prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Jag ^ulgår från alt ^kommillén därmed i stort kanbedriva sin normala verksamhet på oförändrad nivå under /81jämfört med ^budgeiårei 1979/80. Reglerna för de^slalliga ^myndigheiernus energihushållning har skärpts genom ändring avförordningen (1976:757) om vissa ^ålgärder inom ^slals^förvaliningen för allminska förbrukningen av energi ^(omlryckt 1979: 735). Ändringarna innebärfrämst alt ^energisparkommittén tillsammans med bl.a. ^byggnadsslyrelsen harfåll ansvar för samordning och ^slyrning av energihushållningen inom de^slalliga ^myndigheiema. Som ett led i den särskilda ^energisparkampanjen undersommaren och har ^rege- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 135 ringen ^dessulom förordnat att de statliga myndigheterna skall vidta särskildaåtgärder för alt under liden den 15 ^augusli-den 31 december 1979 om möjligtminska varje myndighels normala ^energianvänilning med 10%^.^ Myndigheternaskall redovisa vilka ^ålgärder som har vidtagits och de beräknade^konsekvensema av åtgärderna ^lill ^energisparkommitlén. Världens förbrukning av oljaökade med ^drygl och uppgick därmed ^lill ca 3 100 milj. lon. Underår 1979 har ökningen ^sannolikl varit liten. I uppgickleveranserna av oljeprodukter till förbrukarna juli ^1978-juni1979 till 29,2 milj. nr^', ^exkl. ^ulrikes sjöfart men inkl. petrokemisk industri.Delta innebären ökning med drygt 5%jämfört med föregående ^tolvmånadersperiod.Ökningen hänför sig ^främsl till industrinsförbrukning av tjocka eldningsoljor, som har ökat med 12%^. Avbrottet i Iransoljeexport under de ^försia månaderna av ledde till störningar på deninternationella oljemarknaden. Kraftiga prishöjningar ägde rum på den ^s.k.^spotmarknaden för såväl råolja som raffinerade produkter. Under intryck häravbeslöts vid möten inom ^Organization of ^the ^Exporting ^Counlries(OPEC) att höja de officiella ^räoljepriserna. Förreferensråoljan ^Arabian ^Light ^fastslälldes ett pris av per fat,vilket innebar en ökning . Man enades om ^etlgemensamt ^prislak av per fat. Genom den starka efterfrågan påframför allt tunna svavelfattiga råoljor har det emellertid varit möjligt förflera producenter ^atl överskrida delta pristak. För vissa kvaliteter har de^offlciella priserna höjts . Inför ^OPEC-mötet i , , idecember 1979 höjde och vissa andra ^OPEC-länder som tidigarehållit sig i den nedre delen av det överenskomna ^inlervallel sina priser till24 dollar per fal. Vid själva mötet uppnåddes inte ^enighel om en gemensam^prispolilik. ^Underår 1979 ^hardel också ^skell betydelsefulla förändringar ioljemarknadens struktur. Flera av de internationella oljebolagen har fållminskad tillgång till råolja genom bl. a. händelserna i och de har därförskurit ned sina leveranser ^lill bl.a. frislående oljeförelag i^konsumenllände^r^na. Dessa förelag har ^sökl all kompensera bortfallet genomköp på ^spotmark^naden eller ^direkl frän ^producenlländerna, vilket sannolikthar ^bidragil ^lill prisuppgången under ^årel. Oljemarknaden i Sverigehar under ^är 1979 påverkals ^slarki av den ^inlernalionellamarknadsutvecklingen. De oljeföretag som normalt tillgodoser huvuddelen avsina behov av oljeprodukter på ^spoimarknadens villkor kom i akutasvårigheter. Flera av de internationella bolagen drog ned ^leveransema til sinasvenska dotterbolag. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 136 Leveransbortfallet drabbadeframför allt ^slörre förbrukare av eldningsoljor inom ^tlen offentliga^seklorn och ^induslrin. Del statligaoljebolaget kunde emellertid i stor utsträckning ersättabortfallet. , som redan under ^är 1978 hade tecknat vissaråoljekontrakt, lyckades säkra ytterligare volymer genom ^avialmed ^tle nationella oljebolagen i vissa producentländer. Svenska Petroleumsförsäljning väntas komma att öka kraftigt. För att läcka del ökadebehovet av ^raffineringstjänsler träffade under ^årel ^avialmed dels , dels () och ^OilAB om bl. a. förvärv av andelar i ^BP:s raffinaderi i ^Göleborg resp. ^Scanraffi . Medel för bl. a. finansieringen av dessa förvärv har nyligen^anvisals av ^(prop. 1979/ 80:33, NU 1979/80:25, ^rskr 1979/80: 