prop · G303180 · 1979-12-31 00:00:00 — Den lämplighetsprövning som enligt 8 8 skall föregå ettbeslut atl bilda ell jaktvårdsområde skall ske med ledning avändamälsbeskrivningen i förevarande paragraf Beskrivningen skall också varavägledande för förvaltningen av jaktvårdsområdels angelägenheter. Med hänsynhärtill har Jag ansett all del i lagtexten bör komma till ullryck atl eltjaklvårdsområde också har till syfte att främja Jakträttsinnehavarnasgemensamma intressen. Jag har inte ansett det nödvändigl att i lagtextensärskilt markera att bildande av elt jaktvårdsområde förutsätter att defastigheter för vilka området bildas har skilda ägare. Bestämmelsen hindrar inte att endasl en del av enfastighet ingår i ett jaktvårdsområde. Bestämmelsen bör också kunna ge utrymmeför att låta området omfatta en samfällighet som inte är gemensam för andrafastigheter än de för vilka området bildas. Det bör liksom kunna skeutan direkl lillämpning av 4 8 jaktlagen. Enligt den bestämmelsen galler somhuvudregel att delägarna bara får ulöva Jakträtten på en samfällighet för egetbehov om de inte är ense om annat. Delägarna kan emellertid besluta omavvikelse från den regeln antingen i enlighet med de särskilda föreskriftersom kan finnas för samfällighetens förvaltning eller i enlighet medbestämmelserna i lagen (1973: 1150) om förvaltning av samfälligheter. Däremotbör det inte anses förenligt med den föreslagna bestämmelsen alt i elljaktvårdsområde ta in en samfällighet i vilken även andra fastigheter än de somavses ingå i området har del. Från kravet på att elt jaklvårdsområde skall bestå avflera fastigheter görs i gällande bestämmelser undantag förskärgårdsfastigheter. De fastigheter del här gäller bestar av en grupp öareller grund som ofta är skilda från närmaste fastigheler av storavattenområden, som utgör allmänt vatten. Fastigheterna är ofta uppdelade påett flertal ägare. Särbestämmelsen om Jaktvårdsområde i skärgård har tillämpatsi ytterst få fall och enligi en inventering som genomfördes avJaktmarksutredningen fanns ar 1970 endast elt Jaktvårdsområde som bildats medstöd av särbestämmelsen. Med hänsyn bl.a. härtill saknas anledning att i dennya lagen ta upp någon motsvarande bestämmelse. Ett Jaktvårdsområde får inte omfatta mark där renskötsellar bedrivas enligt rennäringslagen (1971:437) vare sig på kronomark ovanförodlingsgränsen som står under statens omedelbara disposition eller pårenbetes- Prop.1979/80: 180 29 På annan mark dar samerna enligt rennäringslagenhar rätt all jaga får någon inskränkning inte ske i denna rätt genom bildandeav jaktvårds-områden. Som lantbruksstyrelsen förordat bör från lagenslillämpning undantas kronomarker ovanför odlingsgränsen samt renbetesfjällen. Iövrigt bör galla att bildande av Jaklvårdsområde inte får innebära någoninskränkning i samernas rätt lill Jakt enligt rennäringslagen. Genom en sådanreglering uppnås överensslämmelse med vad som f n. gäller i fråga om bildandeav fiskevårdsområde. Den som äger mark som ingär i ett jaktvårdsområde skallvara medlem i sammanslutningen. Den som pågrund av upplåtelse har rätt att under minst ett jaktår (den I Juli-den 30juni) jaga pä mark som ingår i elt jaktvårdsområde skall antas som medlem isammanslutningen , om inte särskilda skäl föranlederannat. Paragrafen motsvarar 3 8 i beredningens förslag.Förutsättningarna för medlemskap i ett jaklvårdsområde har behandlats i denallmänna motiveringen (avsnitt 2.3). Jag har inte ansett del nödvändigt attsärskilt ange alt del tillkommer jaktvårdsområdet atl avgöra när medlemskap kanbeviljas med stöd av bestämmelsen i andra stycket. Beslul om bildande av ett jaktvårdsområde meddelas avlänsstyrelsen, som i samband därmed skall fastställa sladgar försammanslutningen. Paragrafen motsvarar 2 8 och 21 8 andra slyckel iberedningens förslag och 11 8 I mom. första siycket Jaktlagen. F. n. gäller att beslut om bildande av Jaklvårdsområdefattas av fastighetsägarna. Beslutet måste emellertid lör atl bli giltigtfuslslallas av . Det förhållandet att