prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Bidragutgår med ^högsl av engångskostnad för ^aulomatisering av befintligsäkerhetsanordning. Principerna för ^bidragsgivningen framgår av ^prop.1964:1. ^Maj:ts ^beslul har utfärdatsbestämmelser för anslagets användning vilka ersatt ^lidigare meddeladebestämmelser. Vid ingången av^kalenderårel 1979 förelåg godkända framställningar om statsbidrag till ^etlbelopp av 18 milj. kr. Under /79 har fram t. o. ^m. april 1979^ulbelalals statsbidrag med 7,5 milj. kr. Till ^budgeiårei 1980/81 behövs följande förändring av^anslagei. Pris- och ^löneomräkning . ^Besparingsallernalivel medför en minskning med 232 000kr. av anslaget ^efler uppräkning för ^koslnadsslegringar, dvs. en ^loialökning av anslaget med . ^Della svarar ^inle ^lill fullo mot kostnadshöjningarna. Enligt verkels mening bör beslut ^atl^lill skillnad från ^lidigare trafikpolitiska riktlinjer även på bibehålla transport- ekonomiskt olönsamma järnvägslinjer motivera en ^däremoi svarande ök ning av ^trafiksäkerhelsmässigt motiverade åtgärder vid järnvägskorsning ar. För all sålunda ^aklualiserade behov av ^invesleringar i säkerhetsanlägg ningar inte skall ta för lång lid all förverkliga bör ^della investeringsanslag ökas med 50 ^%. Med hänsyn ^lill det ^slora antalet järnvägskorsningar ulan bommar eller ljud- och ljussignaler är ^delia från ^trafiksäkerhelssynpunkt mycket angeläget (. För /81 föreslår jag all anslaget räknasupp med . ^lill ca 11.5 milj. kr. Härvid skapas ^förulsältningar alltillgodose ^behovel av ^säkerhetsålgärder vid ^yllerligare ^elt antaljärnvägskorsningar. Jag hemställer alt regeringen föreslår att till Bidrag till^trajiksäkerhet.sjrämjande åtgärder vid järnvägskorsningar för budgetåret1980/81 anvisa ^ell reservationsanslag av . Bidrag till nationalföreningen f^ör trafiksäkerhetens främjande 1978/79 ^Ulgift 3850000 1979/80 Anslag 4450000 1980/81 Förslag 4 750000 ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 85 Nationalföreningenför trafiksäkerhetens främjande ^(NTF) ^NTF är centralt organ för det frivilligatrafiksäkerhetsarbetet. En ^väsenllig ^uppgifl^f^ ^n. är all ^arbela för att reformen av det lokala frivilliga^trafiksäkerheisarbetet genomförs enligt de ^rikllinjer som ^uppdra^gits i denav antagna ^prop. 1977/78:81 om vissa kommunala trafik- och^iraftksäkerhelsfrågor ^m.m. och1981 räknar ^NTF med all utöka sin verksamhet avseende barn och ungdomar, attöka sina ^insalser för att få fler trafikanter all ^della i frivilligfortbildning, att söka få ^lill ^slånd ^elevledd ^irafikundervis-^ning ^(ETU) iskolorna på basis av den bedrivna försöksverksamheten, ^atl ^forisällainsatserna för utbyggnad av del frivilliga regionala och lokala ^trafiksäkerhelsarbeleloch all få ^NTF:s medlemsorganisationer ytterligare engagerade itrafiksäkerhetsarbetet. Genom beslut av ^NTF:sårsmöte har ^NTF:s verksamhetsår ändrats från budgetår ^lill kalenderår. /79 har föreningen ^anvisals ^Slalsbidrag om . ochför 1979/. Från trafikförsäkringsbolagen lämnas 5,4 milj. kr.för ^kalenderårel 1979. ^Härulöver beräknar ^NTF alt genom medlemsavgifter,^försäljningsverksamhel ^saml bidrag från förelag och enskilda ^m.m. kunna disponeraca 11 milj. kr. ^Tolall disponeras sålunda för 20,7 milj. kr. ^Medelsbehovei för ^budgetårel 1980/81 redovisas i detföljande med utgångspunkt i den för ^kalenderårel 1979 fastställda budgeten. De^auloma^liska kostnadsökningarna för