prop · G303181 · 1979-12-31 00:00:00 — De utdragna och konfliktfylldaförhandlingarna är främst ett uttryck för alt det ekonomiska utrymme som ståtttill förfogande varit mycket begränsat. Utvecklingen under denna lönerörelsevisar på de stora svårigheter som är förenade med att åstadkomma en anpassning tillde krav det internationella ekonomiska lägel ställer. Denna anpassning ställernu stora krav på återhållsamhet inom den offentliga sektorn. Sedanflertalet av arbetsmarknadens huvudorganisationer beslutat rekommendera sinarespektive avtalsslutande organ att ingå avtal för på grundval av de avmedUngskommissionerna framlagda slutbuden, är regeringen nu för attunderlätta slutliga avtal beredd atl föreslå insatser av det slag somskisserades i åtgärdsprogrammet . Depreliminära löneavtalen omfattar lönepåslag av en storlek, som inte gör detmöjligt att upprätthålla pris- och hyresstopp. Av samma orsak är det inte hellermöjligt att vidmakthåUa oförändrade taxor på det säll, som förutsattes i det avregeringen erbjudna åtgärdsprogrammet. Med hänsyn till att de nu ingångnaavtalen möjliggör att arbetsfred åter kan upprättas är regeringen beredd atllåta de aviserade åtgärderna i övrigi gälla. Regeringen är därutöver beredd attmed stöd av gällande lagstiftning upprätthålla en aktiv prisövervakning.Regeringen bör också tillskjuta budgetmedel så all de prishöjningar pålivsmedel som föranleds av tillämpningen av jordbruksprisregleringen per den 1juli 1980 i allt väsentligt kan undvikas, utom för socker och sockerbetor. StatsrådetMundebo utvecklar nu den närmare utformningen av de insatser på skatteområdetsom behövs för alt underlätta nya löneavtal. 1979/80:181 13 De åtgärder som jag avser alt föreslå berör två skildaområden. Den försiafråga jag skall ta upp rör inkomstskatterna för fysiska personer. Åtgärdensyftar lill att åstadkomma en skatteminskning inkomsler för iförsta hand heltidsarbetande med inkomster under genomsnittet.Skallelättnaderna föreslås ulgå i form av en tillfällig höjning av densärskilda skattereduktionen i ifrågavarande inkomstlägen. Vidareföreslår jag en skyldighet för företag som bedriver jordbruk, skogsbruk ellerrörelse alt belala in av vinsl lill ell räntelösl konto hosriksbanken. Understiger årsvinsten 1 milj. kr. behöver inbetalning dock integöras. Om företaget gör en molsvarande avsättning till en särskild vinslfond isina räkenskaper, ger inbetalningen rätt till avdrag vid inkomsttaxeringen.Fonden skall sedan efter särskilt medgivande få tas i anspråk förinvesteringsändamål. Förslaget ansluter sig - såvitt rör den huvudsakligautformningen - till lagstiftning om arbetsmiljöfonder och särskildainvesteringsfonder. 2.2 Tillfällig höjning av den särskildaskattereduktionen Den tillfälliga höjningen av den särskildaskattereduktionen är avsedd atl ge en lättnad främst åt heltidsarbetande med inkomslerunder genomsnittet. Den maximala höjningen, , bör gälla i inkomstlägena45 . Vid inkomster mellan . bör densärskilda skattereduktionen höjas av den del av inkomsten somöverstiger . Om inkomsten överstiger . av den överskjutande inkomsten, vilket innebär alt avtrappningenär avslutad vid en inkomst om . Varje ökning av marginalskatterna är självfallet mindre tillfredsställande. En myckel låg procentsats för avtrapp ningen framstår som nödvändig för att undvika en oacceptabel ökning av de totala marginaleffekterna. För alt den föreslagna åtgärden skall kunna fylla sittsyfte är del nödvändigt alt den kan beakias redan vid uttaget av preliminärskall. Av prakfiska skäl måste dock någon lid förflyta innan detla kan bli falleloch någon fullständig exakthet kan inte uppnås. Nya tabeller för preliminärA-skatt bör emellertid kunna lillämpas vid löneutbetalningar fr. o. m.september månad. Höjningen av den särskilda skattereduktionen leder till etlinkomstbortfall, som kan beräknas lill ca 900 milj. kr. Med hänsyn till det slatsfinansiellaläget måste detta bortfall beaktas vid bestämmande av det framtidaskatteuttaget. Det bör i samband med kommande inkomslskattereformer prövas hurden nu föreslagna lättnaden bör behandlas för framliden. 