prop · G30390 · 1979-12-31 00:00:00 — 1 en sådan måste andra aspekter beaklas än de renliransfe-reringslekniska. Förslaget berör ej Svenska arbetsgivareföreningens (SAF)verksamhetsområde. Föreningen avstår därför från att ytlra sig. Nämnden vill försl påpeka all ärendei har stor belydelseför samhällsplaneringen och borde därför ha fåll ett mera seriöstremissförfarande. Frågan berör i första hand kommunerna och deras invånare.Länsmyndigheterna och speciellt länsskolnämnderna arbetar aktivt med skolbyggnadsfrågornaoch även inom dessa myndigheter finns mångårig erfarenhet och sakkunskap. .Ävenom förenklingar och decentraliseringar är angelägna, borde omläggningarna inleforceras fram så snabbi att problemen inte hinner analyseras.-- Nämndens yllrande blir på grund avlidsbristen därför ofullständigt och i huvudsak av principiellkaraktär.---- Till komsten av storkommuner, rik erfarenhel av skolbyggnadsverksamhet genom skolreformer och befolkningsomflyttningar saml slatliga skalteut- jämningar av mycket större ekonomisk betydelse än investeringsbidragen har skapat nya förutsäitningar för omprövning av nuvarande system. föreslår, atl nuvarande syslem förinvesteringsbidrag för gymnasieskolan bibehålles. anser detvara värdefulll alt man diskuterar möjligheterna att överföra ansvaret avskolbyggandet vad gäller på kommunerna. Innan de ekonomiskakonsekvenserna för olika typer av kommuner har analyserals kan slutligställning inle lagas. Intill dess måsle, enligl länsskolnämndens mening,nuvarande statsbidragssystem bibehållas även för . Nämndens ordförande har reserverat sig mol beslutet ochanser att del finns slarka skäl all lillslyrka arbetsgruppens förslag när delgäller avveckling av de specialdestinerade statsbidragen till skolbyggnaderför . Del vore värdefulll alt överföra ansvarel förskolbyggandet lill kommunerna. Kommunerna skulle ekonomiskl kunna kompenserasmed elt lokalbidrag, ingående i statsbidraget för driften av skolan, som etttillskoU till varje basresurs. Jag delar därför arbetsgruppens uppfattning altstatsbidragen lill skolbyggnader för bör avvecklas. biträder förslagel all nuvarandestatsbidrag lill skolbyggnader slopas samt att den slatliga slyrningen avskolbyggnadsverksamhetens omfattning via investeringsramar försvinner.Länsskolnämnden föreslår emellertid att möjligheten till hyresbidrag för vissgymnasial utbildning tills vidare behålls. Hänsyn måsle las lill behovel under"puckelåren" av förhyrda lokaler för utbildningarna inom indusiri ochhantverk. ansluler sig till förslaget och kansamtidigt berälla all dess priorilering av länels skolbyggande ter sig alltsvårare. EU sjuttiomillioners gymnasieskolbygge med kraftig inverkan påregionalpoliliska arbetsmarknadsprognoser går knappasi att jämföra iangelägenhet med en lilen bygdeskolas ofrånkomliga behov av elt par klassrumför en dryg million. skolbygge som planeras som en inlegrerad del i ettslörre projekl, exempelvis försök med alternativa energiformer, kan kräva enfast Prop.1979/80:90 156 lidsplanering oavselt om andra skolbyggen är urskolpolitisk synpunkl mer angelägna. För länsskolnämnden innebär alltsåförslaget inle bara en avlastning av det administrativa arbetet ulan också enbefrielse från en allt omöjligare uppgift. Nuvarande slalsbidrag lill förhyrning av skollokalerförsvinner enligl förslaget. kan i vissa fall innebära en kraftig obalansi en kommunalekonomisk långtidsbudget. Inom länel finns exempel på förhyrdaskollokaler för gymnasieskolan med ell årligt statsbidrag i slorleken enmillion. Nämnden förutsätter atl elt hyresborlfall kan på elt eller annal sättkompenseras under en övergångslid. Även om de förslag som framläggs i promemorian skulleinnebära väsentliga fördelar finner länsskolnämnden all de ekonomiskaförulsättningar som anges i promemorian utgör ett alltför bräckligt underlagför ett beslul. Nämnden kan inte nu överblicka de konsekvenser etlslopande av st-atsbidraget skulle innebära för skolbyggnadsverksamheten