löner, arbetsgivaravgifter ^m. ^m.,distribution och produktion har för ^budgeiårei 1980/81 ^beräknals ^lillsammanlagt . och ingår i de under de olika punkterna nedan angivnakostnaderna. ^+^ ^ ^ 375000 ^+^ ^ ^ 420000 ^+^ ^ ^ 225 000 ^+^ ^ ^ 250000 ^+^ ^ ^ 520000 ^+^ ^ ^ 545 000 (4 153 000) ^(+ 200000) ^(+ 220000) Den allmännaupplysningsverksamheten omfattar dels produktion av trycksaker, ^irafikfilmer,bildserier och annat ^AV-material, dels distribution av ^reflexmalerial för^folgängare och dels olika ^årslidsanknulna ^aklivi^ieier.För att vidga den allmänna upplysningsverksamheten bl. a. genom all i så ^slor^ulslräckning som ^möjligi sprida sill ^upplysningsmalerial beräknar ^NTF enkostnadsökning för med . och för med . Genom överenskommelse med ^trafiksäkerhelsverket har^NTF åtagit sig 1979/80:100 Bilaga9 86 att svara för ^Jörtbildningsverksamheten för bilförare^ulom yrkesförare. ^NTF räknar därför med all under åren 1980 och 1981^belydligl ^ul vidga ^verksamhelen och intensifiera marknadsföringen av^studiecirkelverksam-^heten. ^Elt utökat ^anlal kurser för instruktörer kommerall erfordras. Merkostnaderna för den utökade ^fortbildningsverksamhelenberäknas ^lill . ^Fältverksumheteninriktas främst på ^atl ^successivi genomföra en effektivare ^organisalion avdel regionala och lokala ^trafiksäkerhelsarbelel i linje med vad som anges i^prop. 1977/78:81. För ^fällverksamhelen behövs ^ytteriigare medel med 520000kr. Inom barn- ochungdomsverksamheten ^fömtsätls ^verksamhelen i ^gmnd-^skola och gymnasieskolaku^n^na bedrivas vidare inom ramen för nuvarande resurser medanförskoleverksamheten beräknas kräva begränsade ökningar med50000 kr. Genom ^ackvisitionsåigärderoch revidering av förefintligt material söker ^NTF öka medlemsantalet i ^BamensTrafikklubb. Man räknar med att kunna bibehålla avgiften oförändrad under åren1980 och 1981. Merkostnaderna för ^ackvisilion och revidering av ^malerialelberäknas ^lill 200000 resp. . Ungdomsverksamheten ärinriktad på ^atl genom ^ell långsiktigt och ihärdigt ^arbele nå ^ul med^irafiksäkerhelskunskap ^lill alla ungdomar. Arbetet utförs såväl centralt,regionall som lokall av ^NTF:s ^cenirala ungdomsråd och de regionalaungdomsråden i form av ^akliviielen "Ung i trafiken". Behov av^ytte^r^iigare medel för denna aktivitet anges ^lill . för och1 milj. kr. ^NTF:s ^yrkesjörarrådsverksamhet beräknas kunna bedrivas inom ramen för nuvarande resurser. För ^NTF:s ^verksamhel underår 1980 beräknas ^kosinaderna öka med . ^Omräknal ^lill all avse /81 blir den beräknadeökningen . Försäkringsbolagen har^ulfäsl sig all för ^kalenderårel 1980 lämna ^NTF bidrag med ^oförändrai . har ^NTF^beräknai all genom ^förlagsverksamhel ^m.m. få intäkter på ^sammanlagi . och genom medlemsavgifter i Barnens 2 700 ^(X). ^NTFräknar med viss ökning av antalet medlemmar i och en vissökning av distributionen av ^irafiksä-^kerhelsinaterial. Ökningen avintäk^terna ^uppskallas ^lill . För att kunna bedrivasin verksamhet enligt angiven omfattning behöver ^NTF ökning av statsbidragetmed skillnaden mellan kostnadsökningen och ökningen av intäkterna, dvs. Jagföreslår ^ell statligt stöd ^lill ^NTF om , innebärande en 1979/80:100 Bilaga9 87 jämfört med innevarande^budgelår. Jag förutsätter att ^verksamhelen planeras och bedrivs i närasamverkan med trafiksäkerhetsverket. Jag ^hemsläller alt regeringen föreslårriksdagen all ^lill Bidrag till nationalföreningenför trä^f^fsäkerhetens främjande för ^budgeiårei 1980/81 anvisa ^ell anslag av4750 . 