prop · G3037 · 1979-12-31 00:00:00 — Dessa förlades tillLjungbyhed, Fältflygama fick samma utbildning i allmänna läroämnen som elevernavid FL:s underofficerslinje. Kompletterande gymnasieutbildning i matematik ochfysik för flygvapnets regementsofficerare har funnits från mitten av1960-talet och kompletterande gymnasieutbildning för dess blivandekompaniofficerare . VidFL fanns från början en teknisk linje, avsedd för utbildning av personal iteknisk tjänst vid samtliga försvarsgrenar. Armén och flygvapnet log efternågra år själva hand om sin tekniska utbildning och övergick dentekniska linjen till att vara rent marin. Är flyttades den tekniska linjentill örlogsskolor, där den kallas marinens tekniska skola (MTS). Under1960-lalet anpassades utbildningen vid de tre skolorna till de förändringarsom gymnasieskolan genomgick inom del allmänna skolväsendel. I samband härmedbytte FL namn till försvarets gymnasieskola (FGS). Gymnasialutbildning i allmänna ämnen förekommer förutom vid de nämnda skolorna även inomarméns utbildningsorganisation samt vid Prop.1979/80:7 12 (KA 4), där en instmktörsskolainrättades . och flygvapnets Halmstadsskolor (F 14), där utbildning iallmänna ämnen med heltidsanställda lärare påbörjades . Inom försvaret bedrivs gymnasial utbildning i allmännaämnen främst vid följande skolor. Försvarets gymnasieskola i (FGS) Arméns tekniskaskola (ATS) Arméns radar- och luftvärnsmekanikerskola (RMS) Arméns stabs- ochsambandsskola (StabSbS) örlogsskolor (KÖS) Instruktörsskolan vid (KA4) Förberedande fällflygarskolan vid (F 5), benämnd Herrevadsklosterskolan(Hvks) Flygvapnets Halmstadsskolor (F 14) FGS utbildar elever från samtliga försvarsgrenar medaneleverna vid de övriga skolorna främst kommer från den egna försvarsgrenen. VidKA 4 utbildas dock etl stort antal elever från armén. Dessutom förekommer huvudsakligenyrkesinriktad utbildning på gymnasial nivå i resp. försvarsgrens regi på eltflertal orter. Regeringen utfärdade följande förordningar omde krav på bl.a. utbildning i allmänna ämnen som ställs på personal ochblivande personal på aktiv stat för alt den skall få de kunskaper som ärnödvändiga för att gå igenom den militära utbildningen. Förordning (FFS 1977:31) om undervisning i allmänna ämnenvid utbildning till plutonsofficer. Förordning (FFS 1977:26) om utbildning tillkompaniofficer. Förordning (FFS 1977:27) om utbildning tillregementsofficer vid armén. Förordning (FFS 1977:28) om utbildning tillregementsofficer vid marinen. Förordning (FFS 1977:29) om utbildning lill regementsofficerm.m. För utbildning lill plutonsofficer krävs vid samtligaförsvarsgrenar atl personalen har genomgått viss undervisning i allmänna ämnenenligt läroplanen för gymnasieskolan (Lgy 70). Ämnena är svenska, engelska. 1979/80:7 13 samhällskunskap, matematik och naturkunskap molsvarandetvå årskurser på tvåårig linje. Visst utbyte av ämnen och kurser fårförekomma. Undervisning skall dessutom ges i psykologi och socialkunskap.Försvarsgrenschef kan bestämma om ytterligare undervisning i allmänna ämnen,om det krävs för viss yrkesutbildning. För utbildning lill kompaniofficer skall aspirant före kommenderingtill kompaniofficersskola ha förvärvat allmän behörighet lill grundläggandehögskoleutbildning enligt högskoleförordningen (1977:263) samt vissa särskildaförkunskaper enligt Lgy 70 omfattande två årskurser på tvåårig linje ellermotsvarande j ämnena B/C-språk (främmande språk ulöver engelska), historia,samhällskunskap, matematik och naturkunskap. Medelbetyget i dessa ämnen skallvara lägst 3,0. För viss personal, bl.a, personal i teknisk tjänst, får visstutbyte eller utökning av ämnen eller kurser förekomma. För utbildning till regementsofficer krävs utöver allmänbehörighet särskilda förkunskaper. Dessa varierar mellan försvarsgrenarna.Gemensamt är dock tre årskurser svenska på treårig linje eller motsvarande. Iövrigt är kraven desamma som för kompaniofficersaspirant. Inom marinen ochflygvapnet slälls dock högre krav i matematik och