prop · G303180 · 1979-12-31 00:00:00 — En bestämmelse härom har lagits in ipunklen 2. Desom innehar en faslighet under samäganderätl får, liksom i andra sammanhang därfastighetsinnehavet grundar rätl till medlemskap, endast tillgodoräkna sig ettgemensamt sådanl och därmed också endast en röst när röstning sker eflerhuvudtal. 1979/80:180 38 EtlJaktvårdsområde består lills vidare. Länsslyrelsenkan besluta atl elt Jaktvårdsområde skall upplösas. Förbeslut enligt första stycket fordras att flertalet av de röstande fastighetsägarnapå en Jaktstämma uttalat sig för en upplösning och att detta flertal antingenulgör minst en tredjedel av antalet fastighetsägare eller äger minsl hälften avden mark som ingår i området. Försådanl beslut krävs också atl har förflutit sedan områdetbildades. Påansökan av styrelsen för de jaklvärdsområden som berörs kan länsstyrelsenbesluta att 1. föra samman flerajaktvårdsområden till ett jaklvårdsområde, 2. dela upp ett Jaklvårdsområde iflera jaktvårdsområden. Försådan ombildning gäller villkoren för och förfarandet vid bildande avJaktvårdsområde. Påansökan av får besluta att enfastighel skall anslutas lill jaktvårdsområdet. För sådan anslutning fordrasmedgivande av fastighetens ägare och, om faslighelen ingår i ettJaktvårdsområde, av Jaktvårdsområdet. Paragrafernahar sin motsvarighet i 31-33 och 35 88 i beredningens förslag. Beträffande deöverväganden som ligger till grund för beslämmelserna kan Jag hänvisa till denallmänna motiveringen (avsniti 2.4). Vidremissbehandlingen har föreslagits atl en fastighetsägare, även i de fall dähans fastighel inte har förioral sin jaktliga betydelse, bör tillåtas all undervissa förutsättningar lämna ell jaklvårdsområde utan alt hans mark samtidigtansluts till elt annal Jaktvårdsområde. Som förutsättning skulle gälla att ensådan förändring inträffat att en medlem i områdel fär ett markinnehav somlämpligen kan utgöra en egen enhet för jaktvård. Jag har emellertid inte ansettmig kunna biträda ett sådanl förslag. Elt sådanl utträde skulle säkert i mångafall leda till all förutsättningarna för en fortsatt Jaktlig samverkan inomjaktvårdsområdet allvariigt rubbadeseller t. o. m. helt rycktes undan. Omen fastighet på grund av ändrad användning eller annars väsentligen saknarbetydelse för jaktvården, skall marken anses utesluten ur området, omfastighetsägaren och jaktvårdsområdet är ense om detta. I annat fall skallfrågan om uteslutning prövas av . Paragrafenmotsvarar närmast 36 och 37 88 i beredningens förslag. Beredningen harföreslagit att när det inom etl Jaktvårdsområde bildas fasligheter förbostads-, industri- eller fritidsändamål skall sådana faslighe- Prop.1979/80:180 39 lerautomatiskt anses uteslutna ur området. För att en sådan fastighet skall ingå iområdel skall enligt förslagel krävas beslut av på ansökan avfaslighelens ägare eller . Förslaget innebär enligtmin mening visseriigen en praktisk och rationell lösning på de problem som bl.a. uppkomsten av småläsligheter innebär för verksamhelen inom ettJaktvårdsområde men är förenat med vissa nackdelar. Det lorde i vissafall vara svårt att avgöra om en faslighet omfattas av den föreslagna regelnoch Ivekan kan komma att råda om Jaktvårdsområdels aktuella omfattning. Jag hardärför inte ansett mig böra biträda förslaget ulan har i förevarande paragraftagit upp en bestämmelse som innebär atl uteslutningen görs beroende av enöverenskommelse mellan jaktvårdsområdet och fastighetsägaren eller avlänsstyrelsens beslut. Bestämmelsen avser inte bara nybildade fastigheler utanockså fastigheter som på grund av ändrad användning eller av annan orsaksaknar betydelse för Jaktvården. Länsstyrelsenfår förordna att frågor som avses i 28. 