ikommunerna. I princip har länsskolnämnden ingel atl erinra mot altstatsbidragsgivningen ersattes med en annan form för ekonomisktskolbyggnadsstöd ål kommunerna. Eflersom skolbyggnadsbehovel varierar iavsevärd grad mellan olika kommuner kan del framlagda förslaget emellertid ledatill en belydande ekonomisk belastning för en del kommuner. Delta i sin tur kankomma all medföra icke acceptabel standardskillnad mellan olika kommunerslokaler. kan inte finna atl sådana direkliv som deav arbetsgruppen antydda utfärdats för gruppen. Nämnden finner därförotillfredsställande atl arbetsgruppen i en lid då lagstadgat skattetakallvarligt övervägs, framlägger förslag, som innebär inkomstbortfall förkommunerna med beräknade 350 milj. kr. Nämnden anser att arbetsgmppen genom altglida förbi ovannämnda fråga gjort arbetet alltför lätt för sig. anser all de specialdestineradebyggnadsbidragen utan större olägenhet kan avvecklas för grundskolansdel. Däremot bör de bibehållas för gymnasieskolan intill dess det nuvarande systemet avlösts av etl adminislralivt enkell syslem som på ell förkommunerna godtagbart sätl även tillgodoser undervisningens intressen. Specielluppmärksamhet bör därvid ägnas frågan om bidrag för gymnasial ulbildning vidskola med länet eller rikel som upplagningsområde. Del nuvarande systemet med statsbidragsgivning lillkommunerna är behäftad med en rad olägenheter. Dessa kan sammanfattas sålunda: Systemet ärtungrott och medför omfattande administration. Systemet förmed sig en detaljkontroll från statens sida som lill slor del är onödig. Syslemel bidrarföga till skatleutjämning mellan kommunerna. Syslemel missgynnar mindre kommuner. Och som del allvarligaste argumentet Systemet för med sig atl kommunerna ej kan planeraskolbyggnationen på etl tillfredsställande sätt eftersom man inle vet om och när man får genomföra etl sedan kanske planerat byggnadsförelag. Specielll otillfredsställande är det nuvarande systemet i fråga om byggnadsföre lag, där skilda kommunala verksamheler samordnats och där skolverk samhet ingår som en del. Slulligen vill länsskolnämnden från sin principiella åsiklframhålla som önskvärt alt en allmän översyn av statsbidragsgivningen görs.Härvid bör statsbidraget till skolbyggande göras lill en komponent i etlenhetligt, mera omfattande system. En sådan samlad statsbidragsgivning ulanöronmärkta pengar skulle ge kommunerna slörre möjlighet lill en rationell,ändamålsenlig och långsiktig planering. Ett avskaffande av del särskilda statsbidraget lillskolbyggnader kan inle, sell ur skolans synpunkl, vara lill fördel. Genombidragel har från statens sida ett vissl minimitillskott till skolbyggandelkunnat garanteras. kärvare ekonomiskl läge i kommunerna kan komma allmissgynna skolan i konkurrensen med andra vikliga investeringsobjekt. Riskföreligger också för en ökad skillnad i standard belräffande skollokalernaskvalitel och funktionsduglighet i skilda kommuner, vilket ytterst kan kommaatt gå ut över elevernas förutsättningar atl få en likvärdig undervisning. När därför arbetsgruppen nu föreslår alt del nuvarandestatsbidraget llll skolbyggnader skall försvinna och all skatteutjämningsbidragenskall träda i dess ställe så delar nämnden gruppens uppfattning i självaprincipfrågan. Prop.1979/80:90 158 Däremot innebär arbetsgruppens förslag inle en"avlösning" på så sätl au de 300 milj. kr. som statsbidragsgivningenberäknals lill förs över lill skatteutjämningsbidraget. Kommunerna får enliglförslaget själva svara för boilfallet. Även om kommunerna den 1 januari 1980blir 279 och får anlas vara bärkraftigare än de 995 kommunerna saml att300 milj.kr. i nulägel motsvarar ca 90 milj.kr. 1965 innebär arbetsgruppensförslag en överföring av kostnaderna på kommunerna som enligt nämndens meninginle kan accepteras. Kommunerna bör enligt nämndens mening kompenseras förstatsbidragsbortfallet. I annal fall kan man inte undvika att reformen får enskatiehöjande effekt. Konsekvenserna av arbetsgruppens förslag