1979/80:100 Bilaga 9 88 ^D. SJ är ett affärsdrivandeverk, som bedriver gods- och persontrafik på järnväg ^saml buss^trafik och^färjelrafik. I dotterbolagen ^GDG Biltrafik AB, AB ^Vagnverkslad, AB^Landlransport, ^ASG AB, ^saml AB ^Trafikreslaurangerbedrivs kompletterande verksamhet. ^SJ:s trafiknät omfattar järnväg i huvudspår, ^vilkel är av del svenska ^järnvägsnäiel ^exkl. järnväg går bara godstrafik. ^SJ:s bussar trafikerar väg. Vagnparken för ^jämvägstrafikbeslår av 44000 godsvagnar med en lastkapacitet på ^lolalt 1,3 milj. lon ^saml^drygl I 900 person- och motorvagnar med 102000 sittplatser, 6700 sovplatseroch 3 500 platser i liggvagnar. Busstrafiken ombesörjs med 1 250 fordon. Till den i samarbete medutländska järnvägar drivna färjetrafiken bidrar SJ med lågfärjor på lederna^Trelleborg-Sassnitz och . ^Setl ^mol bakgrund avden ^irendmässiga utvecklingen fram till mitten av ^1970-lalel blev 1978 ^eU^bottenår för godstrafiken på SJ.^Transportar^betel i tonkilometer var det lägsta . För att finna enmindre godsmängd ^måsle man gå . Den inländska trafikenminskade , vilket i första hand berodde på ^slort bortfall av^malmlransporler till , ^Exportlrafiken över landgränser och färjelederbörjade ^däremoi öka . De motsatta utvecklingsdragen medfördeall SJ - ^trols fortsall tillbakagång för ^importgodsel - under år 1978transporterade ^fier ton över gränserna än inom landet. Totalt sett nådde^godslrafiken en extrem ^boitennivå . Nedgången ^förbylles då ien uppgång. 1 början av år 1979visade den inländska trafiken och importtrafiken de förslå tecknen på uppgång.Exporttrafiken fortsatte att öka. ^Trols betydande vinterproblem, som varsärskilt besvärande för ^färjelrafiken, gav under är 1979en ^slark godstrafikökning. Enbart ökade trafiken mednästan dubbelt så många ton som hela ^borlfallel ^lill år 1978.Avsevärt större malmtransporter än var den främstaanledningen ^lill förändringen av utvecklingsbilden. ^Godslrafiken har ävendärefter ^varil ^avsevärl större än . En fortsall ökning ^vänlas,men i lugnare ^lakl. Del ^lolala ^anlaletjärnvägsresor på SJ ^(exkl. ^SL-trafiken) fortsatte att öka något under år 1978^trols vikande ^prival ^konsumlion och ökad konkurrens från andratransportmedel. De kraftiga prissänkningar som inrikes^f^lyget genomförde frånandra bidrog till att antalet ^jämvägsre-^sor på avstånd blev något mindre än föregående år. 1979/80:100 Bilaga9 89 avspeglas i utvecklingen av ^persontransporlarbetet, där dessa resorväger tungt. Företagels^lågprissalsning, som ^efler trafikpolitiska beslut kunde börja^lillämpas , ger SJ nya möjligheter all framgångsrikt konkurrera medövriga transportmedel. För enkla biljetter sänktes priset och för tur-och returbiljetter . ^Prisei för tur- och returbiljetter motsvaradedärmed det dubbla priset för enkel biljett. I förening med ett lågpriskort för75 kr. i 2 klass och . i 1 klass erhålls ^yllerligare rabatt på ^ellobegränsat antal resor under ^ell år. Rabatten gäller ^ulom fredagaroch med undanlag för ^enslaka dagar under ^slörre . En särskildsatsning har gjorts på familjerna. Den nya ^familjeraballen innebär altfamiljen reser till lågpris hela ^årel ulan ^lågpriskorl.