prop · G303150 · 1979-12-31 00:00:00 — De olika bemyndigandena somhar lämnats för /80 redovisas i följande icke-tabellariskasammanställning. Inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde; Regeringen har bemyndigats att medgeöverskridande av utgiftsramarna för det militära försvaret och civilförsvaretom det behövs av konjunktur- eller beredskapsskäl. Inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde: Den av beslutadeskolbyggnadsramen under förslagsanslaget Bidrag till byggnadsarbeten inomskolväsendet m, m, kan utvidgas om sysselsättningslägel så kräver. Inombostadsdepartementets verksamhelsområde: Under förslagsanslaget Vissbostadsförbättringsverksamhet m, m, har regeringen bemyndigats all ändra ramenför räntefria förbältringslån om det behövs av sysselsällningsskäl. Underreservaiionsanslagen Anordningsbidrag m. m. till allmänna samlingslokaler,Uppmstningsbidrag m.m. till allmänna samlingslokaler samt Lånefonden förallmänna samlingslokaler får ramarna för bidrag resp. lån överskridas om detbehövs av sysselsällningsskäl. Prop.1979/80:150 60 under anslaget Tilläggslån till kulturhisloriskl värdefullbebyggelse kan beslutsramen vidgas om det behövs av sysselsättningsskäl. Jag övergår nu till att redovisa i vilken utsträckningnyss angivna bemyndiganden faktiskt ulnytljals under budgelåret. Inom utbUdningsdepartemenlets verksamhetsområde harbemyndigandet utnyttjats i ett beslut angående bidrag tilllidigareläggning av vissa skolbyggen i Norrbollens, , Västernorrlandsoch . Projekten motsvarade en investeringsram om 28,8 milj. kr.,vilket beräknas motsvara en utgift över statsbudgeten om ca 10 milj, kr. Inom verksamhetsområde har genombeslut beslulsramen för statligt stöd till allmännasamlingslokaler vidgals med sammanlagi 10 milj, kr. för beslul omanordningsbidrag och lån, varav 6 milj. kr, för anordningsbidrag. Beslutetavsäg ny- och ombyggnadsarbeten i sysselsättningsfrämjande syfte i Norrbotiensoch . Jag vill vidare för fullständighetens skull erinra om attregeringen vid fyra skilda tillfällen april1980 med stöd av bemyndigande fallat beslut om höjning av ramarnaför energibesparande åtgärder i befinllig bebyggelse med sammanlagt ca 470milj. Regeringen disponerar för innevarande budgetår, som jagtidigare nämnt, en finansfullmakt om 2500 milj. kr. Jag förordar atl fullmaktenför /81 tas upp med samma belopp. Denna bör få disponeras påmolsvarande villkor som gäller för innevarande budgetår, 2.6 Statsbudgeten budgetåren 1979/80 och 1980/81 2.6.1 Statsbudgetens inkomster budgetåren 1979180 och1980/81, m. m. har med skrivelse den 3 april 1980lämnat beräkningar av statsbudgetens inkomster under budgetåren 1979/80 och1980/81. För en närmare redogörelse hänvisar jag till verkels skrivelse (bilaga2.3). Vid en beräkning av statsinkomsternas utveckling har deantaganden som görs om inkomstutvecklingen i samhället avgörande betydelse.Riksrevisionsverket har i sin skrivelse framhållit atl de antaganden som legattill grund för beräkningen av statsinkomsterna nu är särskilt osäkra beroendepä atl något definitivt utfall för ännu inte föreligger.Verket har i sin beräkning utgått från all lönesumman ökade med 8,mellanåren 1977 och 1978 och med 9,. Detla innebär enmindre nedjuslering av lönesummans tillväxt för båda åren jämfört med deökningsial som låg till grund för beräkningen i årels budgetproposition. För år1980 utgår verket från en tillväxt i lönesumman på 11,, vilket ligger