prop · G303104 · 1979-12-31 00:00:00 — En liknande inställning redovisarodontologiska fakultetsnämnden och linjenämnden vid i , somönskar alt man förutsättningslöst utreder en sammanslagning av linje- ochfakullelsnämnderna. Styrelsen för i redogör för en lokalöversyn av instilu- Prop.1979/80:104 61 lions- och linjenämndsorganisalioner och framhåller att deviktigaste uppgifterna inom den närmaste framliden inle är all del centraltfastställda regelsystemet ändras ulan all en utveckling av den inlernaorganisationen sker inom ramen för gällande bestämmelser. Decenlraliseringsgruppen anser, somtidigare nämnls, att vi även i forlsätiningen skall ha en organisation medregionstyrelser och framhåller alt den regionala planeringen för grundläggandehögskoleutbildning blir så belydelsefull alt en organisation medbelydande förankring i samhällsintressen är angelägen, Decenlraliseringsgruppen föreslårinle några förändringar av högskoleregionerna eller av regionslyrelsernaskompelens, trols de olikheter som föreligger mellan regionernas slorlek, antalhögskoleenheter och struktur. Varken UHÄ, SÖ ellerregionstyrelserna i LundlMalmö och högskoleregioner vill ändraregionindelningen. Däremot nämner regionstyrelserna iGöteborgs och högskoleregioner de ändringar som diskuierats inomrespektive region. i Linköpingshögskoleregion anser all man bör undersöka förulsällningarna för alt föraKalmar län till högskoleregion för all åstadkomma kongruens mellanhögskoleregion och sjukvårdsregion. i Göteborgshögskoleregion redovisar all del dominerande anlalet formella och informellasamarbelsorgan som styrelsen har konlakl med i har Hallandslän inkluderat i . i Stockholmshögskoleregion anser inte någon ändring av kompetensen för iStockholm jämförl med övriga regionslyrelser är motiverad. Regionstyrelserna har tre huvuduppgifter: 1. atl svara förden samordnande planeringen av grundläggande utbildning inom högskoleregionen 2. atl svara förden slutliga fördelningen av medlen till lokala och individuella linjer ochenstaka kurser (D 10- anslaget) 3. att ha detsammanhållande ansvaret för forskningsanknytningen och disponera medlen tillforskningsanknytning. Remissinstanserna har i yttrandenai slor utsträckning koncentrerat silt inlresse på regionslyrelserna. Underdenna punkl redovisas allmänna synpunkter, både positiva och negativa, frånremissinstanserna. Flera remissinslanser betonarvärdet av införandel av den nya regionnivån inom högskoleadminislrationen. Bland dessa inslanser är - förulomregionslyrelserna i , / och högskoleregioner -länsskolnämnden i , , dramatiska inslilulet,GI/IHR, slyrelserna för högskolorna i , och Krislianstad samtinlerimsstyrelsen för högskoleenheten i och styrelsen för högskolan iEskilstuna/ . För regionslyrelsernas nuvarande funktion ullrycks ocksåposi- 1979/80:104 62 liva synpunkier av styrelserna för universiteten iLinköping, och saml av styrelsen jör högskolan i . Styrelsen för universiieiei i Lundförordar all regionslyrelsernas funktion prövas i en forlsall utredning. Regionslyrelsernas hiltillsvaraindefunkiion kritiseras siarkt av SFS, som menar all regionnivån är helt onödig. Andra remissinslanser som redovisaren negaliv inslällning till region-styrelserna är bl. a. styrelsen föruniversitetet i , konsistoriet vid i , styrelsenför i , de medicin.s-ka fakidtetsnämnderna viduniversiteten i , och saml ett flertal linjenämnder ochsektionsnämnder vid i . SACOISR anser all man inle börlägga några yllerligare uppgifler på regionslyrelserna, som kan försvåra ellavskaffande av dem. anser allbehovel av regionslyrelser bör ulvärderas noga. 4.2 Fördelningen av anslaget D 10. Lokala och individuellalinjer och enstaka kurser (i fortsättningen benämnt D 10-anslaget) Decentraliseringsgruppen framhållerall en av regionslyrelsernas vikligasle uppgifler är all fördela D 1O-anslaget, Gruppen anför här; Vi har kunnal notera all missnöjefinns i några regioner med del säll pä vilkel regionslyrelsien fördelal medelför lokala utbildningslinjer