30 eller 31 8 skall prövas vidförrättning innan beslular. Förförfarandel vid sådan förrättning gäller 18-21 88. Somjag har anfört i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.4) kan det tänkas fallnär har anledning att la initiativ lill upplösning av ettJaktvårdsområde. Åven i andra fall kan del finnas skäl för en förrättning innanbeslul fattas om upplösning. Möjligheten att förordna om förrättning bör ocksåstå öppen när det gäller frågor om anslutning eller uteslutning av enfastighet. Vidupplösning av ett jaktvårdsområde gäller bestämmelsen i 62 8 lagen (1973: 1150)om förvaltning av samfälligheter. Paragrafenöverensstämmer med 38 8 i beredningens förslag. Hänvisningen innebär all elljaktvårdsområde inte får upplösas förrän områdets skulder har betalats ellermedel som fordras för betalningen har nedsatts hos länsslyrelsen. Överskott avmedel skall fördelas mellan medlemmarna enligt de grunder jaktstämman beslular,om del inte i stadgarna härföre-skrivits annat. Bryterden som har rätl att Jaga inom ell Jaklvårdsområde mot de regler som enligtstadgarna eller Jaktstämmans beslut gäller för Jakten inom områdel döms lillböler, om inte gärningen är belagd med straff i lagen (1938: 274) om rätl tilljakt eller i jaktstadgan (1938:279). Sådantbrott får åtalas av åklagare endast efter angivelse av målsägande. Sommålsägande anses även jaktvårdsomrädet. 1979/80:180 40 Paragrafenmotsvarar 29 8 2 mom. andra siycket och 34 8 tredje och fjärde styckenajaktlagen. I beredningens förslag motsvaras paragrafen av 40 8. Av vad somanförts i anslutning till 22 8 framgår alt del i stadgarna för jaktvårdsområdetskall anges hur jaktslämmans beslut angående jaktens bedrivande skalltillkännages. F.n.gäller enligt 30 8 Jaktlagen all villebråd som dödats, fångats ellertillvaratagits vid broll mot 29 8 2 mom. andra stycket, som alltså motsvararförevarande paragraf, skall förverkas, om det inte är uppenbart obilligt.Beslämmelsen torde innebära alt del förverkade viltet skall tillfalla övrigajakträttsinnehavare inom jaktvårdsområdet, om överträdelsen inte samtidigtinnebär brott mot annan bestämmelse i jaktlagen eller jaktstadgan. En sådanförverkanderegel fär antas ha en myckel begränsad betydelse. Övrigajakträttsinnehavares intressen kan dessulom alltid tillgodoses genom enskadeståndstalan. Jag har därför ansett att beslämmelsen kan undvaras. Anserden vars rätt berörs av beslut på Jaktslämma eller beslut av jaktvårdsområdelsstyrelse atl beslutet inte har tillkommit i behörig ordning eller atl detstrider mol denna lag eller annan författning eller mot stadgarna eller kränkerhans enskilda rätt, får han överklaga beslulel hos genom besvär. Besvärshandlingenskall ha inkommit till för beslutet.I fråga om besvär mot styrelsens beslul räknas dock besvärsliden från den dagklaganden fick del av beslutet. Jaktslämmanseller styrelsens beslut skall gälla ulan hinder av att det har överklagats, ominte förordnar annal. Paragrafenmotsvarar 13 8 4 mom. Jaktlagen och 44 8 i beredningens förslag. Denföreslagna besvärsbestämmelsen innebär i likhet med den nu gällande atllänsstyrelsens prövning inte skall avse del överklagade beslutels lämplighetulan bara dess laglighel. Länsslyrelsen ges därmed inte heller befogenhet atlersätta det överklagade beslutet med ett annal. Jag är medveten om alt dennabegränsning i undanlagsfall kan innebära problem för en klagande. En meravidsträckt prövningsrätt skulle emellertid enligt min mening innebära enalltför långtgående inskränkning i medlemmarnas bestämmanderätt när det gällerjaktvårdsområdets angelägenheter. Denföreslagna besvärstiden överensstämmer med vad som gäller enligt annan,molsvarande lagstiftning. Länsstyrelsensbeslut fär överklagas hos kammarrätten genom besvär. Dåbeslut som länsslyrelsen eller kammarrätten meddelar enligt denna lag angår sämånga atl avskrift av beslutet inte lämpligen kan tillslällas envar av dem,skall meddelande om beslutet las in i ortstidning. Tiden för överklagande skallräknas från den dag då kungörandet har skett. 1979/80:180 41 Länsstyrelsensbeslul skall gälla ulan hinder av att del har överklagats, om inte kammarrättenförordnar annat. Paragrafenmotsvarar 27 8 andra styckel jaktlagen samt 43 och 45 SS i beredningensförslag. 