prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — medel för all läckavissa ^kosinader för investeringar i maskiner och inventarier i samband medtillkomsten av de nya platser som följer av förhandlingsuppgörelsen, därförutsättningen är all de ^lidigare huvudmännen i huvudsak finansieratutbyggnaden och därvid erhållit bidrag enligt bestämmelserna i förordningen(1966:370) om ^slalsbidrag till verksläder inom ^arbelsvården. För deföreslagna I 100 nya ^plalsema under ^budgeiårei 1980/81 beräknas 102,1 milj.kr. erfordras och för ^invesleringar i befintliga ^fasligheler, maskiner ^elc. eller ^ersäitning för dessa 193,1 milj. kr.Beloppen har framkommit ^efler avräkning för viss lånefinansiering. För nya platserföreslår jag som ^lidigare framgått inga ^investeringsme^del. Som bidrag tillövriga ^invesleringar i befintliga ^fasligheler inkl. arbets- 1979/80:100 Bilaga15 138 ^miljöinsalser ^saml maskiner och inventarier ^elc.^beräknarjag . ^Kosinaderna för ^invesleringar i de nya platser somtillkommit genom förhandlingsuppgörelsen beräknas ^lill 10 milj. kr. Jag föreslår således att en anslagspostom 85 milj. kr. las upp för dessa ^invesieringsändamål för /81. Med hänvisning ^lillvad jag nu anfört hemställer jag alt regeringen föreslår all 1. medge alt regeringen vid behov fårbesluta om nya platser för skyddat ^arbele under ^budgetårel 1980/81, ^lill Bidrag till ^Slifielsen^Samhällsföretag för ^budgetårel 1980/81 anvisa ^ell förslagsanslag av . Bidrag till yrkesinriktad rehabilitering 1979/80Anslag 214000000 1980/81Förslag 428500000 Anslage^t^ ^omfallarett program, ^Yrkesinrikiad rehabilitering, och två delprogram,^Arbetsmarknadsinslilui och forskning. ^Ulgifterna för delprogrammen^beslrids från en särskild ^arbelsmarknads-^utbildningsfond. Denna finansierasgenom medel som dels anvisas under anslagen B 2. Bidrag ^lillarbetsmarknadsutbildning och C 6. Bidrag ^lill ^yrkesinrikiad ^rehabiliiering,dels inflyter som avgifter från ^arbelsgivare enligt lagen (1975:335, ändradsenast 1976:82) om arbetsgivaravgift till arbetsmarknadsutbildning. För^budgeiårei 1980/81 beräknas all ^koslna^dema för yrkesinriktadrehabili^tering i huvudsak skall ^beslridas från medel som anvisas under^anslagei C 6. Under ^delprogrammel^Arbetsmarknadsinslilui bestrids ^kosinader för den utredande, vägledande och^arbetsförberedande verksamhet som skall bedrivas för ^yrkesobeslämda och^arbelshandikappade vid inom arbetsmarknadsverket, ^Inslitulen ersätter^verksamhel med ^arbeisprövning och ^arbeislräning som har bedrivits vid^främsl ^landslingskommunala ^arbetsvårdsinstilut liksom kurserna ^Omslällningoch Träning ^(OT) ^saml ^Arbelsliv och Utbildning ^(ALU) inom^arbetsmarknadsulbildningen och de ^arbelspsykologiska ^insalser somarbetsmarknadsverket har köpt från frislående ar-betspsykologiska ^inslilul. Under ^delprogrammel^Inslilutel för metodutveckling och forskning ^be^slrids ^kosinaderna förverksamhet med ^melodulveckling. forskning och ^personalulbildning inom den^yrkesinriklade ^rehabilileringen, ^främsl med avseende på praktiskmetodutveckling inom arbetsmarknadsverkets område. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 15 139 ing 1980/81 + 203 705 000 ^+^ ^ ^ ^ 2 920000 ^+^ ^ ^ ^ 3 ^lOOOOO ^+^ ^ ^ ^ 7 150000 ^+^ ^ ^ ^ 7 150000 ^+^ ^ ^ ^ 2475000 ^+^ ^ ^ ^ ^ 1350000 Vid en ^forlsall^ulbyggnad av ^arbelsmarknadsinslilul bör en ^bälire regional fördelning avresurserna eftersträvas. Pä sikt bör målet vara ^atl fördelningen av^arbetsmarknadsinsliiulen anpassas ^lill arbetsförmedlingens ^dislriktsorganisalion. Pågående organisationsarbetekommer all ge ^ell fastare underlag för en beräkning av kostnaderna förarbetsmarknadsinstituten och del ^cenirala ^ins^liiulel.