prop · G303162 · 1979-12-31 00:00:00 — bör dessa i första hand användastill att betala utbyteshandel med kött och fläsk upp till ett belopp av 50milj. Huvudsaklig medelsdisposition av införselavgiftsmedel m.m. regleringsåren 1978/79 och 1979/80 1978/79 1979/80 I OOO-lal kr. I OOO-lal kr. Från föregående regleringsår kvarstående införselavgifierUnder resp. regleringsår influtna införselavgifier. 376000 I600(H) 8 5(K) a) Av medel inom resp. regleringsårs fördelningsplan Svensk spannmålshandel polalisinlressenter oljeväxlinlressenter kötthandel Svensk ägghandel Marknadsreglerande åtgärder för slaklkycklingKoslnadskompensalion mjölk, norra bidrag, köllregleringenUpplysningsverksamhel och utvecklingsarbete Djurhälsovård, kontrollverksamhetm. m. Slöd lill odling av konservärler och andra köksväxler Slöd lill odling av bruna bönor Fonden för kolleklivaåtgärder inom biodlingen Reserv lill jordbruksnämndens förfogande b) Ulanför fördelningsplanen Ulbyteshandel. nötkött från Utbyleshandel, kött och fläsk, annan Pristillägg för får- och lammkött Svensk matpotatiskontroll , potatisförädling Bidrag till Sliftelsen för ackordhäst- organisalionens bevarande Bidrag lill fraktkostnader för mjölk och grädde Prisålerbäring till pälsdjursuppfödare Stöd till odling av vallväxtfrö Fonden för kollektiva åtgärder inom biodlingen Restitution av införselavgifier på slyck- ningsdetaljer av kött och fläsk saml av införselavgifier pä osl Slöd till mallproduktionen c)Täckning av underskott frän föregående år I 070 vid ulgången av resp. regleringsår O ' Inläktsräntor från föregående år. - Härav 10 milj. kr. 1979/80:162 15 Därefter evenluelll kvarstående överskoll bör enligtnämnden användas till ändamål inom fördelningsplanen med hänsyn till att 31.1milj. för utbyteshandel med kött och fläsk i brist på medel utomfördelningsplanen togs från fördelningsplanen /79. Jag harinle någon erinran mol vad jordbruksnämnden anfört rörandeinförselavgifismedlens disposiiion under regleringsåren 1978/79 och 1979/80. beräknar all det under regleringsåret1980/81 inflyter 560 milj. kr. i form av införselavgifismedel, inkl. ränlorfrån föregående år. Härav avser 160 milj. kr. föreslår alt fördelningsplanen förregleringsårel 1980/81 bör omfatta 267,2 milj. kr. jämte inflytandefodermedelsavgifter, som beräknas till 160 milj. kr., eller lolalt 427 milj.kr. Jag bilräder nämndens förslag. Med hånsyn till ovissheten rörande regleringsekonominsutveckling lägger nämnden inte fram någon fullständig fördelningsplan för delpreliminärt beråknade beloppet. Nämnden bör åierkomma med fullständigt förslagtill preliminär fördelning i samband med förslaget till justering avinförselavgifter m.m. fr.o.m. . Nämnden bör liksom tidigare,efler hörande av Lantbrukarnas förhandlingsdelegation och konsumentdelegationen,få jämka fördelningen av delbeloppen mellan de olika regleringsföreningarna ochäven besluta om det belopp som kan komma att stå till nämndens förfogande. Jag har inget alt erinra mot att Svensk spannmålshandelliksom tillförs införselavgifter för viss utbyleshandel med brödsäd.Vidare bör som oljeväxlinlressenter lillföras de avgiftsmedelsom inflyter till följd av de höjningar av avgifter för fettvaror som har ägtrum fr. o. m. eller som kan komma att ske. Jag har heller ingetatt erinra mot att inflytande införselavgifter på vissalivsmedelsinduslripro-dukter (biandvaror) l.o.m. /81 fårfördelas till resp. produktområde i förhållande