i linjemed det högre alternativ som presenterades i verkets beräkning i december 1979saml det högre alternativ som chefen för ekonomidepartementet tidigare dennadag presenierade vid sin anmä- Prop.1979/80:150 61 lan av den reviderade finansplanen. I riksrevisionsverketsdecemberberäkning redovisades ett alternativ med en lägre utvecklingstakt förlönesumman. har verket schablonmässigt satt ökningen till . Chefen för ekonomidepartementet har vid sin anmälan av denreviderade finansplanen även presenterat en beräkning som utgår från en lägreökning av lönesumman . Som en förutsättning fördetia alternativangavs att de av regeringen presenterade ekonomisk-politiska åtgärderna för atlunderlätta avtalsförhandlingarna genomförs och att avtal sluts inomsamhällsekonomiskt acceptabla ramar. Jag ulgår i min beräkning avstatsbudgetens inkomster från detta senare alternaiiv. Jag utgår i det följande i huvudsak från den nyauppställning av statsbudgetens inkomster somjag begagnade mig av i ärelsbudgetproposition. Jag vill även betona att jag av praktiska skäl följer dennauppställning också då jag kommenterar det beräknade utfallet för innevarandebudgelår. beräknar inkomsterna underinkomsttiteln skatt på inkomst och förmögenhet samt socialförsäkringsavgifterm.m. till 58000 milj. kr. för budgeiårei 1979/80. Med hänsyn lill berördaöverväganden om utvecklingen av lönesumman bör detta belopp justeras ned med800 milj. kr. fill 57 200 milj. kr. För /81 innebär verkets beräkning attinkomsttiteln/vi/i-ka personers skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelsetas upp med 33604 milj. kr. Eftersom jag utgår från en annan utveckling avlönesumman än verket bör dessa inkomster räknas ned med 3 633 milj. kr.Inkomsttiteln bör därför föras upp med 29971 milj. kr. 1 jämförelse med minberäkning i budgetpropositionen innebär detta att inkomsterna under inkomsttitelnreviderats ned med 353 milj. kr. Jag vill i sammanhanget nämna att jag imotsats till inte räknar med någon höjning av den kommunalautdebiteringen för . Det bör dock framhållas att en förändring av denkommunala utdebiteringen har liten betydelse för statsbudgetens inkomster. Beräkningarna av inkomsterna på huvudgruppen skatt påinkomsi, realisationsvinst och rörelse baseras på förutsättningen av etloförändrat procenttal, dvs. 100, för uttagande av preliminärskall /81. Enligt 12 § lagen (1947: 576) om slallig inkomstskatt skallvarje år beslämmas med vilka procenttal av grundbeloppen den statligainkomstskatten skall ingå i preliminärskatten för kommande budgetår.Procenttalet för den första hälften av /81 skall vara detsammasom under innevarande budgetårs senare hälft. 1 lagen (1979:502) om sloriekenav statlig inkomstskatt som ingår i preliminär skatt för /80 hardetta procenttal satts till 100 för /80. För tiden den 1juli-den 31 december 1980 blir uttagsprocenten densamma. Jag föreslår attuttagsprocenten även för tiden den I januari-den 30 juni 1981 fastställs till100. Förslag till lag härom har utarbetats inom budgetdeparlementet (bil. Under huvudgruppen lagstadgade socialavgifter beräknarriksrevisions-6 1979180. Prop.1979/80: 150 62 verkel inkomslerna till 31623 milj. kr. för budgetåret1980/81. Med de uigångspunkter som jag har för utvecklingen av lönesummanräknar jag ned verkets beräkning med totalt I 530 milj. kr. och för sålunda upphuvudgruppen med 30093 milj. kr. Nedräkningen av inkomsterna under huvudgruppenfördelar sig på flera