fysik. Visst utbyte ellerutökning av ämnen eller kurser får förekomma. Medelbetyget i de särskildaförkunskapsämnena skall vara lägst 3,0. Försvarets gymnasieskola (FGS) ligger i i näraanslutning lill arméns kompaniofficersskola, dit skolans elevhem är förlagt. Som en följd av de nya behörighetsreglerna i allmännaämnen som fastställdes av regeringen genomförs fr.o.m. Januari1978. i stället för den kompletterings- och påbyggnadsutbildning som tidigaregavs, en gymnasial tvåterminskurs för de plutonsofficersaspiranler vid arménsom inte har någon gymnasial utbildning eller bara begränsad sådan. Utbildningenomfattar två årskurser på tvåårig linje i ämnena svenska, engelska,samhällskunskap och naturkunskap saml en årskurs i ämnet matematik. Jämfört medgymnasieskolans tvååriga sociala linje upptar FGS timplan fler timmar inaturkunskap och gymnastik saml färre timmar i samhällskunskap ochsocialkunskap. För att få behörighet att söka till arménskompaniofficersskola och motsvarande utbildning inom de övriga försvarsgrenarnages en utbildning motsvarande gymnasieskolans tvååriga sociala linje, FGS haräven psykologi samt röst- och talvård som obligatoriska ämnen. För regemenlsofficersaspiranter med enbart grundskolekompelensge- Prop.1979/80: 7 14 nomförs molsvarande utbildning som för kompaniofficersaspiranter.kompletterad så att undervisningen i svenska motsvarar fordringarna för treåriggymnasieskola. För alt få behörighet atl söka till arménsregementsofficerskurs eller till motsvarande utbildning inom övrigaförsvarsgrenar ges också utbildning enligt läroplanen för gymnasieskolanstreåriga naturvetenskapliga eller samhällsvetenskapliga linje. Skillnaden äratt antalet timmar i gymnastik har utökats. För de regemenlsofficersaspiranter som enbart behöverkomplettera svenska och tyska anordnas distansundervisning som är en kombinationav korrespondensstudier och muntlig undervisning. Detta innebär alt 3-5 dagars inlensivstudiermed lärarhandledning genomförs vid FGS . Då förbereds ävenuppgifterna för den kommande hemstudieperioden, under vilken eleverna har möjlighetatl per telefon kontakta läraren i resp, ämne. Eleverna är underhemstudieperioden verksamma i utbildningsarbetet vid sina förband mendisponerar av tjänstetiden för studier. Övrig utbildning som förekommer är studier under en termini matematik och fysik på naturvetenskaplig eller fyraårig teknisk linje. Dessastudier är bl.a. avsedda för regementsofficerare som saknar den kompetens i matematiksom krävs för inträde på artilleri- och ingenjörregementsoffi-cersskolan. Elevantalet har de senasie åren sjunkit /72 uppgick antalet elever lill ca 425 medan /78ca 225 elever studerade vid FGS. Orsaken härtill är bl.a. alt allt fler har dencivila kompetens som erfordras redan då de söker. Dessutom har regeringen iökad omfattning gett dispenser för studier på hemorten. Antalet elever den var 202. Antalet lärarevid FGS med heltidstjänst var 15 och med deltidstjänst 11. 3 Arméns tekniska skola, arméns radar- och luftvärnsmekanikerskolasamt arméns stabs- och sambandsskola Förutom vid FGS och de regionala kurser som anordnas för plutonsoffi-cersaspiranterbedrivs i arméns regi gymnasial utbildning i allmänna ämnen för tygtekniskakårens personal vid arméns tekniska skola (ATS), arméns radar- och luftvärnsmekanikerskola(RMS) samt arméns stabs- och sambandsskola (StabSbS). RMS och StabSbS utbildas blivande arméteknikeroch vid ATS dessutom arméverkmästare. ATS ligger i men kommer Prop.1979/80:7 15 hösten1984 alt flyttas till liksom StabSbS i . RMS ligger iGöteborg i anslutning lill luftvärnsregemente. Nuvarandegymnasieutbildning vid de tre skolorna anknyter till förordningar omstudiekompetens i allmänna ämnen på plutonsofficersni-vå resp.kompaniofficersnivå. varantalet elever som genomgick kompletterande gymnasieutbildning vid ATS 47, RMS32 och StabSbS 14. Antalet lärare i allmänna ämnen vid de tre skolorna var ca15. Av dessa var flertalet deltidsanställda och hade huvudljänsl på annanplats, i vissa