1samband med förvaltningsreformen fördes målen om jaktvårdsområden lilladminislraliv domslol. Jag har inte ansett att del föreligger några skäl föratt på nytt ändra besvärsordningen. Beredningenhar framhållit alt problem kan uppstå om verksamhelen i ett jaktvårdsområdepåbörjas innan bildandefrågan slutligt har avgjorts. Enligt min mening börrisken för sådana komplikationer vara liten om prövningsmyndigheten gesmöjlighet att förordna om inhibition. 4.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1938: 274) om rätt till jakt Åndringarnaär en följd av att bestämmelserna om jaktvårdsområden i Jaktlagen flyttats övertill den nya lagen. Attlåta den nya lagen bli tillämplig på redan anhängiggjorda ärenden om bildandeav Jaktvårdsområde skulle, som en remissinstans påpekat, kunna innebära att ettredan utfört, omfattande förberedelsearbete måste göras om. En sådan ordningskulle också kunna få tillbakaverkande effekler som inte är önskvärda. a. det fallet att fastighetsägarna begärt att länsslyrelsen skallfastställa deras enhälliga beslut att bilda jaklvårdsområde. Beredningenhar föreslagit en beslämmelse som innebär alt den nya lagen görs tillämplig påalla bestående jaktvårdsområden efter en tioårig övergångstid. Jag har ansettatt del bör ankomma på fastighetsägarna själva att besluta om en sådanövergång. Olägenheterna med skilda regel-syslem för äldre och nyarejaktvårdsområden får anses vara begränsade. Den i punkt 3 föreslagna regelnutesluter inte heller att fastighetsägarna i stället för att ombildaJaktvårdsområdet beslutar atl förlänga dess giltighetslid enligt äldrebestämmelser. Med hänsyn lill de fördelar den nya lagen innebär får detemellertid fömtsättas all sådana beslul blir ovanliga. Jaghemställer alt lagrådels yttrande inhämtas över förslagen lill 1. lag om jaktvårdsområden, 2. lag om ändring i lagen (1938:274) om rätt lill jakt. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. 1979/80:180 42 Bilada1 Sammanfattning avberedningens förslag Tillgrund för beredningens överväganden ligger främst det förslag till lagstiftningom Jaktvårdsområden som jaktmarksutredningen lagt fram i betänkandet (SOU 1974:80) Jaktmarker, och remissyttrandena över betänkandet. Ensamverkan i ökad utsträckning fastighetsägare emellan när det gäller Jakt ochövrig viltvård är enligt beredningens mening angelägen. Jaktvårdsområde ulgören lämplig form för sådan samverkan. Beredningens förslag syftar främst lillatt göra del lättare alt bilda Jaktvårdsområden och atl ge jaktvårdsområdena enfastare organisalion. Enligtförslagel skall bildande av jaklvårdsområde även i fortsättningen grundas påfastighetsägarnas medverkan. Beredningen har i likhet med Jaktmarksutredningenavstått frän att föreslå en obligatorisk områdesbildning. Fråganom bildande av Jaktvårdsområde skall enligt förslaget prövas av länsslyrelsenpå ansökan av fastighetsägare eller, undanlagsvis, kommun. Vad beträffarförfarandet vid bildandet föreslås länsslyrelsen få möjlighet atl välja den idet enskilda fallet lämpligaste handläggningsformen. Beslut skall kunna fallasomedelbart på grundval av ansökningshandlingarna. Utgör dessa inte tillräckligtbeslutsunderlag skall bildandefrågan handläggas vid förrättningssammanlräde.Oenighet bland fastighetsägarna kan, men behöver inte föranleda förrättning.Även om förrättning hållits skall fatta det slutliga avgörandetom bildande av jaktvårdsområdet. Somvillkor för atl jaktvårdsområde skall bildas föreslås i huvudsak följandegälla. Ändamålet med jaktvårdsområdet skall vara alt för flera fastighetersamordna jaktulövningen och andra ålgärder som kan främja viltvården. Områdetskall ha en sådan avgränsning atl det inte kan anlas försvåra framtidaområdesbildning för angränsande marker. Vidare skall det bland fastighetsägarnaföreligga en posiliv inställning lill bildandet. Beredningen föreslår, efteralt ha övervägt också andra alternativ, atl del liksom skall krävas enviss bestämd majoritet för områdesbildningen. Majorilelskravel föreslås docksänkt i förhållande till vad som f. n. gäller. Del