det inte längre skallkrävas ett beslut av fastighetsägarna innebär i sakligt hänseende ingen siörreändring, eftersom beslut även i fortsättningen förutsättersamtycke av en kvalificerad majoritet av fastighetsägarna. Om värdet av upplåten jakträtt har minskats genom bildandeav ett jaktvårdsområde, skall ersättningen lör nytijanderällen nedsättas medskäligt belopp. Vill nyttjanderältshavaren hellre säga upp avtalet, får hangöra det. om inte förändringen är av ringa betydelse. Innebär bildandet attnyltjanderältens värde ökas. lar fastighetsägaren säga upp avtalet, omnyttjanderättshavaren inte medger skälig höjning av ersättningen. Talan om nedsättning av ersättningen skall väckas vidfastighelsdomslol från det beslutet om bildande avjaktvårdsområdet vann 1979/80:180 30 För uppsägning av avtalet gäller samma lid. Iakttas inte tiden, ärrätlen lill lalan eller uppsägning förlorad. Paragrafenersätter delvis bestämmelserna i 12 8 2 mom. jaktlagen och motsvarar 22 8Iredje stycket i beredningens förslag. Somframgår av vad jag har anfört i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.3) blir deregler som bestäms för jaklulövningen inom elt Jaktvårdsområde bindande för ennyttjanderättshavare i samma utsträckning som för en fastighetsägare. Iförevarande paragraf, som utformats efter mönster av 7 kap. 30 8 jordabalken,anges under vilka förutsättningar nytljanderätlsha-varen eller faslighelsägarenkan påkalla Jämkning av eller säga upp nyttjan-derällsavtalel. Enligt12 8 2 mom. jaktlagen gäller särskilda regler för vissa speciellanylljanderättshavare, exempelvis vissa åbor. De särskilda reglerna gäller ocksåJaktservitul. Eftersom det är fräga om upplåtelseformer som har avvecklatseller är under avveckling, har Jag inte ansett det nödvändigt atl ta uppmotsvarande bestämmelser i den nya lagen. 6§ Beslul enligt denna lag gäller även mol nya medlemmar. Enligt12 8 1 mom. jaktlagen gäller beslut om bildande och förlängning avjaktvårdsområdet mol ny fastighetsägare. Enligt 22 8 första siycket i beredningensförslag skall beslul tilläggas sådan verkan. Beslämmelsenhar utformats efler mönsier av motsvarande regel i lagen (1960:130) omfiskevårdsområden. Genom alt beslutet att bilda jaktvårdsområde ges ensakrättsUg giltighet får denna samverkansform en stabilitet som enföreningsbildning saknar. Ilikhet med flera remissinstanser anser Jag att jaktvårdsområdena börregistreras. Del ankommer på regeringen atl meddela föreskrifter i den frågan. EttJaklvårdsområde får bildas endast om en majoritet av faslighets-ägarna medgerdel. Majoriteten skall utgöra minst två tredjedelar av antalet fastighetsägareoch dessa skall äga minsl hälften av den mark som det är fråga om. Paragrafenmotsvarar 10 8 3 mom. försia punkten Jaktlagen och 5 8 i beredningens förslag. Deöverväganden som ligger till grund för utformningen av det villkor som tagitsupp i paragrafen har redovisats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.2). Förden som äger flera fasligheter och för fastigheler som ägs med samäganderätlräknas endast en röst. Föratl etl Jaklvårdsområde skall få bildas krävs att det är lämpligt med hänsyntill markområdets belägenhet och omfång, viltstammen saml förhållandena iövrigt. Paragrafenmotsvarar 118 1 mom. jaktlagen och 4 8 i beredningens förslag. Denlämplighetsprövning som skall ske enligt förevarande paragraf har behandlats iden allmänna motiveringen (avsnitt 2.2). Det bör tilläggas att vidlämplighetsprövningen skall såväl själva bildandet som stadgarnas innehållprövas mot bakgrund av del i 18 angivna ändamålet. Om prövningen av stadgarnafinns beslämmelse även i 23 8. Vadsom skall betraktas som lämplig storlek på ett Jaktvårdsområde måste somberedningen anföri avgöras med hänsyn lill omständigheterna i del enskildafallel. Rör jaktvårdsområdesbildningen marker där älgjaktsområden harregistrerats, bör omfattningen liksom avgränsningen i övrigt avjaktvårdsområdet självfallel beslämmas med hänsyn lill de som licensområdenregistrerade älgjaktsområdena. Iett jaklvårdsområde får inte tas in någon fastighet som med hänsyn lill omfångeller användning eller av annan orsak saknar belydelse för jaktvård. Marksom har samma ägare och som lämpligen bör beslå som en enhet för sig förJaktvård, får inte anslutas till elt Jaktvårdsområde utan ägarens samtycke. Paragrafensförsia stycke motsvarar 6 8 i beredningens förslag. 