och enslaka kurser. Missnöjet beror på attregionslyrelsen i delalj föreskrivit vilka enslaka kurser som högskoleenhelernai regionen får anordna och alt slyrelsen även i övrigl givit delaljeradeanvisningar om medelsanvändningen. Vi instämmer i kriliken och anser all någraregionslyrelser gått för långt i detaljreglering. Det är enligt vår uppfattningprincipiellt vikligl alt högskoleenheterna ges möjlighel all planera ochgenomföra utbildning med belydande frihei. Från många håll har frågan tagilsupp om hur fördelning av medel ur anslaget för lokala och individuella linjeroch enstaka kurser skall ske. Kritiken mol all regionslyrelserna fördelarsamtliga medel ur nämnda anslag är slor från framför alll föieträdare föruniversiteten men även från förelrädare för en del andra högskolor. Flera olikaförslag lill förändringar har förls fram. Enligt elt förslag skulleregionstyrelserna - som - yttra sig över högskoleenhelernas petila och överde förslag om dimensionering och anordnande av utbildning som ges in avkommunala huvudmän för högskoleutbildning. skulle därefler fördelamedel ur ovannämnda anslag direkt till högskoleenheterna på samma sätt som nusker för sektors-anslagen. Fördelning av medel för molsvarande utbildning medkommunal huvudman har kunna ske antingen av regeringen eller av regionstyrelserna. Etl annal förslag, som ofta förtsfram, lar fasla på att en slor del av många högskoleenheters bundna resurserfinansieras ur anslaget för lokala och individuella linjer saml enstaka kurser.Man har menat all man mot den bakgrunden bör dela upp anslaget i två delar, enröriig och en fast del. Även från ändamålssynpunkl, har man menat, kan enrörlig del och en fast del urskiljas. Som rörlig betecknas den del som avserutbildning på lokala utbildningslinjer och på enstaka kurser som inle antingenär identiska med Prop.1979/80:104 63 kurs som ingår i allmän ulbildningslinje eller är kursersom av andra skäl i realiteten ytlerst anordnas på grundval av riksdagensbeslut om lokalisering. Enligt förslaget skulle medel för den rörliga delenfördelas av regionslyrelserna. Den fasta delen skulle däremot fördelas avriksdagen direkl lill högskoleenheterna. Yllerligare ell förslag går ul påall fördelar medel för här akluella ändamål lill universiteten, medanregionslyrelserna fullgör molsvarande uppgifter för de andra högskoleenhelernaoch för högskoleulbildning. Man har hävdat all de förslag lillny ordning som redovisals allmänl sell skulle främja verksamhelen vid högskolangenom all de skulle medverka till avbyråkratisering, rationalisering, effekiiviseringoch decentralisering. Remissinstanserna har i storutsträckning koncentrerat sig på all kommentera de problem som är förknippademed fördelningen av D 10-anslaget och de olika förslag till lösningar somdecentraliseringsgruppen framlagt. RRV framhåller bl. a. följande: RRV vill i detta sammanhang anföraatl oavsell hur regionslyrelsens beslutsbefogenheter vid D I O-anslagelsfördelning ulformas så är regionslyrelsen, för att väl kunna fylla sinaplanerande och samordnande funktioner, starki beroende av kvalilelen i deninformalion om undervisning och forskning, främst dessas kostnader ochresultat, som institutionerna tar fram och förmedlar lill lokala och regionalabeslutande organ. RRV avslutar projektet (Dnr 1978; 1285).Projektet är avgränsal lill i där bl. a. förhållandenapå tre inslilulioner har undersökts. I projektet konslalerar RRV altinstitutionerna i regel har, eller har möjlighet att ta fram, lämligen godinformalion av della slag, men atl den i alltför liten utsträckning förs vidarelill och utnyttjas av organ som linjenämnder, högskolestyrelse ochregionstyrelse. Vidare konstateras all dessa organ inte sällan avslår från allaklivi efterfråga informationen, I projektet har också observeratsall de D I O-medel fördelar förlorar sin specifikaändamålsbestämning på vägen lill inslilulionerna. För inslilulionerna framslårmedlen således inle som annorlunda, vad gäller ursprung och ändamål, än