skall vara tillräckligt attminsl två tredjedelar av fastighetsägare är positiva tillområdesbildningen om dessa fastighetsägare företräder minsl hälften av områdetsareal. I begränsad utsträckning skall avsteg från dessa krav på majoritet ifråga om anlal och areal kunna göras i vissa särskilda fall. Ellbeslul om bildande av jaklvårdsområde föreslås alltid få gillighet för såväljordbruksarrendalorer som har jakträtt som för vanliga Jaktarrenda-torer. Defår alltså underkasta sig de regler som kommer att gälla för Jaktutövningeninom området. Arrendatorerna ges rätt alt säga upp eller begära jämkning avarrendeavtalet om områdesbildningen medför att värdet av nyttjanderättenminskal. Förombildning av jaktvårdsområde, dvs. överföring av mark från ett område lill etlannal och uppdelning eller sammanslagning av Jaklvårdsområde föreslåsförenklade regler. Jaklvårdsområdeskall enligt förslaget inte längre bildas utan skall bestå Ullsvidare. Upplösning av området skall kunna ske tidigast Uo år efter bildandet. Prop.1979/80:180 43 Enligtförslagel skall någon särskild förening inte finnas för förvaltningen avjaktvårdsområdels angelägenheter. 1 stället föreslås organisalions-ochförvallningsbeslämmelser för den samfällighet jaktvårdsområdet utgör.Fastighetsägarna skall vara medlemmar i jaktvårdsområdet och arrendatorer medarrenden än elt är får möjlighel alt bli medlemmar. För områdelskall stadgar fastställas och styrelse utses. Medlemmarnas beslutanderättutövas på Jaktslämma. Andra medlemmar än fastighetsägarna får barabeslutanderätt i frågor som rör Jaktulövningen och vissa andra viltvårdsfrågor. Beredningenhar med hänsyn till sitt uppdrag ansett det nödvändigl all behålla möjlighetenatl i Jaktvårdsområdes stadgar bestämma röstetal graderade efter arealinnehav.Elt slopande av denna möjlighet skulle nämligen enligt beredningensuppfattning verka hämmande på områdesbildningen. I frågor som rörJaktulövningen inom områdel och vissa andra frågor rörande viltvården skalldock varje medlem ha endast en röst. Beredningen föreslår intenågra detaljerade bestämmelser för den ekonomiska förvaltningen ulan berörendasl allmänt efler vilka modeller denna kan länkas ordnad. Väljerjaktvårdsområdet att utforma förvaltningen så all det ankommer på delägarnasjälva all lill utomstående upplåta Jakträtt på den egna fastigheten skall kravkunna ställas på all Jaktarrenda-torn disponerar viss minimiareal för att fårätt att Jaga inom området. Länsstyrelsensbeslut i fråga om bildande, förändring av Jaktvårdsområdels omfattning ochändring av stadgarna föreslås kunna överklagas lill regeringen. Bestämmelsernaför jaklvårdsområde skall enligt förslaget samlas i en särskild lag somföreslås träda i krafl den . eflerikraftträdandet skall äldre Jaktvårdsområden efler beslul av delägarna kunnaombildas till jaktvårdsområden enligt den nya lagen. Belräffande äldre områdeninom vilka sådana beslut inte fallas skall den nya lagen lillämpas när denangivna tioårsperioden löpt ul. Prop.1979/80:180 44 Härigenom föreskrivs följande. 1 8 Enligt denna lag kan för flera fasligheter eller delardärav bildas sammanslutning (Jaktvårdsområde) med uppgifl all samordna jakten och andra ålgärder lill främjande av viltvården. Om särskilda skäl föreligger, får ett Jaktvårdsområdebildas för en enda faslighel. 2 8 Fråga om bildande av jaklvårdsområde prövas avlänsslyrelsen. 3 8 Den som äger en fastighel som ingår i ettjaktvårdsområde skall vara medlem i området. Sådan medlem är också delägare i Jaktvårdsområdet. Den som på grund av upplåtelse har rätl att Jaga på enfasUghet som ingår i Jaklvårdsområde skall på begäran antas som medlem iområdel, om upplatelsetiden omfattar minsl etl jaktår. 4 8 Ett jaklvårdsområde får bildas endast om 1. områdel medhänsyn till storlek, läge och övriga förutsättningar är varaktigt lämpat försitl ändamål, 2. enskild rättinte kränks, 3. framlidaområdesbildningar inte kan antas bli försvårade. 