1 jaktlagen finns intenågon direkl molsvarande bestämmelse. Av 118 2 mom. andra siycket jaktlagen haremellertid ansetts följa alt fastigheler som huvudsakligen utgör gård ellerträdgård eller annars väsentligen saknar betydelse för Jaktvården inte skalllas in i ett Jaklvårdsområde. Enligt den nyssnämnda bestämmelsen kanlänsslyrelsen besluta atl från ell beslående jaktvårdsområde utesluta sådanafastigheler. Den nu föreslagna bestämmelsen avser fastigheter som inte harnågon belydelse vare sig för jakten eller för viltvården. Andrastyckel, som motsvarar 7§ i beredningens förslag, överensstämmer i sak med 108 3 mom. andra punklen Jaktlagen. En markägare skall kunna vägra anslutningbara om marken uppfyller krav som motsvarar dem som enligt 8 8 gäller för etljaklvårdsområde. Lämplighetsprövningen skall emellertid också avse huruvida detmed hänsyn lill del tiUlänkta jaktvårdsområdet kan godias all marken lämnasutanför. Enfastighetsägare får inte vägras atl upplåta Jakträtt som tillkommer honom inomJaktvårdsområdet, om inte upplåtelsen kan anses olämplig med hänsyn lillJaktvården eller om den på annal säll är till avsevärd olägenhel för övrigamedlemmar. 1979/80:180 32 Paragrafen,som motsvarar 13 8 3 mom. andra slyckel Jaktlagen och 11 8 i beredningensförslag, har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.3). Endastom alla fastighetsägare medger det får jaktvårdsområdet upplåta rätten tiU alljakt eller tiU all Jakl efter viss djurart på mark inom områdel. Paragrafenhar sin motsvarighet i 13 8 3 mom. första stycket Jaktlagen och 10 8 iberedningens förslag. Somframgår av den allmänna moUveringen (avsnht 2.3) syftar beslämmelsen till altförhindra atl någon gär miste om sin Jakträtt genom ell beslut av en majoritetav fastighetsägarna. OmJakt inom ett Jaklvårdsområde skall bedrivas gemensamt, skall dock Jaktenavlysas på sådana fastigheter vars ägare av ideella skäl motsätter sig Jakt, omfastighetsägaren begär det. Paragrafensaknar motsvarighet i jaktlagen och beredningens förslag. Enligt41 8 jaktstadgan skall vid överprövning av fastighetsägarnasbildandebeslul beakta atl beslutet vad gäller grunderna för jaktulövningen intekränker fastighetsägare med ideella betänkligheter mot Jakl. De avjägareförbundet utarbetade normalstadgarna för jaklvärdsområden upptar enföreskrift om alt Jakten skall avlysas på fastigheter som ägs av någon som avideella skäl inte vill tåla jakl. 1 beredningens förslag regleras inte fråganpå annat sätt än att krav ställs på att Jaktvårdsområdels sladgar skallinnehålla föreskrifier om sådan avlysning. Ilikhet med någon remissinstans anser jag atl en bestämmelse om skyldigheten attavlysa jakten på ifrågavarande marker bör las upp i den nu föreslagna lagen.Att det ankommer på jaktvårdsområdet alt förordna om avlysning torde intebehöva särskilt utsägas. EttJaklvårdsområde får bestämma atl särskilda avgifter skall betalas för rättenatt Jaga på mark inom området och för villebråd som fälls. Paragrafen,som saknar motsvarighet i jaktlagen, överensstämmer med 12 8 första stycket iberedningens förslag. Frågan om avgifter har behandlats i den allmännamotiveringen (avsnitt 2.3). Såsomjuridisk person svarar jaktvårdsområdet för de eventuella skulder som kanuppkomma i den verksamhet sammanslutningen bedriver. Någon ansvarighet försådana förbindelser kommer inte alt åvila de enskilda medlemmarna. I likhet medberedningen har Jag förutsatt att de ekonomiska åtagandena i verksamhelen intekommer att vara av sådan omfallning 1979/80:180 33 attdet finns behov av andra möjligheter till uttaxering hos medlemmarna än den somsker genom att avgifter bestäms för Jakten. Enfastighetsägare är skyldig