inkomsttitlar. Jag går inle nu närmare in på var och enav dessa justeringar utan hänvisar lill den sammanställning av mina samtligajusteringar av verkets inkomstberäkning somjag kommer att redovisa. beräknar inkomsttiteln mervärdeskatttill 38 100' milj. kr. för /81. Efter samråd med chefen förekonomidepartementet såvitt avser de faktorer som styr utvecklingen avinkomslerna av mervärdeskatten föreslår jag att inkomsttiteln räknas ned med800 milj.' kr. till 37 300 milj. kr. För innevarande budgetär ansluter jag migtill verkets beräkning som uppgår lill 34000 milj. kr. Jag övergår nu till frågan om bl.a. benämningen av två avinkomsttit-j lama under rubriken skatter, nämligen rusdrycksförsaljningsmedelav partihandelsbolag samt rusdrycksförsaljningsmedel av detaljhandelsbolag.Riksrevisionsverket föreslår att dessa titlar fortsätiningsvis fär benämningenAB Vin- & Spritcentralens inlevererade överskott resp. Systembolaget AB:sinlevererade överskott. Begreppet rusdrycker har utmönstrats uralkohollagstiftningen. Det är lämpligt att även anpassa inkomsttitlarnasbenämningar till detta faktum. Med de nuvarande benämningarna framgår dessutominte direkt var inkomsterna härrör ifrån. Riksrevisionsverkeis förslag till nyabenämningar är klargörande i detta avseende. Jag använder därför i minredovisning av statens inkomster benämningar. Verket lardäremot inte upp frågan om att flytta över berörda inkomsttitlar från gruppenskatter till gruppen inkomster av slatens verksamhet dit bl. a. överskott fränaffärsdrivande verksamhet förs. Del finns i sig argument för alt föra de nubehandlade inkomsttitlarna till såväl den ena som den andra gruppen. Vid ensamlad bedömning finner jag inte tillräckliga skäl för att göra en annorlundabedömning än den som verket gjort. I budgetpropositionen förutskickade jag, efter samråd medchefen för , att jag räknade med atl ikompletteringspropositionen kunna föreslå en bruttoredovisning av inkomsternaav den särskilda : beredskapsavgiflen för oljeprodukter. Efter ytterligareöverväganden finner jag dock atl såväl lekniska som prakliska skäl lalar föralt en bruttoredovisning av dessa inkomster inte bör genomföras f. n. Jagföreslår därför att inkomsterna under inkomsttiteln särskild beredskapsavgiftför oljeprodukter förs upp med ett formellt belopp om . vilketöverensstämmer med beräkningar. Inkomsterna under inkomsttiteln förenade fabriksverkensinlevererade överskott har av beräknats till 46,7 milj. kr.för /81. Regeringen har medgivit aftförenade Prop.1979/80:150 63 fabriksverken fär ändra sillräkenskapsår från budgelår till kalenderår. Härigenom förlängs innevaranderäkenskapsår lill att omfalla liden . Genomomläggningen kommer tidpunkten för slutligt faslslällande avverksamhelsresultaiel för att skjulas . Härigenom kommer inleveransen alt förskjutaspå molsvarande säll. Som en följd härav förordar jag, efter samråd med chefenför industridepartementet, alt inkomsttiteln för nästa budgetår förs upp med 35milj. vilket är 11,7 milj. kr. mindre än vad riksrevisionsverkei beräknat.För innevarande budgetår ansluter jag mig emellertid till verkets beräkning. Under inkomsttiteln slalens vattenfallsverks inlevereradeöverskott har beräknai inkomsterna till I 116 milj. kr. förbudgetårel 1979/80 och till 1451 milj. kr. för /81. Densenarelagda idrifttagningen av kärnkraftblocken samt block 1och 2 i Forsmark har orsakats av den s. k. rådrumslagen och berättigar lillersällning av staten för merkostnaderna. För /80 har en preliminärkompensalion utgått för förseningar i i form av nedsatt krav påinleverans av överskott. De slulliga merkostnaderna under de två här aktuellabudgetåren för förseningar av idrifttagningen av kärnkraftsblocken 3och 4 och av Forsmark I och 2 kan inte bestämmas förrän efter det att pågåendeförhandlingar med i denna fräga har avslutals. 