prop · G303103 · 1979-12-31 00:00:00 — Föreskrifterna i SBN, som avser nya byggnader och ilillämpliga delar även ombyggnadsobjekl, innebär bl,a, all krav slälls pä altbostadslägenhet förses med mälanordning som möjliggör beslämning avenergiförbrukning för del tappvarmvatten som förbrukas i lägenheten, skall enligt SBN placeras på lämpligl slälle såatl den är lätt avläsbar och åtkomlig saml skyddad för frysning, uppvärmningoch yllre åverkan, I byggnormen föreskrivs också att bostadslägenhet ellermotsvarande skall förses med lämpligl placerad anordning för mätning av el- ochgasförbrukning. Från föreskrifterna kan avsleg göras, I kap 39:11 i SBNstadgas nämligen följande; Avsleg från i bestämmelserna angivna krav rörandebyggnadsutformning och installationer får göras, om det kan påvisas allbyggnadens lolala energiförbrukning inte överskrider de värden som erhålls omman följer i kap, 33 Och 39 angivna krav. För befintliga byggnader, där del ej är fråga om sådanombyggnad som berättigar till bosladslån för ombyggnad, främjas installation avindividuella mätare genom energisparslöd i form av bidrag och lån. Reglerna i Svensk byggnorm om individuell mätning hartillämpats , Installation av bl,a, individuellavarmvattenmälare görs således i praktiskt taget alla nybyggda flerbostadshusoch i varierande omfattning även vid ombyggnad av flerbostadshus. Vad belräffaranvändningen av mätarna för sitt syfte finns emellertid inga bestämmelser. Möjligheter till slöd för inslallalion av individuellamätare infördes i energisparkungörelsen , Enligt uppgifter fränbostadsstyrelsen om de åtgärder till vilka energisparslöd utgått underbudgetårel 1977/78, har av den toiala godkända koslnaden om ca 990milj, kr, avsett anordningar för individuell mätning. har enligt lagen(1976:296) om kriskoppling m,m, i alla nybyggda flerbostadshus avberedskapsskäl monterats en flödesmätare som mäter hur mycket kallt vatten somuppvärms i husets tappvarmvattenberedare. Med denna mätare kan man få etl mättpå tappvarmvattenförbrukningen i fasligheten. Kravet på installation av mätare 441 Kommittéer: Del IIBo:5 skulle från avse även befinlligbebyggelse. har emellertid i beslut hell lagil borlmälarkravel ur kriskopplingslagen (CU 1978/79:20, rskr 1978/79:192, SFS1979:125) för såväl ny som befinllig bebyggelse. Många statliga myndigheler och organ berörs av frågan omindividuell mätning och debitering. har sålunda atl uiarbetaföreskrifter, råd och anvisningar lill byggnadsstadgan, Bosladssiyrelsen ochslalens induslriverk ansvarar för energisparsiödei lill byggnader.Bosladssiyrelsen handlägger dessutom frågor om statlig bostadsbelåning. Stålensråd för byggnadsforskning handhar forskning om energihushållning i bebyggelseoch lämnar stöd lill forskning och experimentbyggande. Slyrelsen för tekniskutveckling lämnar slöd lill induslriell utveckling av nya produkter. Slalensprovningsanstalt organiserar och samordnar den officiella provning somföreskrivs av andra myndigheler. Meloder och resurser för samt behov avprovning av produkler inom energiområdel uireds av (I 1978:06). (I 1974:05) bedriver en samordnadinformalionsverksamhel inriktad på all åsladkomma en effekliv energianvändning.Delegationen (Bo 1978:03) för frågor om energihushållning i befinlligbebyggelse skall bl.a. följa genomförandel av energisparplanen för beflnlligbebyggelse. Överstyrelsen för ekonomiskl försvar svarar bl.a. för samordningoeh - i den mån det inle ankommer på annan myndighel - planläggning av bl.a.konsumtionsregleringar pä energiområdel i olika krissitualioner. Frågor om individuell mätning och debitering av värme- ochvarmvatten-förbrukning har behandlals i bl.a. följande uiredningar; 9 Installationsbranschulredningens betänkande, Inslallationsseklorn (SOU 1974:47) # Energiprogramkommillens belänkande, Energiforskning(SOU 1974:72 med bilaga D, SOU 1974:76) # Energiberedskapsulredningens belänkande.Energiberedskap för kristid (SOU 1975:60 med bilaga SOU 1975:61) Energi (SOU 1978:17) # Rapporl från