berörda lokala statliga och kommunala organ, främst denoffentliga arbetsförmedlingen och sociala centralnämnden eller motsvarandekommunala nämnd. Över fyra femtedelar av 16-åringarna går f. n. i skolan,medan de övriga har sökt sig ut i arbetslivet. Den grupp av 16- och 17-åringar som söker arbete har påsenare år moll allt slörre svårigheler. Arbetslösheten bland 16- och 17-åringarar större iin för någon annan åldersgrupp. Många ungdomar har fätl erbjudasberedskapsarbete i brist på varaktig sysselsättning. De senaste årens utveckling har visat att antaletarbetstillfällen för ungdomar utan yrkesutbildning är ringa även i eltuppåtgående konjunktur-skede. kan konstaleras all många undomar eflernio ärs skolgång vill pröva någol annat än en reguljär skolgång. Den del av gymnasieskolan som utgörs av linjer och till linjerhörande specialkurser beräknas för läsårel 1980/81 omfatta 123 950intagningsplatser. 1979/80:145 4 vilket motsvarar 100 procenl av anlalel 16-åringar. För övriga specialkurser, dvs. för kurser som iir kortare iinell är eller kurser som kriivcr lidigare gymnasial utbildning eller viss ålderför lilllriide. beräknas 30 331) årselevplalser under näsla läsår. I budgelproposilionen har vidare angivits cn ram om 3 000 årselevplalserför s. k. korla yrkesinriktade kurser, kurser för invandrarungdom och lörspecialkursen Studievägar och arbelsliv. Mitlills har flertalet elever fiill sin yrkesutbildning i skolinstilulioncr.Förslag har förelagts om föriindrade ekonomiska villkor tor inbyggd utbildninginom induslri och hanlverk samt handel och för lärlingsutbildning för att ge ellökal anlal elever en viss del av sin utbildning i företag (prop. 1979/80:100bil 12 s. 301). Genom att förlägga utbildningen delvis till skolinstitulion ochdelvis lill företag ges eleverna en bredare utbildning och ökadarbetslivserfarenhet. Härigenom frigörs utbildningsresurser i skolan som kananvändas för alt öka yrkesulbildningcn i gymnasieskolan. Del nya slalsbidragelskall ulgå per individ vilket ger stor frihet i resursanvändningen. Läriingsulbildningen ingår inte i gymnasieskolan.Den skall emellerlid såsom försöksverksamhel fr. o. m. budgeläret 1980/81utgöra en del av den gymnasiala utbildningen och ingå i den grupp avutbildningar som får det nya förbättrade statsbidraget. Företagens insatser vidlärlingsutbildningmåste i samband härmed ökas väsentligt. Eleverna ges vidare tillfälleall följa viss teoretisk undervisning i gymnasieskolan som ar av betydelse förkompetensen i yrket och för fortsatla studier. Inom har i augusli 1979 uppriiUats enpromemoria benämnd Yrkesutbildning i förelag för lediga jobb. I denna föreslogsnya regler för företagsförlagd utbildning inom gymnasieskolans ram med syftealt bekämpa ungdomsarbetslösheten och göra gymnasieskolan attraktiv för nyagrupper. Promemorian har för yttrande remitterats till arbetsmarknadens parter. På grundval av vad som framkommit bl. a. i samband medberedningen av promemorian och yttrandena däröver kommer chefen förarbetsmarknadsdepartementet och jag i det följande atl föreslå olika ålgärdersom syftar lill atl alla berörda 16- och 17-åringar skall kunna få enutbildning inom gymnasieskolan. Statsråden och anmäler sina förslag.Anförandena och förslagen redovisas i underprolokollen för arbelsmarknadsdepartementetoch ulbildningsdepartemenlel. Statsrådet hemställer all regeringen i en proposiiionförelägger vad statsrådet och hon har anförl för de ålgärdereller ändamål som de har hemställt om. 1979/80:145 5 Regeringen ansluter sig till föredragandenas övervägandenoch beslular atl genom proposiiion löreliigga vad föreilragantleiiahar anfört hir de ålgiirder eller ändamål som de har hemsliilll om. Regeringen beslular all de anföranden och förslag somredovisas i underprolokollen skall bifogas propositionen som hilagoriui I och 2. 