1avvaktan därpå ansluter jag mig efler samråd med statsrådet tillriksrevisionsverkets beräkningar av inkomslerna under denna inkomsttitel försåväl /80 som /81. Jag återkommer i det följandetill denna fråga i min redogörelse för beräkningen av anslaget lill oförutseddaulgifter. Riksrevisionsverkei har beräknat inkomster vid karolinskasjukhuset lill ca 511 milj. kr, för /80 samt till ca 485 milj.kr. för /81, Regeringen har i prop, 1979/80: 154 laglfram förslag till nylt drift- och investeringsavtal för sjukhuset. Tillföljd härav ökar ersättningarna från landstingskommun. Riksrevisionsverkethar inle kunnat beakta detta i sin inkomstberäkning. Efter samråd medstatsrådet föreslår jag att inkomsttiteln för budgeiårei 1979/80 förs uppmed ca 557 milj. kr. vilket är 46 milj. kr. mer än harberäknat. Av samma skäl villjag även räkna upp inkomslerna för budgetårel1980/81 med 26 milj. kr. till ca 511 milj. kr. Efter samråd med chefen för finner jagdessutom anledning att justera upp verkets beräkning av inkomster vid statensvårdansialterför alkoholmissbrukare från . till lOOOOO kr. för /80 som 1980/81. har i beräkningen av televerketsavskrivningar för /81 tagit upp 1 154,7 milj. kr. Efter samrådmed chefen för kommunikalionsdepartementel beräknar jag alltfort televerkelsavskrivningar för /81 till 1 266,7 milj, kr,, dvs, samma beloppsom angavs i budgetpropositionen. 1979/80:150 64 Avslulningsvis vill jag även ta upp vissa frågor ianslulning till inkomsttiteln slatliga pensionsavgifter, vilken ärnettoberäknad, Riksrevisionsverkei har beräknat inkomsterna under dennainkomsttitel till I 883 milj. kr. för innevarande budgetår. För budgetåret1980/81 har verkel räknat med alt liteln kommer att uppvisa ett underskott på257 milj. kr. Beräkningarna ulgår från ett oförändrai lönekostnadspålägg om39%. Förändringen i saldol förklaras främsl av att uppbördssystemet för vissaavgifier från staten kommer att ändras . Under det budgetårunder vilket omläggningen sker belastas inkomsttiteln med utgifterna för trehalvår medan inkomslerna endast avser tvä halvår. Jag finner ingen anledningatl avvika frän verkels bedömning såvitt gäller inkomsterna under förevarandeinkomsttitel. Överskottet på inkomsttiteln för statliga pensionsavgifterhar ökat . Förändringar i saldol beror bl.a. påarbetsgivaravgifternas utveckling och utbetalningarna av personalpensionsförmåner.De senare är i sin tur beroende av de samordningsbeslämmdser som finns mellanstatlig och allmän pension. Beräkningsunderlaget för lönekostnadspåläggel sågsöver . Med hänsyn till vad jag nu anfört bör enligt min mening enförnyad översyn av beräkningsunderlaget komma till stånd. Jag har för avsiktatl senare begära regeringens bemyndigande att föranstalta härom. har begärt (UbU 1978/79: 44, rskr 1978/79: 391)att regeringen vid /80 för redovisar de undersökningarsom gjorts för alt finna en lösning på de problem som finns vid sjuk- ochföräldraledighet för anställd personal vid vissa forskningsprojekt. I det reviderade budgetförslaget för /80(prop. 1978/ 79: 150 bil. 2) harjag redogjort