prop · G303125 · 1979-12-31 00:00:00 — Prop.1979/80:125 Regeringens proposition medförslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för /80; Regeringenförelägger vad som har upplagils i bifogade uidrag avregeringsprotokoll för den åtgärd och det ändamål som framgår av föredragandenashemställan. Ipropositionen föreslås utgifter m. m. på tilläggsbudget 111 lill statsbudgetenför innevarande budgetår. Deanslag som begärs uppgår till ca 4 356,3 milj. kr., varav ca 4 301,3 milj. kr.på driftbudgeten och 55,0 milj. kr. De största anslagen pådriftbudgeten föreslås gå till bidrag till arbetsmarknadsutbildning, investeringsbidragtill utbyggnad av hamn saml lill svenska FN-styrkors verksamhetutomlands. Del största anslaget på kapitalbudgeten avser lån till KB United Sflriing() . Sammanlagthar nu begärts eller anvisats anslag på tilläggsbudget till statsbudgeten förinnevarande budgetår med ca 6 283,9 milj. kr. Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , , Åsling,Söder, , , , , , , , ,, Föredragande: statsråden , , ,, Åsling, Söder, , , , , , ,Pelri Proposition med förslag om tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /80 Statsråden föredrar förslag till i frågorangående anslag m. m. på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret1979/80. Anförandena redovisas i underprotoknllen för resp. departement. Statsrådet anför: Regeringen har i prop.1979/80:79 föreslagit att 941 milj. kr. anvisas som kapitaltillskott tillStatsföretagsgruppen, m. m. Jag hemställer att regeringen föreslår att besluta om anslag m. m. på tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /80 i enlighet med de förslag som föredragandenahar lagt fram. Regeringen ansluter sig till föredragandenas övervägandenoch beslutar att genom proposition förelägga vad föredragandena haranfört för den åtgärd eller det ändamål som föredragandena har hemställt om. Regeringen beslutar att de anföranden som redovisas iunderprotokollen och en sammanslällning över de anslag som regeringen begärskall bifogas propositionen som bilagor I -14. Prop.1979/80:125 3 Anmälantill tilläggsbudget III till statsbudgeten för /80 såvitt avserförsvarsdepartementets verksamhetsområde [I] H 9. Medel för en svensk militär styrka i FN-tjänst anvisadesförsta gången på tilläggsstat till riksstaten för /57 (prop.1956:198, SU 1956:179, rskr 1956: 539). Därefter har ytterligare medelanvisats för svenska FN-styrkors verksamhet. Medel för de årliga utgiftemainom för att rekrytera, utbilda och organisera den svenska beredskapsstyrkanm. m. anvisas sedan budgetåret l%5/66 under förslagsanslaget Bercdskapsslyrkaför FN-tjänst. Medel för FN-styrkornas verksamhet utom och för visspersonal vid ständiga representation i FN samt - fr. o. m. den 1 juli1967 -för observatörer i FN-tjänst anvisades budgetåren 1965/66-1971/72 under reservaflonsanslagetKostnader för svenska FN-styrkor m.m. Fr.o.m. /73 har medel för FN-styrkornasverksamhet utom anvisats under anslaget FN-styrkors verksamhetutomlands. Sammanlagthar för svenska FN-styrkors verksamhet anvisats . påtilläggsstat och tilläggsbudget. Därav har 56,5 milj. kr. anvisats för atttäcka utgiftema för FN-slyrkan på , FN-styrkan i och FN-observatörerunder tiden samt för vissa oförutsedda utgifter (prop.1979/80: 25 bil. 2, FöU 1979/80:9, rskr 1979/80:69). Delav ifrågavarande kostnader avses bli ersatt av FN. Intill harfrån FN influtit . fordran hos FN enligt hittillsframlagda krav uppgick lill . Ersättningar somflyter in från FN tillgodoförs statsbudgetens inkomsttitel Övriga diverseinkomster. 