fall militär eller civilmilitär sådan. Inommarinen bedrivs gymnasial utbildning i allmänna ämnen vid Karis-krona öriogsskolor(KÖS). Skolorna har inte något särskilt elevhem. Många bor dock inom detmilitära området, där det finns vissa förläggningsmöjligheter under det all endel elever hyr rum i Kariskrona. Marinensgymnasiala utbildning vid KÖS omfattar dels en ettårig gymnasiekurs i allmännaämnen (Gyk I), dels en tvåårig gymnasiekurs (Gyk 2) som anordnasvid marinens tekniska skola (MTS). Dessutom anordnas fr.o.m. /78längst t.o.m. /80 en kompletteringskurs enligt läroplanen för denfyraåriga tekniska linjen i gymnasieskolan (Gyk 3). GykI är en kurs i allmänna ämnen för blivande plutonsofficerare i flottan sominte redan vid antagningen har inhämtat motsvarande kunskaper inom det allmännaskolväsendet. Fr.o.m. har utbildningen i Gyk I heltanpassats till förordningen (FFS 1977:31) om utbildning i allmänna ämnen för plulonsofficer.Dessutom undervisas alla blivande plutonsofficerare i ergonomi, psykologi ochsocialkunskap. Kursplanerna för dessa ämnen fastställs av . Gyk2 är avsedd för blivande kompaniofficerare i teknisk tjänst inom både flottanoch kustartilleriet. Kursen är uppdelad på en maskinteknisk och en eltekniskgren och ger ett kompetensvärde som motsvarar avslutad tvåårig teknisk linjevid civil gymnasieskola. Kursen är upplagd så att eleverna från maskintekniskgren efler genomgång av marinens kompaniofficers-skola skall fåsjöingenjörskompetens. Genom alt timplanen upptar två årskurser svenska ochtvå årskurser engelska leder Gyk 2 till skillnad från gymnasieskolans tvåårigatekniska linje till allmän behörighet. Kursplanerna fastställs avskolöverstyrelsen. Gyk3 är en ettårig kompletteringskurs för kompaniofficerare i teknisk tjänst med praktik, vilka har sökt och antagits till anställning Prop.1979/80:7 16 Kursplanerna fastställs avskolöverstyrelsen. Sådana kompletleiingskurser får anordnas t.o.m. utgången avår 1980 och endasl föl att lillgodose erforderiigl behov av mariningenjörer. Den var antalet elever vid skolan 230.Antalet heltidsanställda lärare var 22 och deltidsanställda 8. 5 Instruktörsskolan vid Älvsborgskustartilleriregemente Inslruklörsskolan vid (KA4) är en för kuslartilleriel gemensam skola med uppgifl att genomförautbildning till plulonsofficer. främsl j allmänna läroämnen och ledarskap. Ävenelever från andra försvarsgrenar las emot vid skolan för utbildning i allmännaläroämnen. Plulonsofflcersutbildningen vid inslruklörsskolan omfattartre skolor, inslruktörsskola 1-3 (ISK 1-3). Huvuddelen av utbildningen iallmänna ämnen äger rum i ISK 2 som är obligatorisk för alla som inte redan harinhämtat kunskaper molsvarande dem som meddelas inom del allmännaskolväsendet. På de tekniska utbildningslinjerna finns visst utbyte resp, utökningav ämnen, Dessulom läses elektronik, elteknik, tygtjänst och maskinlära.Utbildningen i ISK 2 motsvarar Gyk I vid KÖS. 1 ISK 1 ingår dels beteendevelenskapliga ämnen, psykologi,pedagogik och socialkunskap för samtliga elever, dels matematik, fysik och elläraför tekniker. I ISK 3 läses ergonomi, psykologi saml en kortareorienteringskurs i ADB. Utbildningen kommer fr.o.m. /80 atl utökasmed vissa allmänna och tekniska ämnen. Dessa ingår i den s.k, specialkursen förkompaniofficersaspiranter i leknisk tjänsl. Ulöver utbildningen av elever vid instruktörsskolanmeddelas undervisning även till elever vid kustartilleriels befälsskola, där officersaspiranter-nagenomgår repetitionskurs i matematik och fysik inom ramen för den treåriganaturvetenskapliga linjen i gymnasieskolan. Dessutom meddelas undervisning ipsykologi som komplement till undervisningen i ledarskap vid befälsskolan. 