expertgrupp förenergihushållning, Energibehov för bebyggelse, hushållningsmöjligheter (Ds I 1977:13) # Rapporl från expertgrupp för siyrmedel, Siyrmedel och energibalanser (Ds I 1978:7), er, 1 OOO-lal Tab 1 Omfaltningen av individuell mätning och debitering enligt energisparplanen (prop, 1977/78:76), Del II Bo:5 Skr 1979/80:103 442 I propositionen med energisparplan för befinlligbebyggelse (prop, 1977/78:76, CU 1977/78:31, rskr 1977/78:345) redovisadesrikllinjer för elt energisparprogram avsett alt genomföras under enlioårsperiod. Till grund för programmei redovisades fyra alternativaambitionsnivåer för energisparande i befinllig bebyggelse. Vad avserindividuell mätning och debitering innebär alternativen i sparplanen följandeomfattning för dessa åtgärder (tab 1). beslul i anledning av prop. med energisparplanför den befintliga bebyggelsen innebar emellertid inle atl man log ställninglill all just de ålgärder och i den omfattning som där redovisades i de olikaalternativen skulle komma lill stånd. Frågan om individuell mätning och debitering av värme- ochvarmvallen-förbrukning togs av regeringen upp senast i prop. med riktlinjer förenergipoliliken (1978/79:115). Därvid anförde jag (bil. 3, s. 17 och 18) bl.a.följande. föreslår alt ell syslem förbränsledebilering införs, sä att hyresgästerna debiteras de fakiiskabränslekostnaderna. Systemet bör innefalla koniroll av altuppvärmningsanordningarna drivs sä effeklivl som möjligt och atthushållningsåtgärder vidtas av fastighetsägarna. Flertalet av remissinstansernainstämmer i kommissionens förslag, men bl.a. allmännylliga bostadsföretag() anför betänkligheter mol förslagel om det skall avse varje individuellthushåll. En fråga som nära sammanhänger med del nyssnämnda förslagel omindividuell bränsledebitering är individuell varmvallenmätning. Kommissionenföreslår att de tekniska och ekonomiska problem som är förknippade med enövergång till sådan mätning uireds. Förslagel om ulredning slöds avremissinstanserna. Från energisparsynpunkl är del viktigt att hyreslagenulformas så all hyresvärdar och hyresgäster uppmunlras att minska förbrukningenav bränsle för lägenheternas uppvärmning och varmvatlenförsörjning. Frågan i vilken utsträckning man genom ändringar ihyreslagen kan åstadkomma en ökad beredvillighet att minska konsumtionen avvärme och varmvatten är förknippad med vilka möjligheter det finns all så närasom möjligt anknyta bränsledebiteringen till mätningar av hushållens faktiskaförbrukning. Mätningarna bör, beroende på de tekniska och ekonomiskaförutsättningarna utföras individuellt eller i mindre kollekliv. De problem somrör bränsleklausulernas utformning och metoderna för att fördelabränslekostnaderna behandlas f.n. av hyresrättsutredningen (Ju 1975:06). Vadgäller frågan om sådan mätning av värme och varmvatten krävs ytterligarekunskaper om de lekniska, ekonomiska och administrativa förutsättningarna. För att främja energihushållning i bebyggelsen är delenligt min mening angeläget atl den enskilde, i fråga om energi lilluppvärmning och varmvat-lenberedning ges ansvar och möjlighel atl direklpåverka kostnaderna. En särskild uiredare bör tillkallas med uppdrag att uiredaoch lämna förslag beträffande mätning och debitering, individuellt eller imindre kollektiv, av energi för uppvärmning och tappvarmvattenberedning.Utredaren skall därvid behandla mätning för olika brukare i distributionsledet,såväl för bostäder som för lokaler inom förvallning, serviceverksamhet,småinduslri etc. I utredningen bör, förutom energihushållningseffekler,lekniska. ekonomiska, administrativa och sociala förutsättningar samtberedskapseffekler av mätning och debitering redovisas. Därvid bör lämpligenåtskillnad göras mellan befintliga och nya byggnader. Uiredaren skall vidareredovisa vilka 443 Kommittéer: Del 11 Bo:5 föreskrifier som kan behövas vid genomförande av ellsyslem för målning och debitering. Olika lyper av mälanordningar och principer för målninganvänds. Utredaren bör ge en översikt