^Slyrelsen avser därför all inkomma med mera exakta kostnadsberäkningar såsnart som möjligt ^efler det alt ^organisalionen fastställts av regeringen. Medelsbehovet för^delprogrammel beräknas för /81 uppgåtill 408,5 milj. kr. De totala utgifternaför ^delprogrammel ^Inslilutel för metodutveckling och forskning beräknas för1980/81 till 14,3 milj. kr., varav4,7 milj. kr. för ^personalulveckling, 2,6 för ^melodulveckling samt 7,0 milj.kr. för institutets kostnader. beslutade ^(prop.1977/78:30, AU 1977/78:16, ^rskr 1977/78:74) om en samordnad ^organisalion förden ^yrkesinriklade ^rehabilileringen. Frågan om ^verksamhelens principiellautformning och innehåll inom ramen för ^elt statligt huvudmannaskap utreddessedan av ^sysselsättnings^ulredningen som i delbetänkandet ^(SOU 1978:14)Arbete åt handikappade framlade sina förslag. En särskildorganisationskommitté, nya utredningen om yrkesinriktad rehabilitering ^m.m.^(NYR), började ^arbelel med att förbereda den nya^organisalionen. På grundval av förslagen från ^sysselsäliningsuiredningen och^NYR förelade regeringen ^riksda- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 15 140 gen förslag ^(prop. 1978/79:73) ominrättande av ^arbelsmarknadsinslilul inom ^arbelsmarknadsverkel. Dessa förslaggodkändes av (AU 1978/79:20, ^rskr 1978/79:186) . Regeringen har den 17maj 1979 godkänt avtal mellan statens förhandlingsnämnd och berörda huvudmänför ^arbetsvårdsinslilul om ^ändral huvudmannaskap för ^arbelsvårdsinslilulen.Avtalet omfattar även överenskommelser om ^kompensalion för ^slatensövertagande av ^driftskoslnader för verksamheten, vilket ^varil enförutsättning för reformen. Genom ^beslul den 16augusti 1979 och godkände regeringen ^avial som ^iräffaismellan ^slatens förhandlingsnämnd och vissa ^arbelspsykologiska ^inslilul om överlåtelse av ^lillgångar ^m.^m. Vidare godkände regeringengenom ^beslul avtal som träffats mellan statensarbetsgivarverk och berörda arbetstagarorganisationer om lönegradsplacering^m. för ^ijänster vid inom ^arbelsmarknadsverkel.Jag kommer ^atl föreslå regeringen alt godkänna ytterligare avtalsom ^arbelsgivarverkel har ^iräffal med arbetstagarorganisationerna om tjänstervid med särskilda resurser. På grundval av förslag från^NYR, över vilka AMS har avgivit ^yllrande, har regeringen genom ^beslul den 30november 1979 meddelat ^rikllinjer för regional ^organisalion avarbetsmarknadsinstitut. ^Samiidigi ^beslulades om inrättande av vissa ^Ijänslervid ^arbelsmarknadsinslilul. De riktlinjer som regeringenhar föreskrivit ifråga om den regionala organisationen av arbetsmarknadsinstitutinnebären betydande decentralisering av resurserna för ^yrkesinrikiadrehabilitering. Totalt ^lillkommer 26 nya instituteller filialer ^lill dessa. Del ^lolala antalet ^inslilul uppgår ^lill 83. Decentraliseringen kan genomföras medbefintliga personalresurser. En ^ulbyggnad i ^Norrboltens län kommer dock all^förulsälla en ^försiärkning med 30 ^ijänster ^lill länelsarbetsmarknadsinstitut. En decentralisering av verksamheten medför ^kosinader, bl, a. för ^lokalförhyrningar, ^ulrusiningoch ^inveniarier. Den får därför genomföras i den läkt beviljade medel medgeroch berörd personal kan omplaceras. ^Arbeisprövning, ^arbeislrä^ning