atl tåla att anläggningar som behövs för viltvårdenutförs på hans mark inom jaktvårdsområdet, om det inte medför olägenhet avbetydelse. Atlägaren av en fastighet som ingår i etl jaklvårdsområde kan bli skyldig att lålaen anläggning för viUvården på sin mark framgår av 10 8 1 mom. andra slyckeljaktlagen. Paragrafen motsvarar 12 8 andra styckel i beredningens förslag. Genombegränsningen till anläggningar som inte medför olägenhet av belydelse fårskyldigheten i huvudsak samma omfattning som den f n. har enligtJägareförbundets normalstadgar för jaktvårdsområden. Ansökanom bildande av ett Jaktvårdsområde får göras av den som äger en fastighel somavses ingå i området. Ansökan skall göras hos länsslyrelsen. 1. uppgiflom vilka fasligheter som avses ingå i området, deras areal och ägarnas namn och adresser saml karta över områdel, 2. uppgift om de stadgar som avsesgälla för området, 3. utredning om fastighetsägarnasinställning till frågan om jaktvårdsområdels bildande. Föreskrifierom ansökan till och ansökningshandlingarnas innehåll finns f n. i38 8 Jaktstadgan. I beredningens förslag har bestämmelser molsvarandeförevarande paragrafer tagits upp i 13 och 14 88. Fleraremissinstanser har ansett att det i lagtexten bör närmare regleras vilka kravsom skall kunna ställas på den fastighetsredovisning som skall ingå i ansökningshandlingarna.Det är självfallet av största vikt för både handläggningen av bildandefråganoch den fortsatta verksamhelen inom områdel all ansökan åtföljs av en korrektfastigheisförteckning. Del får förutsättas att fastighetsägarna i många fall haranledning atl anlita lantmätare eller någon annan i fastighetsrättsliga frågorsakkunnig person för upprättande av förteckningen. Som flera remissinstanserhar påpekat bör kartan över området utgöras av den ekonomiska kartan ellerannan karta som visar fastighetsgränserna. Jag har emellertid inte ansett detnödvändigt att i dessa hänseenden uppställa några villkor i lagen. I likhetmed beredningen har Jag inte heller ansett det påkallat att ge närmare bestämmelserför hur ansökningshandlingarna i övrigt skall vara utformade. För attlänsstyrelsen skall anse sig kunna fatta beslut enbart på gmndval avansökningshandlingarna måste självfallet höga krav ställas på fullstän-3 1979/80. 1979/80:180 34 dighetoch noggrannhet inte bara när det gäller fastighetsredovisningen utan ocksåbeträffande uiredningen om fastighetsägarnas inställning i bildandefrågan. Delhar hillills varit vanligt att som ell led i förberedelsearbetet upprätta s.k. teckningslislor. De fastighetsägare som undertecknar listan har därmedförklarat sig villiga att ansluta sina fastigheler till det tilltänktaJaktvårdsområdet. Utredningen om fastighetsägarnas inställning kan, i enlighetmed vad Jaktmarksulredningen föreslagit, lämpligen ske genom en utvecklad formav sådana listor. Det bör då av dessa skriftliga förklaringar otvetydigt framgåvilka fastighetsägare som är villiga att ansluta sin mark till ellJaktvårdsområde med en omfattning och de stadgar som anges i förslaget. Defastighetsägare som motsätter sig bildandet bör uppmanas all skriftligen angeskälen för sin ståndpunkt. Bildandeav ell jaktvårdsområde kommer liksom atl kräva ett tämligen omfattandeförberedelsearbete. Vanligen har detta arbete utförts med biträde avlänensjaklvårdspersonal. Med denna personals medverkan och över huvud tagetbistånd från jägarorganisalionernas sida finns det anledning att förutsätta attdet kommer att utvecklas väl fungerande mtiner för sammanställningen avlänsstyrelsens provningsunderlag. Fråganom bildande av etl jaktvårdsområde skall prövas vid en förtättning underledning av en förtättningsman, om det inte är uppenbart att fömtsättningar förbildandel saknas. Länsstyrelsenfår dock utan föregående förrättning besluta att bilda ett jaktvårdsområde, omalla fastighetsägare är ense om delta eller om förrättning annars inte kananses nödvändig. Paragrafenmotsvarar 15 8 i beredningens förslag. Förfarandet vid bildandet harbehandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.2). Förtättningsmännenskall med ledning av ansökningshandlingarna och vad som i övrigt har förekommitgöra upp ett förslag lill vilken mark som bör ingå i området och vilka stadgarsom bör gälla för området. Förslagelskall behandlas vid sammanträde inför förrätlningsmannen. Paragrafenmotsvarar 39 8 3 mom. Jaktstadgan och 16 8 i beredningens förslag. Bildandetav ell jaklvårdsområde kan tänkas beröra intressen som kommunen eller andramyndigheter har att bevaka. Såväl som förtättningsmännen skall isådana fall givelvis samråda med dessa myndigheter. Förtättningsmännenskall kalla fastighetsägarna lill sammanträdet. Kallelsen skall innehålla enkort beskrivning av den avsedda områdesbildningen och uppgifl om lid och plalsdär ansökningshandlingarna finns tillgängliga. 1979/80:180 35 Kallelsenskall före sammanträdel delges fastighetsägarna. Kallelse tillfortsatt sammanträde fär ske genom meddelande vid försiasammanträdestillfället. Paragrafenmotsvarar 39 8 2 mom. jaktstadgan och 17 8 i beredningens förslag. 1 likhet medflera remissinstanser har Jag inte ansett att det finns skäl att föreskriva attandra jakträttsinnehavare än fastighetsägarna skall kallas till förrättningen. Vidförrättningen skall fömtsättningarna för bildande av jaktvårdsområdet utredas. Fastighetsägarnaskall få tillfälle att yttra sig och förebringa utredning i frågor som är avbetydelse för bildandel. Förrältningsmannenskall avge elt utlåtande om jaktvårdsområdet bör komma till stånd eller inte. Idet förta fallet skall i utlåtandet tas in förslaget till stadgar. Förtättningenskall avslutas med alt utlåtandet och övriga handlingar rörandeområdesbildningen hålls tillgängliga för granskning under en månad. Efterutgången av skall förrättningsmannen översända förrättningshandlingarnaoch de erinringar som kan ha framställts till . Paragrafernahar sin motsvarighet i bestämmelserna i 40 8 jaktstadgan och 18-20 88 iberedningens förslag. Vidbifall till ansökan kan självfallet inte i någon mera betydandegrad avvika från förrättningsmannens utlåtande. Anser sig intekunna fatta beslul på gmndval av utlåtandet återstår inte annal än atthänskjuta ärendet lill förrätlningsmannen för ny handläggning. Stadgarnaför ett jaktvårdsområde skall ange 1. det markområde som avses, 2. i vilken utsträckning jaktenskall bedrivas gemensamt över fastighetsgränser och grunderna i övrigi förJaktvården, 3. beräkningsgrunderna föravgifter enligt 13 8, 4. de bestämmelser som behövs förjaktvårdsområdets förvaltning, 5. vilka fonder jaktvårdsområdetskall ha, deras ändamål och hur avsättning dem skall ske. Paragrafenmotsvarar 24 8 i beredningens förslag. Som framgår av den allmänna motiveringen(avsnitt 2.3) kommer en viktig del av stadgarna atl utgöras av vad som ijaktlagen och jaktstadgan betecknas som grunderna för Jaktulövningen ochviltvården. Med hänsyn till vad som föreslås i fråga om Jaktvårdsområdetsorganisalion skall stadgarna dessulom innehålla bestämmelser för områdetsförvaltning. 1 del hänseendet behövs föreskrif- Prop.1979/80:180 36 ter av del slag som vanligen upptas i exempelvisföreningsstadgar. Stadgarna bör följaktligen innehålla uppgifier om bl.a.jaktvårdsområdels namn, styrelsens sammansättning och grunder för dessbeslutförhet, var styrelsen skall ha sitt säte, hur räkenskaperna skall förasoch hur revision skall ske, hur ofta ordinarie Jaktslämma skall hållas, hurkallelse lill jaktslämma skall ske, hur jaktslämmans beslut angående Jaktensbedrivande skall tillkännages och hur meddelanden skall komma till medlemmarnaskännedom. 1 den mån del är nödvändigl alt ge närmare regler beträffandestadgarnas innehåll bör det ske i en verkställighetsförordning lill lagen. Tillledning vid utformningen av stadgarna bör. som jag har framhållit i denallmänna motiveringen, finnas en sladgemall som motsvarar de nuvaranderiksnormalstadgarna för jaktvårdsområden. prövar atl stadgarna inte kränker enskildrätl eller innehåller någol som strider mot lag eller författning. Delsammagäller vid ändring av stadgarna. beslul om ändring av stadgarna får inte lillämpasinnan det har fastställts av länsslyrelsen. 