över befintlig teknik förindividuell mätning av värme och/eller varmvallen. Därvid bör särskild viklläggas vid följande frågor: # noggrannhet, dels möjligheter lilltypprovning, typgodkännande och lillverkningskonlroll, dels förändring av mätnoggrannhet under drifl # värdering av mätningens representativitet, dvs, ivilken ulslräckning storheter mäts som återspeglar energiförbrukningen för värme och varm # värdering av vilka reella möjligheter brukaren harall påverka förbruk ningen och i vilken utsträckning mätningen styrs av ev, ofullkomligheler i byggnadens och installationssystemets konstruktion och drift # förutsättningar för den enskilde all följaförbrukningen saml krav från fastighetsförvaltning, mätförelag o,dyl, på tillgänglighet, service, mälvär- desöverföring, avläsning m,m, I ulredningen bör även länkbara former av ny leknik förmätning, mätvärdesöverföring, debitering m,m, behandlas. Utredaren bör därvidsamråda med , styrelsen för tekniskutveckling och statens råd för byggnadsforskning, vilka i varierande utsträckninghar lill uppgifl atl sludera dessa frågor inom energiforskningsprogrammels ram.Om realistiska möjligheter lill ny leknik framkommer bör utredaren även belysafrågan om förberedelser härför kan göras redan i dagens byggnader. Teoretiskt beräknade och verkliga besparingar p.g.a. mätningoch debile-ring har behandlats i bl.a. de tidigare nämnda utredningarna.Uiredarens uppgift är att sammanställa dessa saml att däruiöver redovisa senarestudier, l.ex. sådana som har finansierats genom del slalligaenergiforskningsprogrammet. Av särskilt intresse för sammanställningen är enredovisning av spridning i mätresultat, besparingarnas varaktighet i liden,debiteringsgrunder, betydelsen av information samt betingelser i övrigt av viklför bedömning av resultaten. Utredaren bör i detta sammanhang särskiljabesparingar i form av energi- resp. vattenförbrukning. Sannolika energibesparingar bör värderas. Denna värderingär bl.a. beroende av form för energiförsörjning (el, olja. fjärrvärme) ochenergiomvandlingsanläggning samt av om befintliga eller nya byggnaderbehandlas. Uiredaren bör dessutom belysa de skillnader frän värderingssynpunktsom uppslår om besparingen ses ur ett samhällsekonomiskt perspektiv eller ombesparingen värderas av ett energidistribulionsföretag, av enfastighetsförvaltning eller av enskilda hushåll. I delta senare fall börsambandet med olika debiteringsprinciper observeras. Vinsterna av en energibesparing fördelas på olika sätlberoende på vilka debileringsprinciper för värme och vatten som lillämpas i detenskilda fallel. De hinder för energibesparing som olika klausuler fördebitering av kostnaderna för värme och varmvatten kan medföra utreds, somnämnls, av hyresrättsutredningen (Ju 1975:06). Utredaren bördärför i dessa frågor samråda med nämnda ulredning. 1 samband med alt olika debiteringsprinciper undersöks,bör utredaren inventera administrativa system för avläsning och debitering avkosinader för DelH Bo:6 Skr 1979/80:103 444 värme och varmvallen. Ärskoslnader för olika i dagtillgängliga mät- och debiteringssystem skall därvid också redovisas. 1 olika sammanhang har uttalats farhågor för atlindividuell mätning av värme och varmvallcn skulle kunna medföra negativasociala effekter. Lliredaren bör belysa de sociala effekler som kan tänkasuppstå vid etl införande av individuell mätning och debitering. Han bör vidareredovisa förslag till olika ålgiirder som kan komma alt krävas för all begränsadessa effekter. Uiredaren bör ocksä belysa hur individuell mätning av värme ochvarmvatten skall kunna infogas i de system som finns lör individuellabosladssubvenlioner. Samråd bör därvid ske med kommillén (Bo 1979:01) föröversyn av bostadsbidragen lill barnfamiljer m.fl. Uiredaren bör också belysa sambandet mellan mätning,individuelll eller i mindre kollekliv, och debitering och förutsättningarna föralt i en bristsituation påverka energisparinsatserna saml möjlighelema av altanvända mätsystemet vid en energiransonering. 