prop · G30369 · 1979-12-31 00:00:00 — Frågan om inrättandet av"teaterhögskolor" är emellertid ett problemkomplex som för sinlösning kräver etl långsiktigt perspektiv och under alla omständigheter skallses skild från förslagen om en reformering nu av de sceniska utbildningarna.Del är från flera utgångspunkter - oklart vilka förutsättningar somfinns att i inrälta "teaterhögskolor". Till oklarheterna hörfrågan vilka utbildningsgrupper som kan komma att beröras och i vilkenomfattning. Behovet av utbildade med olika funktioner inom teatern är starktskiftande, likaså vägarna all nå kompelens för yrkesverksamhet inom teaternsskilda funktioner. För vissa yrkeskategorier inom teatern, t.ex. tealertekniker,saknas helt i utbildningen, vilket i sig är en besvärande brist. Detär även oklart på vilka nivåer inom utbildningsorganisationen skildautbildningar hör hemma. Högskolereformen har medfört atl de sceniskautbildningarna och andra tänkbara utbildningar inom en"teaterhögskola" har skilda organisaloriska förutsätlningar på olikaorter i landet. Vilka konsekvenser detta har för förverkligande av en mersamordnad utbildning inom teaterområdet är svårt alt bedöma. Statenskulturråd och UHÄ avser att ytteriigare behandla frågan och återkomma medförslag om en särskild utredning. S Utbildningens omfallning fKh innehåU Motivenför en förlängd scenisk utbildning har redovisats i avsnitt 3. En bredremissopinion slöder arbetsgruppens förslag i denna del. Prop,1979/80:69 12 lurråd och UHÄ föreslår att regeringen föreläggerriksdagen förslag om alt skådespelarlinjen och den musikdramatiska linjenförlängs från 120 till 160 poäng. En förlängning av även den musikdramatiska linjen rymmerspeciella problem. Delade meningar har också kommil lill uttryck iremissopinionen när del gäller motiven att föriänga musikdramatiska linjen. Manhar hänvisat till det omfattande kravet på röstlig förutbildning och menat atten fyraårig utbildning efler en lång förberedande sångutbildning kan le sig av-skräckanL.e.Konsekvensen kan bli atl sångbegåvade elever med dramatiskt intresse avslårfrån ulbildningen. Som flera remissinstanser framhållit, bl. a. berördaskolor, bör det vara möjligt att avsluta utbildningen efler för elev somuppnåll tillräcklig rösfiig och scenisk mognad. Det förekommer redan nu allelever avslutar ulbildningen lidigare än beräknal, i slor ulsträckning beroendepå möjlighelerna till engagemang. Enligt statens kulturråds och UHÄ:suppfattning bör en fyraårig utbildning vara en normal väg genom utbildningen,en riktpunkt för planeringen av undervisningen och en grund förresursberäkningen. Inom det musikdramatiska verksamhetsområdet har arbelsgruppenpekat på utvecklingstendenser som innebär en breddning av de musikdramatiskaartistemas möjliga arbetsuppgifter. Slalens kulturråd och UHÄ delararbetsgruppens bedömning att en linjeuppdelning mot vissa yrkesroller börundvikas och atl en bred ulbildning ulan specialisering är atl föredra. Frånskolomas sida har man framhållit all en breddning inte får ske på bekostnad avden s. k. klassiska sångkonsten, som även i fortsättningen måsle slå i centrumför den röstliga skolningen. Denna uppfattning slår inle i strid med arbetsgmppensförslag, där det uttryckligen betonas att utbildningen bör breddas medbibehållande av de musikaliska och sångliga krav man haft. Breddningenavser i första hand en ökad kontakt med olika former av musikteater, nyateaterformer och publikgrupper etc. En viklig aspekl när del gäller breddningenav utbildningen är att man skapar elt större utrymme för den dramatiskl-sceniskadelen av utbildningen, inte minst för att de musikdramatiska artisterna skallkunna svara mot tendensen till ett ökat lyriskt inslag i lalleatern. En väg attnå detta är - föruiom en föriängning av ulbildningen att i enlighet medskolornas önskemål skärpa kravet på röstlig förutbildning, vilket kan minskafixeringen vid den röstliga skolningen under utbildningen. Kravel på röstligförutbildning