och andraformer av fördjupad vägledning och ^arbelsförberedelse kan - när^organisalionen har ^genomförls - slå till buds för de sökande närmare denegna hemorten, ^Detla är särskilt betydelsefullt för sökande, som t. ex. efterlängre tids sjukdom eller arbete i det egna hemmet söker sig ut p^å^^arbeismarknaden. Om en^deceniralisering kan genomföras i ett tidigt skede undviker man ocksåalternativa ^kosinader för lokalförändringar och andra ^invesleringar på ^orlersom redan har mera ^omfallande ^verksamhel. I fråga om ^kosinaderför decentralisering och andra lokalförändringar, som uppslår under innevarandebudgetår, avser jag att hemställa ^atl regeringen föreslår allanvisa medel härför på ^lilläggsbudgel för ^budgetårel 1979/80. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 15 141 har i^nulägel förhållandevis små resurser för yrkesinriktad rehabilitering. Utöver^ALU-kurser, som finns på ^ell flertal orter, finns ^ell ^arbelsvårdsinsiituloch en ^OT-kurs, som är förlagda ^lill resp, . ^Enligi min mening ^lalar ^slarka skälför en spridning och en förstärkning av resurserna för yrkesinriktadrehabilitering i , så ^atl ^arbetsmarknadsinslilui ^förulom iLuleå och ^Pileå också kan ^inrälias i , och . Jag beräknar ^atl en ^forlsall^deceniralisering av befintliga resurser för yrkesinriktad rehabili^tering ochen förstärkning däru^töver i kommer all medföra vissamerkostnader även under / 81. Jag avser därför all längre^fiam, när kostnaderna närmare har prövats, föreslå regeringen att föreläggariksdagen förslag om medel för dessa ^ulgifter. Den preliminära beräkningen av^lönekosinader för personal bygger på de ^ulgifter som ^lidigare huvudmän hafthärför. Övergången ^lill ^slalligl huvudmannaskap medför sjuklönekostnadergenom del ^slatliga ^arbetsgi^varinträdet. och länskanslier har ännu ^inle ^inplacerals i de lönersom skall gälla ^enligi de nya ^avialen. Dessa ^fakiorer gör all de samladeutgifterna för lönekostnader är svåra ^atl beräkna i ^nulägel. Jag avser aulängre fram, när ^kosinaderna kan beräknas närmare, ^hemslälla hos regeringenall föreslå all anvisa de ^yllerligare medel som kan erfordras. Många av dem ^som skrivs in vid^arbelsmarknadsinslilul kommer all ha ^arbelshandikapp av olika slag. I vissafall kommer ^handikappei all vara av sådan natur att den sökande behöverledsagare vid resor till och från ^inslilutel. Det kan exempelvis gälla svårtsynskadade och rörelsehindrade. kan, enligt ^föreskrifier iarbetsmarknadskungörelsen (1966:368, omtryckt ^senasl 1979:528) ersättning^ulgä för resekostnader och ^irakta^menle bl.a. i de fall del är ^nödvändiglall handikappad åtföljs av vårdare i samband med inställelse pä arbetsförmedling, psykoteknisk undersökning ellerläkarundersökning. ^Uiöver ^resekoslnadsersältning och trak^tamente ^ulgår^ersäitning för förlorad arbetsförtjänst med belopp som ^moisvarar den faktiskaförlus^ten. Möjligheterna att utge^resekostnadsersällning, ^iraktamenle och ersättning för förloradarbetsförtjänst till vårdare som åtföljer gravt handikappad bör finnas också isamband med inställelse vid eller ^ulredning om^förulsällningarna för yrkesinriktad rehabilitering. Kos^tnaderna härför bör^belasla anslage^t^ C 6. Bidrag ^lill ^yrkesinrikiad rehabilitering,anslagsposten ^Eleversättningar. Motsvarande möjlighet bör finnas i samband medarbetsmarknadsutbildning. 