5 § Etljaklvårdsområde får bildas endasl om en majoritet av fastighetsägarna ärvilliga att bilda området. Majoriteten skall utgöra minst två tredjedelar avfastighetsägarna och dessa skall äga sammanlagt minsl hälften av områdelsareal. Föreligger särskilda skäl får områdel bildas även om dessamajoritetskrav inte är hell uppfyllda. 6 8 En fastighetfår ingå i ett Jaklvårdsområde endast om del medhänsyn lill faslighelensbeskaffenhet och användning är förenligt med del syfle för vilket områdetbildas. 7 8 En faslighelsom med hänsyn lill storiek, läge och övriga förulsältningar lämpligen kanutgöra elt särskilt område för jakt och viltvård får inte tas in i ettjaktvårdsområde utan ägarens samtycke. Verksamhet, m. m. 8 8 Etl jaklvårdsområde får inte bedriva verksamhei som ärfrämmande för dess ändamål. 9 8Ett Jaktvårdsområde kan förvärva rättigheter och åta sig skyldigheler när anmälan enligt 23 8 andra slyckel gjorts. 10 § 1 elt Jaklvårdsområde fårrätten till all Jakl inom området inte upplåtas till annan, om inte samtligadelägare är överens om detta. Delsamma gäller all Jakl efter en viss djurart. 11 8 Ägaren lill en fastighel somingår i ett Jaklvårdsområde får upplåta jakträtt till annan, om inteupplåtelsen kan anses olämplig med hänsyn till viltvården eller jaktutövningeneller på annal säll är lill avsevärd olägenhet för övriga delägare. 12 § Ett Jaktvårdsområde fårbestämma alt särskilda avgifter skall betalas för rätten all jaga inom områdetoch för villebråd som fälls inom detla. Endelägare är skyldig all på sin faslighel i skälig omfattning låla anläggningför viltvård. Förfarandetvid bildande av ett jaktvårdsområdc 13 §Ansökan om bildande av etl jaklvårdsområde får göras av den som äger en fastighel som kan ingå i områdel eller av en kommun. Ansökanskall göras hos i det län lill vilket hela områdel eller störredelen av det hör. 14 8 Ansökningshandlingen skall innehålla 1. förslag lill vilka faslighetereller delar därav som bör ingå i områdel, uppgifl om deras areal och ägarnasnamn och adresser saml karla över området, 2. förslag till namn på området, 3. förteckning över de personersom enligt 3 8 andra stycket får bli medlemmar i området, 4. förslag till sladgar förområdel, 5. utredning om fastighetsägarnasinställning lill frågan om områdets bildande. 15 §Sedan ansökan har gjorts skall länsslyrelsen förordna en lämplig person till förrältningsman all handlägga frågan om jaktvårdsområdels bildande, om det inte är uppenbari alt förutsättningar härför saknas. Länsstyrelsenfår dock pröva frågan, om samtliga fastighetsägare är överens omatl områdel skall bildas eller omständigheterna annars är sådana att enförrättning inte kan anses nödvändig. 16 §Förrätlningsmannen skall med ledning av ansökningshandlingarna och vad som i övrigi har förekommit göra upp etl förslag lill vilka fastighe ter eller fastighelsdelar som bör ingå i området och de sladgar som bör gälla för området. Förslagetskall behandlas vid sammanträde inför förrättningsmannen. 17 §Förrätlningsmannen skall kalla den som kan bli medlem i områdel till sammanträdet. Kallelsen skall innehålla en kort beskrivning av den avsedda områdesbildningen och uppgift om tid och plals där ansöknings handlingarna finns tillgängliga. 1979/80:180 46 Kallelsenskall före sammanträdet delges den som kan bli medlem i området.Kallelse till fortsall sammanträde får ske genom meddelande vid försiasammanlrädestillfällel. 18 8Vid sammanträdet får göras de ändringar och Jämkningar i förslagel som bedöms nödvändiga. Råderosäkerhet om storleken på viss mark som skall ingå i områdel, skall markenanses ha den areal som förrätlningsmannen besiämmer sedan de närvarande harfåll yttra sig i frågan. 19 § Sedan förutsällningarna förbildande av Jaktvårdsområde utretts vid sammanträdel, skall förrätlningsmanneni ell skriftligt utlåtande ange om jaktvårdsområdet bör komma till stånd ellerinte. 20 § Sammanträdet skall avslutasmed tillkännagivande all utlåtandet och övriga handlingar rörandeområdesbildningen hålls tillgängliga för granskning under en månad. Efterutgången av denna lid skall förrätlningsmannen översända förrättningshandlingarnaoch avgivna erinringar till . 