till utbetalda exportbidrag. Medelsbehovetunder regleringsårel 1980/81 för de åndamål utanför fördelningsplanen som jaganger i det följande bör i första hand täckas av införselavgifismedel. De införselavgifter som inflyter till följd av s. k.ulbyteshandel med kött och fläsk har av nämnden beräknats komma atl uppgå lill75 milj. kr. Av detla belopp skall 25 milj. kr., som avser utbyteshandel medöststaterna, föras över till Svensk kötthandel. kr., somavser utbyteshandel med andra länder, skall föras över till Svensk kötthandel ienlighet med de grunder som redovisades i prop. 1978/79; 208. Kostnaderna för pristillägg Jör får- och lammkött av 530öre per kg beslrids under /80 med 11 milj. kr. från anslagetPrisreglerande åtgärder på jordbrukets område och med 14,5 milj. kr. avinförselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen. 1979/80: 162 16 koslnaden för pristilläggel till 25.5 milj. kr. Jag loreslär att av pristillägget på får- och lammköttbekosias 10 milj. kr. från anslagei Prisreglerande åtgärder på jordbrukelsområde och reslerande belopp, 15,5 milj. kr., med införselavgifismedel utanförfördelningsplanen. Härulöver kan nämnas att regeringen har bemyndigal nämndenall under /80, inom ramen för prisstoppet på kött av andradjurslag, utbetala pristillägg utöver per kg inlill ell belopp av 11,5milj. Till Svensk matpotatiskontroll (SMAK) har förregleringsårel 1979/80 reserverats högst I . för upplysningsverksamhetpå matpotaiis-området. För /81 föreslås en höjning avbeloppet lill högsl . Ersällningen till SMAK för kontrollkostnuder isamband med kvalitetsmärkning av matpotatis föreslås sänkt från 4410000 kr.lill högst . för /81. Jag har ingel atl invändamot dessa förslag. föreslår alt bidraget till för ejjektivisering av matpotatisodlingen höjs från2050000 kr. för /81. Jag har inget allerinra mot detta. Vidare föreslås att nämnden under /81får disponera högst 4 milj. kr. av avgiftsmedel utanför fördelningsplanen föråterbäring till pälsdjursuppjödare av den del av priset pä inhemskt foder förpälsdjursuppfödning som är hänförlig lill införselavgifterna på fodermedel. Jagbilräder även detta förslag. Stiftelsen ackordhästorganisalionens bevarande bör ienlighet med nämndens förslag tillföras oförändrat . Bidraget för att begränsa Jraktkostnaderna Jör mjölk ochgrädde till vissa områden i de nordligaste länen bör, som nämnden föreslagit,utgå med . under /81. För stöd lill valljröodlingen föreslår jordbruksnämnden /81 en ökning av stödet till 8 milj. kr., varav 2 milj. kr.tas av medel inom fördelningsplanen och 6 milj. kr. av medel utanförfördelningsplanen. Jag har inget att erinra mol delta förslag. Till Jönden för kollektiva åtgärder inom biodlingen harunder regleringsårel 1979/80 förts , varav . inom och300000 kr. föreslår att molsvarandebelopp skall utgå under /81. Jag har inget att invända moldelta under förutsättning att högst . anslås utom fördelningsplanen. Kostnaderna för restitution av införselavgifter förslyckningsdetaljer av kört och fiäsk saml Jör ost beräknas av nämnden till 9milj. för /81. Jag har inget alt erinra mol dennaberäkning. För stöd till maltpioduktionen bör enligt nämndens förslaghögst 2 milj. kr. utgå under /81. Jag biträder även dettaförslag. 