demedel som linjenämnderna själva fördelar, Detla förhållande synes inte stå iöverensslämmelse med hur den nya högskolans anslagssyslem tänktes fungera. Del är oklart om förhållandena ärlikarlade inom högskoleväsendet i övrigt. Allmänt kan dock sägas atl så längeregionslyrelserna inte kräver och utnyttjar relevant informalion av detta slagsom underiag för sina ålagda beslut rörande anslagsframställning,medelsfördelning och övergripande planering kan de rimligen inle fullt utfungera så som statsmakterna avsett, UHÄ påpekar också att frågan omfördelningen av D 10-anslaget inliml hänger samman med rollfördelningen mellanregionstyrelser och högskoleenheter, UHÄ fortsätter; Likaså berör frågan förhållandetmellan regional nivå och central nivå (inkl. regeringen). Del går därför enligtUHÄ;s mening inte all diskutera hithörande frågor enbart i anslagstekniskatermer. Planeringsberedningen förKl-sektorn anser att det är angeläget atl frågan om D 10-anslagets konstruktionsnarast löses. Historisk-filosofiska sektions- ochlinjenämnderna vid i framhåller att begreppet"enslaka kurs" innefattar en fundamental och konfliktskapandeoklarhet. Nämnderna anför bl. Prop.1979/80: 104 64 Den hell dominerande delen avkursutbudet inom linjenämndens ansvarsområde klassificeras som enslaka kurser,men i realiteten är denna rubricering ingalunda innehållsligt moliverad utanresultatet av alt de s. k. fria fakullelernas utbildning inte gick atl pressain i del yrkesinriklade linjesystem som U 68 konstruerade. viduniversitetet i anser atl samarbetet mellan ochregionslyrelsen inle fungerat på ell lillfredsställande sätl, i försia handgällande bl. a. fördelningen av medel lill enslaka kurser. Kritiska synpunkter anföres likasåav konsistoriet vid i : Den nya situation i fråga ommedelslilldelning som högskolereformen lell till är ur synvinkelmycket olillfredsslällande; budgelarbelel kompliceras och försenas numera i enomfallning som gjort förulsältningarna för planeringsarbelel på de enskildainslilulionerna ohållbara. Även för högskolorna medför del nuvarandebudgetsystemet att planeringsprocessen försvåras och försenas i onödan. Styrelsen för högskolan iEskilstuna/förordar för sin del all regionslyrelserna bibehålles menatl de avlastas beslut i fördelningsfrågor. Sådana beslul bör enligt styrelseni stället läggas på UHÄ. Likartade synpunkier anläggs och sociala linjen vid iGöteborg: Beträffande regionstyrelserna anservi att vissa av de ärenden som den handlägger skulle kunna skötas av lokala högskolestyrelsen,medan andra skulle kunna överföras till UHÄ. Beslul om enstaka och lokalakurser kan bälire förankras om de fallas i högskolestyrelsen än om de fattas iregionstyrelsen. Vi tror vidare att fördelningen inom en region kan centralt. förmalemalisk-naturvelenskaplig utbildning vid i framhållerdock följande: För vår region fyllerregionstyrelsen en viklig funktion för samordning och planering av regionensutbildning. I den nuvarande organisalionen slyr dock alltförstarki utbudet av enslaka kurser och för linjenämndens del innebär det flersvårigheter. Förslag lill kursutbud lämnas in till regionslyrelsen innanlinjenämnden hunnit planera sill egel kursutbud. Eftersom en stor del av institutionernasfasla resurser ligger på enstaka kurser, innebär elt oväntat bortfall av kurserpåfrestning även på institutionernas basresurser. Mesl posiliva omdömen i fråga omregionstyrelsernas medelsfördelande funktion är dock företrädare för mindre högskoleenheleroch huvudmän för högskoleutbildning. Interimstyrelsen för högskolan i anför bl. Inlerimstyrelsen vill särskiltbetona värdet av nuvarande former för fördelning av medel ur anslaget förenstaka kurser och lokala linjer. Den dialog som i detta sammanhang försinternt inom högskolan men främsl mellan företrädare för högskolan ochregionstyrelsen är lill nytta för utbildningens kvalitet och ger en godmöjlighet atl med saklig argumentering påverka medelsfördelningen. Liknande synpunkter anförs av styrelsen för högskolan