1 frågor som rörberedskapsaspekler på mätning och debitering skall utredningsmannen samråda medöverstyrelsen för ekonomiskl försvar. Eflersom individuell mätning av värme och varmvallenförekommit i andra europeiska länder, och i ökad utsträckningrekommenderas sedan oljekrisen , bör utredaren även redovisa ulländskaerfarenheler inom området. För all öka förståelsen för hur energi kan sparas är delviktigt att informalion ges om meloder, lillgänglig teknik m,m.Utredningsmannen skall därför beakla behovel av informalion om mätning ochdebitering av varmvallen- och värmeförbrukning om elt syslem härför införs, Idenna fråga bör samråd ske med energisparkommittén. Med hänvisning lill vad jag har anförl hemsläller jag allregeringen bemyndigar chefen för bosladsdepartemenlel alt lillkalla en särskild uiredare för frågan omindividuell mätning och debitering av energi för uppvärmning ochtappvarmvattenberedning all besluta om sakkunniga, experler, sekrelerare och annatbiträde ål utredaren. Vidare hemsläller jag all regeringen föreskriver allkosinaderna skall belasta trettonde huvudtitelns kommilléanslag. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hennes hemställan. Tilläggsdirektiv till kartutredning 78 (Bo 1977:01) Departementschefen, statsrådet , anför. Genom regeringens beslut bemyndigadesdåvarande slalsrådel och chefen för att tillkalla ensärskild uiredare (Bo 1977:01) för atl uireda frågor angående sammanföring avvissa verksamheier avseende allmänna kartor (karlutredning 78). 445 Kommittéer: Del II Bo:6 Utredningen har avgcll elldelbetänkande, (Ds Bo 1978:4) Liber - lantmäleriet. Förslag lill former för sammanföringav vissa kartverksamheter. Betänkandet har remissbehandlais. Betänkandet och remissyttrandena ger enligi minuppfattning vägledning om hur de av ulredningen behandlade frågorna skall kunnalösas på elt för alla parter godtagbart sätt. För en lösning fordras emellerlidett visst yllerligare utrednings- och förhandlingsarbete. I remissyttrandena finns en samstämmig uppfattning all,som anges i direktiven lill karlulredning 78, slalliga och kommunalamyndigheter bör ges bäitre möjligheier än f.n. atl utnyttja del allmiinnakartmaterialet för egel bruk. Flertalet remissinslanser slöder också den iulredningens direkliv angivna utgångspunkten all lanlmäleriverkel (LMV) skallåterfå upphovs-rätlen lill kartmaterialet. Karlulredning 78 har i sill belänkande föreslagil althuvuddelen av den karlverksamhel som bedrivs vid (Liber)skall föras över till LMV i . Flera remissinslanser ifrågasällerlämplighelen av alt som utredningen föreslår föra över hela Liberskartverksamhet lill LMV. Riksrevisionsverkei och statskontoret anser allkarlverksamhelen vid LMV bör inriktas på sådan följdproduklion som direktbaseras på de allmänna kartorna och alt del bör övervägas om en del av denöverförda verksamhelen kan bedrivas inom lanlmåleriets regionala organisalion. LMV framhåller att - om Liber vill fortsätta sinkarlverksamhet - sådan verksamhet kan omfalta dels beställningsuppdrag somstatliga och kommunala myndigheter skulle kunna välja all placera hos Liber,dels annan verksamhel - närmast avseende förlagsprodukler - som LMV skullekomma alt medge Liber alt bedriva. Flera remissinstanser framhåller vikten avatl Libers karldivision (LiberKartor) kan fortsätta sin verksamhel somspecielll organ för tematisk kartläggning. Liber anger all förelagels önskan äratt även i fortsättningen kunna bedriva en seriös och lönsam karlverksamhel.Möjligheterna lill della kan emellertid enligt Liber inte bedömas eflersomutredningen inte har redovisal den framtida ordningen på karlområdel. Jag anser för egen del att upphovsrätten tillkarlmalerialei bör föras över frän Liber till LMV i syfte att möjliggöra enökad samordning och flexibilitet i verkets karlverksamhet. Jag anser också alloffentliga myndigheter bör ges generell räll all mol ersättning utnyttja delallmänna kartmaterialet för alt ta fram produkler för egel bruk. I direkliven lill