1979/80:145 6 vid regeringssanimanlriide 1980-03-2(1 Föredragande: slalsrådel Wirlén Anmälan till proposition om åtgärder för att främja ungdomarsutbildning i gymnasieskolan in. 1 Ungdomens arbetsmarknadssituation l.l Ungdomsarbetslöshetens utveckling Svårigheter för unga att finna arbete är ett problem somdrabbat många länder. Enligt var av alla ungdomar i åldrarnaunder arbetslösa i OECD-området. Del svarar mot drygt sex miljoner unga.Den högsia relativa arbelslöshelen fttnns i () och ().medan (). (4,) och (3,) redovisade Ibrhållandevislåga tal. Utvecklingenunder 1970-lalel visar belydande likheter i de olika länderna. Av figurenframgår alt flera länder upplevt sprängvisa ökningar i ungdomsarbetslöshetenunder de två senasle lågkonjunkturerna. Under uppgångskonjunkturerna vid mittenoch slulel av decenniet inträdde en viss nedgång, men någon återgång till delåga arbetslöshetsnivåer som rådde har inte skett. Underperioden som helhet har arbetslösheten således ökal i de berörda ländernatrots att alla länder har satt in särskilda ålgärder för att stödja de unga påarbetsmarknaden. Ålgiirderna har till sin karaklär varil relativt likartade ide flesta länder, men omfattningen har skiftat starkt. Ekonomisk stimulans lillarbelsgivare som anslaller unga och olika utbildningsinsatser har dominerat. 1några länder har delta kombinerats med slimulans av ekonomin. Arbetslösheten bland de unga i har kunnatreduceras . Den förbätlrade konjunkturen spelar har en väsentligroll. men även de särskilda åtgärder som har vidtagits för att motverka ungdomsarbelslöshelenhar bidragit till delta resultat, Trols nedgången ligger arbetslösheten dockfortfarande på en otillfredsställande hög nivå. En konjunkturuppgång löserendast delvis ungdomarnas arbetsmarknadsproblem. Detta beror på att andra fakiorerän konjunkturläget har slor betydelse för ungdomarnas Relativ arbetslöshetför ungdomar i ett antal länder,åren 1970 - 79. 1979/80:145 8 möjligheter atl fä sysscisiitliiing. De slruklurella förändringarna på arbetsmarknaden harelimineral många sädana arbeten som förr fungerade som inkörspori lillarbetslivet. Andra arbeten har visserligen konimit i sliillet, men för att fådem måste man uppfylla andra villkor. Kravet på utbildning har skärpts även förvad som normall betecknas som enkla ingåiigsjobb. Konjuiiklurutvccklingeii har varil på viig uppåt isnart . Uppgången har dock varit långsam och började dessutom från etlextremt dåligt utgångsläge. är anlalel lediga plaiser lägre än anlalelarbetslösa, och det råder stora obalanser mellan eflerfrågan och utbud påarbetskraft. Den geografiska obalansen mellan skogslimen och övriga delar av landelkvarstår också. Som framhålls i arets budgetproposition bcriiknas indusirins arbetskraflsefterfråganfortsätta atl öka , medan utvecklingen diirefter framslårsom mera osiiker. Eflerfrågan på arbetskraft giiller till övervägande delpersoner med yrkesutbildning. Inom industrin uppgav drygt 40 %av företagen lill atl de hade brisl på yrkesarbetare, ochäven i byggsektorn liksom inom vården och skolviisendel råder i stora delar av landelbrisl på utbildad arbetskraft. Inom industrisektorn ar del framför alllverkstadsindustrin som behöver fler yrkesutbildade. För dem som saknar gångbaryrkesutbildning iir lägel forlfarande svårl på de flesta håll i synnerhet fördeunga kvinnorna. Kvinnorna i åldrarna haren arbetslöshet som liggerflera procentenheter högre ån för männen i samma ålder. Nuvarande svårigheler kommer att kvarstå om inle nya ålgärdervidtas för att inlressera de arbetssökande ungdomarna för yrkesutbildning. Delfinns samlidigt uppenbara risker för atl den f. n. gynnsamma konjunkturutvecklingenliksom indusirins angelägna strukturella förnyelse bromsas av rekryleringssvårigheteri vissa förelag. Som framgår av det föregående kan ungdomarnas svårigheteri huvudsak lillskrivas tre företeelser: strukturella förändringar påarbetsmarknaden, brist på yrkesutbildning och konjunkturutvecklingen. Därförhar de siirskilda ungdomsinsatserna gällt i huvudsak tre områden; arbetsförmedling,utbildning och