iVäxjö. Även läns landstingoch har goda erfarenheter av samarbelel medregionstyrelserna. har goda erfarenheter i samarbetet meduniversitetet i Lin- Prop.1979/80:104 65 och med regionslyrelsen. Enligt landstingels meningfyller en betydelsefull funktion i organisalionen. Inom denkommunala högskoleutbildningen finns f. n. smä egna möjligheter atl utvecklaell syslem med enstaka kurser ulan slöd från och i samarbelemed , Regionslyrelsens befallning med fördelningen av medel förenslaka kurser bör därför behållas. De olika metoder som nämns i betänkandetför atl fördela dessa medel på annat säU har var för sig fördelar men inte såslora atl en förändring av nuvarande ansvarsfördelning kan anses motiverad. anser också atldet nuvarande systemet för fördelning av D 10-anslaget i stort sell fungerarväl, men framhåller alt liden mellan medelsfördelningen och läsårels början äralltför knapp, 4.2.1 Yttranden över decenlraliseringsgruppens modell I Decenlraliseringsgruppens förslagall medlen lill enstaka kurser (D 10-anslaget) skulle fördelas direkl avriksdagen till högskoleenheterna tillstyrks av flertalet lokalahögskolemyndigheter. Även styrelsen för Uppsalahögskoleregion ansluter sig lill denna fördelningsmodell liksom Sverigesförenade studentkårer och dess represenlanler i olika högskoleorgan. 1 övrigltillstyrks förslaget i huvudsak bl. a. av styrelsen jör iStockholm, konsistoriet vid i , styrelsen föruniversitetet i , , , dramatiskainstitutet, styrelsen för högskolan i , sektorsnämnden för i , i . styrelsen för högskolan i , linjenämnden förAES-sektorn vid högskolan i , linjenämnden jörmatematisk-nalurvelenskaplig utbildning vid i . institutionenför samhällsbyggnadsteknik vid högskolan i och av linjenämnderna förkultur- och information resp, för AES-sektorn vid högskolan i . Kritiska synpunkier mol förslagelanförs dock av för /högskoleregion som anser altförslagel inle är acceptabelt ur regional synpunki. Även regionstyrelserna förLinköpings. och högskoleregioner är negativa lill förslaget ochmenar atl underlaget för planeringen skulle bli betydligt sämre än vadnuvarande ordning ger, eftersom regionslyrelsernas insats skulle begränsas tillall avge yllrande över högskoleenhelernas petila, 4.2.2 Yttranden över decentraliseringsgruppens modell 2(dvs. en uppdelning på en fa st del som fördelas av och en rörligsom fördelas av ) Decenlraliseringsgruppens modell 2har främst uppmärksammals av vissa högskolemyndigheter. för LundlMalmöhögskoleregion anser all detta förslag bör närmare granskas. Andra posiliva omdömen om modell 2lämnas av konsistoriet vid , styrelsen för Lundsuniversitet, styrelsen för högskolan i och historisk-jllosojlskasektions- och linjenämnderna vid I . Negativa omdömen om förslagelframförs däremot av en minoritet inom styrelsen för högskoleregion, avstyrelsen jör högskoleregion, styrelsen jör högskoleregionoch styrelsen jör högskoleregion. 1979/80:104 66 Slyrelsen för högskoleregion anför härvid bl. 1 del nya anslagssystemel fördelasanslagen både av slalsmakterna och i förekommande fall av regionslyrelsenprincipielll oberoende av de slag av kosinader de kommer all läcka. Övergångenlill ändamälsinriklade anslag innebär att de anslagsbeviljande elleranslagsfördelande inle i princip tar ställning lill vilka medel deverkslällande myndigheterna skall utnyttja för alt förverkliga målen förverksamhelen. All del på korl sikl finns en rad fasla kosinader påverkar inledenna överordnade princip. Däremoi begränsar del naturiiglvis möjligheternaalt snabbi genomföra vissa typer av förändringar i kursutbudet vilkel man måslela hänsyn lill oberoende av på vilken nivå D 10-anslaget fördelas. Del är svårtall förslå alt centraliseringen av dessa årliga beslul lill skulleskapa slörre irygghet för dem som är verksamma vid högskolan än om dessa beslutlas i ell organ där minst sju ledamöter kommer ifrån högskolan. Det är nu inteheller så atl högskolans fasla lärare som bekosias av sektors- ochfakultelsanslag har större irygghel i anställningen än lärarljänslerna sombekosias av D 10-anslagel. 