1979/80: 162 17 Det förslag till fördelning av införselavgifter inom ocbutom fördelningsplanen somjag nu har lagt fram medför ett beräknat överskott iregleringsekonomin av 14,2 milj. kr. Med hänsyntill ovissheten om den fakiiska avgiftsuppbörden föreslår jordbruksnämnden altden rörliga krediten pä 120 milj. kr. farstå kvar åven under regleringsåret1980/81 och atl den får användas för ändamål inom och utom fördelningsplanensaml för sockerregleringen. Nämnden föreslär även atl Sverigespolalisinlressenter, till följd av ell beräknai underskoll förstärkelseregleringen, uiöver tilldelal belopp inom fördelningsplanen får lånahögst 15 milj. kr. av den rörliga krediten. Jag bilräder förslagel. Det börankomma på regeringen att närmare föreskriva hur kredilen får utnyttjas ochvillkoren för detta. medgav atl statens jordbruksnämnd försäsongmässig lagring av Jordbruksprodukier för /80 färdisponera en röriig kredii på högsl 175 milj. kr. i riksgäldskontoret.Jordbruksnämnden har föreslagit alt denna kredit höjs till 225 milj. kr. ochatl den får utnyttjas för budgetårel 1980/81 främsl för uljämningslagring avsmör och köttvaror. Även enligt min mening bör en höjning ske av den rörligakrediten. Höjningen bör dock nu begränsas till 20 milj. kr. Jag föreslårsåledes att en rörlig kredit på högst 195 milj. kr. i ställslill nämndens förfogande för säsongmässig lagring av jordbruksprodukier /81. 1 detta sammanhang villjag även nämna att regeringen den13 bemyndigade jordbruksnämnden atl beräkna införselavgift ochexportbidrag för malt i enlighet med elt av nämnden lämnal förslag. Nämndensförslag föranleder även ändring av 8 § lagen (1967: 340) om prisreglering päjordbrukets område. Enligt detta lagrum skall bl. a. den som driverkvarnrörelse erlägga avgift för lager av vissa slag av spannmål, om prisei pådessa höjs. Delsamma bör i fortsättningen också gälla den som driver mälteri.Förslag lill sådan lagändring har upprättats inom . Slutligen vill jag ocksä nämna atl jag denna dag, molbakgrund av beslut , fått regeringens bemyndigande atttillkalla en kommitté med uppdrag all utreda vissa frågor angåendekapitalförändringarnas inverkan på lantbrukarnas inkomstförhällanden. För sockerbetsodlingen gäller f. n. en treårigprisregleringsperiod omfattande tiden den 30 juni 1982. Arealoch belpris skall dock fastställas för varje regleringsår efter överläggningar.Gällande prisreglering för socker avser endast /80 (prop.1978/79: 208. JoU 1978/79:36, rskr 1978/79:417). Genom beslut medgav regeringen allsockerbola-2 1979/80. 1979/80:162 18 get fick kompensation under innevarande regleringsår med ca9 milj. kr. för iniräffade prishöjningar på eldningsolja. lägger , efter överläggningar och isamförsiänd med konsumentdelegationen och betodlarnas cenlralförening, framförslag angående sockerbetsareal och kompensalion lill betodlarna fr. o. m. denI . Vidare föreslår nämnden efter överenskommelse med sockerbolagetoch konsumentdelegationen en tvåårig prisregleringsperiod för sockeromfattande liden den 30 juni 1982. Vad gäller sockerbeisarealen odling föreslårnämnden all den hålls oförändrad vid 51 500 ha. Nämnden föreslår vidare allarealbi-dragel areal bör vara oförändrat . per konlrakleradha lill odlarna inom Mörbylångabrukels upptagningsområde och . per halill odlarna på . Bidraget bör liksom hiuills finansieras med medel ursockerregleringsfonden. I de fall arealen vid kontroll befinns vara mindre änden kontrakterade föreslås bidragel ulgå efler den uppmätta arealen. Kostnadskompensationen till betodlarna har enligtförslaget beräknals till 36,3 milj. kr., vilket innebär att grundpriset för1980 ärs betskörd