för de möjligheter som finns attundanröja eventuella anslagsmässiga olägenheter av onormal sjukfrånvaro. Detkan vara lämpligl alt ytteriigare överväga de frågor som utbildningsutskottetpekat på i samband med den översyn av beräkningsunderiaget för lönekostnadspåläggetsomjag aviserat. beräkningar i övrigt föranleder intenägon erinran från min sida. Totalt innebär de av mig förordade avvikelsernafrån verkets beräkningar att inkomsterna räknas ned med 754 milj. kr, /80 och med 5 837 milj. kr, för /81 (tabell 10).I jämförelse med beräkningen i budgetpropostionen innebär min reviderade beräkningatt inkomsterna för innevarande budgetår justerats ned med ca 1 337 milj. kr,och för /81 att de räknats upp med ca 55 milj. kr. Jag beräknarsåledes statsbudgetens inkomster för /80 till ca 134646 milj,kr, och för budgetårel 1980/81 fill ca 148459 milj. kr, (labell 10), Prop.1979/80: 150 Justering av beräkning avstatsbudgetens inkomster (I OOO-lal kr.) IIII Fysiska personers skalt på inkomsi" realisationsvinstoch rörelse 1211 Folkpensionsavgifi 1221 Sjukförsäkringsavgift, netto 1231 Barnomsorgsavgifi 1241 Vuxenulbildningsavgift 1251 Övriga socialavgifter, nello1411 Mervärdeskatl 2115 Förenade fabriksverkens inlevererade 2613 Inkomsler vid sjukhusel 2614 Inkomsler vid slalens vårdanslallerför alkoholmissbrukare 5112 avskrivningar Summa förändring enligtföredraganden Riksrevi- Förändring sionsverket enligt (rev. be- föredragan- räkning) den ' Avser inkomsttiteln (AI la) Skatt pä inkomsi ochförmögenhel samt socialförsäkringsavgifter m. m. 2.6.2 Statsbudgetens utgifter budgetåren 1979/80 och1980/81 Ulgiftsanslag I årets budgetproposition beräknade jag statsbudgetensutgiftsanslag, dvs, bortsett från förändringar i anslagsbehållningar och idisposition av röriiga krediter, lill 177 292 milj, kr, för budgetårel 1979/80.Detta belopp är avrundat till jämna milj, kr, Åven fortsättningsvis i min redovisningkommerjag att avrunda belopp på detta sätt. 1 nämnda belopp ingick de ipropositionerna 1979/80:75 och 1979/80:101 upptagna anslagen på tilläggsbudget II. har sedermera beslutat idessa frägor. Genom riksdagsbeslut har ytterligare 44 milj, kr. anvisals uiövervad jag beräknade i budgetpropositionen (CU 1979/80:9, rskr 1979/80: 168 samtNU 1979/ 80: 26, rskr 1979/80: 141), I del följande redovisar jag deytterligare propositioner med anslagskonsekvenser för innevarande budgetår somlagts fram, I intet fall hade fattat sina beslut före utgången avmars 1980. 1979/80: 79 har regeringen föreslagit attStatsföretag får ett kapitaltillskott om totalt 941 milj. kr. för att täckaförluster och genomföra investeringar i vissa av dotterbolagen. Regeringen hari prop. 1979/80: 125 begärt anslag på tilläggsbudget III för egentligastatsutgifter om 463 milj. kr, I prop. 1979/80: 156 har regeringen föreslagitatt 37 milj. kr. anvisas för medelstillskott lill , Slutligen har iprop, 1979/80: 165 begärts att 26 milj. kr. anvisas som bidrag till för vissa personal- Prop.1979/80: 150 66 Sammanlagi har beslutats eller föreslagilsulgiftsanslag för budgetårel 1979/80 om 178 801 milj. kr. 1 detta belopp ingåranslaget till oförutsedda utgifter med 4 000 milj. kr. Exkl. detta anslaguppgär således utgiftsanslagen lill 174 801 milj. kr. har med skrivelse den 3 april 1980överlämnat en beräkning över ulfallet av statens budget för innevarandebudgetår (bil. Verkel har beräknat de totala statsutgifterna, exkl.förändringar av