avser UHÄ utforma i samråd med de ulbildningsansvariga ochkonkretisera i den utbildningsplan för musikdramatiska linjen som senarefastställs. En förlängd skådespelar- och musikdramatisk ulbildningmotiveras i första hand av behovel att bryla isolering och införa praktik iutbildningarna. Andra viktiga moliv är atl kunna sprida ut undervisningen i stället för tre i syfte alt minska en nu alllför hög undervisningslälhetsamt atl ge ökat uirymme för vissa undervisningsmoment som är eftersattamen som är nödvändiga med hänsyn lill tealerutvecklingens krav. I enlighet med arbetsgruppens förslag föreslår statenskulturråd och UHÄ att praktik i form av studiebesök, miljöpraktik och en längresammanhållen handledd praktik vid instilutionslealrar och/eller fria grupper,alternativt samproduktion mellan scenskola och teater, införs i de sceniskautbildningarna. Då möjligheterna att realisera en anknytning av utbildningen lilldet praktiska teaterarbetet skiftar mellan olika regioner i landet bör deutbildningsansvariga ha slor frihel vid uppläggningen av praktiken. 1979/80:69 13 Samproduktionermellan scenskola och teater, där arbetet knyts till skolornas övningsscener,är etl alternativ som bör prövas . Huvudansvaretför planeringen av praktiken bör såsom arbetsgruppen föreslagil åvila scenulbildningarnai intim kontakt med teatrar och fria grupper. Det är väsentligt atl scenulbildningarnatillförs administrativa resurser för arbetet med praktikfrågorna, vilka kan vänlasbli tidskrävande och starkt öka skolornas externa kontakter. En förulsällningför att kunna förverkliga en praktik enligl arbetsgruppens inlenlioner ärenligt statens kulturråds och UHÄ: s uppfattning att kostnaderna för praktikentäcks genom anslag till scenulbildningarna. Teatrarna kan inte i nägon störreutsträckning - utan all inkräkta på anlalel uppsättningar eller anslälla fårrefärdigutbildade skådespelare - bidra ekonomiskt lill ett förverkligande avpraktiken. De resurser som anvisas scenutbildningarna skall således täckateatrarnas merkostnader i samband med praktiken, varmed avses såväl kostnaderkring uppsättningen av nya pjäser alternativt en utvidgning av redan planeradesom föreställningsersättning lill eleverna. Det är emellertid ogörligt attexakt beräkna kostnaderna för olika typer av praktik som kan utvecklas.Statens kulturråd och föruisätter alt en utbildningspraktik påteaterområdet regleras genom avtal mellan scenskolorna och berörda teatrar ivarje enskilt fall. Enligt vad och inhämtat är arbetsgivar-och arbetsta-garparten på teaterområdet inlresserade av att iräffa ett ramavlalsom reglerar de allmänna förulsällningama för en utbildningspraktik påteaterområdet. Förslagetom praktik i form av handledd praktik - enligt förslaget omfattande en terminoch inplacerad under Qärde årets första termin härav remissinstanserna blivitföremål för olika bedömningar. Man har ansett att praktiken med lika storfördel kan placeras under tredje studieåret bl. a. i syfte att få större möjligheleratt ålerföra erfarenheter fill utbildningen. och delardenna bedömning och föreslår att prakUken inplaceras antingen under tredjeeller fjärde året. Vidare bör praktikens omfattning - en termin - vara enriktpunkt för planeringen. Utrymme bör ges för en anpassning mellanscenskolornas undervisning och teatrarnas repertoarplanering, repeUtions- ochspelperioder i varje enskilt fall. Statenskulturråd och UHÄ avser att ingående följa praktikverksamhe-len inom desceniska utbildningarna och utvärdera denna med hänsyn måluppfyllelse,planering, kostnader och pedagogiska konsekvenser. Teaternsalltmer varierande uttrycksformer har som arbetsgruppen redovisat bl.a. ökatkravet på skådespelarens sångförmåga och musikkunskaper. Inom ramen för enfyraårig utbildning är del angelägel all undervisningen i sång och musik ulökas,i försia hand vid de sceniska utbildningarna i och Göteborg.Resurser för tjänster i musikinstude-ring bör tillföras de sceniskautbildningarna