är svåra atl lillalla delar förulse. Del föreligger enligt nämndens mening viss risk för allfinansiellt starka kommuner med möjlighet att i slor utsträckningskaltefinansiera sina objekt blir gynnade. Det finns också en uppenbar risk föralt förslagel av såväl ekonomiska som finansieringslekniska skäl driverkommunerna till höjningar av den kommunala uldebileringen. Nämnden inser de fördelar som ligger i det föreliggandeförslagel men är betänksam inför de kommunalekonomiska ochfinansieringstekniska konsekvenserna. Etl genomförande av arbetsgruppensförslag bör enligl nämndens förmenande lills vidare begränsas lill all gällalokaler för . För lokaler för gymnasieskolans behov bordehittillsvarande bestämmelser alltjämt få gälla. Nämnden anser även all enavveckling av investeringsbidraget för direkt bör kompenseras genomen schablonmässig uppräkning av förstärkningsresursen. Nämnden förutsätterockså atl respil ges med elt eventuellt genomförande så all denkommunala budgetplaneringen hinner anpassas till de nya förhållandena. Sammanfattningsvis får länsskolnämnden anföra atl de skäl,som förebragts i promemorian, ej är av den tyngd att del ärövertygad om atl etl boritagande av del nuvarande investeringsbidraget skullefå gynnsamma återverkningar på skolväsendets byggfrågor i rikels kommuner ochlandstingskommuner. ger den elt iniryck av en i och för sig förslåligoch berättigad vilja lill återhållsamhet med invesleringar, men förslageninnebär i realiteten endast en överflyttning av belydande samhällskostnaderfrån stat till kommun, vilkel inte är acceptabelt varken ur rätlvisesynpunkl eller med hänsyn till önskemål om enlikformig skola av god standard i hela vårt land. Härtill kommer vissa andrakonsekvenser av negaliv karaklär, i försia hand risk för belydande svårigheierför vissa ekonomiskt svaga kommuner atl genomföra hell nödvändiga skolbyggenoch en ökad ojämnhet vad byggnadernas kvalitet beträffar. 1 fråga om uppförandeav gymnasieskolor torde det vara hell orealistiskt atl tänka sig atl kommunerna- även de större - skulle kunna ikläda sig dylika förpliktelser utan det stödsom ett investeringsbidrag av nuvarande lyp innebär. får därföravstyrka de i promemorian framförda förslagen beträffande avskaffande avinvesteringsbidragen till skolbyggnader och föieslär atl nuvarande bestämmelserbibehålles men atl om så erfordras vissa administrativa förenklingar genomförsoch all besluten rörande statsbidrag flyttas från central lill regional nivå,vilket skulle förutsätta en tilldelning av länsramar liksom inom vissa andraförvallningssektorer. finner all föreliggande ärende är en slorfråga för länets kommuner och landsting och vänder sig med skärpa mol ulredningensteoretiska och lättsinniga resonemang. Det är inle rimligt all i del svåraekonomiska läge, som föreligger för kommuner och landsting, fråntaga dem ellstatsbidrag, som i de flesta fall täcker av kostnaderna. Del finns inomVärmlands län medelstora kommuner, som harskolbyggnadskoslnader på mellan 50-100 milj. kr. Nämnden finner del helt nödvändigt med ettremissförfarande med väl tilltagen remisstid för kommuner, landsting ochlänsskolnämnder. Om ovan nämnda förslag kommer alt realiseras blir det enligtnämndens mening ett dråpslag mol skolbyggnationen i landet. En mängd angelägnaskolbyggnadsprojekt kommer inle all kunna realiseras av kostnadsskäl.Arbelsmarknadspolitiska skäl kommer att avgöra vilka projekt som skallrealiseras, och skolbyggnadsstandarden kommer att visa slora skiljaktighelermellan kommunerna, en utveckling som länsskolnämnden med skärpa motsätter sig. i lät fiitner den tillmäuaremisstiden orimligt korl och helt oacceptabel, däresi en seriös handläggningav ärendet avses. Nämnden nödgas därför avslå från all anmäla synpunkler i enför skolans utveckling viktig resursfråga. vill underslryka vad som sägs i rapporlenatl föränd- Prop.1979/80:90 160 ringen i kostnadsfördelningen mellan stat och kommun måstebeaktas i samband med överläggningar