1979/80:181 14 Medhänsyn till atl den föreslagna ålgärden är av lillfällig natur börbestämmelserna om höjningen inte tas in i uppbördslagen (1953:272), UBL, där beslämmelsernaom den särskilda skattereduktionen finns, utan i en särskild lag. Somjag nämnt bör de nya reglerna kunna beaktas i fråga om avdrag förpreliminär A-skatt vid löneutbetalningar . Del ankommerenligt bestämmelser i 4 8 UBL och 67 8 uppbördskungörelsen (1967:626) på riksskatteverketalt utarbeta tabeller för preliminär A-skall. Uttryckliga bestämmelser böremellertid i delta fall meddelas om att nya tabeller skall utarbetas ochanvändas . PreliminärB-skatt har inte samma omedelbara samband som A-skatten med den faktiskainkomsten under inkomståret och de beskattningsregler som gäller för just dettaår. I stället gäller som huvudregel att B-skatt utgår med samma belopp som denslutliga skatten vid närmast föregående taxering. Prehminärskatteuttaget idessa fall påverkas alltså inte av de ändringar i skatteskala m. m. som kan haskett därefter. Mot den bakgrunden ler det sig inte heller påkallat att merallmänt låla den nu aktuella höjningen av den särskilda skattereduktionenpåverka den preliminära B-skatten. I vissa fall debileras dock preliminär B-skattpå grundval av preliminär taxering. Vidare kan jämkning av den debiteradeskatten ske för att uppnå bättre överensslämmelse mellan den preliminära ochden slutliga skatten. Höjningen av den särskilda skattereduktionen kan givetvispåverka bedömningen av om skäl för en sådan jämkning föreligger, något som f. ö.gäller även i fråga om jämkning av preliminär A-skatt. Enannan fråga rör sjömansskatten, som är en definitiv preliminär skatt på inkomslombord. Med ledning av tabeller som är fogade vid lagen (1958:295) omsjömansskatt fastställer de sjömansskattetabeller som behövsför beräkning av skallen. Vid fastställande av tabeller för och senareår skall beakta inträffade förändringar i fråga om uttaget av statUginkomstskatt och storleken av skattereduktionen. Liksom i fråga om tabeller förpreliminär A-skatt bör emellertid enligt min mening uttryckliga bestämmelser idetta fall meddelas om att nya tabeller skall upprättas. Även dessa bör kunnatillämpas fr. o. m. september månad. Av beslämmelsernai fråga om preliminär A-skatt och sjömansskatt bör också framgå att tabellernaskall utarbetas med beaktande av att skatteavdrag under årets tidigare månaderhar gjorts utan hänsyn till höjningen av den särskilda skattereduktionen. 2.3Insättning av medel på vinstkonto Somjag har antytt infördes regler om obligatorisk skyldighet attsätta av viss del av årsvinsten till arbetsmiljöfonder och särskildainvesteringsfonder. Reglerna om dessa fonder finns i lagen 1979/80:181 15 (1974:325) om avsättning till arbetsmiljöfond och i lagen(1974:988) om avsättning till särskild investeringsfond. Av.sättnings.skyldighetenomfattade aktiebolag, ekonomiska föreningar och sparbanker under förutsättningall förelagel huvudsakligen drev rörelse, jordbruk eller skogsbruk. Avsättning lillarbetsmiljöfond skulle göras med elt belopp som motsvarade av årsvinstenför , dock högsl med 70 milj. kr. Ett företag, som hade enårsvinst understigande , var inte skyldigt att göra sådan avsättningmen kunde göra det om företaget så önskade. Avsättning till .särskild investeringsfondskulle göras med ett belopp som motsvarade av årsvinsten för sammaverksamhetsår. Understeg årsvinsten 1 milj. kr. behövde dock avsättning integöras. Avsättningarna till arbetsmiljöfond och särskildinvesteringsfond var avdragsgilla vid inkomsttaxeringen. Ett belopp som svarademol del avsatta beloppet skulle betalas in lill etl räntelösl konto iriksbanken (arbetsmiljökonto respektive särskilt invesleringskonto). Länsslyrelsenskulle fastställa storleken av det belopp som skulle betalas in. Fullgjordesinte inbetalning skulle besluta om indrivning. Efter ansökan kan företaget få tillstånd all ta deinbetalade