1 dessa fall bör ^koslnadema belasta anslaget B 2.Bidrag till arbetsmarknadsutbildning. Jag beräknar^kosinaderna under ^delprogrammel till 414,2 milj. kr. (+ .) för budgetåret1980/81. Därav har 5,7 milj. kr. ^beräknals för förvaltningskostnader. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 15 142 ^Insliiulel för ^melodulvecklingoch forskning beslutadeden ^15mars ^l979(prop. 1978/79:73 AU 1978/79:20, ^rskr 1978/79:186) om^inräiiande av ^ell institut förmetodutveckling, forskning och personalutbildning inom ^områdel ^yrkesinrikiadrehabilitering, men uttalade även att frågan om institutets lokalisering borde utredas närmare. Regeringen föreladedärför förslag ^(prop. 1978/79:216) om all institutet skulle placeras i ^Slockholmsregionen. Regeringengrundade ^siu förslag på en ^rapporl, som ^NYR lagt fram. Den huvudsakliga^moliveringen till förslaget var all del av funktions- och ^effeklivilelsskäl^inle var ^möjligi all förlägg^a^ ^melodulvecklingsinsiiiulet ^ulanförStockholmsregionen. Till följd därav hade inte någon ^allernalivlokaliseringsort prövats. Vidriksdagsbehandlingen av ^proposilionen uttalade ^emellerlid^arbels-^marknadsulskollel (AU 1978/79:40) all del material som hadepresenterats för utskottet ^inle ^visal all det var förenat med sådananackdelar att placera ^inslilutel utanför ^Slockholmsområdel all ^della ^inleborde övervägas. ^Ut^skotlel ansåg sig därför ^inle kunna ^lillsiyrka propositionen ulan förordade^atl regeringen skulle ^läia ulföra en ^komplelterande ^ulredning och ^därefler^åierkomma till med förslag. beslutade i ^enlighel med^uiskottels hemställan ^(rskr 1978/79:441). Regeringen har genombeslut meddelat direktiv för en sådan ^ulredning. ^Etl par av de uppgifter somskall åvila det centrala ^insliiulelför metodutveckling ^m. är alt svara för u^tbildning av personal ^samlutveckling av metoder och ^arbelsformer vid arbetsmarknadsinstituten. Detta^arbele är av särskilt ^slor betydelse i ^ell skede när den nya ^organisalionenbyggs upp och etableras. 1 ^avvakian pä all ^melodulvecklingsinsiiiuletkan börja sill arbete har ^beslulat ^(prop. 1979/80:25, AU 1979/80: II, ^rskr1979/80:118) om viss omdisponering av medel som anslagils till institutet för^budgetårel 1979/80. Medlen, som disponeras av AMS bör dels få användas förviss ^fortsaU ^verksamhel vid ^slalens ^arbetsklinik under andra ^hälfien av^budgei^årei 1979/80, dels också för sådana ytterligare kostnader för metodutvecklingoch personalutbildning som ^däruiöver övergångsvis kan erfordras ^. ^Kosinaderna för^inslilulels verksamhet under /81 kan ^inle bedömas innanlokaliseringsfrågan har avgjorts och löneförhandlingar ^genomförls avseendepersonal vid ^insliiulel. Jag förordar ^däiför att ett preliminärt beloppberäknas med 14,3 milj. kr. ^(^H-7 150000 kr.). Jag avser all ^åierkomma mednärmare beräkning i samband med ^atl föreläggs förslag omlokalisering av ^inslilutel. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 15 143 Med hänvisning till vad jag nu har anfört ^hemslällerjag ^atl regeringen föreslär alt, 1^.