1979/80:7 17 var antalet elever vid skolan 165. Delfanns 10 heltidsanställda och 12 deltidsanställda lärare. Inom flygvapnet bedrivs gymnasial utbildning för blivandefältflygare och stridsledningspersonal vid (Hvks). Hvksligger i utkanten av , från gymnasieorlen Klippan. Skolanligger i närheten av (F 5) och har föriäggningsmöjlighe-ler,matsal och elevmäss. Elever som inte har treårig gymnasial utbildning las in påungefär en månads förberedande grundläggande flygförarutbildning. Därefter gåreleverna den s.k. FöFS-kursen på förberedande fällflygarskolan. efter vilkende vid F 5 får dels en ettårig grundläggande flygutbildning, dels en ettårig utbildningvid typinflygningsskolan. FöFS-kursen omfattar etl och etl halvtläsår. Utbildningen i allmänna ämnen motsvarar den som ges till plutonsofficersaspiranlersamt därutöver två årskurser i historia, två årskurser i B/C-språk och treårskurser i svenska. Denna utbildning tillsammans med fullgjordplutons-officersutbildning ger allmän behörighet. Hvks har också en ettårig kurs för blivande stridsledareoch luftbevaka-re. Undervisningen j allmänna ämnen är densamma som förplutonsofficerare vid övriga försvarsgrenar. Utbildningen i matematik ochfysik har dock utökats något. Före kursen ges denna personal tre veckorsmilitärutbildning. Den militära utbildningen fortsätter vid Hvks . Efter kursen går elevernaöver till flygvapnets Södertörnsskolor (F 18) i för en ettårig militärutbildning. Efter två utbildningsår blir eleverna plutonsofficerare och får dåallmän behörighet, Hvks har också en kompletterande gymnasial utbildning förblivande kompaniofficerare omfattande av . Regeringen har sedanår 1973 i taget medgett atl kurser av detta slag får anordnas utanhinder av gällande bestämmelser. Elever som deltar i kurserna är tidigare konlraktsanställdafällflygare som har erhållit långtidsanställning inom flygvapnet. Utbildningenhar anpassats till elevernas tidigare etl- eller tvååriga utbildning vid Hvks,Den ger den behörighet i allmänna ämnen som krävs för tilllräde till kompaniofficerskursenligt gällande förordning. Vid Hvks finns också en kompletterande gymnasialutbildning för blivande regementsofficerare. Fram till krävdestreårig utbildning i gymnasieskolan med etl medelbetyg av lägst 2,3 förtillträde till rege- Prop.1979/80:7 18 Under en övergångstid tillämpas alltjämt dessa bestämmelser. Iämnena matematik och fysik är treårig utbildning önskvärd. Elev som inte hardenna utbildning fär komplettera delar av kurserna i matematik och fysik förnaturvetenskaplig linje dels under ordinarie lektionslid. dels på fritid. Antaletheltidsstuderande vid Hvks var den ca 60. De som bedrevkompletterande utbildning var omkring 35. Antalet anställda lärare var 14. Vidflygvapnets Halmsladsskolor (F 14) genomförs gymnasieutbildning i allmännaläroämnen för signalister och trupputbildare. Undervisningen är densamma somför blivande plutonsofficerare vid övriga försvarsgrenar. Utbildningen ärutlagd på två läsår genom att undervisningen i allmänna läroämnen varvas medden militära utbildningen. Antaletelever var den ca 60. Vid skolan fanns 4 heltidsanställdalärare. Sammanfattning av försvarets gymnasieutrednings överväganden Försvarets gymnasieutredning (FGU) har haft i uppdrag attutreda möjligheterna att föra över hela eller delar av den gymnasialautbildningen vid försvarets gymnasieskola (FGS) i , marinens tekniskaskola (MTS) i Kariskrona samt Herrevadsklosterskolan (Hvks) i tilldel allmänna utbildningsväsendet och alt föreslå åtgärder och tidpunkter för eneventuell överföring. Härvid borde övervägas vilken skolform som bäst kantillgodose försvarets behov av gymnasial utbildning. Dessutom skulle FGU seöver behovet av kompletterings- och påbyggnadsutbildning i allmänna ämnen pågrundskolenivå och i vissa fall på gymnasial nivå samt om och hur detla behovkunde tillgodoses inom det allmänna skolväsendel. Uppdraget föranleddes bl.a. av den förvaltningsrevision avförsvarets gymnasiala utbildning som hade genomförts av riksrevisionsverkel(RRV). Med anledning av revisionen föreslog RRV att den gymnasialautbildningen inom försvarsmakten skulle omprövas. RRV framhöll att ennedläggning av försvarets egen gymnasieutbildning och en överföring avutbildningskostnaderna till det allmänna skolväsendet skulle kunna medförabetydande