^Lågprissalsningen har ^hillills överträffat förväntningarna. novembermånads utgång hade mer än ^3(^X)000 lågpriskort sålts. Resandeökningen i^tjärrtågen var totalt. Den berörde alla veckodagarmen var mest markerad under ^lågprisda-^gama. Därmed uppnåddes en jämnarefördelning av resandet över veckan. SJ planerar enfortsatt förbättring av ^reseuibudets kvalitet bl. a. genom alt ytterligareutveckla express- och ^snälltågslrafiken och genom alt successivt ersättaäldre vagnar med ^modema sill-, sov- och motorvagnar. Vidare pågår ettutvecklingsarbete för tågserveringen. kan ^dessulom de förstasnabbtågen komma all sällas in på viktigare linjer. ^Järnvägsgodsel, somutgör ca 85 ^%^-^ av den överförda godsmängden på färjorna, ökade med 1 %^underår 1978. Ökningen föll huvudsakligen på den avgående trafiken över^Östersjölederna, som steg med 19 ^%. Tillväxten var ^särskili stark pä^Ysladleden (+59 ^%), som dock ännu svarar för en relativt liten del avjärnvägsgodset på ^Östersjölederna (14 ^%). På ^Öre-^sundslede^ma minskade^järnvägsgodsel i båda riktningarna. Vinlem 1978-79 blev synnerligenbesvärlig med stora is- och snöhinder, ^vilkel föranledde en ^lillfälligtillbakagång i ^Iransportema. Fr. o. ^m. mars månad har de emellertid återvisat en positiv utveckling. minskade ^anlalel färjeresor forförsta gången . Nedgången, som har fortsatt , kan i huvudsakhänföras till inköpsresor mellan och . Den lokala ochregionala ^bussi i ^njet ^rafikenhar utvecklats relativt svagt under en följd av år. Dess ^omfallning är i höggrad beroende av kommunala överväganden. Snabbuss- och veckos^lutstrafikensandel av busstrafiken ökade ^åler ^efler ^etl par års stagnation.^Beslällningstra-^fiken har under de ^senasle åren minskat relativt kraftigt. då SJ hade ca74000 ^anslällda har personalen minskat . Utvecklingen de ^senasle årenframgår av följande tabell. 1979/80:100 Bilaga9 90 Antal ^anslällda Minskning från föregående år i medeltal 2.1 1.6 1,0 2,1 3,1 Rationaliseringar ochtekniska landvinningar har lett till all personalens produktivitet har ökat. SJhar därmed ^inle behövt ersätta all den personal som pensionerats. ^Avgångamapå grund av ålderspension beräknas ^lill ca 2 000 ^anslällda under denärmaste åren. ^Verkel räknar med en fortsatt personalminskning budgetåret1979/80 med 100 ^anslällda och 500 ^anslällda därefter.Prognosen ^fömlsälter ^atl SJ ^flr de ^investeringsmedel man begär. ^Personalutnyttjandel, mätti ^irafikenheter per capita, förbättrades och återgick därmedtill nivå. I persontrafik har del ^genomsnitlliga ^platsutnyttjandeiminskal års höga nivå, som delvis orsakades avbensinransonering och kraftigt höjda drivmedelspriser. ^Atl utnyttjandet^forlsall ^atl minska beror bl. a. på alt ^trafikutbudel utökats ^successivigenom ^pendellågstrafik i många relationer. Det är bl.a. denna förbättring av^tågförbindelsema och marknadsföringen härav som möjliggjort den positiva^personlrafikulvecklingen vid SJ . ^SJ:s ^lågprissalsning har medfört ^atl platserna ^utnylljasbetydligt ^bälire än ^lidigare. ^SJ:s underskoll för^budgetårel 1978/79 uppgick ^efler planenliga avskrivningar ^lill 113 milj.kr. ^förräntningskrav under de ^senasle budgetåren framgår avföljande tabell. ^SJ:sresultat före bokslutsdispositioner (milj. 1979/80:100 Bilaga9 91 SJ skall för längrelidsperioder förränta det kapital som är nedlagt i rörelsen. Det innebär all SJunder högkonjunkturer bör redovisa överskott som ^översiiger ^ränlekravet föratt kunna kompensera brister i ^förränt-^ningen under lågkonjunkturer. Resultatetförbättrades ^avsevärl mellan de två ^senasle ^budgelåren. Godstrafiken som^budgeiårei 1977/78 nådde en bottennivå svarade i kraft av växande