1 förevarande paragraf anges närmare i vilka hänseendenlänsslyrelsen skall pröva stadgarnas innehåll vid bildandet av elljaktvårdsområde eller när stadgarna skall ändras. Beredningen har i sittförslag inte tagit upp någon särskild bestämmelse om prövningen av stadgarna.Paragrafen svarar delvis mol bestämmelsen i 11 8 1 mom. första styckelJaktlagen. 1 vad mån en stadgebeslämmelse kan sägas kränka enskildrätl måsle självfallet avgöras med hänsyn till omständigheterna i det enskildafallet. Givet är atl del förhållandel alt Jaklulövningen inom Jaktvårdsområdetkan komma all regleras i olika hänseenden inte ulan vidare kan betraktas som enrättskränkning. Delsamma gäller inskränkningar i en fastighetsägares rält altupplåta jakträtt när en sådan upplåtelse kan bli till förfång för jaktvårdeneller övriga jakträttsinnehavare inom området. Däremot kan stadgebestämmelsersom innebär omotiverade åtskillnader mellan fastighetsägarna vad beträffarrättigheter och skyldigheter naturiigtvis inte godtas. Självfallet måsle detockså betraktas som otillbörligt om exempelvis bestämmelsema om tilldelningenav jaklrätlsbevis utformas så alt någon fastighetsägare utestängs från jakten. Vad beträffar överensstämmelsen med lag och förfallningvill jag erinra om atl stadgarnas bestämmelser om upplåtelse av jakträtt måsteutformas med hänsyn lill 10 och 11 88 i den nu föreslagna lagen. För Jaktvårdsområdet skall finnas en styrelse. Innanstyrelsen har utsetts kan sammanslutningen inte förvärva rättigheter eller ätasig skyldigheter. Styrelsen företräder jaktvårdsområdet mot iredje man. 1979/80:180 37 Fråganom jaktvårdsområdels organisalion har behandlats i den allmänna motiveringen(avsnitt 2.3) och av den framgår atl bestämmelser i det hänseendet saknas ijaktlagstiftningen. Förevarande paragraf överensstämmer med 23 8 förstasiycket i beredningens förslag. Medlemmarnasrätl att delta i handhavandet av jaktvårdsområdels angelägenheter utövas påjaktslämma. Paragrafenmotsvarar 26 8 försia slyckel i beredningens förslag. Ifråga om rösträtt och beslut på jaktslämma gäller, om inte annat följer avsärskild bestämmelse i denna lag, 1. alt varje medlem har en röst ifrågor som rör ålgärder för viltvården och de närmare föreskrifterna förjaktulövningen med undanlag för föreskrifter om avskjutningen, 2. alt i övriga frågor rösträtttillkommer endast medlem som är fastighetsägare, som därvid har en röst, ominte någon sådan medlem begär all röstetalet i stället skall beräknas eflerfastigheternas areal, 3. atl ingen får för egen delrösta för mer än en femtedel av del på stämman företrädda röstetalet, 4. alt den mening som har fått delhögsla röstetalet gäller som stämmans beslul, 5. att vid lika röstetal valavgörs genom lottning och i andra frågor den mening gäller som biträds av deflesta rösterna eller, om även antalet röster är lika, av stämmans ordförande, 6. all beslul om ändring avstadgarna inte är giltigt, om del inte biträds av en majoritet avfastighetsägarna som skall utgöra minst två tredjedelar av antaletfastighetsägare och äga minsl hälften av den mark som ingår i området. Fråganom i vilken utsträckning medlemmar som inte är fastighetsägare skall få della ibeslut pä jaktslämma har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.3).Till övriga frågor enligt punkt 2, i vilka bara faslighelsägarna har rösträtt,hör genom undantaget i punkt 1 föreskrifter om avskjutningen, dvs. regler förhur djurslammarna skall beskattas med avseende på djurantal, kön och ålder.Till dessa frågor hör då också beslut om licensansökningar för exempelvisälgjakt. Även när det gäller bestämmandel av avgifterna för jakten har endaslsådana medlemmar som är fastighetsägare rösträtt. Beredningenhar föreslagit att en bestämmelse om omröstning efter delaktighet skall kunnatas in i Jaktvårdsområdels sladgar. Enligt min mening bör sädan omröstning baraske om någon fastighetsägare begär del.