bör höjas med . per betor med ensockerhalt av . Höjningen av betpriset motsvarar en parliprishöjning försocker med . Jag biträder nämndens förslag till sockerbetsareal,arealbidrag och kostnadskompensation till betodlarna. Det bör ankomma påregeringen atl fastställa areal, bidrag och kompensation underregleringsperioden. Vad gäller kompensationen till sockerbolagei innebärförslaget all prisregleringen endasl avser strösocker. Av bolagets verksamhelvid raffinaderiet i ingär i regleringen endast raffineringen avråsocker, såväl inhemskt som importerat. Detta innebär att bl.a. bilsocker- ochsirapslillverkningen lämnas utanför regleringen. Även fodertillverkning lämnasutanför. Förslagel innebär vidare att sockerpriset en gång per är.den och den . bör jusleras på grund av ökade kosinader,andra än oljekoslnaderna. Korrigering av sockerpriset pä grund av ändringar ioljepriset bör ske med hänsyn till oljeprisels förändringsedan oktober 1979. Härvid skall basen vara . per m (fobpris plusbikost-nader). Basen skall jämföras med det ovägda medeltalet avRollerdamno-leringen den 15 maj-den 15 juni 1980 ökal medbikoslna-dernaperm'. Därefter bör enligt förslaget sockerprisetjusleras så snart oljepriset enligt löpande30-dagars-genomsnitl av Rotterdamnoteringen ändrats med minst ±160 kr. per m'.En gång bör sockerpriset slutjusieras med hänsyn fill förändringar avsockerbolagels oljekostnader mellan två tolvmånaders jämfbrelseperio-der. Omsockerbolagels oljekostnader ökal väsentligt mer än vad utvecklingen påoljemarknaden motiverar, bör kostnadskompensalionen kunna reduceras. 1979/80: 162 19 förslag innebår atl sockerbolagei förregleringsårel 1980/81 tillerkänns 28.6 milj. kr. för ökade kostnader isockerproduktionen exkl. oljekoslnaderna. 1 koslnadskompensationen ingår vissökad ersättning för merkostnaderna för bruken på och . Tolallulgör denna ersällning, inkl. lidigare beslutad ersättning. 10 milj. kr.Däruiöver erhåller bolagel 4.3 milj. kr. från sockerregleringsfonden somkompensalion för dessa merkoslnader. Kostnadskompensationen om 28,6 milj. kr. innebär enligtnämnden en höjning av strösockerprisel (kvalilel K 5 i säck om ) med 9:70kr. Däruiöver justeras sockerpriset förförändringar i oljepriserna 1980. Tillsammansmedför de föreslagna ökningarna av betpriset och sockerbolagets andel avpartipriset på socker atl strösockerpriset siiger med sammanlagt . per100 kg till 293: . Nämnden begär att få genomföraprishöjningarna på sådanl säll att minsta möjliga störning uppslår påmarknaden. Nämnden föreslår vidare all ersättningen för raffinering och lagringav importerat socker höjs för inträffade koslnadsökningar med utgångspunkt iden genomsnittliga koslnadsulvecklingen för strösockertillverkningen.Jord-bmksnämndens förslag i övrigt innebär inga förändringar i förhållande tiUvad som gäller under innevarande prisregleringsperiod. Jag bilräder jordbruksnämndens förslag till reglering avsockerlillverkningen för liden den 30 juni 1982 saml förslagetlill ersällning till sockerbolaget under regleringsårel 1980/81. Del bör ankommapä regeringen alt fastställa ersällning till sockerbolaget underregleringsperioden. 1 della sammanhang vill jag även nämna all jag denna dag.mol bakgrund av beslul , fåll regeringens bemyndigande alllillkalla en kommillé med uppdrag all uireda den svenska sockernäringens framtidaomfallning. inriktning, organisation och siruktur. 