21 §Anser sig inte kunna fatta beslut på grundval av utlå tandet och eventuella erinringar får ärendet hänskjutas lill förrätlnings mannen för ny handläggning. 1länsstyrelsens beslut om bildande av jaktvårdsområdet skall stadgarna förområdel faslslällas. 22 § Länsslyrelsens beslut gäller mol en ny delägare ijaktvårdsområdet. Har någon Jakträtt på mark som las in i etl jaklvårdsområde, på grund av avtalom Jordbruksarrende eller jakträttsupplåtelse, får han med de inskränkningarsom kan följa av avtalet utöva den jakt som tillkommer markägaren. Har sådanjakträttsinnehavares rätl undergått förändring av någon belydelse för hansJaklulövning gäller 7 kap. 30 8 andra och tredje styckena jordabalken. Talan omnedsättning av utgående ersättning skall väckas vid den fastighetsdomstol inomvars område fastighelen är belägen. 23 8 För varje Jaktvårdsområde skall finnas en slyrelse. Denna företrä der jaktvårdsområdet i förhållande lill tredje man. Anmälanom styrelsens sammansättning skall göras till länsslyrelsen. 24 § Stadgarnaför etl Jaklvårdsområde skall innehålla 1. områdets namn, 2. de huvudsakliga reglerna förviltvården och avlysning av jakt på sådan mark, vars ägare har ideellabetänkligheter mol Jakl, 3. grunderna för förvaltningen, 4. hur styrelsen skall varasammansatt och hur den skall utses samt grunderna för dess beslutsförhet, 5. den ort där styrelsen skall hasitl säte. 1979/80:180 47 6. hur räkenskaperna skall förasoch hur revision skall ske, 7. hur ofta ordinarie Jaktslämmaskall hållas, 8. hur kallelse till jaktslämma skall ske och hurandra meddelanden skall komma till medlemmarnas kännedom samt när kallelsesenast skall ske. 25 8 Ett beslut om ändring av jaktvårdsområdels stadgarskall underställas länsslyrelsen för fastställelse. Åndringen får intelillämpas innan beslutet har fastställts. 26 8 Medlemmarnas rätl atl delta ijaktvårdsområdels angelägenheter utövas på jaktslämma. Första Jaktstämma skallhållas efler del området har bildats. På jaktslämmaharjakträttsinnehavare inom jaktvårdsområdet som inte är medlemmar rätt allnärvara och yttra sig. 27 §De medlemmar som inte är delägare ijaktvårdsområdet har rösträtt endasl i frågor om Jaktens bedrivande inomområdet, 2. villvårdsåtgärder som saknarbelydelse för en faslighets nyttjande. 28 8Vid omröstning på jaktstämma har varje medlem en röst. För en faslighel som ägs med samäganderätt räknas endast en röst utom i de fall som avses i I § andra siycket. I områdels stadgar fårdock föreskrivas all omröstning skall ske efter delaktighet i andra frågor änsom avses i 27 8 1 och 2, 29 8 andra stycket dier 32 och 35 88. PåJaktslämma får inte någon utöva rösträtt för mer än en fjärdedel av denärvarandes sammanlagda röstetal. Vid omröstning i frågor som avses i 27 8 1och 2 får bara de medlemmar som är personligen närvarande della. 29 8Som jaktslämmas beslut gäller den mening som har fått de flesta rösterna eller vid röstning efter delaktighet det största röstetalet. Vid lika röstetal avgörs val genom lottning. I andra frågor gäller den mening till vilken stämmans ordförande ansluter sig. Förbeslut om ändring av elt Jaklvårdsområdes sladgar fordras dock minsl tvåtredjedelar av de avgivna rösterna. Föreskrivs strängare villkor i stadgarna,skall det gälla. 30 6För varje jaktår skall de villkor fastställas som skall gälla för jakten inom jaktvårdsområdet. Sådant beslut skall fattas på Jaktstämma. Jaktvårdsområdetsbestånd m. m. 31 8 jaklvårdsområde beslårlills vidare. 32 8 På ansökan avJaktvårdsområdes styrelse kan beslula att 1. upplösa jaktvårdsområdet, 2. föra över en faslighet från ettjaklvårdsområde lill elt annat, 3. föra samman flerajaktvårdsområden till ell Jaklvårdsområde, 4. dela upp ett jaklvårdsområde iflera jaktvårdsområden. 1979/80:180 48 33 8För beslut enligt 32 8 fordras atl delägarna har fattat beslut om åtgärden på ordinarie jaktslämma i de berörda Jaktvårdsområdena.