prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Eftersomhandräckningsvärnpliktiga torde kunna stå kvar i organisationen längre ånpersonal som har rekryterats , blir det årliga behovet avnytillskott inom försvarsmakten enligt styrelsen mindre ån om utredningensförslag väljs. Om beslut fattas i enlighet med styrelsens förslag krävsegentligen inga ändringar ^av författningar. Del hela reduceras ^lillorganisa^tionsfrågor inom ^försvarsmaklen, polisen och civilförsvaret, hävdararbetsmarknadsstyrelsen. i förklarar alt den tillalla delar biträder ^arbetsmarknadsslyrelens förslag till lösning av^personalrekryleringen för ordnings- och ^bevakningsenhelerna. i Stockholmslän utgår från alt polisen resp. ^försvarsmaklen vid tiden förorganisationsförändringen övertar den personal som är uttagen ^lill ochutbildad för ifrågavarande uppgifter inom civilförsvaret. Det nytillskott som efter hand behövs börenligt uppfattning när det gäller försvarsmaktsdelen hämtas^bUmd de ^handråckningsvärnplikliga och de ^merbehovsutbildade värnpliktiga somvarje år ställs ^lill förfogande, medan nyrekrytering^lill ^polisdclen bör ske genom en överföring av värnpliktsavgången ^person^tilsom har varit placerad i ^försvarsmaklens bevakningstjänst och^militärpolistjänsl. Detta nödvändiggör ett beslut om införande av en lag omtotalförsvarsplikt. i^Jåmilunds lån avstyrker bestämt förslaget att utnyttja civilförsvarspliktigaför säkerställande av försvarsmaktens och polisens behov av ^person^til förbevaknings- resp, ^ordningsljänsl. Personalbehovet bör ^tillgodoses på ^annalsålt, 1. ex. ^gencmi ^ökal ^lanspråktagande av värnpliktiga eller genom avtalom frivillig tjänstgöring. Allmänna Bevaknings A B^f^tirklarar alt bolaget ansluter sig till förslaget om en lagstiftning sommöjliggör alt även civilförsvarspliktiga under kan tas ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 305 i anspråk av försvarsmakten för bevakningsuppgifter.Nuvarande system med avtal har ^enligi bolaget, framför allt ^mol bakgrund av den relativt ^slora personalomsättningeninom bevakningsföretagen, visat sig vara svårt alt administrera. De remissinstanser somhar ^yltrat sig beträffande utbildningoch övning godtar i huvudsakutredningens förslag. Önskemål om ^yllerligare utbildning framförs i ^elt parfall. Från militärt håll anförs att någon låsning av utbildningens omfattninginte bör ske . ^Ulredningens förslagifråga om utbildning för yrkespolispersonalen och i fråga om^manskapsulbildning synes innebära en ^inle oväsentlig kvalitetshöjning vid enjämförelse med nuvarande förhållanden fr^amhåller^poll.sstyrelsen i ^Siockholmspolisdistrikt. Polisstyrelsen har intet att erinra mot ^ulredningens förslag idenna del. Polisstyrelsen i Malmöpolisdistrikt poängterar all ^slora krav bör ställas på en beredskapspolisman.^Ulbildningen bör ^komplelteras med ^försvarsulbild-^ning, ^eventuelliintegrerad med polisens ^försvarsulbildning. i Stockholmslän ^bilräder ^förslagel om utbildning och övning för polisdelen och anser attde utbildnings- och övningslider som anges ^beiräffande försvarsmaktsdelen ärtillräckliga, trots all de omfattar ^någol kortare lider än i civilförsvarelsutbildningssystem. i anser dock ^atl erfarenheternaav utbildnings- och övningsverksamheten pekar på att ökad utbildning ärönskvärd för såväl ordnings- som ^bevakningsenhelerna. Chefen för armén betonarall ^ulbildningens omfattning är ^avhängig av vilka personalkategorier somkommer att ingå i den nya organisationen. Överbefälhavaren framhåller ^atl enrekrytering ^lill bevakningsförbanden ^förelrädesvis av ^merbehovsvärnplikligakan ställa andra krav på ^ulbildningän vad utredningen har ^redovisal.