3.3 Prisstödet till jordbruket i norra Sårskilt slöd ulgår lill jordbruket i norraSverige. Genom beslul av 1971 ärs riksdag förstärktes prisstödel lillmjölkproduklionen där och prisstödel utvidgades till nya produkler. Ar 1973utvidgades siödet lill all ocksä avse ren. En översyn av grunderna lörprisslödel företogs av 1972 ärs jordbruksulredning. På grundval härav beslutaderiksdagen (prop. 1977/78: 19. JoU 1977/78: 10, rskr 1977/78: 103) atlslödel liksom lidigare skulle ulgå i form av prislillågg på mjölk, koll ochfläsk samt all slödel fr.o.m. den skulle ulvidgas lill all omfaltaåven smägrisproduklion och getskölsel. Syflel med prisslödel är alt höjalön-samhelen hos jordbrukel i norra lill en nivå som är jämförbar medden som uppnås vid del mellansvenska jordbrukel. Beiräffande prisslödel lillsmågrisproduklionen och gelskölseln uttalade all detla förbättrarsysselsättnings- och inkomslmöjlighelerna främsl vid mindre familjejordbruk.Stödet ulgär inom olika stödområden. För mjölk ulgår dessulom vissa personligapristillägg. Bestämmelserna om prisstödel finns i Prop.1979/80: 162 20 förordningen (1978:472) om prisstöd lill vissa jordbruk(ändrad senasl 1979:913) och i kungörelsen (1973:508) om prisstöd tillrennäringen (ändrad : 171). Kostnaderna för prisstödet lill jordbrukel i norra för /79 lill lolalt 139 milj. kr. Kosinaderna fördelarsig med 110.2 milj. kr. lill mjölk, varav 1,2 milj. kr. för de personligapristilläggen. 24.0 milj. kr. till kött, 2.6 milj. kr. lill fläsk, 1,9 milj.kr. lill smågrisproduktionen samt 0.3 milj. kr. Härtillkommer 3.1 milj. kr. för prisstödet till rennäringen. Enligt beslut skall prisstödel lilljordbrukel i norra ses över . uttalade även atlprisslödel lill rennäringen samiidigi skall ses över. Slalens jordbruksnämndhar nu företagit en sådan treårsöversyn och efter samråd medlantbruksslyrelsen lämnat förslag till vissa förändringar i prisstödet fr.o. Till nämndens förslag bar fogats en reservation från två avnämndens ledamöter. Jordbruksnämndenhar lämnal förslag lill nya stödnivåer för produkterna, varvid nämnden somutgångspunki hafl bl.a. lantbruksslyrelsens beräkningar avseende skillnader iproduktionskostnad för mjölk och kött mellan norra och samlden allmånna kostnadsstegringen i lantbruket. Nämnden har vidare föreslagitvissa justeringar av områdesindelningen saml en utvidgning av siödet tillflera produkter. Slutligen har nämnden tagit upp frågan om tätare översyner avsiödet. Nästan alla remissinstanserna har framfört förslag omändringar av prisstödel som går utöver vad jordbruksnämnden föreslagit.Flerlalel remissinstanser framhåller det angelägna i att tätare översyner avprisslödel bör äga rum. Innan jagtar ställning till de olika delarna i nämndens förslag vill jag betona denslora betydelse som jordbruket i norra har från inle minslregionalpolitisk synpunkt. Som framgår av nämndens redovisning har prisstödethafl avsedd effekl. Således har produktionsutvecklingen gått i positivriktning. Det är angeläget att jordbruket i norra ges fortsattamöjligheter att i enlighet med gällande jordbrukspoliliska rikllinjer nå enmed det mellansvenska jordbrukel jämförbar lönsamhel. Mot denna bakgrund finnerjag jordbruksnämndens förslag i huvudsak väl avvägt. I likhet med nämnden anser jag atl en uppräkning avslödnivåerna för mjölk bör ske enligt följande uppställning. stödbelopp öre/kg öre/kg 1 27.2 }9.t) 1979/80:162 21 Jag kan även biträda nämndens förslag till vissa ändringari områdesindelningen för mjölk (se bilaga 4, s. 101 och 102). Beiräffande de s. k. personliga pristilläggen på mjölkföreslår jag i enlighet med nämndens förslag alt en avveckling bör ske fr. o.m. genom att detta pristillägg för /81minskasmed I öre/kg och under /82 med ytterligare I öre/kg föralt fr. o. m. den helt upphöra all utgå. Nämndens förslag till nya stödnivåer för kött och fläskinom resp. område framgår av följande tablå. Jag har inget atl erinra mol dettaförslag. 