^ godkänna de grunder för ^ersäitning tillledsagare ^lill handikappad som jag har ^förordal, 2. till Bidrag till yrkesinriktad rehabilitering^förbudgeiårei 1980/81 beräkna ^ell anslag av . ^Prop.1979/80:100 Bilaga 15 144 ^Brultoinvandringen av^ulländska medborgare ^lill ^underår 1979 var ^någol ^slörre än underår 1978. ^Inflyilningen från övriga nordiska länder ökade ^någol, medaninvandringen från ^utomnordiska länder minskade nästan lika myckel.Utvandringen såväl ^lill övriga nordiska länder som till ^u^tomnordiska ländervar nästan oförändrad jämfört med ^ärel före. ^In-^vandringsöverskoliel underår 1979 blev, som framgår av följande ^labell, delsamma som ^underår 1978. Inga ^sloraförändringar ^iniräffade vad gäller invandringen av enskildamedborgarskapsgrupper. Den ^regisirerade inflyttningen av finländska medborgareökade något och ^etl ^invandringsöverskolt av ^drygl ^5(X)0 personer no^teradesi förhållande ^lill , medan ^ul vandrings-överskon liksom under föregåendeår kunde ^iakltas i förhållande ^lill . ^Utvandringsöverskotl förekomäven vad gäller ^iradilionella ulvand-ringsländer som , ochJugoslavien. Med hänsyn ^lill ^atl viss ^forlsall invandring förekommer avkristna från och ^lill all ^åler-^vandiingen till Turkiel är mycket ^liien redovisades ett ^belydande ^invand^ringsöverskolti förhållande till . Den relativt omfattande invandring från ochfrån olika länder i som har ^förekommil fortsatteäven . Invandringen från avlägsna länder, bl. a. i ,^forlsalie ^atl öka. En relativt stor del av dem som ^registreias sominvandrare från är adoptivbarn eller ^gäslstuderande. Den överföring av^s. ^båtflyktingar från som inleddes har^emellerlid ännu inte ^lelt till kyrkobokföring i i sådan^om^f^tiUning all den påverkar ^invandringsslalisliken. Under ^1970-lalelhärden ^utomnordiska invandringen successivt förändrats från alt i början hadominerats av ren arbetskraftsinvandring till alt 1979/80:100 Bilaga15 145 huvudsakligen bestå avanhöriga till personer bosatta i och av personer som av ^poliliskaeller liknande skäl söker sig hit. har haft en^belydande invandring av kristna ^(assyrier/syrianer) från och olika länder i mellersta Östern. Vid skilda^lillfällen har regeringen ^redovisal ^omfaliningen av denna invandring och deproblem som den har ^gelt upphov till. Praxis i tillståndsärenden beträffande^assyrier/syrianer frän , vilka utgör den ojämförligt största gruppenbland ^assyrier/syrianer, grundar sig i huvudsak på det ^principbeslul somregeringen fattade . Beslutet innebar all de^assyrier/syrianer ^ftån Turkiel som vid liden för ^beslulel befann sig här ilandet skulle få stanna här, men all ^yllerligare invandring av^assyrier/syrianer i princip ^inle skulle ^lillålasi andra fall än då del förelåg starka politiska eller humanitära skäl i detenskilda fallet. Likaså skulle nära anhöriga få ^möjlighel ^atl förena sig medsläkting med ^uppehållsiill^slåndhär. ^beslöl regeringen omdelvis nya ^rikllinjer för ^uppehålls^iillslånd^lill vissa turkiska ^assyrier/syrianer. Beslutet innebar att kretsen avpersoner som kan ges rätt alt bosätta sig hos släktingar här vidgades ^lill atti första hand omfatta också föräldrar med vuxna ^bam i och dem som harföräldrar h^är. För att dessa nya ^rikllinjer skall kunna ^lillämpas gäller idel enskilda fallet alt den sökande skall kunna bevisa att han/hon har rest ini före och fortfarande vistas här samt ^atl den sökandeinte kan återvända ^lill något ^annal land än . som de nyariktlinjerna för tillståndsprövningen infördes bemyndigade regeringen ^slalensinvandrarverk alt meddela inresetillstånd för ca 300 turkiska medborgare^(assyrier/syrianer) för ^bosällning här. Medgivandel avser föräldrar ochvuxna barn ^lill ^assyrier/syrianer med uppehållstillstånd i , vilkaannars inte skulle tillålas ^atl bosätta sig här.Familjeanknytningens styrka och särskil^t^ ömmande personliga omständigheterskall vara vägledande vid tillståndsprövningen. Särskilda ^ålgärder har även under