volym ochhögre taxor för en stor del av resultatförbättringen. Även persontrafikens^inläkler bidrog ^lill^resullalförbältringen. Kostnadsökningen kunde reduceras med ^drygl^50%jämfört med föregående ^budgel^år. Det avspeglar en ^väsenlligl lugnare^löne- och prisutveckling. Effekten därav ^försiärks av den ^relaiivi ^krafiigapersonalminskningen. Den rörelsegren somvisar den ^sämsla lönsamheten inom SJ är ^stycke-^godslrafiken. År 1977beräknade SJ förlusterna i denna ^irafik ^lill mellan 200 och 300 milj. kr. SJkan ^inle uppnå balans mellan ^kosinader och ^inläkler i ^slyckegodslrafikenmed nuvarande utbud, ^kvalilet och priser. En ingående undersökning av^allernaliva ^ålgärder i fråga om ^slyckegodslrafi^ken pågår inom SJ. ^Slalens järnvägarbeskriver i sin ^anslagsframslällning de viktigaste utvecklings- och^rationaliseringsprojeklen inom järnvägsområdet, däribland - ^EnhelslasUeknik i kombineradetåg-biltransporter - Slutna godsvagnar som går lättarealt lasta och lossa - Snälltåg och ^expresslåg med ^faslatidsintervall - Nya motor-och personvagnar - ^Helsvelsat spår med ^belongsliprar - Automatiskt tågstopp ^(ATC) (I ^OOO-lal kr.) ^'^ B^udgetomläggningen innebäratt anslaget fr. o. ^m. /81 är ^elt reservationsanslag. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 92 ^SJ:s investeringsramför /79 angavs i ^prop. 1977/78:100 ^lill 735.2 milj. kr. Ramenhöjdes därefter med ^sammanlagi 25,3 milj. kr. i ^sysselsältningsfrämjandesyfte ^saml med 4 milj. kr. för förvärv av aktierna i ^JämvägsAB enligt ^beslul med anledning av ^prop. 1978/79:23. Den slutligtfastställda investeringsramen för ^budgetårel 1978/79 uppgick därmed till 764,5milj. Utöver denna ram kunde SJ ^lidigarelägga ^indusiribeslällningar medmedel från AMS för 78,6 milj. kr. 1978/79:100 angavsen investeringsram om 735,2 milj. kr. för innevarande budgetår i ^avvakian påen trafikpolitisk proposition. 1 den trafikpolitiska propositionen (1978/79:99)förordades en höjning av ramen ^lill 835,^2^ milj. kr. Vid sin behandling avpropositionen beslutade (/79:18, ^rskr 1978/79:419) ^aU höjaramen med ^ytteriigare 75 milj. kr. till 910,2 milj. kr. Anslaget uppgår därmedtill 945,7 milj. kr. ^Härulöver har påtilläggsbudget 1 anvisat särskilda investeringsanslag ^(prop. 1979/80:25, TU1979/80:7. ^rskr 1979/80: 101) ^lilIC2. ^A^n-^skaffning av ny tågfärja (288milj. och till C 3. Särskilda ^invesleringar i järnvägsanläggningar iNorrbottens län (275 milj. Medelsförbrukningen under /80inom dessa två anslag beräknas till sammanlagt 107 milj. kr. Av följande sammanställningframgår medelsförbrukning och ^invesle-^ringsomfauning under budgetåren 1978/79^ocb 1979/80. Medelsförbrukning på särskilda anslag ^budgetårel 1980/81införs ^etl nytt ^invesleringsbegrepp som närmare förklaras i bilaga 2 ^lillbudgetpropositionen. Följande av ^SJ:s ^kosinader som ^räknals som ^drifimedel hänförs ^fr.o.m. budgetåret1980/81 ^lill anslagsmedel. - ^Lönebikosinader för ^SJ:s egna^invesieringsarbelen på ^fasla anläggningar - ^Projeklomkostnader för fastaanläggningar - Kostnader för arbe^tsmas^kiner somtillhör SJ och som används för ^invesieringsarbelen på i huvudsak spår ochbanvallar 1979/80:100 Bilaga9 93 - Kostnader för ^s.k. Hit hör bl. ^lerras-^seringsarbeten,vägar, planer, plankorsningar, dräneringsarbeten, ^ma-^kadamisering, sliprar,ballast, växelbyten och ^koniakiledningslråd. Del utvidgade^inves^teringsbegreppel - om del tillämpades under ^bud^getårel 