1enlighet med nämndens förslag bör siödet till smågrisproduktionen ulgå med debelopp som framgår av följande tabell. Stödet till getskötseln bör som nämnden föreslagit höjasfrån . per mjölkproducerande get. I fråga om prisstödet till rennäringen föreslår nämnden, iavvaktan på resultatet av den utredning som tillsatts rörande rennäringensekonomiska förhållanden, atl slödel bör höjas från . Jag har heller inget att erinra mol delta förslag. har även prövai frågan om slöd tilläggproduktionen. Nämnden har därvid funnit alt om ell slöd skall införas bördelta utgå som etl särskilt packeribidrag för ägg invägda vidmnmärkesberälfi-gade packerier. Med hänsyn till föreliggandeöverskollssilualion för ägg och då äggproduktionen inte är särskiltarbetsintensiv har jordbmksnämnden dock ställt sig tveksam till att nu införaett särskilt packeribidrag för norra . Mot bakgrund av vad jordbruksnämnden anfört ärjag inteberedd alt nu ta ställning till om och när ett särskilt prisstöd lilläggprodukfionen i norra bör införas. 1979/80: 162 22 Nämnden har vidare föreslagil alt ell driftsbidrag om150000 kr. får Utgå tills vidare för all täcka vissa regionall betingademerkostnader för slakt av värphöns i . Jag kan godta della förslag. föreslår vidare all etl arealbidrag förpotatis införs på försök fr. o. m. den för atl motverka enytterligare nedgång i odlingen. förslag om slöd lillpotatisodlingen motiveras av den minskning av arealen som skelt under1970-talel och syftar till alt motverka en yllerligare nedgång i odlingen. Jagär dock nu inte beredd att ta ställning till om och när elt sådant stöd tillpotatisodlingen bör införas. De förslag till förbällring av prisstödet lill jordbrukeli norra och till rennäringen somjag nu lagl fram beräknas ökakosinaderna för siödet med sammanlagi 42,6 milj. kr. Därtill kommer enkostnadsökning av 5 milj. kr. med hänsyn lill beräknad produklionsulvecklingför /81. har också lagil upp frågan om tätareöversyner av stödet. Om kosinaderna för jordbruksproduktionen fortsättningsvisutvecklas i samma takt som under de senasle åren, anser nämnden alt nästaöversyn bör ske . För egen del villjag framhålla följande i denna fråga. Prisstödet har setts över vart tredje år.Om kostnadsutvecklingen inom jordbruket fortsätter på samma sätt som undersenare delen av 1970-talel lorde detta, som också jordbruksnämnden framhåller,medföra all stödets realvärde sjunker hastigare än vadsom ursprungligen lorde ha varit länkl. En allmän översyn av prisstödel bör enligt min mening somhittills ske . har fastställt atl etl huvudsyfle förjordbmkspoli-tiken skall vara atl lillförsäkra dem som är sysselsatta inomjordbmkel i alla delar av landel en ekonomisk och social slandard som ärlikvärdig med den som jämförbara grupper uppnår. Detla förulsäller enligt minmening atl prisstödets syfte inte urholkas . Under periodenbör därför, om produktionskostnaderna ulvecklas på ell ogynnsamt sätt,jusiering av prisslödel kunna ske så all dess syfte