del^senasle ^budgelåret vidtagits för de ^assyrier/syrianer som har fåll ^lillslånd ^atl ^slanna i . Del nyssnämnda ^beslulel ^atl på olika ^säll ^underiälla ^familjesammanföringen är ^eltexempel. Vidare har kommun, ^dil de ^flesla ^assyrier/syrianer sökersig, ånyo fåll särskilt statligt ^slöd. har för tredjebudgetaret i rad stött ^etl ^projekl som syftat ^lill alt stärka både deprofana och de kyrkliga organisationerna bland ^assyrier/syrianer. ^Detla stöd^fort^säller under innevarande budgetår, men i andra former. På grundval av förslag i promemorian^(DsA 1978:1) och flyktingarna och regeringens ställningstaganden iförra arets budgetproposition ^anlog nya ^rikllinjer för^verksamhelen med överföring och omhändertagande av ^flyklingar. Bl, a. harensärskild samrådsgrupp i flyktingfrågor inrättats med ^förelrädare för ^närmaslberörda statliga verk och för kommunerna. Gruppen, som leds av invandrarverketsgeneraldirektör, har inlett ^siU arbete under ^höslen 1979. 1979/80:100 Bilaga 15 146 Invandringen till avflyktingar och personer med ^flyklinglik^nande skäl har varitungefär lika stor som under det ^närmasl föreg^ående året. Under budgetåret1978/79 ^utlogs sammanlagt I 285 flyktingar för överföring ^lill inomramen för den ursprungliga flyktingkvoten, ^vilkel var ungefär lika många somunder föregående budgetår. De allra ^flesla (ca 1 225) kom från Latinamerika.På grundval av regeringens beslut övertordes därjämtedrygt 250 ^s. Vid sidan av denorganiserade överföringen inom ramen för flyktingkvoten har ^däruiöver ^etlbetydande antal personer, som ^kommii hit på eget initiativ, fått stanna här av politiska eller^politiskl-^humanitära skäl. Sammanlagt har ca 3 000 flyktingar eller personermed ^flyklingliknande bakgrund under är 1979 fått uppehållstillstånd i . Flyktingöverföringenkommer emellertid till följd av den förvärrade ^flyktingsiluationen i världenall under innevarande budgetår slutligen bli mer än dubbelt så ^omfallande somunder de närmast föregående budgetåren. Regeringen har genom skilda ^beslul^medgivii alt ^sammanlagi ca 3 250 personer överförs ^hii, huvudsakligen frånLatinamerika och . ^Della kommer alt innebära en betydande^belaslning av våra resurser för mottagande av flyktingar. Jag kommer i detföljande ^atl föreslå ^atl förslagsanslaget ^D2. ^Ålgärder för ^flyklingar lasupp med ett belopp som har beräknats efter en överföring av I 250 personer,vilket har ^varil en normal beräkningsgrund under senare budgetår. måste även ifortsättningen vara berett ^atl la emot människor som på grund av ^poliliskaförhållanden tvingas på flykt från sina hemländer. I en del fall är delmöjligt för flyktingen all efter en lid här å^tervända till hemlande^t^ sedanförhållandena där normaliserats och risk för förföljelse inte längreföreligger. För många flyktingar är sådan ^repatriering del mesteftersträvansvärda alternativet. Men för merparten av de flyktingar som kommer^liil existerar ^inle^repalrieringsalternalivel. ^Efler ^bo-^sällningen i upplever^flyklingar ^emellerlid ^inle sällan svårigheter ^atl finna sig ^lill ^rällahär. Del kan då vara lämpligare för flyktingen all bosätta sig i tredje land,t. ex. med hänsyn till att den språkliga och kulturella omgivningen där meraliknar den i flyktingens ursprungsland. ^Mol denna bakgrundhar AMS sedan början av ^19^-50-talel haft möjlighet att ge bidrag tillflyktingars resa från för bosättning i annat land. Med hänsyn bl. a.