1979/80 -skulle innebära all anslagsmedlen för fasta anläggningar behövde ökas med 300milj. Härav faller ca 0,5 milj. kr. Den fastställdainvesteringsramen för ^budgeiårei 1979/80 uppgår med nuvarandeinvesteringsbegrepp ^lill 910 milj. kr. Härav ^ulgör ^fasla anläggningar 363milj. Om del utvidgade investeringsbegreppet gällde under ^budgeiårei1979/80 skulle ^invesieringsramen vid samma reella ^invesle-^ringsvolym behövaökas ^lill ca 1 210 milj. kr., varav ^fasla anläggningar ca 663 milj. kr. För^budgeiårei 1980/81 skulle alliså en investeringsram om 1 210 milj. kr. ^räknali prisnivån /80, ^inle innebära någon reell förändring avinvesteringsvolymen i förhållande ^lill / 80. Av balansräkningen per den 30juni ^I979för ^slalens ^jämvägar framgår ^atl tillgångarna uppgår till 7 152milj. efter avdrag av ackumulerade planenliga avskrivningar som ^ulgör6972 milj. kr. Anläggningstillgångarnas nettovärde är 5 694 milj. kr. som inom^affärsbanenälel är fördelade med 200 milj. kr. på maskiner, ^inveniarier ochvåg^hussar, 2 576 milj. kr. på rullande ^jämvägsmaleriel och fartyg, 2 194milj. på mark, markanläggningar och byggnader. Värdet för anläggningarunder ^arbele uppgår ^lill 667 milj. kr. Återstoden avser poster av finansiellnatur. Utöver ovannämnda ackumulerade planenliga avskrivningar redovisasackumulerade kollekliva avskrivningar på skillnaden mellan^återanskaffningsvärde och anskaffningsvärde om 2928 milj. kr. ^SJ:s statskapitaluppgick till 2493 milj. kr. Under ^budgetårel 1978/79 harkapitalbehållningen på ^SJ;s fond ökat med 51 milj. kr. Underskottet /79 uppgick ^lill 113 milj. kr. ^vilkel täckts med minskadeavskrivningar. Föreslagetinves^teringsprogram för ^budgeiårei 1980/81 ^saml ^faklisk och beräknad^medelsförbmkning budgetåren 1978/79 och 1979/80 framgår av följandesammanställning. SJ begär 40 milj. kr. Blandde nya investeringarna märks följande. Med anledning av ett avtal omlokaltrafik i med Sydvästra 1979/80:100 Bilaga 9 94 Ny- och ombyggnad av '363,3 ^'^ Om del nya ^investeringsbegreppel skulle hatillämpats redan ^fr.o.m. 1979/80, skulle ^beloppel ha behövt vara ca 300 milj.kr. kommer stationer i ^områdel ^atl rustas upp. Som följd av alt en ny lågfärja anskaffas behöverfärjelägel i vidgas. IÄngelholm planeras en spårändring för ^SJ-skolan för att skapa ^ell övningsområdeför den nya ^koniaklledningsskolan. 1 planeras ^ell ^nyu kaj- och ^frilastområde där lastbilarnakan köra intill vagnarna och i ombyggnad av ^stationsrangergruppen där vagnarna ^finsor-^teras ^efler^deslination. SJ begär 73 milj. kr.För ^upprusining av begärs 22 milj. kr., för alt starta byggandet av ^ell dubbelspår^Älvsjö-Jäma 27,5 milj. kr., förlinjeomläggningen ^Halmstad-Gelinge 8,5 milj. kr. och för upprustning av linjenMunkedal-Lysekil 7 milj. kr. ^budgeiårei 1980/81. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 95 Inom ramen för det ^s. k.^Norrboltenspaketel med ^sysselsältningsfräm^jande ^ålgärder inom Norrbollenslän begär SJ 60 milj. kr. / 81, huvudsakligen för ^upprusiningav på sträckan ^Kimna-^-Gällivare. SJ begär 338 milj. kr.Investeringarna avser huvudsakligen rälsbyte ^lill skarvfria ^(helsvelsade)spår. Broar ^m^.