upprätthålls. En avutgångspunkterna för bedömningen bör därvid vara förändringama i del s. k.produklionsmedelsprisindex (PM-index). Vid den allmänna översyn som bör ske av prisstödet införutgången av Ireårsperioden bör det nu tillämpade prisstödet ulvärderas. Del fårankomma på regeringen alt besluta hur översyn bör ske. 3.4 Kreditgarantier lill trädgårdsnäringensrationalisering m. m. Lantbruksslyrelsen hemställer att garantiramen för låntill trädgårdsnäringens raiionalisering m.m. ökas med 5 milj. kr. för innevarande budgelår och all molsvarande ram för länlill jordbrukets rationalisering minskas med samma belopp. 1979/80: 162 23 den ekonomiska situationen för IrädgårdslÖrelagen medförtatl eflerträgan på kredilgarantier ökat mer än vad som tidigare förutsetls. Bl.a. har inom yrkesfruklodlingen behov uppställ av driftslän för anskaffning avrörelsekapilal samt för kreditsanering lill följd av den gångna säsongenspriser och avsätt ningsproblem. För innevarande budgetår har medgivit attstatlig kreditgaranti får lämnas för lån till yttre rationalisering, lån tillinre rationalisering, jordförvärvslån, driftslån och maskinlån med sammanlagihögst 613 milj. kr., för lån till trädgårdsnäringens rationalisering m. m. medhögst 35 milj. kr., för lån till rennäringens rationalisering m. m. med högsl2,5 milj. kr. saml för lån till inköp av avelshäslar och ridhästar medsammanlagt högsl . 1979/80: 101, JoU 1979/80:28, rskr 1979/80:166). Enligt min mening är del med hänsyn lill de nuvarandeproblemen inom trädgårdsnäringen angelägel atl kreditgarantier slår lillnäringens förfogande i lillräcklig omfattning. Ifrågavarande ram bör dårför ienlighet med lantbruksstyrelsens förslag för innevarande budgetår ökas med 5milj. till 40 milj. kr. Ramen för garanlier för lån lill jordbrukelsraiionalisering bör som slyrelsen också föreslagil minskas i molsvarande mån. Jag övergår härefter lill 1974 årsträdgårdsnäringsulrednings förslag om bemyndigande för lantbruksstyrelsen attefter prövning i varje särskilt fall skriva av vissa lån till växthusjöretag. Ulredningen anför all växlhusodlarna sedan den s. k.oljekrisen haft lönsamhetsproblem lill följd av oljeprisökningar ocholillfredsslällande prisulveckling för flerlalel produkler. Situalionen haruppmärksammats av statsmakterna och vid flera lillfällen har stödåtgärder satisin. vilka ocksä haft effekt. Sålunda beslutade ärs riksdag om etltemporärt stöd i form av lån och bidrag till förelag med odling i växthus ochförelag med champinjonodling (prop. 1975:85, JoU 1975: 16, rskr 1975: 183). Isamband härmed uttalade jordbruksulskollel alt del föruisaile all ulredningen isitl fortsatta arbete med uppmärksamhet skulle följa utvecklingen av detla stödtill irädgårdsnäringen. Ulredningen skulle därvid bl.a. vara oförhindrad attäven pröva möjligheten att - däresl så befanns moUveral - i förekommande fallslopa återbetalningsskyldigheten för lånen. Även beslutade omfortsatt slöd till företag med produktion av sniltblommor i växthus (prop.1976/77: 100 bil. 13, JoU 1976/77; 13, rskr 1976/77; 182). Ar 1978 ändradesbeslämmelsema så att slöd kunde utgå lill alla företag med produktion i växthusmed uppvärmning (prop. 1977/ 78: 101, JoU 1977/78: 11, rskr 1977/78: 131).Sisinämnda siödform upphörde vid utgången av juni månad . Totall hadedå 73 lån beviljats från anslaget Lån till irädgårdsnäringen under fonden förlåneunderstöd på kapitalbudgeten med sammanlagi 13,2 milj. kr.