på dessa orter. Entreårig utbildning har - som kraven på den sceniska grundträningenökat - inte kunnat ge eleverna en tillräcklig teoretisk referensram avpassadför deras kommande verksamhel som skådespelare. Här avses t.ex. kunskaper omkulturpolitik, det svenska samhällel, teaterhistoria, svensk och utländskdramatik samt historia, nödvändiga för såväl arbetet med enskilda pjäser,uppsökande teater och nya publikgrupper som för skådespelarens möjligheter attpåverka sina egna arbetsvillkor Prop.1979/80: 69 14 och delar arbetsgruppens bedömning att enfyraårig utbildning ger bättre förutsätlningar alt förstärka de teoretiskamomenten, vilket kan ske dels genom lärarinitierade självstudier dels genom entill olika projekt anpassad teoretisk undervisning. Teaternsutveckling och kraven på skådespelarna ulgör motiv för all inom skådespelarutbildningenge speciell uppmärksamhet åt projektarbeten med inriktning på barn- och ungdomstealernsaml den uppsökande teatern. Som arbetsgruppen föreslagit bör varje årskullelever arbeta med minst ell barnteaterprojekt, helst flera, så atl även ungdomsleaternsproblem uppmärksammas. Miljöpraktiken bör utnyttjas för orientering om barnteaternsproblem och förutsäitningar. Det är angeläget att de sceniska utbildningarnager sitl bidrag till en utveckling och förnyelse av barn- och ungdomstealern.Den uppsökande teaterns problem kan uppmärksammas i anslutning lill elevproduktionemamen även i form av fristående projekt. I detta sammanhang bör man prövamöjligheterna att knyla projektarbeten eller elevproduklioner lill denfolkrörelseanknutna teatern. Projekt i samarbete mellan dramaUker ochskådespelare i grundutbildningen bör påbörjas och med fördel ha den uppsökandeteaterns problem som utgångspunkt. Inom en fyraårig grundutbildning bör deläven vara möjligt alt ge något större utrymme och uppmärksamhet ålprojektarbeten med inriktning på radio och film/TV. I sådana projektarbeten ärdramatiska institutet en naturlig samarbetspartner. och de synpunkler som i delta sammanhang förts fram av SR/TV och dramaliska institutet. Samarbetsprojektmed andra ulbildningar inom del sceniska områdel, bl. a. dramaliska institutet,bör vara naturliga i ulbildningen som en förberedelse för det kollektiva arbele,som i allt högre grad kännetecknar teaterarbetet. Flera remissinstanser harframhållit nödvändigheten av elt utvidgal samarbele mellan de sceniskautbildningarna och olika universitetsämnen. Enligt vad ochUHÄ erfarit har redan ett samarbele inletts och flera projekt påbörjats. Ennaturlig grund för etl ökat samarbete finns vid uppläggningen ochutvärderingen av konstnärligt ulvecklingsarbete, en verksamhet som statenskulturråd och UHÄ förutsätter kommer att växa inom ramen för de resurser förforskningsanknytning som disponeras av regionslyrelserna. UHÄavser fastställa utbildningsplaner efter samråd bl.a. med ochberörda utbildningsansvariga som ger högskolestyrelser och linjenämnder storfrihet vid uppläggningen av utbildningen. Vidare bör utbildningsplanerna pålämpligt sätl ge uttryck för att utbildningen skall främja de kulturpolitiskamålen. Ökadteoretisk undervisning i anslutning till olika undervisningsblock, framför allti scenframställning och projektarbete med inriktning på centralaproblemområden, kräver ökade resurser. 6 Komplelleringsutbildning och fortbildning Fortbildningav skådespelare och musikdramatiska artister ulan gmndutbildning eller medofullständig sådan har bedrivils vid samtliga scenskolor /73, dåantalet förstaårselever i den treåriga grundutbildningen minskade från femton tilltolv. Verksamhelen som benämnts fortbildning bör enligt arbetsgruppensförslag i fortsättningen benämnas kompletteringsutbildning. 