medlen i anspråk för olika ändamål. Regeringen har bemyndigatarbetsmarknadsstyrelsen att pröva sådana ansökningar. Arbetsmiljöfonder fårtas i anspråk för arbelsmiljöförbältrande åtgärder i förelagel. För medgivandekrävs att ansökningen har tillstyrkts av flertalet av arbetstagarsidansledamöter i förelagets skyddskommitté eller förelagsnämnd e. d. Den särskildainvesteringsfonden får tas i anspräk i huvudsak för investeringar i byggnader,anläggningar, maskiner och lager. För medgivande atl utnyttja denna fond krävsinte alt ansökan har tillstyrkts av arbetstagarna. Det räcker med allarbetstagarna har yttrat sig över ansökningen. Företag som inte utnyttjalfonderna för tillåtet ändamål - och därmed inte heller fått ut medlen fränriksbanken - har under alla omständigheter rätt alt återfå medlen sedan fem århar förflutit från inbetalningsdagen. Förslaget till lag om insättning på Ullfälligt vinstkontoinnebår i likhet med vad som gäller enligt lagen om avsättning tillarbetsmiljöfond och lagen om avsättning till särskild investeringsfond enskyldighet för vissa juridiska personer att belala in elt belopp motsvarandeviss del av företagets vinsl till etl spärrat, räntelösl konto i riksbanken.Även i övrigi överensstämmer förslaget i väsentliga hänseenden med vad somgäller för arbetsmiljöfonder och särskilda investeringsfonder. belopp sommotsvarar det inbetalade beloppet skall således med avdragsrält vid taxeringenfå avsättas till en vinstfond. Fonden skall få användas för investeringar iförelaget. De anställdas uppfattning skall ha betydelse vid tillståndsgivningen.1 lagtekniskt hänseende finns dock vikliga principiella skillnader. Delföreligger således enligt förslaget inte någon skyldighet atl i räkenskapernagöra en avsättning till vinstfond. Skyldigheten avser endasl inbetalningen avmedel . En förutsättning för avdragsrätl är dock att ett belopp 1979/80:181 16 motsvarande inbetalningen avsatts till vinstfond. En annanprincipiell skillnad mellan förslaget och lagstiftning är att prövningenav inbelalningsskyldighelen i princip ligger hos taxeringsnämnden. Delta harsärskild betydelse då ett företag underlåtit atl belala in föreskrivet belopp.Enligt mitt förslag skall det felande beloppet inte drivas in. Vid laxeringenskall i stället som skattepliktig intäkt tas upp ett särskilt tillägg som ärlika stort som den uteblivna inbetalningen. Som jag har nämnt skall det belopp, som skallbetalas in lill , beräknas på grundval av företagets årsvinst underdel beskattningsår för vilket taxering i första instans sker eller-omföretaget på grund av förlängning av räkenskapsåret inte skall taxeras dettaår- . För förelag vars räkenskapsår sammanfaller med kalenderåret kommeralltså inbetalningsskyldigheten att grundas vinst. Har förelagetbrutet räkenskapsår, exempelvis den 1 maj-den 30 april, beräknas inbetal-ningsbeloppelmed anledning av årsvinsten under liden 30 april 1980. 1 defall då förlängning av räkenskapsåret leder till alt laxeringen bliravgörande kommer årsvinsten delvis atl hänföra sig . Av det anförda framgår alt skyldigheten alt betala inmedel till vinstkonlo kan helt eller delvis grundas på vinster som uppkommitinnan lagstiftningen kommer atl träda i krafl. Del skulle därför kunna görasgällande all den föreslagna inbetalningsskyldigheten strider mot förbudel i 2kap. 10 8 regeringsformen mot retroaktiv skalle- eller avgiflslagsliflning. Altmärka är emellertid alt del belopp som skall betalas in på vinstkonlo inteutgör skall eller avgift. Medlen tillhör fortfarande företagel. Enligt minmening ulgör förbudel mot retroaktiv lagstiftning inte något hinder mol mittförslag om inbetalningsskyldighel. Av naturliga skäl måste en försummad inbetalningsskyldighelleda tiil någon form av påföljd för företaget. Denna påföljd kan la olikaformer. En möjlighet är atl driva in medlen. Denna ordning gällde enligt 1974års lagstiftning. Jag anser emellertid all en sådan lösning är mindre lämplig.Som tidigare framhållits bör sanktionen i stället ta formen av ell