^FLnli^gt bör ^ulbildningen för bevakningspersonalen till sin^omfallning i någon mån likställas med vad som har föreslagits förberedskapspolismän. I fråga om utrustning betonar flera remissinstanser^behovel av ^sambandsulruslning. Även ^fordonsbehovel betonas, liksom behovetav ^slörre förrådsutrymmen i polisdistrikten. I frågan om beredskapspolismännenskall ha en särskild uniformstyp eller samma slags uniform som yrkespolisernaframkommer delade meningar. i Stockholmslän understryker ^ulredningens bedömning all ^beredskapspolisorganisalionen för^atl kunna lösa sina uppgifter måste tilldelas mera ^radiomaleriel än vad somnu finns i civilförsvarels ^molsvarande enheter. Liknande synpunkter framförsav ^civilbefålhavaren civilområdet och föreningen . Den befintliga^radioulrustningen inom civilförsvarels bevakningskårer är föråldrad och måste^sannolikl inom en snar framlid bytas ut, anför . ^Ulredningens förslag^beiräffande blandning av radioutrustning från ^militårl håll och från civila ^myndigheler år enligtcivilförsvarsstyrelsen alltför 20Riksdagen 1979/80. Nr 100 Bil. 1979/80:100 Bilaga7 Försvarsdepartementet 306 ^Samlrafik mellan militär och civil utrustningkan inte ske. Civilförsvarets^radiouirustning kan inte överföras iden omfattning som utredningen har ^föreslagil. Om civilförsvaret tvingas lämnaifrån sig ^ell ^slörre ^anlal utrustningar vid överföringen av bevakningskårenkommer dess nya ^krigsorganisalion ^atl drabbas av allvarliga ^malerielbristerbeträffande ^radiouirustning, poängterar . Det föreslagna^fordonsbehovel för bevakningsenheterna ar otillräckligt, anser chefen förarmén. förklarar ^atl ^behovel av fordon i den nyaorganisationen kan tillgodoses genom verkels biluttagning. iNorrbottens län hävdar ^atl vapen ^inle bör förvaras i civilförsvarsförråd medhånsyn till all civilförsvaret fortsättningsvis skall vara en rent humanitärorganisation. Eftersom^försvarsutruslningsförråden i vissa polisdistrikt inte är tillräckliga ^måsle^förrådskapacileten ses över, framhåller i . Imånga fall borde enligt lånsstyrelsen civilförsvarsförråden övergångsvis kunnautnyttjas för förrådsställning av denna utrustning. Även iÖstergötlands län pekar på svårigheter för vissa polismyndigheter att förvara^försvarsulruslning eftersom lokalerna är för små för de behov som redan finns. Polisens ochberedskapspolisens ^försvarsulruslning - personlig och gemensam - bör i principvara lika, anser polisstyrelsen i polisdistrikt. Enda skillnaden bör varaemblemet på uniformsärmen, I övrigt framhåller polisstyrelsen bl. a. all ett^slort antal fordon kommer alt erfordras för polisens verksamhet i ettkrigsläge. Liknande ^synpunkier framförs av ^Jurist-^ochsamhällsvetareförbundet. Polisstyrelsen i Göteborgspolisdistrikt ställer sig däremot tveksam ^lill ^ulredningens förslag att pålång sikt ^efiersiräva ^atl inom polisväsendet ha samma uniform påberedskapspolismännen som på polisväsendets personal i övrigt. Man bör enligtpolisstyre^lsen i alla lägen ^klarl verka för all undvika att någon uniform kanförväxlas med den reguljära polisens. anseralt beredskapspolismännen, för alt en förväxling med den ordinariepolispersonalen skall förhindras, bör utrustas med en särskild