anslagsbehållningar och i dispositionen av rörliga krediter,till 178 927 milj. kr. Därvid har verkel utgått från att anslaget lilloförutsedda ulgifter inle kommer all belastas. Verket har emellertid inte kunnal beakla alla nämndariksdagsbeslut. Inte heller har kunnat beaktas vad som föreslås ipropositionerna 1979/80: 156 och 165. Om även riksdagsbesluten och dessapropositioner tas med innebär verkels utgiftsprognos att utgiftsanslagen påbudgeten skulle belastas med 4226 milj. kr. merän totalbeloppet 174801 milj.kr. för anvisade utgiftsanslag exkl. anslaget lill oföruisedda ulgifter. Dellalar sig uttryck i att förslagsanslag merbelaslas. Bortsett från vad jag nuanfört har jag inga erinringar mol riksrevisionsverkeis beräkningar. I budgetpropositionen upptogs de lotala statsutgifternaför /81. exkl. förändringar av anslagsbehållningar och idisposilionen av rörliga krediter, till 201 773 milj, kr, 1 olika propositioner, som har förelagts föreden . och genom beslut som har fattat fram till nämndadag har anslag tagits upp som innebär en utgiftsökning i förhållande lillbudgetpropositionen med 1 193 milj, kr. Regeringen har efler utgången av mars1980 lagl fram prop. 1979/80: 165 om vissa varvsfrågor, m. m., prop. 1979/80:166 om sjöfartspolitik m. m., prop. 1979/80: 167 om åtgärder molvattenförorening från fartyg, prop. 1979/80: 162 om reglering av priserna påjordbruksprodukter, m. m., prop. 1979/80: 157 om Nordiska minislerrådetskulturbudgel för saml prop. 1979/80: 171 om Nordiska ministerrådelsallmänna budget för m. m. Sammanlagi uppgår de anslagsbelopp som begärsi de senare propositionerna till 3 371 milj. kr, uiöver vad som angavs ibudgetpropositionen. Jag återkommer med en hänvisning lill den bilagadär nu nämnda propositioner m. m, redovisas. 1 budgetpropositionen upptogs anslaget lill oföruiseddautgifter med 8000 milj. kr. för tilläggsbudgetar, anlal särskildapropositioner, för merkostnader till följd av den uppskjutna laddningen avvissa kärnkraftsaggregat samt för atl hålla en viss beredskap inomarbetsmarknadspolitikens område. Eftersom förutsedda propositioner nu lagtsfram år del motiverat att räkna ned anslaget. Emellertid föranleder den redaninträffade kraftiga prisutvecklingen alt kostnadernaför vissa priskänsliga anslag nu beräknas komma alt överstiga de anslag somtogs upp i budgelproposilionen med ca I miljard kr. I min beräkning av anslagetlill oförutsedda utgifter har jag även beaktat effeklerna av depunktskattehöjningar somjag lidigare aviserat. Prop.1979/80: 150 67 Med hänsyn lill vad jag anfört föreslår jag all anslagetlill oförutsedda ulgifter förs upp med 6000 milj. kr. för nästa budgelår.Beiräffande villkoren för belaslning av anslaget lill oföruisedda utgifter fårjag hänvisa till vad jag anförde i budgetpropositionen (prop. 1979/80: 100 bil.21). Anslagettill räntor på statsskulden upptogs i budgetpropositionen för budgetåret1980/81 lill 18000 milj. kr. Belastningen pä detta anslag är i huvudsakberoende av budgetsaldot närmast föregående budgelår, men är även i nägon månberoende av budgetsaldot under det budgetär för vilket anslaget är anvisat.Höjningen av räntenivån tillsammans med vissa andra förhållanden medför attstatsskuldräntorna för /81 torde komma att bli högre än vad somberäknades i budgetpropositionen. Jag har under hand inhämtat attriksgäldskontoret numera beräknar alt statsskuldräntorna kommer alt uppgå till19600 milj, kr. Anslaget lill räntor på