om den kommunala ekonomin. i ser med lillfredsslällelseatt regeringen nu överväger förslag om en snabb ändring av gällandefinansieringsgrunder för skolbyggandel. En avveckling av den otidsenligaregleringen av detla byggande är särskilt angelägen i fråga om . finner del dock viktigi framhålla alt ickegenerella statsbidrag bör finnas kvar för elevhem. För lokaler för gymnasier ärlänsskolnämnden icke beredd föreslå en avveckling av gällande slalsbidrag.Ulredningen har inte lillräckligl beaklal vissa kostnadskrävande linjers ochspecialkursers beroende av stora elevområden, där investerings- ochdriftkostnader orättvist kommer att drabba viss gymnasiekommun. avser -att belydande personellabesparingar kan göras både hos kommunerna och slaten om skolbyggnadsregleringenför försvinner. Även om statsbidraget är en förhållandevis liten del avskolbyggnadskostnaden, får del dock slor betydelse mol bakgrunden avföreliggande svårigheter med skattefinansiering, lånerestriktioner och detmycket höga räntelägel. Elt bortfall av slalsbidraget kan förutsättas komma attpåverka lokalslandarden negativt, oavsett vilka föreskrifier som kan komma atlnteddelas i stället för nuvarande stalsbidragsvillkor, då slandarden måsle bliberoende av kommunens ekonomiska möjligheter. anser att statsbidraget i sin nuvarande formtill skolbyggnadskostnader för inte bör avskaffas utan attmotsvarande belopp tillförs kommunerna genom skatteutjämningsbidraget eller på annallämpligt sätl samt att stalsbidragformen för gymnasieskolan bör bibehållasoförändrad. 2 Behov av finansieringsstöd Arbelsgruppen har funnit "att det inte generelll går aUfaslslälla all det föreligger behov av ett särskilt slöd för finansiering av invesleringari skolbyggnader vid eU slopal investeringsbidrag". Det är dock enligl skolöverslyrelsen (SÖ) väsentligl fören över landel likvärdig ulbildningsstandard alt del finns erforderiigaskollokaler för obligaloriska undervisning, gäller ävengymnasieskolan där utbildning efterfrågas av ell elevantal som motsvararmer än av årskullen 16-åringar. Om inle fullgoda lokaler finns att hyrabehöver kommunen bygga, och vid liden för investeringen behövs kapital.Ekonomisk hjälp jusl då främjar byggandet av skollokaler. Ett sådanl slödbetyder mesl för kommuner med svag ekonomi. Även för stora kommuner med godekonomi är dock stödel betydelsefullt vid slora projekt, t.ex. gymnasieskolor. Ulbyggd skatteutjämning, ändrad interkommunal ersättning samlexlra skalleutjämning innebär visseriigen ett stöd men inle i alla kommuner ochinte jusl vid liden för byggandet. Skalteuljämning och interkommunal ersällningpåverkas inle av om kommunerna har skolbyggen framför sig eller redan har byggtdem med statsbidrag. Vissa kommuner skulle genom skatteutjämning i princip få slalsbidragtvå gånger för uppförda skolor. Delta redovisas av gruppen som en nackdel vidhyresbidrag men lorde i princip gälla även vid skatteutjämning. I kommuner somi ell nyll syslem enligl gruppens förslag skall bygga skolor ulan slalsbidragtorde utsikterna aU få extra skatleutjämning betyda myckel för om vissa skolorkan byggas eller ej. Specielll för slörre projekl fordras atl kommunen avsättermedel för all undvika all höja den kommunala uldebileringen förmycket. kommer all försena en del skolbyggen som skulle behöva starta snarasleflersom det långsikliga elevunderiagel kräver lokallillskoll. Skolsektorn varsulbyggnad inle är prioriterad gentemot andra kommunala seklorer behöverenligt SÖ slöd inom kommunerna. Den bör åtminstone inle missgynnas jämfört medannan verksamhel för barn och ungdom lill vilken finansieringsstöd för lokalerutgår. Genomförandel av de reformer statsmakterna beslutat,underlättas om kommunerna får finansieringsslöd vid bygglillfället. Elt exempelär särskolans integrering i och gymnasieskolan. Landstingetsverksamhet fordrar här stora utrymmen i primärkommunens skolbyggen. Om finansieringeninle underlättas ökar kommunernas svårigheter all bygga lokaler för