kartutredning 78 (Dir 1977:130) angavsall del får förulsällas alt LMV efter prövning skall ge andra rätt att motersättning utnyttja det allmänna kartmaterialet för följdproduklion.Karlutredning 78 bör ularbela förslag lill riktlinjer för en sådan prövning. Enutgångspunki bör härvid vara atl sådan följdproduklion skall medges om det intefinns särskilda skäl atl hindra denna. Ett sådanl skäl kan vara allförsäljningen av allmänna karlor och av redan utvecklade följdprodukter kankomma alt påverkas i större utsträckning. Ett annat skäl kan vara ätt särskiltslränga krav måste ställas på vissa kartors tillförlitlighet. Så har l.ex.innehållel i karlor över fjällområden som används för friluftsliv storbelydelse för användarnas säkerhel. Säkerhetsaspekterna kan också medföra kravpå all goda karlor finns över alla fjällområden och inte bara över de mestbesökta. De s.k. karlbreven , den 20 oklober 1961och , innehåller regeringens grundläggande föreskrifier om denallmänna karlläggningen. De reglerar, förulom disposilionen av upphovsrättentill de allmänna kartorna, bl.a. vilka kartor som skall vara allmänna kartoroch Del II Bo:6 Skr 1979/80:103 446 produceras av LMV. LMV har föreslagil all regleringenupphör och alt kartserierna i stället på ett mindre detaljerat sätt regleras iverkels inslruktion. 1 enlighet med regeringens bemyndigande den 23 november1978 har jag tillkallal en särskild utredare med uppgifl alt utredalanlmåleriels uppgifler all lillhandahålla informalion om landskapel (Bo1978:08, Dir 1978:97). Uiredaren har lill uppgifl bl.a. att överväga vilken typav grundläggande landskapsinformation som bör finansieras överstatsbudgeten. Frågan om de allmänna kartorna behandlas i delta sammanhang. Allnu fatta beslut om slörre ändringar i kartbreven vore därför, som fleraremissinstanser framhåller, all föregripa utredningens resultat. Enligt minuppfaUning bör därför nu gällande regler för omfattningen m,m. av begreppetallmänna kartor finnas kvar i avvaktan på uiredarens förslag. Regleringen böremellerlid ändras sä all LMV får möjligheter all i vissomfattning avvika från de olika karlversionernas lypulförande. Jag avser altsenare återkomma med förslag lill ändringar i gällande kartbrev med sikle påatl den nya ordning som jag nu har redovisal skall gälla fr.o.m. den 1 juli1980. har genom atl bifalla civilulskollels belänkande(CU 1977/ 78:21) ställt sig bakom ulgångspunkten för uppdragel lillkarlutredning 78, nämligen all Liber Grafiska AB:s följdproduklion från denallmänna kartläggningen och därmed sammanhängande verksamhet bör sammanförasmed lanlmåleriets verksamhel. Vad som har framkommil genom utredningens arbeleoch remissyttrandena ger emellertid inle stöd för en fullsländig och omedelbarsammanläggning av verksamheterna. Jag utgår ifrån att de förändringar som jagnu har förordal beiräffande upphovsrätten och rätlen all ulnyllja det allmännakartmaterialet för följdproduklion medför alt LMV kommer alt bygga ut en visskapacitet inom det verksamhetsfält där nu Liber verkar och att verket i övriglupphandlar ijänsler inom kartområdet i fri konkurrens. Detla kräver en anpassningav såväl LMV:s som Libers organisalion. Del är bl.a. av personalpolitiska skälangeläget atl denna anpassning kan ske successivt och så smidigt som möjligt. bör Libers karlverksamhel kunnabedrivas med slöd i närmare riktlinjer för uppgiftsfördelningen mellan LMV oehLiber, En strävan bör härvid vara atl påverkan på produktionsvolymen inomdivisionen LiberKartor på korl sikt blir begränsad, LMV bör under en tidhedriva sin verksamhet inom området med i huvudsak oförändrad produklionskapacilel.Jag anser att en övergångsperiod fr.o.m. bör getillräckliga möjligheter för LMV och Liber aU anpassa sig till den nyaordningen. Vad jag nu har anfört leder utöver ytterligareutredningsarbete även till behov av förhandlingar med LMV och Liber. Del böruppdras ål karlulredning 78 alt med ulgångspunkl i de förutsättningar för enlösning som jag nu har redovisal föra förhandlingar med LMV och Liberom verksamhelen under den treåriga övergångsperioden. 