sysselsällningsskapande ålgärder. Arbetsförmedlingen lägger ner slor möda på att stödjaarbetslösa ungdomar som har otillräcklig utbildning. Detta förhållande, somäven gäller andra utsatta grupper på arbetsmarknaden, t. ex. handikappade, ären av förklaringarna till alt statsmakterna under 1970-lalet satsat storaresurser på förmedlingsverksamheten. Arbetsförmedlingen har under 1970-talelsålunda förstärkts med drygt 2 100 nya tjänster. Ungdomarnas problem kan dock 1979/80:145 9 inle lösas enban genom cn satsning på iörmedlingsverksamhei.Del äv ocksii angeliiget atl finna nya och mera effektiva vägar tor all slussain ungdomarna i arbetslivet. På många ftirmedlingar har särskilda ungdomsgrupper inriitiats.Särskilda informationskampanjer har genomförts för atl hl. a. informera arbetsgivareom de stödåtgärder som slår till huds for all anstiilla ungdomar. Nya formerlör yrkesvägledning har prövats i form av vägicdningsgrupper. ALU-kurser (Arbelslivoch Utbildning), m. m. Finska yrkesviigicdare liar lånals in för all bistå definska ungdomar som möter siirskilda svårigheler på den svenska arbetsmarknaden.Unga som får arbele ulanhir hemorten har beviljats två fria hemresor i månadenför an kunna hiilla konlaklen med hemorten. 1 årels budgetproposition har för /81 medelberäknats för 123 950 intagningsplatser i gymnasieskolans direklgrundskoleanknutna utbildningslinjer. Detla innebär all antalet budgelerade intagningsplalsermoisvarar hela årskullen 16-åringar. Samarbelel mellan skola, arbelsliv och arbelsmarknadsmyndighelernahar försliirkls organisaloriskl genom inrättande av lokala planeringsråd (SSA-råd). Skolstyrelserna har med slöd av riksdagsbeslut ålagts etluppföljningsansvar för alla ungdomar som slutar . Detta ansvarinnebär al! skolstyrelsen för alt stödja ungdom soni efter avsluladgrundskola varken genomgår utbildning eller har arbele skall bedrivauppföljande studie- och yrkesorientering i syfte att ge möjlighet till arbete,praktik eller utbildning. Sedan ell par år har skolstyrelserna haft möjlighel atlerbjuda ungdomar som inte börjat gymnasieskolans linjer eller specialkurser s.k. kortkurser på mellan två och . Syftet med dessa år i första hand atlslimulera intresset för fortsatt utbildning i gymnasieskolan. Kurserna arfrämst all se som allmänt vägledande inför valet av yrke och utbildning. Inomarbetsmarknadsutbildningen har de s. k. ALU-kurserna. som ordnas för arbetslösungdom, etl liknande innehåll. Såväl vid kortkursersom vid ALU-kurser har flertalelav eleverna kunnat få utbildningsbidrag enligi särskilda regler. ALU-kursernahar från organisatoriskt förts över till de nyinrättadearbetsmarknadsinstituten (). Olika åtgärder har vidtagits inom gymnasieskolan i syfteatt stödja dem som slutar . ordnade flerakommuner kortkurser i form av särskilda introduktionskurser . Tilldessa kallades ungdomar som slutade och inte hade sökteller inte hade fått plats i gymnasieskolan. Syftet var att fånga upp deungdomar som inle lyckats lösa sin ulbildnings-eller sysselsäiiningsfråga.På flera av de orler där kurserna anordnades har r 1979/80. 1979/80:145 K) många ungdomar kunnal erbjudas plals inom gvmnasieskolansordinarie kursutbud genom alt vakanser uppställ. har fåll utbildning ulanförgymnasieskolan och ytterligare en grupp har genom samarbete med arbelsförmedlingarnakunnal beredas arbele på cijipna marknaden eller beredskapsarbete. En del ungdomar uppfattar gymnasieskolan som alltlbr leorelisk.Mol den bakgrunden besluiade 1978 om ftirsök med individualiseradgymnasial uibildning för vissa ungdomar, de s. k. KUB-försiiken. 