särskilltillägg vid taxeringen. Tillägget kan i sin lur bestämmas på olika sätl. Av bl.a. praktiska skäl har jag funnit all tillägget bör kopplas lill den årsvinstsom grundar inbelalningsskyldighelen, dvs. i normalfallet till vinslen under år1980. Jag vill dock erinra om atl själva inbetalningen inte behöver görasförrän tidigast . Enligi min mening strider inte hellerbestämmelserna om del särskilda liUägget mol förbudet mol retroaktivskattelagstiftning. Jag övergår nu till alt kommentera lagförslaget. Tillämpningsområdet (18) 1 första siycket anges den krets av förelag som skallsälla in medel på vinstkonto i . Insättningsskyldighelen omfattaraktiebolag, ekonomiska föreningar och sparbanker, dvs. samma krets avskattskyldiga som 1979/80:181 17 var skyldiga atl göra avsättning till arbetsmiljöfond ochsärskild investeringsfond. Det krävs vidare att företagels huvudsakligaverksamhet avser jordbruk, skogsbruk eller rörelse. vars verksamhetlill väsentlig del avser förvaltning av fastigheler eller värdepapper är alltsåinte skyldigt -och får inte heller - sätta in medel på vinstkonlo. Denhuvudsakliga verksamheten bör i regel bestämmas med hänsyn till omsättningeninom de olika verksamhetsgrenarna. I andra stycket finns en dispensregel. Enligi denna kanregeringen, om del finns särskilda skäl, medge befrielse hell eller delvis frånskyldighet att sätta in medel på vinstkonlo. Vad gäller tillämpningen av dispensregeln förhåller detsig givelvis på det sättet att elt företag, som normalt inte gör investeringari byggnader och maskiner, endast i begränsad omfallning kan utnyttja enavsättning lill vinstfond. Vid tillämpningen av lagsliftning lämnadesockså omfattande dispenser till banker, sparbanker och försäkringsbolag ochliknande förelag. Dispens bör också kunna ges i de fall då insättningsskyldighelenavsevärl begränsar förelagets möjligheter att fullgöra lagstadgade eller andrafrån samhällets synpunkt angelägna uppgifter. Andra tänkbara fall av dispens ärdå etl företag har drabbats av ekonomiska svårigheter eller då etl företagnyligen har genomfört etl stort investeringsprogram och därför har ell starktbehov av att få behålla sina likvida medel. Regeringen bör som förulsättningför dispens i nu angivna fall kunna ställa vissa villkor. Dessa kan gälla t.ex. sysselsättningen inom förelagel eller företagets uldelningspoli-fik. Dispens bör vidare kunna ges för att förhindra dubbelavsättningseffekt.En sådan effekt kan ofta uppkomma då ell företag uppbär utdelning fråndotterbolag i mer betydande omfallning. 1 de fall del gäller utdelning från utländskadotterbolag är det i och för sig inte fräga om dubbelavsättning men även i detfallet bör dispensmöjligheter föreligga. Däremol bör den omständigheten allskattefria realisationsvinster eller andra extraordinära intäkter ingår iårsvinsten i allmänhet inte föranleda dispens. De länkbara fall av dispens som jag har nämnt torde iallmänhet komma atl avse företag som har ansökt om befrielse från inbelalningsskyldigheleninnan denna skall ha fullgjorts. En ansökan som görs efter denna tidpunkt bördock också kunna prövas. En sådan ansökan bör i princip bedömas på samma sättsom en ansökan som gjorts lidigare. I en särskild situation bör dock en senareansökan kunna behandlas förmånligare än en ansökan som gjorts innaninbetalningsperioden gått till ända. Jag syftar på det fallel att förelagetförbisett all del varit inbetalningsskyldigt. Framstår della förbiseende somursäktligt synes dispens kunna medges. Vid dispensprövningen bör särskild hänsyn tas till deanställdas synpunkter. Av bestämmelsen i tredje styckel framgår alt avdragsrälteninte är förbehållen förelag som med hänsyn till årsvinstens storlek är skyldigtatt Prop.1979/80:181 18 göra insättning på vinstkonto. Även företag med årsvinstersom understiger 1 milj. kr. kan således utnyttja syslemet. För avdragsrättkrävs dock atl företaget är etl aktiebolag, en ekonomisk förening eller ensparbank och att förelagets huvudsakliga verksamhet avser jordbruk, skogsbrukeller