1979/80:125 4 Genombeslut har tiden för den svenska FN-insatsen i Mellersta Östemförlängts t. o. m. . Utgifterna beräknas till ca 1,1 milj. kr.för månad eller för tiden sammanlagt 4,3 milj. kr. Genombeslut har tiden för den svenska FN-insatsen på Cypernförlängts t.o.m. . Utgifterna har beräknats till ca 2,5 milj.kr. för månad eller för liden sammanlagt 29,2 milj. kr. Enallmän medelsreserv av 3 milj. kr. bör beräknas med hänsyn till eftersläpandesjukvårdskostnader för tidigare kontingenter samt vissa ulgifter som kan blinödvändiga vid en avveckling av kontingenterna. Antaletobservatörer i FN-tjänst uppgick till 38. Medelsbehovet fördessa kan beräknas flll . för månad eller för tiden januari-juni 1980sammanlagt 3,7 milj. kr. Vidutgången av fanns ett underskott på . under anslaget FN-styrkorsverksamhet utomlands. Behovetav ytterligare medel för FN-styrkor i Mellersta Östem och på och förobservatörer uppgår alltså flll (4300000 -t- 29200000 -l-3000000 -1- 3700000 4-471 400) , avrundat 40,7 milj. kr. Medlen bör liksom tidigareanvisas utanför utgiftsramen för det militära försvaret. Medhänsyn till att många osäkra faktorer ligger i anslagsberäkningen kan det blinödvändigt att även i fortsättningen förskottsvis täcka utgifter förifrågavarande ändamål från anslaget till ofömtsedda utgifter. Dessa ulgifterbör slutligt belasta anslaget FN-styrkors verksamhel utomlands. Frågan om derastäckning bör få las upp . Jaghemställer alt regeringen föreslår attflll FN-styrkors verksamhet utomlands på tilläggsbudget III till statsbudgetenför /80 anvisa ett reservationsanslag av . 1979/80:125 5 Söder såvitt avser frågan under punkten 1; statsrådetHolm såvitt avser frågnr under punkterna 2 och 3 Anmälantill tilläggsbudget 111 till statsbudgeten för /80 såvitt avsersocialdepartementets verksamhetsområde A. m. m. [I] A 2. Kommittéer m.m.Under denna rubrik har i statsbudgeten för /80 anvisats ettreservationsanslag av 19 milj. kr. Den utredningsverksamhet som bekostas frånanslaget har under budgetåret blivit mera omfattande och kostnadskrävande änvad som kunde fömtses vid anslagsberäkningen . Jag räknar nu med ettytterligare medelsbehov av 7,8 milj. kr. Jag har därvid bl. a. beräknat 3,3milj. för en central barnomsorgsundersökning som statisflska centralbyrånhar fått i uppdrag att genomföra . Jag hemställer attregeringen föreslår atttill Kommittéer m. m. på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret1979/80 anvisa ett reservationsanslag av . Myndigheter inom hälso- och sjukvård, socialvård m. m. [2]E 7. För uppdragsverksamhetenvid statens bakteriologiska laboratorium (SBL) gäller i princip att fullkostnadstäckning skall uppnås för verksamhelen i sin helhet även om enskildasektorer kan uppvisa över- eller underskott. av verksamheten vid SBLfinansieras genom taxesatta tjänster och produkter. För uppdragsverksamhetenhar i slalsbudgeten för budgetåret Prop.1979/80:125 6 1979/80 anvisats ett formellt belopp av . underanslaget : Uppdragsverksamhet. Anslaget fåri princip inte belastas. För att lösa tillfälliga eller säsongsmässigalikviditetsproblem för uppdragsverksamheten och för att t. v. tillgodosebehovet av rörelsekapital disponerar SBL en tillfälligt höjd rörlig kredit iriksgäldskontoret om 18 milj. kr. Under förevarande reservationsanslag har i statsbudgetenför /80 anvisats ett formellt belopp av . Driftbidragetär i första hand avsett att täcka kostnader för forsknings- ochutvecklingsarbete inom program I, Diagnostiska undersökningar och program 2,Preparatförsörjning som inte kan täckas genom taxeintäkter. Under detta anslagkan även medel anvisas för att täcka eventuella förluster i verksamheten. SBL har i skrivelse till regeringen den '979överlämnat det affärsmässiga bokslutet för /79. Av resultaträkningen framgår att SBL redovisar ettunderskott på . efter finansiella intäkter och kostnader, som utgörårets resultat. Efter avdrag för den kalkylmässiga posten ränta på rörelsekapitaluppgår det underskott, för vilket SBL i efterhand behöver kompenseras, till8814000 kr. Underskottet beror i allt väsentligt på intäktsbortfallinom program 2, Preparatförsörjning. Försäljningen av egentillverkatinfluensavaccin blev lägre än beräknat beroende på att någon större epidemiinte har förekommit och att intresset för vaccination av s. k. riskgmppertillfälligt har minskat. Vidare blev försäljningen av egentillverkat polio- ochmässlings-vaccin lägre än budgeterat, vilket i fråga om poliovaccinet beror påatt