besparingar för försvaret genom att ledig kapacitet ochstordriftsfördelar inom det allmänna skolväsendet utnyttjades. Som utgångspunkt för sina överväganden och förslag har FGUhaft uttalanden i olika propositioner och betänkanden. behandlar i sitt betänkande(SOU 1976: 61) Statlig personalutbildning de generella möjligheter som börfinnas inom den statliga personalutbildningen för samverkan med det allmännaskolväsendet. Sådan utbildning som ger allmänt bredare kunskaper, som utgörgrund för en kvalificerad yrkesutbildning eller som berättigar lill vidarestudier och som inte är specifik för myndighetens verksamhet bör enligtpersonalutbildningsutredningen kunna bedrivas med anlitande av det allmännaskolväsendet. Alt inom statsförvaltningen bygga upp direkta motsvarighetertill utbildning eller kurser inom det allmänna skolväsendet kan i de flestafall inte anses försvariigl. vare sig från ekonomisk eller pedagogisksynpunkt. Den gymnasiala utbildningen i allmänna ämnen inomförsvarsmakten har behandlats av försvarsutredning i betänkandet (SOU1977:1) Totalförsvaret 1977-82. Utredningen har funnit att de huvudsakliga moli- Prop.1979/80:7 20 ven för att ha kvar försvarets gymnasieskolor i dessnuvarande form bortfaller med ökade möjligheter till gymnasieutbildning inomden civila utbildningsseklorn. Ytteriigare en ulgångspunkt för FGU:s överväganden harvarit att de grundläggande värderingar som kännetecknar samhället måsle gällaäven för del militära försvaret. måsle dock krigets krav varastyrande för försvarels verksamhei i fred. 1977/78:24 som låg lill grund för riksdagensbeslut (FöU 1977/78:10, rskr 1977/78:179) om en ny befälsordning för detmilitära försvaret uttalade dåvarande departementschefen bl.a. att behovel avkompletterande utbildning kan väntas variera. Etl mycket begränsat omfånglämpar sig enligt departementschefen för bredvidläsning vid sidan av ordinarietjänstgöring. Behovel av flera fullständiga gymnasiekurser i olika ämnen börtillgodoses i första hand genom studier inom det allmänna skolväsendet. Ansvaret för viss militär utbildning behandlades i prop.1977/78:63 om försvarsmaktens centrala ledning m.m., där föredraganden i olikasammanhang understryker betydelsen av atl utbildningsansvar förs över tillmyndigheter på lägre regional och lokal nivå. (FöU 1977/78:9, rskr1977/78:174) godtog förslagel. I riksdagsbeslutet om en ny betälsordning ärutgångspunkten atl alla yrkesofficerare skall genomgå en gemensamgrundläggande utbildning. Utbildningen av befäl inleds därför med värnpliklsutbildningsom grundutbildning. Detla har både social och pedagogisk betydelse.Yrkesbefälet skall kunna rekryteras från alla kategorier av befälsutbildadevärnpliktiga. Alll yrkesbefäl skall kunna verka som chefer, fackmän ochutbildare, både i krigsorganisationen och i fredsorganisalionen. Den slutliga antagningen som aspirant lill yrkesbefälsulbildningskall ske före den gemensamma grundläggande utbildningen, officershögskolan,och skall grundas främst på den lämplighet för befälsyrkel som den sökande harvisat under den militära grundutbildningen. För antagning krävs dessutom allmänbehörighet enligt högskoleförordningen (1977:263) och vissa särskildaförkunskaper. De behörighetskrav som för huvuddelen av de blivandeyrkesofficerarna kan beräknas bli villkor för tillträde lill officershögskolanär två årskurser i ämnena svenska, engelska, samhällskunskap, matematik ochnaturkunskap på tvåårig linje i gymnasieskolan. Visst utbyte av ämnen kan förekomma.Den som inte har ertorderiiga förkunskaper bereds möjligheter all kompletteradessa (etapp I), Tidigast ell år efter den grundläggandeofficersutbildningen kommer ett visst antal elever alt behöva kompletterandeutbildning i allmänna ämnen för IJllliäde lill allmänna kurs(etapp II).Denna kan komma attomfatta ämnena svenska enligt fordringarna för treårig linje i gymnasieskolan,elt främmande språk utöver engelska samt historia. 