rörelse. Dessulom krävs att insättning har gjorts på vinstkonlo. Beräkning av in.sällningsskyldigheien (2 8) I försia styckel första meningen anges att insättning på vinstkonloskall göras med ett belopp som motsvarar av förelagels justerade årsvinstunderdel beskattningsår för vilket taxering i försia instans sker ar 1981 elieromföretaget på grund av förlängning av räkenskapsåret inte skall taxeras detla år- . Enligt andra meningen behöver insättning på vinstkonlo inte göras omden justerade årsvinsten understiger 1 milj. kr. Som framgår av ordalydelsenfinns det emellertid inte något som hindrar att ett företag, vars årsvinstunderstiger nämnda belopp, frivilligt sätter in medel på vinstkonlo. En sådaninsättning fär samma konsekvenser som en obligatorisk insättning. Som underlag för beräkning av del belopp som skallinbetalas till används årsvinsten efter vissa justeringar (justeradårsvinst). Med justerad årsvinst förstås årsvinsten efler bokslulsdispositionerutom avsättning till investeringsfond enligt lagen (1979:609) om allmän investeringsfond(och liknande fonder) men/öre skall och vinsldispositioner. Det föreliggersåledes inte någon koppling mellan skattepliktig vinst och beräkningsunderlag. Dellaär motiveral av praktiska skäl. Med uttrycket liknande fonder avses vinstfondenligt lagförslagel, återanskaffningsfond för fastighet, fartygsfond, särskildnyanskaffningsfond och särskilda investeringsfonder för förlorade inventarieroch lagerlillgångar men inte t. ex. resultaluljämningsfond och belopp som haravsatts för alt täcka framtida garantiulgifler. Avsättning lill reservfond och disposilionsfondsaknar i detta sammanhang betydelse efiersom de inte påverkar årsvinstensstorlek. Vid beräkning av den justerade årsvinsten skall den fastställdaårsvinsten minskas med resliluerad inkomstskatt och belopp som har återförtsfrån lagerinvesteringskonlo. Årsvinsten skall å andra sidan ökas med belopp somdonerats till allmännyttigt ändamål e. d. Årsvinsten skall vidare justeras medbelopp som har föranlett ändring av årsvinsten på grund av överföring av allmäninvesteringsfond och annan liknande fond. De justeringar som angivils överensstämmer med dejusteringar som skall göras vid beräkning av underlaget för avsättning lillallmän investeringsfond. Avsältningsunderlagen är alltså i princip identiskaoch inget hindrar alt ett förelag sätter av maximalt belopp till allmäninvesteringsfond som avsättningen lill vinstfond görs. Med hänsyntill all skyldigheten att sätta in medel på vinstkonto är obligatorisk är detdock nödvändigt att ytterligare en justering görs av den fastställdaårsvinsten. hänger samman med att förelag civilrättsligt sett harmöjlighet atl göra av- och 1979/80:181 1* nedskrivningar med siörre belopp än som kan godtas vidlaxeringen. Detla gäller såväl nedskrivning av lager, kontrakt eller fordringarsom avskrivning på fastigheter, aktier, inventarier och andraanläggningstillgångar. Även koncernbidrag kan lämnas med större belopp än somkan godtas vid laxeringen. Med hänsyn lill detta.föreskrivs i andra siycket g)att den fastställda årsvinsten skall ökas med belopp som har tagits i anspråkför av-eller nedskrivningar eller koncernbidrag utöver vad som kan godtas vidinkomsttaxeringen. Insättningsskyldighelen skall beräknas på en årsvinst somhänför sig till en lolvmånadersperiod. Omfallar beskattningsåret kortare ellerlängre lid än 12 månader skall den justerade årsvinsten därför jämkas. Enbestämmelse om detla finns i Iredje styckel. Om den justerade årsvinsten uppgårtill 1 milj. kr. för elt räkenskapsår som omfattar skall således denårsvinst som skall ligga till grund för beräkning av insättningsskyldighelenjämkas till (12/4 X 1 =) 3milj. Om den justerade årsvinsten uppgår lill 3 milj. kr. för ellräkenskapsår som omfattar , blir den jämkade årsvinsten (12/18 x 3 =)2 milj. kr. Om ett förelag undantagsvis skall taxeras för två beskattningsår,skall årsvinsten för de båda beskattningsåren läggas samman, varefterårsvinsten jämkas med