uniform, gärnautmärkt på del ^säll som utredningen föreslår. ^Ulredningensförslag till administration av den föreslagna nya organisationengodtas i stort ^setl av remissinstanserna. I flera yttranden betonas vikten avatt polisväsendet och länsstyrelserna får erforderliga resurser för de nyaarbetsuppgifterna. Rikspol^isstyrelsenunderstryker alt ^ell överförande av ordnings- och bevakningstjänsten tillpolisen kommer att kräva stora arbetsinsatser, ^vilkel bör beaktas vid^lillförandel av personal på alla polisiära nivåer. Med ^ulredningens förslagkommer en ökad belastning avseende inskrivningsverksamheten ^atl läggas på länsstyrelserna, men detta kan ^inle ske utan ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet .307 ^resursförstärkning^tir, anser ^civilförsvursstyrelsenoch ^f^iera ^län.ssiyrelscr. Jurist- och^samhållsveiareförhundci hävdar atten kraftig ^ut^cikning av ^beredskapsexpedilionen i varjepolisdistrikt och län fordras såväl i polismans- som ^konlorskarriären. ^SACO/SR'föreningen vid^civilförsvarsslyrelsen framhåller ^;itt en ^(iverfö-^ring av bevakningskårenfrån civilförsvaret till andra myndigheter inte ger möjlighet ^atl minska^civilförsvarsslyrelsens fredsorganisation. ^FCTF,^Kompaniofficersförhundct och ^Pluioiisofficersförbundei påtalar i ettgemensamt yttrande ^atl de konkreta konsekvenserna för personalen inte framgårav utredningens överväganden om personalbehov för ^engångsinsal^ser för ochdrift av den nya organisationen. Polisstyrelseni säger sig inte ha något att erinra mot ^ulredningens förslag all ^ullagningen av^beredskapspolismännen ombesörjs av läns^styrelsen under förutsättning all^ullagningen kan påverkas av polisiär ^myndighel. Liknande ^synpunkier framförsav föreningen . Chefen för armén kan ^godlaatt ^(försvarsenhelen) skall skola ^ullagningen av^civilförsvarsplikliga för ^Ijänslgöring inom ^försvarsmaklen men ^foruisätlerall försvarsmakten får möjlighet att ta ^ul sin personal bland dem somfrivilligt har valt bevakningstjänst. Länsstyre^l^sen iJämtlands län avstyrker däremot ^förslagel alt länsstyrelsernasförsvarsenheter skall svara för ^utlagning och rekrytering av den personal sombehövs för ^försvarsmaklens och polisens räkning. Som skäl anför länsstyrelsenbl. ^atl ^civilförsvarspliktcn inte bör utnyttjas för ifrågavarande ändamåloch ^atl skulle få ^svårigheler alt bevaka sina egna in^tressenvid ^ullagningen. ^Sysiemel blir också ^tungroit och ^svåradministrerat enligtlänss^tyrelsen. I några remissvar påpekas bl.a. ^atl ^ulredningen i sina ^kostnadsbe-^räk ^n^ i ^nga ^rhar utgått från den ^organisalion som planeras men all denna^organisalion i ^prakliken inte är ^fulll utbyggd ^saml alt utredningensförslag innehåller vissa ambitionshöjningar. Överbefälhavarenframhåller all ^försvarsmaklens ekonomiska ^siluaiion är sådan attorganisationen inte kan ges en större omfattning och ett ^annal innehåll än vadsom medges inom ramen för de särskilda resurser som kommer alt ställas ^lill^försvarsmaklens förfogande i samband med överföringen. Chefen för armén ärtveksam ^lill ^ulredningens beräkningar av driftkostnaderna för förvaring ochunderhåll av materiel men bedömer alt kostnadsberäkningarna i ^övrigl ärkorrekta. Försvarets materielverkanför all en viss anpassning ^måsle ske av civilförsvarels enheter tillnuvarande ^organisalion och utrustning för ^molsvarande enheter inom ^försvarsmaklen.Vidare uttalar ^verkel all ^kosinaderna för förvaring och underhåll av materielår för lågt beräknade. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 308 Civilförsvarsstyrelsenpoängterar alt ^ulredningen i sinn kostnadsberäkningar har ^ulgåll från enfullt utbyggd ^organisalion och att verkliga kostnaderär ^väsentligl mindre beroende på vakanser i organisationen och brist på medelför utbildning/övning, ^maierielinköp och ^omsäilning av befintlig materiel. Deminskningar av civilförsvarels utgiftsram som kan komma alt bli följden av ett beslut om överförande av ^ordnings-^ochbevakningsuppgifterna bör ^inle varastörre än verkliga kostnader för den del avverksamheten som berörs. I fråga om ^radioulruslning ansercivilförsvarsstyrelsen alt tillverkningskostnaden är betydligt högre än vad^ulredningen har ^beräknai. Den mindre kostnadskrävande ^radiouirustning somanvänds inom polisväsendet är inte likvärdig med civilförsvarets men fyllerhelt den avsedda funktionen, framhåller . framhåller ^atl ^ulredningen i sina beräkningar av^driflkostnaderna för ordnings- och bevakningstjänsten har utgått från en fulltutbyggd ^organisalion, där allpersonal utbildas och övas enligt gä^llande p^laner, men ^aU civilförs^vare^tsansprå^k^ på mede^l^ ^enligi program-planen för perioden /80 - 1983/84minskar med drygt 6 milj, kr. per budgetår, om den föreslagna ändringengenomförs. Institutet betonar nödvändigheten av att man före ^elt beslut omutredningens förslag noggrant prövar hur mycket medel som verkligen kan förasöver från ^civilförsvarssly^relsen ulan all dess övriga ^verksamhelsgrenardrabbas. ^Inslilulet framhåller också att kostnadsjämförelser försvåras genomatt utredningen i ^silt förslag har lagt in ambitionsförändringar, t. ex. ifråga om utbildning och anskaffning av ^radiouirustning. Del bör ankomma påresp. huvudman all la ställning till ^ulredningens förslag om ^delaljorganisalion,utbildningens uppläggning, ^komplellering och ^ulrusining ^m. ^m., anser institutet.De kompletteringar som enligt institutets mening bör belasta ^förslagel ökardriftkostnaderna för ordnings^tjänsten med drygt 3 milj. kr, per ^budgelår,varför ^ordningsljänsten enligt institu^tets uppfattning bör ligga kvar inomcivilförsvaret. Statskontoret säger sig sakna ^möjlighelall bedöma i vad mån de redovisade investeringskostnaderna i samband medöverföringen av ^bevakningsenhe^lerna ^lill ^försvarsmaklen ^-^ 27 milj. kr. -avseende framför ^alll ^ulrusining är ^relevanla eller inte. Statskontoret^ifrågasäller om ^inle ^förvärvel av verkskyddens materiel skulle kunna skeulan statlig ^ersällning ^lill de berörda företagen, eftersom dessa genom ^ulredningensförslag skulle avlastas kostnader för manskapsutbildning, underhåll ochomsättning av materiel. anser ^atl en jämförelse avutredningens förslag med civilförsvarels nya ^krigsorganisalion visar en mindreinbesparing av driftkostnader än den som utredningen redovisar. Om brislen påbärbara radioapparater inte skulle tillålaskvarstå i civilförsvarets nya krigsorganisation innebår en jämförelse avutredningens förslag med den nuvarande organisationen ^atl den av ^ulredningenförordade ^merkosinaden för radioutrustning har ^överskallals. Del kan^ifrågasållas om de driftkostnader för den ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 309 nuvarande or^ganisationen som ^ulredningen redovisarkommer ^atl falla ^borl i sin ^helhel når ordnings- och ^bevakningsuppgiflerna^ulgår ur civilförsvarets ^organisalion. Kostnaden för den av ^ulredningenföreslagna utökningen av polisens ^rekryieringskårer bör ingå i kalkylen, om^rekryleringen åren direkt följd av ^atl ^ordningsuppgiflerna förs över tillpolisen. polisutredning anser^atl den nya organisationen bör kunna genomföras, även om budgetläget inte skulle anses medge investeringar avfullt ^ul den storleksordning som ^ulredningen har ^föreslagil. 