produktionen delvis legat nere på gmnd av ombyggnad av lokaler. Dessutom har budgeterade intäkter från de avsocialstyrelsen disponerade anslagen för beredskapslagring av vacciner och seranästan helt bortfallit på gmnd av tillfälligt ändrade dispositioner frånsocialstyrelsen. Även kostnadsbudgeten, exkl. lagerförändringar, haröverskridits bl.a. beroende på ökade kostnader för inköp av importpreparat för återförsälj-ning,personal och lokalhyra. I anslagsframställningen för /81 har SBLredovisat behovet av rörelsekapital för /80. SBL beräknar för /80 ett genomsnittligtstatskapital på 18 milj. kr. för att finansiera kapitalbindningen iomsättningstillgångar minus kortfristiga skulder. För att finansieratillfälliga fluktuationer i in-och utbetalningsströmmar behövs en rörlig krediti om 9,3 milj. kr. Enligt balansräkningen uppgår verkskapitalet den 30 juni1979 till 4,4 milj. kr. och den rörliga krediten uppgår till 11 milj. kr. Detta ger tillsammans inte det rörelsekapital som ärnödvändigt. 1979/80:125 7 SBL:s statskapital skall uppgå till 18 milj. kr. föreslår SBL att SBL under budgetåret1979/80 erhåller ett kapitaltillskntt om 4,8 milj. kr. utöver föriusttäckningenavseende /79 om 8,8 milj. kr. Regeringenhar uppdragit åt () att efter samrådmed SBL studera laboratoriets behov av kapital och rörlig kredit för denåterstående delen av /80 och för /81. RRV skallhärvid analysera orsakerna till SBL:s underskott de två senare budgelåren ochredovisa olika alternativ att lillgodose SBL:s kapitalbehov. RRVhar i skrivelse den 13 febmari 1980 yttrat sig över SBL:s kapitalbehov förinnevarande budgetår. RRV påpekar att revisionskontoret vid sin granskning av SBL:sbokslut avseende /79 har funnit att det av SBL redovisadeunderskottet borde justeras från . (exkl. kalkylmässig ränta) till9963 . De föreskrivna justeringarna har inte bokförts av SBL och har inteheller medfört någon korrigering av 1978/bokslut. RRV erinrar om att denrörliga krediten i princip bör användas för att fånga upp fluktuationer ibetalningsströmmarna och att den inte är avsedd för att täcka mer långsiktigakapitalbehov. RRV föreslår att ett förlusttäckningsbidrag om 10 milj. kr.anvisas SBL för alt täcka den balanserade förlusten. Vidare föreslårRRV att den rörliga krediten i t. v. bibehålls på nuvarandenivå, 18 milj. kr. RRVavser enligt nämnda skrivelse att till regeringenredovisa en analys av de två senaste budgetårens underskott och föreslåtänkbara åtgärder för att långsiktigt förbättra SBL:s resultat. På gmndav underskott i SBL: s verksamhet under /79 har SBL haftlikviditetsproblem . Regeringen har därför genom beslut den Inovember 1979 bemyndigat SBL att t. v., dock längst t. o. m. ,disponera en rörlig kredit i om 18 milj. kr. SBLhar gjort och gör stora ansträngningar för att åsladkomma full kostnadstäckningi uppdragsverksamheten. Med hänsyn flll SBL: s beredskapsfunktion och till attepidemier och förändringar i immunitetsläget medför fluktuafloner som inte heltkan fömtses förordar jag att 8,8 milj. kr. anvisas på tilläggsbudget förinnevarande budgetår för att täcka underskottet i SBL: s verksamhet /79. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill : Driftbidrag på tilläggsbudget 111 tillstatsbudgeten för /80 anvisa ett reservationsanslag av 8800000kr. Prop.1979/80:125 8 G. Undervisningssjukhus m. m. [3] G 3. Under dennarubrik har i statsbudgeten för /80 anvisals ettreservationsanslag av 15,5 milj. kr. Härav disponerar direktionen förkarolinska sjukhuset högst 14,5 milj. kr. för nyinköp av utmstning tillbefintliga kliniker och avdelningar vid sjukhuset. Medlen disponeras i övrigtav byggnadskommittén för uppmslning av sjukhuset efter beslul avregeringen i varje särskilt fall. har inom sjukvården införts en ny metod - dalortomografi- för röntgenundersökningar, framför allt av hjärnan. Röntgenstrålar fårpassera vävnaderna och uppfångas av detektorer. Signalerna från detek-toremalagras och bearbetas matematiskt i en dator. Resultatet presenteras i form aven bild på en