hänsyn lill de båda beskattningsårens sammanlagda längd.Som exempel kan nämnas etl förelag som vid taxering skall taxeras fördels ett beskattningsår som omfattar med en årsvinst på 4 milj. kr.,dels ett beskattningsår som omfattar med en årsvinst på 2 milj. kr.Den jämkade årsvinsten blir då (12/18 x 6 =) 4 milj. kr. I fjärde stycket finns en bestämmelse som lar sikte på kringgåendefall.Enligt denna skall vid bestämmande av underlaget för insättningsskyldighelenbortses från åtgärder som tillkommit i syfle atl hell eller delvis undgå dennaskyldighet. Bestämmelsen överensstämmer i sak med vad som föreskrivits i 15 8lagen om avsättning till arbetsmiljöfond och 14 8 lagen om avsättning tillsärskild investeringsfond. Jag vill betona att beslämmelsen i fjärde styckel bör lillämpasendast i kringgåendefall. Den omständigheten att ett företag lill fullo harutnyttjat sina skattemässiga av- och nedskrivningsmöjligheler bör - även omföretagel tidigare inte har utnyttjat dessa möjligheter - inte utlösatillämpning av regeln. Däremot bör bestämmelsen kunna tillämpas exempelvis vidvinstöverföringar genom oriklig prissättning från ett svenskt företag lill eltinlressentföretag i utiandel. En annan ålgärd som man vid beräkningen avunderlaget bör kunna bortse från är då en bokföringsmässig realisationsförlustuppkommer vid transaktioner mellan närslående företag eller om elt företag gören företagsekonomiskt sett helt omotiverad avsättning för alt möta framtidautgifter e. d. Ytterligare elt exempel då bestämmelsen kan lillämpas är då ettföretag har lämnat elt i och för sig avdragsgillt koncernbidrag till etlförelag som huvudsakligen bedriver fastighetsförvaltning. Del fastighetsförvaltandeförelaget är nämligen inte skyldigt all sälla in medel på vinstkonlo. 1979/80:181 20 Inhcialning lill (3 8) Som huvudregel gäller att det belopp, som skall betalas intill vinstkonlo. skall vara till hända senast den dag då förelaget senasiskall avlämna sin allmänna självdeklaration för beskattningsåret. En beslämmelseom detla finns i första stycket. Motsvarande bestämmelse finns t. ex. i lagenom allmän investeringsfond. 1 andra siycket finns ett undantag från huvudregeln. Eninbetalning som har gjorts skall således kunna godtas.Detta har bl. a. belydelse om taxeringsnämnden vid granskning av förelagelsdeklaration finner alt förelagel är skyldigt att göra insättning på vinstkonlo.För att undvika det tillägg som enligt 5 § skall ulgå då insättningsskyldighelenhar försummats bör företagel ha lillfälle alt görainbetalningen till . Av praktiska skäl bör dock sista dag förinbetalning sättas till under taxeringsåret, dvs. omkring tvåveckor innan laxeringsperiodens utgång. För att undvika att företagen avsiktiigl senarelägger sinainbetalningar lill bör företaget få belala en särskild avgift tillstatsverket om betalning görs efter den i försia stycket angivna tiden. Avgiftenbör bestämmas lill av det för sent inbetalade beloppet för den kalendermånaddå beloppet rätteligen senast skulle ha betalats in och därefter avbeloppet för varje påbörjad kalendermånad till dess betalning sker. Skullebeloppet t. ex. ha betalats men inbetalningen görs förstden beräknas avgiften till av beloppet. Avgiften bör inte varaavdragsgill vid inkomsttaxeringen. Det är lämpligt att ett företag, som betalar in medlentill senare än den dag då medlen enligt bestämmelsen i förstastycket senast skall ha kommit lill banda, betalar in densärskilda avgiften lill . Har avgiften inte eriagts, skalllänsstyrelsen förelägga företagel alt inbetala det belopp somfallas. inte föreläggandet skall avgiften drivas inenligt bestämmelserna i uppbördslagen (1953:272). Restavgift utgår då påbeloppet. Bestämmelsen i femte styckel avser förelag som på grund avförlängning av räkenskapsår inte skall taxeras utan försl . Ettsådant förelag skall göra en preliminär inbetalning lill . Storlekenav den preliminära inbetalningen beräknas med hänsyn till den årsvinst somhänför sig lill det beskattningsår för vilket taxering sker .