1 båda fallen fallasju åriiga beslul om medel.Anställningsformen bör sålunda kunna ses hell skild ifrån sältel alt fördelamedel lill enhelerna. Några har också föreslagit altmedel för enslaka kurser som även ingår i allmänna ulbildningslinjer, liksommedel för C- och D-kurser borde undandras från regionslyrelsens ansvarsområde.Del moliv som anförs är alt lokaliseringen av allmänna ulbildningslinjer liksomav forskaruibildning beslutas av . För alt främja de övergripandemålen för högskolereformen är del i den regionala planeringen angelägel allkunna väga olika former av kursutbud mol varandra. Exempel på sådanaavviigningar är fördelningen mellan olika lyper av kurser, kursernaslokalisering och distributionsform m, m. Även omfattningen av kurser somförbereder för forskarutbildning, s, k, fördjupningskurser, bör kunna vägas molövriga ändamål. har därför svårt alt se atl del förhållandelatl en kurs med all den ingår i en allmän ulbildningslinje ocksåbjuds ul som enstaka kurs skulle moiivera all den undanlas från en samladregional planering av kursulbudet. Ulbudel av enstaka kurser bör enligtregionslyrelsens mening ses som en helhet oberoende av om vissa kurser också ingåri allmänna ulbildningslinjer. 4.2.3 Yttranden över decenlraliseringsgruppens modell 3(dvs. fördelar anslaget D 10 såvitt gäller universiteten, medanregionslyrelserna fördelar medlen till övriga högskoleenheter och till denkommunala högskoleutbildningen) Decentraliseringsgruppens tredjeförslag i fråga om fördelningen av D 10-anslagel kommenteras av någrahögskoleenheter. Styrelsen för Stockholmsuniversitet förordar - med vissa modifikationer - en anslagsomläggning iöverensstämmelse med decenlraliseringsgruppens förslag 3, Slyrelsen anför bl, a,; För har D 10-anslagelsåledes i hög grad karaklär av seklorsanslag. Del berälligade i elt sådanl synsätt kan ytteriigarebelysas. Enligi de intentioner som varvägledande vid anslagsomläggningen skall rekryteringen lillforskarutbildning huvudsakligen ske från de allmänna utbildningslinjerna. Detla är självfallel giltigt vid en leknisk högskola elleren medicinsk 1979/80:104 67 utbildnings- och forskningsenhet eftersom dessa enhelerfår praktiskt taget alla resurser för grundutbildning över sektorsanslag. Del är däremot inle giltigt viduniversitetet. Där kan endast en obetydlig del av rekryteringen lill de filosofiskafakullelernas forskarutbildning ske över allmänna linjer. Universileiels nuvarande resurserför humanistisk, samhällsvetenskaplig och naturvetenskaplig grundutbildning ärsåledes nödviindiga om forskarutbildningen och forskningen skall kunna bibehållasi nuvarande omfallning. Denna omfallning besläms genom deav anvisade fakulleisanslagen. Det måste därför anses naluriigt allriksdagen även tilldelar medel för den grundläggande uibildning, som ulgörforskarulbildningens rekryteringsbas. Av vad som ovan anförts står detklart all universiieiei kan genomföra en ralionell, långsiktig planering av sinverksamhel inom såväl grundläggande utbildning som inom forskarutbildning ochforskning först när de samlade ulbildnings- och forskningsresurserna bliranvisade av . Andra posiliva synpunkier påförslag 3 framförs av sainhällsveienskup-liga jäkultetsnåmnden viduniversitetet i och av vid sammauniversitet. Negaliva inställningar lill förslag3 redovisas däremoi av regionslyrelserna för högskoleregion.LundlMalmö högskoleregion, högskoleregion och högskoleregionsaml av konsistoriet vid i . 