^lill alt frågan om ^repatriering ^lill hemlandet och bosättning i tredje landhar aktualiserats, bl. a. av latinamerikanska flyktinggrupper, anmäldeföredraganden ^budgelproposition att initiativ skulle tas till en översyn av riktlinjerna för bidragentill flyktingars resor från . AMS har i särskild ordning redovisat^verksamhelens omfattning och ^föreslagil delvis nya ^rikllinjer. Jag^ålerkommer senare till denna fråga. ^Ell ^belydande^anlal personer har beviljats ^svenskl medborgarskap. ^Anlalelav ^länsslyrelserna ^(efler anmälan) och av invand- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 15 147 ^larverkei (efter ansökan om^naturalisalion) beviljade svenska medborgarskap uppgick ^lill ^drygl22000 och ^lill nära 25 000. ^Underår 1978 minskade antalet ^lill ca 23000. beräknas antalet beviljade medborgarskapsansökningar liggapå en oförändrad nivå. De mål för handläggningslid och ärendebalans sominvandrarverket har ^slälll upp för ^verksamhelen på ^della område har^uppnålls under ^budgetårel 1978/79. ^Della har ^kunnal ske dels genom en^effekiivisering av verksamheten, dels genom all reformeringen av^medborgarskapslagsliftningen har gjort tillämpningen mindre^arbelsbetungande. De genomförda förenklingarna av ^reglema ommedborgarskap för barn ^lill svensk mor kommer ^sannolikl ^atl minska antalet^naturalisalionsärenden med upp ^lill I 000 . ^Mol denna bakgrund^kommerjag all - i ^enlighel med invandrarverkets förslag - i del följandeföreslå en minskning av medborgarskapsbyråns ^organisalion med två ^Ijänster. Den ändradesutlänningslagstiftningen i vissa avseenden i ^syfle all förkortahandläggningstiderna i utlänningsärenden ^(prop. 1977/ 78:90, AU 1977/78:30,^rskr 1977/78:202). Ändringarna, som bl. innebar att antalet handläggandemyndigheter minskades, har ^bidragil till all den ^genomsnitlliga^handläggningsliden i ^avlägsnandeärenden inom invandrarverket gått ned meddrygt en tredjedel. Ändringarna har ^emellerlid medfört en ökad ^belaslning^förden enhet inom som bl. a. handlägger ärenden ombesvär över invandrarverkets avlägsnande-beslut och om upphävande av sådanabeslut, vilket ^hafl negativa effekter på ^handläggningsliderna i de ärendensom handläggs inom ^depariemenlei. Del ^arbele på en ny ^ullänningslag som, medanledning av utlänningslag-kommitténs betänkande ^(SOU 1979:64) Ny^ullänningslag. pågår inom syftar emellertid bl. ^lill alt söka ^förbällra denna situation. Handläggningen avutredningar och verkställighetsfrågor i utlänningsärenden är ^belungande^arbelsuppgifter för polisväsendet. Eftersläpningar i dessa avseenden påverkarhandläggningstiderna negativt. Därför har justitieministern ^lidigare dennadag aviserat personella och organisatoriska förstärkningar av någrapolisdistrikt, där arbetsbelastningen ^varil särskilt stor. ^Parallelll medförkortningen av handläggningstiderna i vissa ärenden inom invandrarverket hardock andelen komplicerade och tidskrävande ärenden hos verket ^blivil allt^slörre. Under första ^halvårel 1979 har också antalet balanserade ickeavgjorda ^tillsiåndsärenden ^ökal. ^Mol denna bakgrund ^kommerjag i detföljande ^atl föreslå en ^ompriorilering av invandrarverkels resurser så atten viss förstärkning av ^lillslåndsbyrån möjliggörs. Förstärkningen motsvararden nämnda minskningen av medborgarskapsbyråns ^organisalion. Jag avser ^atl isärskild ordning ^åierkomma med förslag till ny ^ullännings^lag. Jag kommerdärvid alt beräkna medel för sådana ^förslärkningar av 1979/80: ^lOO Bilaga15 148