1 dessa försöksom pågår på 14 orler kombineras korta kurser och beredskapsarbeie i syfle atlge yrkesutbildning. Också i en del kommuner som inle formelll omfallas avförsöksverksamheten erbjuds olika former av varvad utbildning. För att få tilliråde lill arbeismarknadsulbildning måsleman enligt huvudregeln ha fyllt . Undantag görs bl. a. för handikappadeoch ungdomar som har försörjningsplikt mol egel barn. Vidare får den som intefyllt men som uppfyller villkoren för konlanl arbelsmarknadssiöd beviljasarbetsmarknadsutbildning vid särskilt ancudnade kurser. har arbelsmarknadsuibildningensresurser alllmer kommit alt utnyttjas för arbelslösa ungdomar. Skolöverslyrelsen(SÖ) och arbelsmarknadsstyrelsen (AMS) har också kunnal köpa ulbildningsplaiserför arbetsmarknadsutbildning i niiringslivet för arbetslösa ungdomars behov. För de ungdomar som trots förmedlings- ochutbildningsinsatser inle kunnal få etl stadigvarande arbele hararbetsförmedlingen sökl finna lämpliga beredskapsarbelen. Så långt som möjligihar arbetena valls så atl de skall ge yrkeserfarenhet och möjlighet tillfortsalt arbeie. Arbelena år vanligen begränsade lill minsl tre och högst sexmånader. Regeringen har genom skilda beslut förbätlralmöjligheterna att anordna beredskapsarbeten för ungdomar och i synnerhet fördem under 20 är. Beredskapsarbeten för ungdomar har således kunnal anordnasinom alla sektorer av näringslivet - hos statliga myndigheter, kommuner,landsting, enskilda förelag och organisationer. Till kommunala huvudmän utgår slalsbidragi allmänhet av lönekostnaderna. Även till enskilda huvudmän - företag,organisationer m. fl. - har statsbidrag inom detla särskilda förmånssystem kunnalbeviljas av lönekostnaderna. För arbetshandikappade ungdomar harhögre statsbidrag kunnal utgå. För att förbällra de kommunalaberedskapsarbetena har etl siirskill statsbidrag getts för utbildnings- och handledarkostnader. Åtgärderna för arbetslös ungdom har haft stor omfattning.Som exempel kan nämnas att hade 44 000 ungdomar under 25 årberedskapsarbete och drygt 23 000 deltog i arbetsmarknadsutbildning. Totaltberördes således närmare 70 000 ungdomar av dessa insalser. Under hösten 1979var konjunkturläget viisenlligt biiltre. och arbetslösheten bland de ungasjönk. Under augusli och seplember var arbetsmarknadsmyndigheterna därföråterhållsamma med all ordna nya beredskapsarbelen. Under senhöslen ökadeberedskapsarbetena åler i omtältning, dock inte lill samma höga nivå som nåddesvären 1979. 1 följande tabell redovisas antalet ungdomar iarbetsmarknadsutbildning resp. beredskapsarbete vid årsskiftena 1978/79 och1979/80. -8(1 2()-24 år 3 (1(18 2l)-24 år 2(>-24 år Uppskallad fördelning inom . sysselsatls fler ungdomar iberedskapsarbeten än i arbetsmarknadsutbildning. En förklaring härtill ar derestriktioner som gäller för ungdomar att della iarbetsmarknadsutbildning. Insatsernas storleksordning i ekonomiska termer kanbelysas av ulfallel för /79. Under delta budgelår har statens kosinaderför beredskapsarbelen i åldersgruppen uppgått till ca 880 milj. kr.Härav torde ca 350 milj. kr. falla på åldrarna upp t. o. m. Vad gäller arbetsmarknadsuibildning (AMU) har under detsenaste året i genomsnitt ca 8 000 ungdomar (4 000 under )deltagit i utbildning. De totala kosinaderna för utbildningsbidrag harberäknats till ca 180 milj. kr. Härtill kommer kostnaderna för anordnande avutbildningen som är svårare att beräkna eftersom vissa utbildningar är förlagdalill det ordinarie utbildningsväsendet. Överslagsmässigi kan dessa kostnaderför samhället totalt beräknas till drygt 150 milj. kr. (40 v. x 500 kr.lv. x 8 000 elever). 1979/80:145 12 Statens totala kostnader imder 1978/79 (iir beredskapsarhelenoch arbetsmarknadsutbildning för ungdomar kan således sammanfattasenligt följande. .3,S0 milj 16.S milj kr. . kr. 5.30 milj. 165 milj. fliirlill komniei också kostnader för arbetslösheisersåttningsaml kommunernas och enskilda förelags koslnadsandel för beredskapsarbeten. Överslagsmässigihar kommunernas utgifter för beredskapsarbeten budgetårel 1978/79 uppgåll lillca 200 milj. kr. för ungdomar under 2(. Inom ramen för arbelsmarknadspolitiska ålgiirder harsåledes ca 500 milj. kr. i statliga medel lagts ned under /79för arbelslösa ungdomar under IS år. Del bör diirvid observeras atl detta butlgetårpräglades av slora arbeismarknadsproblem och diirmed behov av omfattande insalser. 