1979/80:7 21 Ett mindre antal elever kommer för tillträde tillmilitärhögskolans allmänna kurs också alt behöva komplettera sin utbildning lilltre årskurser i svenska, engelska, matematik och fysik (etapp III). Studierna i allmänna ämnen före etapperna II och 111 bör kunna genomföras påkortare tid än två terminer, vilket också gäller enstaka kompletteringar ietapp I. Av tidsskäl bör dessa studier kunnapåbörjas genom kontinuerlig antagning oberoende av termins- ochläsårsgränser. Den som kompletteringsstuderarpå heltid skall dessutom ges möjlighel alt anslå minst lillantingen gymnastik i gymnasieskolan eller fysisk träning vid det egnaförbandet. I riksdagsbeslutet om en ny befälsordning anges atl denlid som inte används för siudier i allmänna ämnen skall utnyttjas för praktisktjänst under handledning vid det egna förbandet. FGUföreslår att den kompletterande gymnasieutbildningen skall förläggas lillförbandsorterna, företrädesvis till förband inom den egna försvarsgrenen.Utredningen framhåller dock att om det finns särskilda skäl av ekonomisk ellersocial arl skall försvarsgrenschef ha rätt att anvisa annan studieort än förbandsorten, FG U harfunnit alt det inte längre finns några skäl för försvaret att bedrivautbildning i egen regi i allmänna ämnen på gymnasial nivå. Utredningen föreslårdärför atl försvarets utbildning i allmänna ämnen vid FGS, MTS och övrig gymnasialutbildning vid örlogsskolor (KÖS) samt Hvks avvecklas den Ijuli1981. Uiredningenkonstaterar även att det kan finnas skäl att överväga en avveckling av sådangymnasial utbildning i allmänna ämnen som förekommer vid andra skolenheter inomförsvarsmakten. Kompletterings- och påbyggnadsutbildningen är underavveckling. Den omfattas därför inte av utredningens förslag vad avserorganisatoriska förändringar. 2 Det allmänna skolväsendets utbud av gymnasialutbildning Är 1971 sammanslogs fackskola, gymnasium och yrkesskolatill en skolform som kallas gymnasieskolan. Uiredningen beskriver översiktligt det allmännaskolväsendets utbildningsutbud inom gymnasieskolan, den kommunalavuxenutbildningen saml distansundervisningen, dvs. den undervisning som är enkombination av korrespondensstudier och muntlig undervisning. Gymnasieskolan omfattar ett tjugotal olika linjer som ärtvå- eller treåriga samt en fyraårig teknisk linje. De flesta linjerna äruppdelade på grenar med olika inriktning. Dessutom finns en rad olikaspecialkurser av varierande längd, ofta anknutna till bestämda yrkesområden. 1979/80:7 22 De allmänna bestämmelsema för utbildning i gymnasieskolanfinns i skolförordningen (1971:235). Mål och inriktning för arbetets bedrivande framgår avläroplan för gymnasieskolan (Lgy 70). Förutom de fasta linjerna finns inom gymnasieskolan ettstort antal längre eller kortare specialkurser. Nya sådana kan successivtinrättas. Special-kursema får omfatta en eller flera årskurser eller delar avårskurser, om delta är lämpligt med hänsyn till utbildningsmålet. Denspecialkurs som utredningen föreslår kan inrättas efter medgivande av regeringen.Kurser får startas om det fmns minst åtta deltagare vid undervisningens början. Möjligheten att studera som specialelev i gymnasieskolanär exempel på en anordning med individualiserat studieprogram. Den som för sinyrkesverksamhet behöver den avsedda utbildningen får antas som specialelev. 2.2 Den kommunala vuxenutbildningen Målsättningen för den kommunala vuxenutbildningen är att lillgodosebehovet av kompetensinriktad utbildning. Till skillnad från ungdomsutbildningensom avser inskolning i samhället har vuxenutbildningen till mål atl gevidareutbildning och fortbildning. Vuxenutbildningen på det gymnasiala stadiet omfattargymnasiekurser i ämnen enligt Lgy 70 saml specialkurser och högre specialkursersom enligt läroplanen är fastställda för den kommunala vuxenutbildningen.Tidigare var vuxenutbildningen företrädesvis förlagd till kvällstid.Möjligheterna till studier har dock ökat och på etl flertalförbandsorter finns numera inom den kommunala vuxenutbildningen ensammanhållen tvåårig teoretisk undervisning på social Unje .