särskolanjämfört med i nuvarande syslem. Elt finansieringsstöd är alltså enligl SÖ angelägel i ellnytt syslem för all inte villkoren för en likvärdig ulbildningsstandard skallförsämras. Särskill torde detta gälla inom gymnasieskolan, där det bl. a. blirsvårare all etablera nya kostnadskrävande utbildningar och inom grundskolanshögstadium där överbeläggningen kan komma all öka. (1 en invenlering år 1977konstaterade att minsl 180 av ca 850 högstadieskolor var överbelagda med enparallell eller mer.) Ett sådant slöd till alla enligt kommunerna angelägnaskolbyggen är önskvärt. Det medför också att statens rådgivande service byggdpå läroplanerna får bällre genomslagskrafl. I denna rådgivning ingår bl.a. atlsamordna pedagogiska, ekonomiska och tekniska krav samt att 11 1979/80. 1979/80:90 162 underiällaförändringar som kan behövas som följd av den pedagogiska ulvecklingen eller samhällsulvecklingen. Enprioriterad statlig långivning bör därför i etl nytt syslem utformas ochdimensioneras så att den svarar mot kommunernas redovisade behov, det behov sominle kunnat tillgodoses inom de senaste årens investeringsramar. Somulredningen framhåller uppstår två lyper av finansieringsproblem om förslagetgenomförs. Del ena består i all kostnadsfördelningen totalt sett mellan statoch kommun ändras. Det andra problemet är det likviditelsproblem. som kanuppslå för enskilda huvudmän om bortfallet av investeringsbidraget inle kan ersältasmed upplåning i önskvärd omfattning. Ävenom stalsbidragsandelen av den lolala skolulbyggnadskoslnaden är blygsam belyderändå bidraget mycket för kommunerna. Utredningen konstaterar att skolbyggnadsinvesleringarnaunder åren 1975- 1977 utgjorde av kommunernas totala investeringsvolym. Molsvarandesiffra för planerade invesleringar 1979-1983 ulgör . spelar skolbyggnadsinvesteringarna en hell annan roll i detotala invesleringarna än vad som genomsniltsandelen ulvisar. För perioden1970-1978 utgjorde de av den lolala investeringsvolymen och för perioden1980-1984 kommer den planerade skolbyggnaden att utgöra av lolalvolymen. Genomde effekter skalleuljämningsbidragen har för många kommuner kan Falu kommun lillslyrkaförslaget endast avseende och då om ett garanterat särskilt skalleuljämningsbidragtillkommer åtminstone under en övergångstid. Arbelsgruppenlalar vidare om atl möjlighel att söka exlra skatteutjämningsbidrag för speciellldrabbade kommuner bör föreligga. del endast en teoretisk möjlighet. Redan nu är såmånga faklorer hänvisade lill sådant bidrag för kommunens del, atl del bidragvi erhållit/ kan erhålla, långt ifrän ger täckning. Här kan nämnas att Haningeför skulle ha erhållit i slorieksordningen 45 milj. kr. om vi erhållilkompensation på alla de faktorer som i regeringens proposition om den kommunalaekonomin hänvisas till exlra skalleuljämningsbidrag. 1 verklighelen erhöllkommunen 5,1 milj. kr. Atl hänvisa yllerligare faklorer lill det extra skalleuljämningsbidragelär således en åtgärd som helt saknar läckning i verklighelen. Utredningen menar att det speciella skatteutjämningsbidragetkommer all förbällra kommunernas ekonomi. blir lyvärr inle fallel i Luleåkommun. Tillskottet blir bara ungefär I milj, kr. och läcker därmed självfalletinle ell slopal bidrag till skolbyggandet. 1 likhel med reservanterna förutsätter länsskolnämnden attkostnadsfördelningen mellan stat och kommun hålls i stort sett oförändrad. Dellabör som arbetsgruppen anlyder ske genom ordinarie och exlra skalleuljämningsbidrag. 1 sina ställningstaganden kommer arbelsgruppen fram lillall vid slopal investeringsbidrag den ökade finansiella påfrestningen förkommunerna blir måttlig även vid genomförandet av relalivi omfaltande projekl. Gmppenhar vid studiet av projekl ifrån utvalda kommuner funnil alt slopande av invesleringsbidragelskulle medföra ell inkomstbortfall, som i genomsnill motsvarar mellan och per skattekrona. För etl enskillår kommer man som allra högsl upp i . En dylik följdverkan vill länsskolnämndeninle beteckna som måttlig ulan som belydande. I promemorian sägs bl.a. att investeringsbidragels belydelseför kommunens lolala ekonomi är relativt lilen. Nämnden har ingen anledningatt här diskulera betydelsens relativa sloriek, men kvar slår, all möjlighelenatt erhålla slalsbidrag för etl planerat skolbygge varil avgörandeför att projektet över huvud tagel skulle komma till stånd. 