^ ^m^. SJ begär 15 milj. kr,för bl. a. ombyggnad av ett snögalleri mellan Kopparåsen och ^Vassijaure. SJ begär 102 milj. kr.Förutom ^lidigare anmälda ^invesleringar planeras en ny byggnad vid ^SJ-skolani mot bakgrund av att nuvarande ^lele-, signal- och^koniaktledningsskolor i ^Revingehed och ^Harlösa skall flytta ^lill Ängelholm.Byggnaden skall användas både för utbildning av ^SJ:s egen personal och förutbildning av vapenfria ^tjänsteplikliga i reparations-tjänst. Eftersombyggnaden till ca 50 ^procenl kommer alt användas för utbildning av vapenfria^tjänsteplikliga, anser SJ all halva ^invesleringsutgif-^len skalldirektavskrivas. Bussverkstäder och garage SJbegär 2,6 milj. kr. SJ begär 20 milj. kr. 1Nässjö erfordras ny ^driftverkslad för i första hand skötsel och underhåll avmotorvägnar. Vid undersökning av olika ^bygg-^nadsaltemaliv har det visat sig^mesl fördelaktigt alt i den nya byggnaden inrymma även skötsel och underhållav lok. Härigenom nås ^belydande fördelar ur samordnings-, arbetsmiljö- och ^ulvecklingssynpunkl.De nuvarande ^cirkelformade ^byggnadema för ^lokskölsel, som är gamla ochotidsenliga, kommer att kunna slopas. ^Invesleringsulgiften har ^beräknals^lill 18 milj. kr., varav 7 milj. kr. ^budgetårel 1980/81. Ett annat ^nyllinvesteringsobjekt är utbyggnaden av ^hjulverksiaden i ^Tillberga. ^Cenlralförråd SJ begär 0,6 milj. kr. SJ begär 77 milj. kr.^Ulbyggnaden av ^fjärrblockeringen fortsätter. Del innebär att trafikledningeni allt ^slörre ^ulslräckning sköts från ett fåtal ^fjärrblockeringscentraler.^Fjärrblockeringen är kombinerad med ^etl sy- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 96 slem för linjeblockering som ^aulomaliskl ändrarsignaler så att olycksriskerna minskar. Under ^budgetårel 1978/79 har^fjärrblockeringsanläggningar lagils i bruk på bansträckorna ^Bmnflo-Öslersund,C och ^Arlöv -, sammanlagt . Närmast beräknas följande sträckor byggas ^ul. Beräknas bli färdigställd år Under ^budgeiårei1980/81 påbörjas ^siräckoma Uppsala-Sala, och ^Lund-Kävlinge. Isamband med sistnämnda ^arbele kommer även Lunds station ^atl ^signalleknisktanslutas ^lill ^fjärrblockeringssyste-^met^.^ ^Medelsbehovei för^fjärrblockering beräknas under ^budgetårel 1980/81 till 27 milj. kr. I planeras ^nyll signalställverk, som skall inlemmas i ^fjärrblocke^ringen. Växlar och signaler kommer allmanövreras från . Härigenom erfordras inga tågklarerare i Bollnäs.^Invesleringsutgiflen, som beräknats till 4,6 milj. kr., faller ^hell /81. Med utbyggnaden avautomatiskt lågslopp ^(ATC) ökar tågens säkerhet avsevärt. Systemet innebärkortfattat all en datorutrustning ingriper, om lokföraren inte reagerar på enstoppsignal eller signal som anger all lågels hastighet skall minskas, t. ex.framför en växelkurva. Utbyggnaden beräknas vara klar på de ^mesl trafikeradehuvudlinjerna och på ^resleran-^de huvudlinjer . ^Medelsbehoveiför ^aulomaliskl lågslopp beräknas ^lill i runt tal 130 milj. kr., varav 23milj. ^budgeiårei 1980/81. ^Uiöver nämnda belopp ^lillkommer ungefär lika ^slora kostnader för utrustning i lokoch motorvagnar. Dessa redovisas under rubriken . SJ begär 9,4 milj. kr. förall förbättra säkerheten vid plankorsningar mellan järnväg och väg. SJ begär 43 milj. kr.^Ulbyggnaden av ^driflradioanläggningar vid ^banav-^delningen ^fortsäller.Bärbara radioapparater tilldelas ^banarbelslagen. Trafikradion ger förbindelsemellan loken och ^SJ:s ^lelefonnäl. 1979/80:100 Bilaga9 97 system med trafikradio kostar ca 20milj. För /81 begärs 9 milj. kr. Installationen av^hjulplatl-, ljuvbroms- och ^varmgångsdetek-^torer ^fortsäller ^planenligl. SJ begär 93 milj. kr.Planerade ^invesleringar som inte anmälts ^lidigare är bl.a. elektrifiering avlinjen för 11,5 milj.