4.2.4 Decenlraliseringsgruppens förslag att en ny utredningav frågan görs, sedan ytterligare något års erfarenhet vunnits Förslagel om en ny utredning avfrågan om fördelningen av D 10-anslaget lillslyrks av ell stort anlalremissinslanser. Bland de remissinslanser, somansluter sig lill förslagel eller säger sig kunna acceptera en ny ulredning,kan nämnas statskontoret, RRV. Landslingsförbundel, , , /SR. regionslyrelserna i , ,/. och högskoleregioner, högskolan för lärarulhildnhigi Siockholm, i , högskolan i , läkarlinjenämndenvid i , sektorsnämnden jör undervisningsyrken vid universiteteti , högskolan i . styrelsen för universiieiei i ,samhällsvetenskapliga fakullelsnämnden vid i , linjenämndenför AES-sektorn vid samma universitet, högskolan i och högskolan iÖstersund m.fl. 4,3 Fördelning av anslaget till forskningsanknytning Decenlraliseringsgruppen har ävenbehandlat regionstyrelsernas ansvar för forskningsanknytning och fördelningenav anslaget D 12 till de högskoleenheler som saknar fasla resurser förforskning eller forskaruibildning. Ulredningen, som bl, a. redovisar förslagfrån universiteten atl fördelningen av medel till forskningsanknyining skulleflyllas över lill dem, framlägger dock inle några egna förslag i denna fråga. Decentraliseringsgruppen anför bl, a. följande: Grundlankarna bakom forskningsanknytningen är bl, a, all höja de Prop.1979/80:104 68 "nya" utbildningarnas kvalilel, all höjalärarnas kompelens, atl ge möjlighel lill anknylning av lärare och studerandevid högskolor m,n, ulan forskning till den forskning som bedrivs vid bl, a.universileien, alt ge möjlighel för nya studerandegrupper lillforskarutbildning m, m. Atl planera för vilka olika adminisiraliva och andraåtgärder som ska kunna vidlas för all främja forskningsanknytning fordrarenligi vår mening ingen velenskaplig utbildning, Däremoi krävs sådanutbildning saml god insikt i vetenskaplig metodik och relevant fonkning av demsom ska utföra forskningsprojekt, planera och genomföra forskarutbildning,skriva läromedel, handleda forskarsluderandc elc. Del senare sker vidhögskoleenhelerna. Det missnöje med regionstyrelsernas behandling avforskningsanknylningsfrä-gorna som vi kunnal märka har ofta sin grund imissuppfallningen atl medlen lör forskningsanknyining i första hand skulleanvändas lill nya forskningsprojeki, Missuppfallningen beror bl, a, påbrislande informalion om vad som åsyftas med forskningsanknylningen,Regionslyrelserna arbelar f. n. med dessa informalionsfiågor. Vi anser all regionstyrelsernavilkas ansvarsområde läcker den slalliga och den kommunala högskoleutbildningenär väl lämpade alt la ansvaret för planeringen av alt de högskolor som saknarfasla resurser för forskning och all de utbildningar som saknarforskningssamband ges forskningsanknytning. Vi anser alt det är viktigt atlplaneringen av forskningsanknytningen sker i nära samarbele med berörda organvid enheler med fast forskningsorganisalion. Decenlraliseringsgruppensresonemang och slulsalser har kommenterats av etl slort anlal remissinslanser. Decenlraliseringsgruppensslällningstagande att inle föreslä någon förändring av regionstyrelsernasuppgifler i fråga om forskningsanknylningen delas i huvudsak av fleraremissinslanser, l,ex, UHÄ, SÖ, regionstyrelserna, högskolan i ,högskolan i , vid iGöteborg, liiijenåmnden för förskollärarutbildning vid sainnui universitet,i ,forskningsnämnden vid högskolan i , viduniversitetet i . samhällsvetenskapliga jäkultetsnåmnden vid sammauniversitet och interimsstyrelsen jör den statliga högskoleutbildningen iSkövde. läns lundsting, . Jönköpingsläns lundsting, , ,saml Vä.xjö kommun. SÖ behandlar även de problem som ärförknippade med forskningsanknylningen i den och anför bl,a,; För de kommunalahögskoleutbildningarnas del är behoven av insalser för forskningsanknyiningbelydande. Myckel lalar för alt sådana resurser på sikl inordnas i de reguljärasektors- och fakulleisanslagen, Eflersom del inte finns några sektorsanslag förden kommunala högskoleulbildningen bör dock regionslyrelserna lills vidare,liksom hillills, ha särskilda medel lill förfogande för forskningsanknytning avdenna utbildning, Forskningsanknylningsfrågor beredsofta av regionala seklorsvisa organ. Därigenom har en värdefull koppling lillt, ex, utbildningsväsendet i övrigl kunnal komma lill stånd. Här saknasemellerlid något förslag om hur det allmänna utbildningsväsendet skulle kunnarepresenteras i sådana organ, sådanl hade enligi SÖ:s mening varilvärdefulll.