televisionsskärm. Datortomografin har i många fall blivit ettalternativ lill dyrbara och för patienten mer riskfyllda och plågsamma angiografiundersökningar. Vid sjukhuset har en dalortomograf för undersökningav hela kroppen (helkroppsscanner) installerats inom sjukhusets neuroradiologiskaavdelning. Vid avdelningen finns också en dalortomograf för vissaskallundersökningar (EMI-scanner). Sjukhuset hyrde vidare en dalortomograf (helkroppsscanner),som placerades inom den röntgendiagnostiska avdelningen. Kapaciteten hos da-tortomografenär ca 2 500 undersökningar . Vid sjukhuset utfördes 3 868 datortomografiundersökningarunder . Direktionen räknar med att behovel av dessa undersökningarökar. I gengäld har vissa specialundersökningar med angiogreifl minskat från534 angiografier till 1978. EMI-scannern behövde renoveras och moderniseras till enkostnad av ca . Därefter skulle apparaten vara fullt brukbar ytteriigareca . Om den hyrda datortomografen skulle transporteras bort, skulle sjukhusetenligt gällande hyresavtal få en kostnad för detta av ca . Direktionen för sjukhuset fann i det läget fördelaktigt att inte bekosta renovering av EMI-scannern utan i ställetköpa den hyrda datortomografen. Till inköpet kunde påräknas vissadonationsmedel. Direktionen träffade därför en uppgörelse med ägaren till datortomografen.Sjukhuset fick köpa den för jämte mervärdeskatt (20,).Köpeskillingen skulle slutbetalas . Kostnaden för datortomografenuppgick till ca 2,3 milj. kr. Härav täcktes 1 milj. kr. av donationsmedel.Drygt 300000 kr. betalades av direktionen inom ramen för tillgängliga utmstningsanslag.Till ändamålet behövdes emellertid ytterligare 1 milj. kr. 1979/80:125 9 datortomografenunder fömtsättning att bl. a. röntgenverksamheten vid sjukhusetomorganiserades enligt vad som hade föreslagits i en utredning om sjukhusetslaboratorieverksamhet. Sjukhuset har f. n. fyra självständigaröntgenavdelningar, nämligen den röntgendiagnostiska avdelningen,röntgenavdelningen för barn samt de neuroradiologiska och thoraxradiologiskaavdelningarna. Förslaget innebär bl. a. att röntgendiagnostiken organiserasinom en gemensam avdelning. Direktionenanser att denna förändring inte bör ske . Behovet av samordning, somföreligger i fråga nm sjukhusets röntgendiagnostiska verksamhet, har l.v. flllgodosettsgenom atl biträdande blockchefen för laboratorieblocket ansvarar för planeringenav utrustning, lokaler och verksamhet för samfliga röntgenavdelningar. Regeringenmedgav att direktionen för sjukhuset disponeradeI milj. kr. från förevarande reservationsanslag för att täcka kostnaderna föranskaffandet av datortomografen i enlighet med direktionens förslag. Regeringenbemyndigade direktionen att ta emot ifrågavarande donationsmedel. Beredningenav ärendet om organisationen av bl. a. sjukhusets röntgendiagnostiskaverksamhet pågår. Det ankommer på regeringen att besluta i denna fråga. Genomregeringens fömtnämnda beslut har medel tagits i anspråk, som urspmngligenberäknades under detta anslag med hänsyn till att byggnadskommittén för uppmslningav sjukhuset föreslagit att vissa medel skulle beräknas förutrustning till sjukhuset i samband med den allmänna uppmslningen (prop.1978/79: 100 bil. 8 s. 127, SoU 1978/79: 27, rskr 1978/79:232). Jag haremellertid anledning att räkna med att motsvarande medel behövs /80 vid sjukhusets upprustning. Under anslaget bör därför påtilläggsbudget anvisas 1 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill : Utrustning på tilläggsbudget III till statsbudgetenför /80 anvisa ett reservationsanslag av . 