1979/80:69 15 Arbetsgruppensutvärdering av försöksverksamhelen med fortbildning av skådespelare visar attden har fyllt och kommer atl fylla ett stort behov. Det finns ett växandeintresse för kompletteringsutbildning och fortbildning bland verksamma leaterarbetare.Den hittillsvarande verksamhelen har i hög grad hämmats av resursbrist, vilketmedfört betydande svårigheter att individualisera undervisningen med utgångspunkti skiftande erfarenhetsbakgrund och kunskaper hos de studerande. Då endastdrygt en tredjedel av verksamma skådespelare har genomgått grundutbildning och dårisken för arbetslöshet och undersysselsättning är betydligt större för gruppenskådespelare ulan grundutbildning kommer kompletteringsutbildningen atl hastor betydelse . Denna uppfattning stöds av en enigremissopinion, som i vissa fall önskat prioritera kompletteringsutbildningen ytteriigare. Statenskulturråd och UHÄ anser, vilket också arbelsgruppen föreslagil, att enbetydligt slörre andel av skådespelarkåren än vad som är fallet bör ha möjlighelatt få en god, grundläggande yrkesutbildning. Eftersom det rör sig om personersom redan har etablerat sig som skådespelare och är verksamma teaterarbetarebör utbildningen erbjudas i kompletteringsutbildningens form.Behovsundersökningarna visar all en sådan utbildning svarar mot ett stigandebehov bland verksamma skådespelare. Kompletteringsutbildningen, vilken kan sessom en förminskad grundutbildning, får dock inte bli en genväg lill skådespelaryrketeller en ersättning för grundutbildningen. Kravel för tillträde tillutbildningen bör därför vara elt antal år som yrkesverksam skådespelare. Vidsidan av kompletteringsutbildningen, som betingas av skådespelarkårens utbildningsmässigasammansättning och tillströmningen till yrket, måste grundutbildningens kapacitetvara hög och ulökas. Enriktpunkt för kompletteringsutbildningens omfattning bör vara två terminer. Denbör rikta sig lill såväl enskilda elever som gmpper med bristandegrundutbildning, planeras med hänsyn till elevernas skiftande erfarenheter ochbehov och ges resurser för en individualiserad undervisning i större utsträckningän vad som varit fallet. Kompletteringsutbildningen bör anordnas somen individuell utbildningslinje eller sådan kurs som anordnas med medel ursektorsanslaget. Enförbättrad och utökad kompletteringsutbildning kräver ytterligare resurser.Statens kulturråd och föreslår att kompletteringsutbildningen tillförsresurser och får expandera enligt arbetsgruppens förslag. De medel förfortbildning, som disponeras av regionslyrelserna under anslaget lokalalinjer och enstaka kurser, bör föras över till sektorsanslaget och förassamman med de resurser för kompletteringsutbildningen som föreslås enligt ulbyggnadsplanen1979/80-1983/84. Fortbildningi gängse mening har inle anordnats för verksamma skådespelare och musikdramaUskaartister. Huvudsyftet med en fortbildning på teaterområdet är atl skådespelareoch musikdramatiska artister skall kunna dels vidmakthålla de kunskapergrundutbildningen givit, dels hålla kunskaper och färdigheter a jour med dekrav teatern fortlöpande ställer. Behovetav fortbildning har bekräftats av arbetsgruppens undersökningar. Exempel påangelägna fortbildningsområden ges i arbetsgruppens rapport. Remissopinionenhar givit uttryck för skilda uppfattningar när det gäller frågan om vilkeninstans som skall ha ansvaret för fortbildningsverksamheten. Med ulgångspunkti de behov som finns anser och 1979/80:69 16 UHÄatt ansvaret för fortbildning med utgångspunkl i gmndulbildningens ämnenoch/eller fördjupningskurser i dessa bör åvila scenskolorna med utnyttjande avanslagel för ensiaka kurser, medan bör ha ansvarel förfortbildning som med fördel kan äga mm vid t.ex. teatrar. Teatercentrum ochinom olika organisationer på teaterområdet. Då högskolans resurser för enstakakurser inte kan utnyttjas för t. ex. stöd till seminarieverksamhet inom organutanför högskoleområdet är ett delat ansvar för fortbildningen nödvändigl ochnaturligt. Särskilda resurser för fortbildning bör anvisas /81. 