1979/80:90 164 Ettutbyggt skatleuljämningssyslem garanlerar inte atl stödet lill kommunemakommer skolbyggandel eller ens skolväsendel litl del. Behovet av att så skervarierar också, beroende på om kommunerna har behov av framtida skolbyggeneller ej. Fränskolans synpunkler vore del bättre om slalsbidraget kunde ersättas med enfinansiering som i det enskilda objektet underlättade byggande av nödvändigaskollokaler i minst samma utsträckning som statsbidraget gör . Det är därförintressant att sludera hur de av gruppen föreslagna finansieringssälten kan lillgodosedenna önskan. Ävpraktiska skäl bör finansieringen av gymnasieskolor och grundskolor vara lika. Kommunalskatter.Lån på allmänna kredilmarknaden Arbetsgruppens förslag bygger i huvudsak påsjälvfinansiering via utdebitering och lån på allmännakreditmarknaden, kombinerat med skatteutjämning. Detla system har fördelen allkommunen friare än nu kan tidsplanera skolbyggandet. Den hjälp som ges vid bygglillfälletsom bidrag uteblir dock helt, vilket som sagts endast delvis kan kompenserasvia utjämnande bidrag. Vissa kommuner kan få svårt både att höja skatten ochatt få så stora lån på allmänna marknaden att även den del som täcks avbidrag kan upplånas. Möjligheten att få lån kan påverkas bl.a. av kommunenssolvens och av möjligheterna lill lån från lånefond e.d. Kredilproblem kan ledatill atl del blir svårare än i det nuvarande systemet att bygga skollokaler ivissa fall. Förutsättningarna för en likvärdig ulbildningsstandard i landetkan då bli sämre än i del nuvarande systemet. Statliglånefond alternativt finansiering i särskild ordning på den allmännakreditmarknaden, "fjärrvärmefinansiering" Dennalånegivning skulle enligt gmppen vara lill viss hjälp för de kommuner someventuellt skulle behöva finanseringsstöd om nuvarande slatsbidrag slopas.Bidraget ersätts med lån lill molsvarande belopp (lånefond) resp. till den delsom inle kunnal finansieras på annat sätt ("Qärrvärme-lån").Byggandet av skolor som får lån underiättas härigenom men kostnaderna förräntor och amorteringar torde endast i vissa kommuner kunna kompenseras via skatteutjämningm.m. Stödet blir enligl SÖ inle jämförbart med nuvarande investeringsbidragtill alla kommuner. Etablering av en ny långivning speciellt för skolsektornkan få praktiska nackdelar. Central administration blir nödvändig med ramar,behov av inventering och prioritering. Eftersom kapilalmarknadsutredningenbedömer alt kommunerna troligen inte kan få ökat uirymme för krediler inomöverskådlig tid kan efterfrågan på lån via lånefond eller "Qärrvärmefinansiering"bli stor även om ränlor och amorteringstider inle blir specielllgynnsamma. Hur slora prioriteringsproblemen blir jämfört med de nuvarande tordebero på många faklorer, främsl låneramarnas sloriek och villkoren för lånen. Erfarenheterna av systemet med driftbidrag och lånefondför byggnadsarbeten vid folkhögskolan är inte goda vad avserbyggnadsverksamheten. Byggenskapen har minskal, och lånefonden ulnylljas endasii begränsad omfattning. Kritiken är så pass slark att rörelsefolkhögskolornasintresseorganisation vill ha syslemel omprövat. Trots atl mycket skiljerfolkhögskolan och del allmänna skolväsendel vill SÖ nämna delta förhållande.Finansiering genom bostadslån Skollokaler i integrerade anläggningar kan under vissavillkor få bosladslån . Arbelsgruppen föreslår all sådana möjlighelerskall bibehållas. Denna finansieringsform är ett gotl slöd vid invesleringstillfällel.Det skulle förbällra skolbyggandels villkor om denna långivning kunde vidgastill atl mer generelll gälla skolbyggande.