1979/80:125 11 Anmälantill tilläggsbudget III till statsbudgeten för /80 såvitt avserkommunikationsdepartementets verksamhetsområde [1]D 9. Investeringsbidrag till utbyggnad av hamn. Vid sin behandling avmotionerna 1978/79: 376, 1978/79:533 och 1978/79: 1421 ansåg vid ensammantagen bedömning att utbyggnaden i hamn i den utsträckning dennaberör färjetrafiken bör utföras med statligt bidrag (/79: 22, rskr1978/79:414). Iskrivelse dagtecknad ansökte hos kommunikationsdepartementetom statsbidrag av kostnaderna för om- och utbyggnad av hamn. Medstöd av regeringens bemyndigande förordnades en särskildsakkunnig med uppdrag att ta upp överläggningar med berörda intressenter omstatsbidrag flll utbyggnad av hamn. Den sakkunnige redovisade resultatetav överläggningarna och överlämnade ett med förbehåll av statsmaktemasgodkännande träffat avtal . Densakkunnige har tillsammans med berörda intressenter utfört en teknisk granskningav kommuns förslag flll utbyggnad. Han har därvid träffat överenskommelseom att utbyggnaden lämpligen kan få en något annorlunda utformning ochomfattning än vad kommunen föreslagit i sin statsbidragsansökan. Enligt denöverenskommelse som den sakkunnige träffat med kommunen skall i den utbyggdahamnen anläggas två nya färjelägen om 2(X) resp. 170 meters längd. Hämtöverreserveras plats inom vågbrytarna som möjliggör en framtida utbyggnad avytterligare två färjelägen. Hamnbassängen muddras till elt djup av , och 1979/80:125 12 spontningenvid kajerna dimensioneras så att en ytterligare muddring kanutföras . Den del av hamnbassängen snm är avsedd för eventuellframtida utbyggnad skall enligt överenskommelsen inte muddras . Inseglingsrännanavses bli muddrad . Deöverenskomna förändringarna av kommunens ursprungliga förslag innebär att deberäknade kostnaderna för utbyggnaden kunnat minskas med ca 22 milj. kr. Jagfinner den sakkunniges förslag till teknisk utformning av hamnutbyggnaden välavvägt. Dimensioneringen av vågbrytare och inseglings-ränna bör för mycket långtid framöver svara mot högt ställda anspråk på säkerhet i fråga omfärjetrafiken. Detta gäller även om betydligt större fartyg än de nu aktuellakommer att utnyttjas . som alltså utbyggnadens yttredimensioner fått en betryggande utformning för framtiden, har utbyggnaden avkajer och kajplaner samt muddring av hamnbassängen anpassais flll de behov somnu kan överblickas med förberedda möjligheter till ökad dimensionering i olikaavseenden. Den betydande sänkningen av den beräknade totala kostnadsramen är isammanhanget väl värd att notera. Jag lillstyrker alltså den sakkunnigesförslag till teknisk utformning av hamnutbyggnaden. Densakkunnige har också träffat överenskommelse med om statsbidragtill utbyggnaden. Härvid har följande överenskommits. Utbyggnadenfömtsätts ske inom en beräknad total kostnadsram om 111,8 milj. kr. i prislägetmars 1979. Kostnadernaför oljehamnen beräknas uppgå till 11 milj. kr. Denna kostnad skall i sinhelhet erläggas av kommunen. Kostnadernaför terminalbyggnad i ytterhamnen beräknas uppgå till 16,5 milj. kr.Statsbidrag härför skall enligt överenskommelse utgå med 8 milj. kr. Om deverkliga kostnaderna överstiger beräknade 16,5 milj. kr. betalar statenytterligare bidrag av överskjutande belopp. Om de verkliga kostnadernaunderstiger vad som beräknats minskar bidraget för den del avkostnaderna som understiger 16,5 milj. kr. Kostnadernaför övriga hamnanläggningar i yttre hamnen för färjetrafiken saml kostnadernaför ombyggnad i nuvarande hamn i och i Kappelshamn för färjelrafikenberäknas uppgå till 81,5 milj. kr. Enligt överenskommelsen skall statsbidraghärför utgå med 74 milj. kr. Överstiger de verkliga kosinaderna beräknade 81,5milj. betalar staten ytterligare bidrag av överskjutande belopp. Omde verkliga kostnaderna understiger vad som beräknats minska bidraget med 85 %av den del av kostnaderna som understiger 81,5 milj. kr. skall vidare räkenskaperna för hamn och för Kappelshamn i dendel de hänför sig till färjetrafiken särredovisas från räkenskaperna förövriga hamnar i . Vidare skall det samman- Prop.1979/80:125 13 lagda beloppet av avgifter och övriga intäkter inkl.intäkter från terminalbyggnaden i hamn samt avgifter från färjetraflkeni Kappelshamn inte få sättas högre än att det täcker kostnaden för hamnoch färjetrafiken i Kappelshamn. Genom avtalet har staten tillförsäkrats visskontroll i fråga om upphandling och byggnadsarbetenas utförande. Avtaleltillförsäkrar också staten viss kontroll