7 Dimensionering och lokalisering Flertaletremissinstanser stöder arbetsgruppens förslag all antalet förstaårselever igrundutbildningen av skådespelare ulökas från nuvarande totalt 32 elever till41. Det betyder all man återgår den intagning om 15 elever som Udigaregällde vid respekUve scenutbildning. En Ulls vidare oförändrad årlig inlagningom totalt 12 elever lill den grundläggande musikdramatiska ulbildningen har inlemött några invändningar i remissopinionen. Slalens kulturråd och UHÄ anser attarbetsgruppen övertygande visat att det finns goda skäl alt återgå lill den lidigareintagningen. Någraremissinstanser har med stöd av arbetsgruppens egna beräkningar av det årligatillskottet av skådespelare ställt frågan om det inte finns skäl att ytteriigareöka intagningen till grundutbildningen. Även med den föreslagna ökningen är delmindre än hälften av det årliga Ullskotlel av skådespelare som kan erbjudas engod yrkesutbildning. 1 några fall har önskemål om en ytteriigare expansion avgrundutbildningen förenats med krav på alt en ny scenutbildning etableras iNorrland. Enligl statens kulturråds och UHÄ:s uppfattning skall den måttligaökningen av antalet studerande i grundutbildningen ses i sammanhang medförslaget om en relativt kraftig kapacitetsökning avkompletteringsutbildningen. Genom att särskilda resurser föreslås bli anvisadeför kompletteringsutbildningen frigörs resurser för en måttlig ökning avantalet elever i grundutbildningen oeh en återgång till del antal elever igrundutbildningen som gällde 1972/73. Förhoppningsvis innebär denna ökning altantalet skådespelare utan grundutbildning som strömmar lill yrket,reduceras. En ytterligare ökning kan och bör inle nu komma stånd.Osäkerheten om den framlida arbelsmarknaden för skådespelare är relalivi slor.Till detta kommer lokalmässiga och pedagogiska aspekter som lägger hinder ivägen för en ylterligare expansion inom befintliga enheter. Fleraremissinsianser har starkt betonat behovet av en prioritering av kompletteringsutbildningen.Man har bl.a. hänvisat lill arbetslösheten bland skådespelare och den storaandelen skådespelare utan gmndutbildning. I slort sett tillgodoserarbetsgruppens förslag detta önskemål. Enligt statens kulturråds och UHÄ: suppfattning får dock inte arbetslösheten eller undersysselsättningen blandverksamma skådespelare las till intäkt för alt antalet elever igrundutbildningen hålls tillbaka, specielll i en situation då scenskoleutbildadeskådespelare har en betydligt bätlre arbetsmarknadssituation än outbildadeeller de med kortare grundutbildning. Ett oförändrat eller minskal intag tillgrundutbildningen påverkar inte det årliga nyUllskottet av skådespelare.Risken är snarare att nytillskottet är detsamma, men att de som ägnar sig åtyrket som skådespelare är sämre utrustade. Del är inte försvarligt att tvåtredjedelar av de skådespelare, som 1979/80:69 17 årligenbörjar i yrket, inte kan ges en god yrkesutbildning. De måste nöja sig medandra kortare ulbildningar, vilka i många fall är av tvivelaktigt värde. Enligtstatens kulturråds och UHÄ.s uppfattning måste såväl grundutbildningen somkompletteringsutbildningen expandera för atl andelen skådespelare med godyrkesutbildning skall ökas. Statenskulturråd och UHÄ avser atl i samråd överväga frågor rörande en ytterligare utökningav antalet platser i grundutbildningen och formerna för en ytteriigareexpansion. Därvid skall bl.a. prövas behovet av och förutsättningarna för enförläggning av grundutbildning, kompletteringsutbildning och fortbildning avskådespelare till Norriand. Ett sådanl lokaliseringsalternativ för en nyscenisk utbildning bör ses som en del av en samlad ekonomisk, social ochkulturell bedömning. 