1 den måninvesteringarna skars ned ^måsle ^m;in ^enligi polisutredningen ^nalurliglvisräkna med alt effektiviteten i organisationen minskar i förhållande ^lilldetta. ^5/^l^f^ anser i likhet med^ulredningen att ^bevakningsverkskyddens materiel bör föras över till stålenenligt enhetliga normer och alt överföringen bör ske genom inlösen.Sta^tsföretag AB finner del ^rimligl ^;ilt förelagen ^ersålts för de ^v^tipenoch den ^ammunilion som vid genomförandel av den nya ordningen kommer alt förasöver frän dem ^lill försvarsmakten. De remissinstanser som hartagit upp ^folkrätlsfrågan i sinay^ttranden påpekar ^atl civilförsvarets ^folkrältsliga skydd har ^kommii i ^etldelvis ^annal läge genom ^lilläggsprolokoll ^lill^Genévekonvenlioner-^na men framhåller ^atl ^önskemålel om civilförsvaret somen ^hell obeväpnad ^organisalion likväl bör tillgodoses. Civilförsvarss^tyrelsenförklarar ^atl ^ordningsuppgiflerna i princip synes kunna fullgöras avcivilförsvaret utan all dess ^folkrällsliga skydd upphör medan del ^enligi 1977års ^lilläggsprolokoll ^lill ^Genévekonventionerna krävs ^atl bevakningskårensuppgifter utgår ur civilförsvaret för ^atl civilförsvaret skall kunnaupprätthålla sin folkrättsliga status. Liknande ^uppfallning redovisas och statskontoret. Länsstyre^l^sen iJämtlands län anför all del - på grund av ^lillåggsproiokollet till^Genévekonventionerna - inte går att tillämpa bestämmelserna i 87 §civilförsvarskungörelsen om ^atl personal som har ^krigsplacerals för fullgörandeav ordnings- och ^bevakningsljänsl skall vara skyldig alt i anslutning ^lilluppgifterna inom ^tjänslegrenen jämväl utöva sådan ^försvarsverksamhel someljest åvilar ^försvarsmaklen och inte heller 1 § lagen om polisens ställning ikrig. där det sägs all varje ^befallningshavare vid polisväsendet är skyldigall under krig ^della i rikels försvar i den omfattning regeringen föreskriver.Kravet på civilförsvaret som en ^hell obeväpnad organisation bör tillgodoses.Del kan därför inte vara ^rimligl alt utnyttja civilförsvarsplikten förrekrytering av personal ^lill enheter som har ^slridsuppgifler inom försvarsmaktenoch polisen. polisutredningframhåller all den nya ^folkrällsliga överenskommelsen visserligen kan sägas iviss mån rubba de ^förulsältningar som har legat ^lill grund för ^önskemålel^atl civilförsvaret inte skall svara för sådana ordnings- ochbevakningsuppgifter som kräver beväpnad personal, men den föreslagnaomorganisationen framstår ^inle desto mindre fortfarande som 1979/80:100 Bilaga7 Försvarsdepartementet 310 Den nya ^organisalionenskapar bättre överensstämmelse mellan freds- och krigsorganisationen och delmåste vara en avsevärd fördel för det svenska ^civilförsvarel all i händelse avväpnat angrepp kunna hänvisa ^lill alt man utgör en ^hell obeväpnad^organisalion. ^Folkrättskommiitén anförall den beväpnade ordnings- och bevakningspersonalen i civilförsvarelsbevakningskårer skulle ha ^elt fullt tillfredsställande folkrättsligt skydd ikrig, även om ^ulredningens förslag ^inle genomfördes. ^Kommiitén anseremellertid alt det