1 det följande anger jagytterligare uigångspunkter för vad som bör gälla under en sådan treårigövergångsperiod. I den mån LMV bedömer del nödvändigt all ta framförlagsprodukter uiöver de allmänna kartorna bör verket i försia hand upphandlasådan produklion hos Liber. På så vis får Liber under övergångsperiodenmöjlighet att anpassa sig till en ny situation där man får konkurrera om sådanauppdrag. 447 Kommittéer: Del II Bo:7 Förelagel kan också anpassa sig genom att bearbeta ävenandra marknader. Eftersom LMV efler prövning skall kunna ge även andra änoffenlliga myndigheter rätt atl utnyttja det allmänna kartmaterialet bör detfinnas förulsältningar för Liber all la fram egna förlagsprodukler som byggerpå delta material. Liber har specialiserat sig främsl på sådanbeställningsproduklion som baseras pä det allmänna kartmaterialet. Företagelbör därför ha förutsättningar alt även fortsättningsvis erhållabesiällningsuppdrag. Libers lokalisering lill torde också, av fleraremissyttranden att döma, posilivi påverka företagels konkurrensmöjligheter.Villkoren blir dock annorlunda i fortsättningen då företagel inte längre har enensamrätt på vilken verksamhelen kan byggas. En del kunder kan förulsällasbegära och få tillstånd att själva disponera allmänl kartmaterial förföljdproduklion, Mol den angivna bakgrunden anser jag alt del inle finns skälatl i den slalliga lantmäteriorganisationen centralt byggaupp ny kapacitet för beställningsproduklion baserad på de allmänna kartorna.Jag förutsätter därför all sådan produktion inom lanlmäleriet sker i huvudsakgenom verksamhet i länen. Del fortsatta utrednings- och förhandlingsarbetet börgenomföras med stor skyndsamhel och med sikte pä att elt förslag i frågan snaraslskall föreläggas regeringen. Med hänvisning till vad jag nu har anförl hemsläller jag alt regeringen utvidgar utredningsuppdraget i enlighet medvad jag nu har anförl. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hennes hemställan, () Utredning om stadsförnyelse (Bo 1979:04) Departementschefen, statsrådet . I vårt land har samhällel lagil ell betydandeansvar för frågor om bosläder, byggande och den fysiska och sociala miljön.Genom fördelaktiga slalliga län, bostadsbidrag m.m. har kraftiga satsningarkunnat göras på främst nyproduktion av bostäder. Härigenom har huvuddelen avalla hushåll i landet kunnal beredas rymliga och moderna bostäder. Stadsbyggandet under de två senasle årtiondena harpräglals av elt omfattande bosladsbyggande på jungfrulig mark i de slörre ochmedelslora städernas ytterområden. Men det har också innefattat sanering av deläldre fastighetsbeståndet. En omvandling har genomförts av städernascentrala delar. Man har sökt anpassa dessa lill de nya förutsättningar som haruppstått genom l.ex. bilismens utveckling, detaljhandelns omslruklurering ochdet ökade lokalbehovel för näringslivels och den offenlliga förvaltningensadminislralion. Del 11 Bo:7 Skr 1979/80:103 448 Av särskild belydelse för ombyggnadsverksamheten ärriksdagsbesluten med anledning av regeringens propositioner om saneringav det äldre bostadsbeståndet och med förslag lill bostadssaneringslag m,m.Genom dessa beslut uppställdes allmänna mål för saneringen. Kommunalabostads-saneringsprogram infördes inom ramen för bostadsbyggnadsprogrammet ochfinansieringsmöjligheterna förbättrades för ombyggnadsverksamheten. Med bosiadssaneringslageninfördes också liigsta godlagbara slandard för bosladsliigenheter. Genom den nya arbelsmiljölagen ges förulsältningar atlslälla ökade krav på arbetslokalers ulformning och ulrusining. Byggnadslagsliflningen tillförsäkrar kommunerna ettavgörande inflytande över stadsbyggandel. slort anlal kompletteringar ochändringar av de regler som styr stadsbyggandet har skell isyfle alt söka anpassa dem lill nya krav och förulsältningar. Förslag om en ny plan- och bygglag kommer atlläggas fram av utredningen (Bo 1978:07) om ny byggnadslagstiflning(PBL-ulredningen).