statsskulden, m. m, bör följaktligenlas upp med detta belopp. De ändringar i staten för riksgäldsfonden som föranledshärav torde få företas av finansutskottet. Jag harlåtit upprätta en specifikation över föreslagna och beslutadeanslagsförändringar på statsbudgeten i förhällande lill budgelpropositionen(bil. Specifikationen täcker perioden fram lill ulgången av mars och deövriga förslag som jag nämnde särskilt. Pä grundval av dessa uppgifterberåknar jag utgiftsanslagen inkl, anslaget till oföruisedda ulgifter förbudgetårel 1980/81 till 205937 milj, kr. Eventuella beslul i övrigl eflerutgången av torde få beaktas av vederbörande utskott. Beräkning av anslagsbehållningarnas utveckling I årets budgelproposition beräknades medelsbehällningarnapä reservations- och invesleringsanslag minska med 4 153 milj. kr. underbudgetårel 1979/80. 1 sin beräkning av budgetutfallet för innevarande budgelårhar - mot bakgrund av nya uppgifter rörande myndighelernasbedömning av anslagsbehållningarnas utveckling - bedömi alt anslagsbehållningarnakommer all minska med endasl 3 240 milj. kr. För en närmare redovisninghänvisar jag lill riksrevisionsverkeis beräkningar för innevarande budgetår(bil. Efler samråd med chefen för industridepartementet räknar jag medatl förbrukningen på vissa anslag lill stålindustrin blir ca 400 milj. kr.lägre än vad har angett. I övrigt harjag inga erinringarmot verkels beräkning. Prop.1979/80: 150 68 Beräknadförändring i anslagsbehållningarna under /80 kr., ökning + . (ny beräkning) Anslagsbehåll ningar exkl. avskrivningar 21543 -2553 -4 153 -3240 -2840 I budgetpropositionen underströk jag svärighelerna atlgöra en bedömning av anslagsbehållningarnas utveckling. För en närmare analyshärav får jag hänvisa fill vad jag då anförde (prop. 1979/80: 100 bil. Anslagsbehållningarna inom arbetsmarknadsdepartementetsverksamhelsområde beräknas uppgå lill ca I 800 milj. kr. vid utgången /80. DeUa innebär en förbrukning med ca 1 300 milj. kr., vilkelklart avviker frän tendenserna under tidigare är dä det i allmänhel sketl enviss uppbyggnad. Förbrukningen under /80 är främst hänförbartill anslaget till sysselsättningsskapande åtgärder. Sammantaget räknar jagmed atl en viss uppbyggnad av anslagsbehållningarna återigen kommeralt skeunder /81. Anslagsbehållningarna vid utgången avbudgetåren 1973/741979/80 (Miljarder kr., ökning +, minskning -) (förändring under budgetårel) (+0,03) (-0,26) (+0,62) (+0,.36) (+0,05) (+1,61) (-1,33) (förändring under budgetårel) (-0,07) (-0.02) (+0,17) (+1,41) ( + 5,20) (+0,90) (-1,70) (förändring under budgetårel) (+0,84) ( + 0.39) (+0,74) (-0,35) (+1,33) ( + 2.47) (+0,19) (förändring under budgetåret) (+0,81) (+1,52) ( + 1,42) (+6,58) (+4,90) (-2,84) ' Anslagen till lokaliseringslån och statens hanlverks-och induslrilånefond har samtliga är hänförts till Molsvarande delar av dåvarande inrikesdepariemeniei. Vid ingången av /80 låganslagsbehållningarna inom industridepartementets verksamhetsområde pä enrekordhög nivå. En viss förbrukning av anslagsbehållningar förutses dock skeunder /80. Av de ca 6500 milj. kr. i anslagsbehållningar som harberäknals återstå under denna huvudtitel vid slutet av innevarande budgetäråterfinns inemot , på anslag till varvsnäringen och drygt Imiljard kr, pä lokaliseringslän, I övrigt fördelar sig behållningarna på ettstorl antal 1979/80:150 69 anslag.I årets budgelproposition räknade jag med en minskning av anslagsbehållningarnamed .