2 Behovet av insatser för 16- och 17-åringar utanyrkesutbildning 2,1 Utgångspunkter Ungdom utan yrkesutbildning har cn mycket svag sliillningpå arbetsmarknaden. Anlalel lediga platser som slår lill buds på öppnamarknaden för 16-och 17-åringar ulan uibildning och erfarenhet är vanligen liietiiven på orter med förhållandevis god arbetsmarknad. För all få de lediga arbelensom finns måsle 16- och 17-åringarna konkurrera med äldre ungdomar med ellerutan gymnasieskoleutbildning. De yngsta har härvid bl. a. av formella skiil(åldersgräns in. svårl all hiivda sig. Erfarenhelerna visar dessulom atl de som på grund av brislfälligyrkesutbildning har svårigheter vid inträdet på arbeismarknaden också ofta harsvårare ån andra att hävda sig där senare i livel. Om de l. ex. drabbas avuppsägning tenderar de atl ha svårare än andra att få ett nyll arbete och alldärför bli arbetslösa . Övergången från skola till arbetsliv är såledesen avgörande punkt i varje människas liv. Samhället måsle vara berelt attstödja individen inför denna övergång. Behovet av slöd varierar från persontill person: det ligger i sakens natur att en förhållandevis liten gruppungdomar behöver ta i anspråk en stor del av resurserna för individuellt inriktadestödinsatser från både skolans och arbetsförmedlingens sida. Dessa insatsermåste i hög grad göras innan ungdomarna söker sig ul på arbetsmarknaden och dåfrämst i skolan. Ungdomarna måste få en adekvat förberedelse för arbetslivet. 1979/80:145 13 Som slalsrådel Mogård senare kommer alt redovisa hargymnasieskolan gjort stt)i"a anstriingningar tor alt laemot flei' imgtlomar och ge dem en liimplig utbikliiing. a. arbelsmarknadspolitiska skiil en avseviird ökning ;iv utbiklningskapacitetenpå tle yrkesinriklade linjerna. Vakania ulbikliiingsplalser på olika linjer harocksåi viss omfattning kunnat hesiittas med arbetslösa ungdomar som inte lidigarehar kommit in och ibland inte ens sökt lill gymnasieskolan. Samhiillels insalser för l(> och 17-åringar som saknar arbelebör enligi min mening i försia hand ske inom gymnasieskolans ram. För att deltaskall vara möjliul kriivs för del försia alt gymnasieskolan biiltre anpassastill ungdomarnas önskemål och arbelsmarknadens behov. Framförallt behöver nya utbildningarutvecklas som ger möjlighel lill en relativt slark anknylning lill arbetslivet.Inom gymnasieskiilan pågår ett utvecklingsarbete med denna inrikining. För detandra måste de arbelsmarknadspolitiska åtgärderna ha en sådan iiilormning allde inle kan uppfällas som elt konkurrerande alternativ till gymnasialutbildning. Arbetsförmedlingens insalser lör ungdom skall inriklas påatt hjiilpa de sökande lill eil arbele. Förmedlingen har också gjort belydandeinsatser för att särskilt stödja de yngsta i detla syfte. Många ungdomar i l(-i-l7-årsåldernhar på detta sått kunnat få elt arbele på öppna marknaden. Trols detla har del emellerlidimder senare år varil nödvändigt att vidta siirskilda insatser såsom beredskapsarbeieoch arbetsmarknadsutbildning även för 16-17-åringar. Skolan har också genomförtspecialåtgärder som t. ex. korlkurser. Dessa olika insatser har i många fallgjort del lättare för de berörda alt få sladigvarande arbete. Men jag anser iindåatt anlalel 16- och 17-åringar i beredskapsarbeten och arbetsmarknadsutbildningunder senare år har varit alltför slort sett mot bakgrund av min grundinställningalt ungdomarna i första hand behöver en gymnasieskoleutbildning. Denjämförelsevis förmånliga lönen vid beredskapsarbelen liksom ulbildningsbidragenvid arbetsmarknadsutbildning kan ha bidragit till atl en del ungdomar haravstått från att gå i gymnasieskola. Detla är en olycklig effekl med lanke påvad som på lång sikt kan förutsättas ligga i ungdomarnas intresse. Även från rent arbetsmarknadspolitiska utgångspunkter ärdet olyckligt att så många ungdomar har måst placeras i beredskapsarbeten undersenareår.