i fråga om hamnlaxor i hamn ochi Kappelshamn. När det gäller frågan om kostnadsansvaret förhamnutbyggnaden vill jag erinra om att detta numera är en angelägenhetoch atl statligt bidrag inte utgår för hamninvesteringar. Bl.a. med hänsyn tillGotlands geografiska belägenhet finns det emellertid skäl att göra ett undantagfrån denna allmänna princip i fråga om hamn. Jag vill i sammanhangetpåminna om att staten successivt byggt ut stödet tillGotlandstrafiken och att staten härigenom påtagit sig ett betydande ansvar förtrafikförsörjningen mellan och fastlandet. En statlig medverkan närdet gäller att tillse att får en ändamålsenlig färjehamn är enligt minmening en naturlig del av ett sådant ansvarstagande. Ett av syftena bakom det nuvarande kostnadsansvaret förhamnverksamheten är att landets hamnar skall konkurrera med varandra på sålångt möjligt lika villkor utan statlig ekonomisk inblandning. Med hänsyn flllatt hamn inte på något sätt konkurrerar med hamnar på fastlandet och medhänsyn till att samtliga hamnar på , med undantag av en specialhamn, ägsav torde inle ett statligt bidrag till utbyggnaden av Visbyhamn rubba de allmänna hamnpolitiska riktlinjer som gäller f. n. Jag harsåledes inga principiella invändningar mot att ett statsbidrag utgår i dettafall. Enligt det avtal som den sakkunnige träffat med Gotlandskommun kan det statliga bidraget beräknas till totalt 82 milj. kr. medankommunens egen andel av investeringen har beräknats till ca 30 milj. kr. Jagfinner denna fördelning väl avvägd. De prognoser som kan göras angående trafik-ochtaxeutveckling synes medge att kommunen kan klara en egen investering avnämnda storleksordning utan att behöva tillgripa kommunala driftbidragoch/eller drastiska höjningar av hamnavgifterna. Det lägre statsbidraget tillterminalbyggnaden finner jag motiverat eftersom standarden på denna torde kunnaanpassas inom ganska olika kostnadsramar. Jag tillstyrker alltså densakkunniges förslag till statsbidrag till utbyggnad av hamn. Jag finner också att den uppgörelse som träffats i frågaom statens möjligheter till kontroll av upphandling och av utbyggnadsarbetenasutförande liksom av hamnavgifter m.m. är rimlig. Enligt min mening måstestaten med hänsyn till det stora ekonomiska åtagande som det här är fråga omtillförsäkras viss insyn inte bara utan också framgent. Som jag har nämnt har det statliga bidraget tillutbyggnaden av 1979/80:125 14 Visbyhamn beräknats till 82 milj. kr. Efter det att Gotlandskommun nu anlagit entreprenör finns möjlighet att mera exakt ange det statligabidragets storiek. Enligt vad jag erfarit kan detta nu beräknas till 102 milj.kr. Differensen mellan detta belopp nch det tidigare beräknade beloppet berordels på att byggnadskostnadsindex mars 1979-mars1980 stigit , dels på en beräknad kostnadsutveckling underbyggnadstiden. Byggtiden är beräknad lill med början i april1980. Enligt nämnda avtal skall bidraget från staten utbetalas kvartalsvis iförskott alltefter utbyggnadens fortskridande. För ändamålet förordar jag attett särskilt reservationsanslag benämnt Investeringsbidrag tdl utbyggnad avVisby hamn om 102 milj. kr. anvisas på tilläggsbudget III till statsbudgetenför /80. Från förevarande anslag torde även statens direktakostnader i anslutning till avtalet, l.ex. arvode till byggkontrollant, fåbestridas. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att i.godkänna de allmänna riktlinjer för statligt stöd till utbyggnaden avVisby hamn somjag har förordat, 2. till Investeringsbidrag till utbyggnad avVisby hamn på tillläggs-budget III till statsbudgeten för /80anvisa ett reservationsanslag av 102000(X). Institut m. m. [2]E 12. För /80 harunder anslaget : Utmstning anvisats ett reservationsanslagav . 1978/79: 100 bil. 9, /79: 11, rskr 1978/79:247). Iskrivelse har statens geotekniska institut hemställt omatt under budgetårel 1979/80 få överföra . av reserverade medel underanslaget . Bidrag till statens geotekniska insfltut till anslaget E 12.Statens geoiekniska institut: Utmstning.