från allmänt humanitära synpunkter är bättre om allcivilförsvarspersonal kan vara obeväpnad. Kommittén hänvisar därvid ^lill deninställning, som de nordiska länderna ^sedan länge har haft i denna fråga. Iövrigt konstaterar ^folkrällskommillén alt den personal som är avsedd förtjänstgöring inom polisen resp. försvarsmakten - ^beredskapspolismän och andra^-^ kan föras in under begreppet kombattanter i den mening som termen harenligt tilläggsprotokoll I och alt utredningens förslag även i ^detla avseendefolkrättsligt ^setl är av värde. Frågorom mobiliseringsberedskap las upp i några remissvar. anför alt överföringen avbevakningsdelen ^lill försvarsmakten inte får förlånga liden för avlösning avpolisen från de planlagda ^kuppförsvarsuppgifierna. Liknande synpunkterframförs av i . Benämningen beredskapspolismandiskuteras av ^etl par remissinstanser.Om det blir möjligt alt utnyttja för ändamålet utbildad personal även vid^naiurkaiasirofer och andra utomordentliga händelser -1. ex. kärnkraftolyckoroch liknande - synes benämningen reservpolisman mest lämplig även om ^inleheller denna benämning är ^hell lyckad, menar polisstyrelsen i Göteborgspolisdistrikt. Polisstyrelsen i föresl^år alt den^lill polisen överförda icke polisiära personalen benämns ordningsmän vidberedskap och krig. I den under fredstid bedrivna polistjänsten förekommer enligt^polisslyrelsen redan ^begreppel beredskap, innebårande åliggande alt under^tjänslgöringsfri lid slå ^lill arbetsgivarens förfogande i bostaden.Länsstyrelsen i anser emellertid ^atl benämningenberedskapspolisman är lämplig för att markera all tjänstgöringsskyldigheten ärbegränsad ^lill ^beredskapstillslånd och krig. Enligtpolisstyrelsen i polisdistrikt kan det ifrågasättas om inteberedskapspolisen, efter beslut av regeringen i varje särskilt fall, bör kunnaförstärka polisen vid katastrofer eller andra större olyckor under fredslid.Liknande överväganden görs av polisstyrelsen i - mederfarenheterna från det inträffade ^Tuveskredel som utgångspunkt -samtav . Utredningens förslagbeträffande ^dalaverksamhel kan sågasi allt väsentligt ha godtagits eller lämnats utan erinran av remissinstanserna. Några remissinstanserdisku^terar särskilt ^skyddsföremålsfrågan.Chefen för armén anser ^l. ex. att del krävs en översyn avskyddsföremåls- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 311 ^regislrel i samband med all ^bevakningsansvarel ändrasoch all samtliga berörda myndigheter bör medverka. Utredningen har i^beiänkandei ^inle särskilt behandlat frågan om bevakningshundar. Frågan berörs dock i några yttranden. Chefen för armén anser altdel kan ^var^ti lämpligt all hundar ingår i vissa bevakningsförband, I vilkenomfattning bevakningshundar skall ^utnylljas i den framlida^bevakningsorganis^aiionen inom armén bör ^enligi arméchefen särskilt granskasvid ^delaljorganisationsarbelel. Slutens hundskola, som^fo^ruisätler ^atl hundar även skall utnyttjas i bevakningstjäns^ten,föreslår att det ^uppdras åt hundskolan ^atl biträda vederbörande myndigheter isamband med överföringen av civilförsvarets ^bevakningsuppgifler ^lill armén.Hundskolan bedömer ^atl behovet av hundar i bevakningstjänst kommer allkraftigt översliga del ^anlal som ^f. Med hänsyn tillremisstidens ^ulslräckning ^s^tmil pågående översyn av totalförsvaretspersonalbehov föreslår chefen för armén en tidsplan som innebär ^atlorganisationsförändringarna och de nya ansvarsförhållandena skall gälla fr. o.