8 Pedagogutbildning och vissa lärarfrågor Rekryteringenav lärare lill de sceniska utbildningarna och bristen på utbildning av lärarevid scenskolorna har länge varit uppmärksammade problem. Många olika förslagtill utbildning av lärare och andra yrkeskategorier inom teatern har förtsfram , men någon systematisk utbildning av lärarevid scenskoloma har inle kommit till stånd. står begränsade och heltotillräckliga resurser till scenulbildning-arnas förfogande för visspersonalutbildning. , högsl en termin, har några fäintresserade teaterarbetare kunnat följa mer erfarna lärare iscenframställning och på detta sätt förbereda sig för en eventuell framtidaverksamhet som lärare. Försökmed en mer systematisk och något mer omfattande utbildning av lärare iscenframställning vid i har visal att intresset är stortbland aktiva leaterarbetare. Det visar också behovel av att lärare i scenframslällningges en mer enhetlig, metodisk grund alt stå på i siu arbete som lärare iscenframställning. En framUda lärarutbildning inom teaterområdet behöver vändasig till samtliga lärarkategorier inom de sceniska utbildningama. Sannoliklkommer dock behovet av utbildning av lärare i scenframställning atl vara slörsl. Utbildningsbehovetför blivande lärare vid de sceniska utbildningama avser till innehållet såvälallmänna pedagogiska kunskaper som en introduktion till den speciella metodiksom används vid resp. utbildning. Det är, som skolorna framhållit i sinaremissyttranden, viktigi alt utbildningen av lärare tar sikte på att skapa enbas för större ämnesintegration och undervisning i lärarlag, vilkel är nalurligtmed hänsyn lill den projektinriktning studierna har vid de sceniska utbildningama.En viktig förutsättning för att kunna rekrylera lärare till scenutbildningarnaär att ett växelspel mellan yrkesverksamhet och undervisning kommer UH stånd medbibehållande av trygga anställningsförhållanden vid teatern. Som skolomaframhållit är det vidare viktigt att läramas Uänstgöringsförhållan-den ändraspå så sätt att de möjliggör en undervisning i lärarlag. Då dessa frågorbehandlas av lärartjänslulredningen har och inleanledning all närmare gå in på dem i detta sammanhang. Arbetsgruppensförslag till lärarutbildning är att betrakta som ett provisorium, ägnat attlösa en akut brist på kort sikt. Det har bemötts positivl av remissinstansemaoch och föreslår att medel anvisas UHÄ för genomförandetav den föreslagna utbildningen, som kan utgöra en gmnd för bedömningen av huren framtida lärarutbildning skall utformas. 1979/80:69 18 9 Samlokaliseringav scenskolorna i Arbetsgmppenhar haft atl pröva frågan i vilken utsträckning en samlokalisering av de bådascenskolorna i kan leda till gemensamt utnyttjande av olikaundervisningsresurser. och delar arbetsgruppensuppfattning att del av pedagogiska skäl är motiverat med en ökad samordningmellan de sceniska utbildningarna i . För delta talar erfarenhetemafrån , där de båda scenutbildningslinjerna delvis har integrerats,samt ulvecklingen mot ett större samarbete mellan olika personalgrupper inomteatern. Vissa inlegraUonsvinsler kan troligen också göras genom gemensamtutnyttjande av vissa personella resurser. De lokalmässiga förutsättningarnaför en samlokalisering i f. d. realskolas lokaler prövas medutgångspunkt från förslag av som remissbehandlasav berörda skolor och LUP-kommitlén för , som har programansvaret. LUP-nämn-denoch UHÄ medverkar genom att utarbeta underlag för programbeskrivning i konlaktmed berörda skolor. Enligl statens kulturråds och UHÄ:s uppfattning börriktpunkten för det fortsatta planeringsarbetet vara att musikdramatiska skolaninryms i realskolas lokaler under förutsättning atl skolans krav omegen scen samt övriga undervisningslokaler kan tillgodoses. I samband med denplanerade utbyggnaden prövas även möjlighelerna att inrymma andra utbildningarinom teaterområdet. Enligtdirektiven har och haft att pröva scenskolornas möjligheleratl medverka i nya slag av artislulbildningar, t.ex. utbildning av varieiéartister.Statens kulturråd och vill i detta sammanhang hänvisa till arbetsgruppensanalys av begreppet varietéartist och instämmer i slutsatsen alt scenskolomainte har möjlighet att erbjuda varieiéartister en lämplig ulbildning. Elteventuellt fortsalt utredningsarbele kring utbildningen av cirkus- och varieiéartisterbör för del prövas i anslulning till sludie avcirkuskonstens villkor i vårt land.