^m. Tidsplanen behöver ^dessulom ^förskjuias, om investeringsbehovenfördelas . Enligt arméchefen vore del av ^beredskapsmässigaoch organisatoriska skål olyckligt om inte investeringsbehoven kundetillgodoses i samband med organisationsändringen. ^Riksrevisionsverkeianser det önskvärt all ^evenluella reformer på ifrågavarande område ses isammanhang med de ^organisalionsföråndringar inom del civila ^polisväsendel som har föreslagils av 1975 årspolisutredning i ^beiänkandei ^(SOU 1979:6) Polisen. Jag vill ^lill att börjamed behandla det framlida huvudmannaskapet för de ordnings- ochbevakningsuppgifter i krig som ^civilförsvarel ^f, ^n. har hand om. En ^sårskill tillkallad utredare har lagtfram vissa förslag ^lillförändringar i dessa avseenden. ^Ulredningen och remissyttrandena harredovisats i det föregående. En överföring avcivilförsvarets ordnings- och bevakningstjänst ^lill annan huvudman har varitaktuell . ^Etl flertal utredningar har ullalat sig förall en förändring i denna riktning borde komma ^lill stånd. Man har hela tidenvelat la ^borl den beväpnade personalen från civilförsvarels organisation. Etthuvudmotiv har ^varil önskan ^atl ^förbällra ^skyddel och säkerheten förcivilförsvarets personal i krig. ^Etl annat motiv har varit strävan ^atl göra^civilförsvarel till en rent humanitär ^organisalion. Den samhällssektor somnärmast har varit aktuell för all överlä civilförsvarels ^uppgifler ochresurser för ordningshållning och bevakning har ^varil ^polisväsendel. Så länge^polisväsendel i huvudsak var en 1979/80:100 Bilaga7 Försvarsdepartementet 312 ^organisalion förelåg ^d^iirförsvårigheter ^iilt åstadkomma någon förändring. Redan ^någol år ^efler^polisviisendels ^förstiilligande lämnade dock ^civilförsvarsslyrelsenoch ^rikspolisslyrelsen in ^ell förslag i ^fråg^iin ^lill regeringen. ^Detlagick ut på ^atl ordnings- och ^beviikningsuppgifierna liksom resurserna härförskulle föras över tillpolisväsendet. Förslaget, som senare kompletterades i vissa avseend^en, ledde^emellerlid ^inle fram till något regeringsförslag till , bemyndigaderegeringen mig all tillkalla ensärskild utredare (1977:04) för all ånyo pröva frågan. I direktiven angavs^atl del gällde att överväga och lämna förslag om hur ordnings- och^bevakningsuppgiflerna mera i ^delalj borde delas upp på ^civilförsvarel,^polisväsendel och ^försvars^maklen. Utredarens förslag innebäratt vissa uppgifter som ^f. ligger hos ordningsenheterna inombevakningskåren kommer all ligga kvar inom civilförsvaret. Det gäller enklarevägvisning och handledning i inkvarteringsområden, primär tillsyn av ordningen på ^hjälpplatser och ivissa skyddsrum samt vägvisnings- och ^trafikdirigeringsuppgifler vid ^s. k.brytpunkter, dvs. platser där civilförsvarsenheter samlas för all dirigerasvidare ^lill skadeplatser. De uppgifter som föreslås bliöverförda till ^polisväsendel är all vid ^ulrymningsoperationer upprätthållaordning och ulföra allmän ^irafikregle^ring. Polisen skall vidare ^enligi^förslagel upprätta avspärrningar och ulföra allmän ^irafikreglering ochordningshållning vid skadeplatser ^saml vid gasbeläggning eller radioaktivbeläggning. Polisen skall ^enligi ^uiredarens förslag också, på begäran avcivilförsvarsmyndighet, i övrigt bistå med erforderlig ordningshållning och^irafikreglering. Enligt förslaget skall det också vara en ^uppgifl för polisen^atl ingripa mot störningar i samband med pågående ^civilförsvarsverksamhel.