134). De nämnda avtalen är ^ell ledi s^trävandena ^atl stärka den svenska oljeförsörjningens struktur genomsamarbete mellan ^siaten och oljebranschen enligt de riktlinjer som godkändesav ^(prop. 1978/79: 115 bil. I, NU 1978/79:60, ^rskr1978/79:429). Som ^elt ^ytteriigare led i dessa strävanden har SvenskaPetroleum träffat ^avial med OK och Nynäs ^Peiroleiim AB omsamordning av de ^Ire ^svenskägda ^oljeföreiagens ^uppirädande ^genlemol^leveranlörer i ^oljeproducerande länder. ^Avsiklen är all förelagen -den ^s. ^ONS-gruppen - skall bilda ett särskilt inköpsråd förinformationsutbyte och samordning av inköp. ^Beiräffande frågan om enintroduktion av naturgas i innebar beslut ^ijuni 1979 att de två ^imporiprojekt somhade förberetts av ^Swedegas AB - nämligen import av gas med rörledning frånTyskland via resp. med fartyg från - ^inle skulle genomföras.Riksdagen uttalade sig dock för alt regeringen borde gå vidare i sinaansträngningar att få ^lill stånd en import av naturgas, i första hand genomavtal med närbelägna leverantörer. I enlighet härmed har överläggningar underhösten ägt rum med danska regeringen om bl. a. villkoren för ^transi^teringöver det danska nätet vid ^evenluella framtida svenska gasköp från Nordsjöneller ^konlinenien. Intresset för kol somenergiråvara ökar betydligt. Världshandeln är ännu av liten omfattning, ca 200milj. ton varav ca en fjärdedel ^ångkol , men ett flertal länder ocholjebolag har investerat i brytningsverksamhet eller slutit ^långsiktsavtal med kolleverantörer under del senasteåret. fick i uppdrag av regeringen att ^lillsammans medövriga intressenter utreda och redovisa hur en ökad kolanvändning skall kunnaske på ett från ^hälso- ochmiljösynpunkt ^lill^fredsställande ^säll. ^Verkel har den 21 november 1979^kommii in med en ^verksamhelsplan av vilken del framgår att ^arbelet kominerall bedrivas inom fem program, nämligen ^arbelsmiljö och ^transporler,förbränning och rökgasrening, avfall, miljöeffekter ^saml hälsoeffekter. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 137 resultatet av arbetet ^kommeralt redovisas senast den Ioktober 1981. En slutrapport kommer ^atl lämnas ^elt år därefter. ^Luossavaara ^Kiirimavaara ^ABoch ^gemensamlbedrivna ^projekiel Kolförsörjning 90, som syftar till all ^fasl^ställa^föriitsätlningarna för en ökad svensk ^kolimporl, har fortsatt ochkommer ^atl färdigställas . De tre förelagen har tillsammans med andra intressenter, bl. a.kommuner, fört diskussioner om att bilda en gemensam organisation förförsörjning av kol till den svenska marknaden. Ett sådant nationellt^kolförsörjningsbolag med kunskaper och erfarenheter inom mineral-,energiförsörjnings- och ^energianvändningsom-^rådel skulle vara av storbetydelse för att öka vår försörjningstrygghet inom ^kolområdel. Ökad användning av kolför energiändamål bör förenas med intensifierade långsiktiga forsknings- ochutvecklingsinsatser inom området. En viss ytterligare ökning avmedelstilldelningen till delprogrammet Kol inom energiforskningsprogrammetföreslås därför ske ^budgetårel 1980/81. Flera stora kraftvärmeverkbaserade på kol som bränsle planeras ^f^ ^n. Ansökan om tillstånd enligt ^136a^S^ byggnadslagen föreligger för kraftvärmeverki , , och . Vidare föreligger en ansökan omutbyggnad av ett ^koleldat kondenskraftverk i ^Karlshan^m. Inom Nordiska ministerrådets^ämbeismannakommillé för energi- och industripolitikhar startat en utredning om ^förulsällningarna för gemensam ^kolimporl^lill . ^Ulredningen beräknas pågå . ^lillkallades en ^delegaiion (I 1979:01)för solvärme och bränslen som kan ersätta olja, ^oljeersättningsdelegalionen,med uppdrag au samordna insatserna för att ersätta olja, identifiera hinder^mol ^ell ^ökal ^Ulnylljande av solvärme och andra bränslen än olja ^saml lämnaerforderliga förslag. ^Delegalionen fick i uppdrag ^atl, motbakgrund av en ^evenluell avveckling av kärnkraften under ^1980-lalet,sammanställa och redovisa bedömningar av möjligheterna ^atl ^ulnyllja kol.Redovisning har ^skell i rapporten (Ds I 1979:9) ^FörutsäUningar för ökadkolanvändning i . Vid en forcerad ^ulbyggnad av ^kolkondenskraftverk somföljd av ^ell beslut om avveckling av kärnkraften kan enligt rapporten fem^lill sju anläggningar vara 1990 om ^erforderiiga ^lillslånd erhålls. Anläggningarna skullege en ^effekl av 3 000-4 200 ^MW^^' och skulle - efter en inkörningsperiod omca ^ire år - kunna ge en ^elenergiproduklion om 18-25 ^TWh och förbruka 7-9milj. ^Oljeersällningsdelegalionenhar lagt fram förslag om stödåtgärder för ^atl bl.a. underlätta ^invesleringari ny ^energiieknik som snabbi kan minska ^oljeberoendei. En fond för sådanaåtgärder bör kunna ^inrätlas under /81. Fonden bör i ^försiahand kunna finansieras genom en ^'^ ^M^W^s^ ^=^ MW ^(1 000 ^kilowalt) elektrisk ^effekl. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 138 särskild avgift pä ^oljeprodukler.^Oljeersällningsdelegalionens ^rapporl ^re^missbehandlais ^f^ ^n. Förslag om^inrikiningen och utformningen av fonden kommer alt läggas fram . Flerademonstrationsanläggningar för eldning med ^skogsbränsleii har fått statligt ^slöd ^underår 1979, bl. a.hetvattencentraler i och . ^Skogsslyrelsen och ^slatensindustriverk fick i uppdrag av regeringen all redovisa ^effeklernaför skogsind^ustrin av ökad användning av skogsråvara för energiändamål samtföreslå ^ålgärder för all ^evenluella negativa effekter skall undvikas.Resultatet av utredningen kommer inom ^korl ^atl publiceras. ^Delegalionen (I 1975: 02)för energiforskning fick regeringens uppdrag ^atl - ^molbakgrund av bl. a. den planerade ^folkomrösl^ningen i kärnkraftsfrågan -sammanställa och redovisa bedömningar av ^förulsällningarna för all ^ulnyllja^fömybara energikällor. ^Delegalionen har redovisatuppdraget i rapporten ^(DFE-rapporl nr 21) ^Fömybara energikällor. Av^rapporlen framgår ^atl i första hand skogsavfall, torv och halm bedöms kunnabidra till vår energiförsörjning . Det beräknade bidraget från dessaenergikällor uppgår då till 25-50 ^TWh ^Ullryckl i värmevärde. Vid^elgenerering blir ^energibidragel betydligt lägre på grund avomvandlingsförluster. På när resultatet av pågående^ulvecklingsarbeie har kommit fram, bedöms vindkraft och solvärme ha en platsi det svenska energisystemet. Bidraget från vindkraft beräknas kunna bli I ^TWhår 1990. Solvärme beräknas kunna bidra med 3 ^TWh. Andraenergikällor som energiskog, vågenergi och solceller för elproduktion kanenligt ^delegalionen bedömas först efter en forskningsinsats av ^svåruppskatiad^omfallning. Inom^oljeersättningsdelegalionen ^siuderas ^ålgärder för ett ^ökal ^ulnyl^l^jandeav alternativa drivmedel. ^Delegalionen har för dessa frågor ^lillsaii en särskild arbetsgrupp. ^(SMAB) planerar flera fältprov med användning av^melanolhalliga drivmedel. Jag kommer all senare denna ^dc^^^ ta upp frågan ommöjligheterna att medge statligt stöd till bl. a. sådana prov vid min anmälanav frågor till tilläggsbudget 11 ^lill ^slatsbudgelen för /80. Den internationellamarknaden för uran kännetecknas ^f^ ^n. av balans mellan ^lillgång och^eflerfrågan med relativt s^tabila priser som följd. Behovet av uran i Sverigestyrs av omfattningen av ^kärnkraflprogrammet och kännetecknas således i^avvakian på den rådgivande ^folkomröslningen av osäkerhet. På ^korl ^siklsynes försörjningen med kärnbränsle vara säkrad. har ^arbele meduppbyggnad av ^elt reservlager av anrikat uran inletts. I sin årligaredogörelse till ^industridepanemenlet anger Svensk ^Käm-^bränsleförsörjning AB^(SKBF) den årliga förbrukningen av ^nalurligl uran ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 139 vid drift av ^lolv ^reaklorer ^lill ca 1400 lon. ^SKBF bedömer allpålitliga ^långiidskonirakl kan tecknas för denna ^kvantilel. Vid omedelbar eller ^relaiivisnabb avveckling av kärnkraften erfordras enligt ^SKBF ^sannolikl inte några^yUe^r^iigare leveranskontrakt. ^SKBF framhåller att uranpriset ^f^ ^n.motsvarar 1^,^ /kWh och att den ^lotala kostnaden för kärnbränslecykeln,inräknat ^slullig förvaring av avfall, ^beriiknas ^lill 3,1 -4,/kWh.^Inlervallel anger lägre resp. högre ^kostnadsalternaliv för kärnbränslecykelnsslutsteg. försörjning medelektrisk energi är till omkring två tredjedelar baserad på inhemska^vattenkraftlillgångar. Under /79 färdigställdes nya^vattenkraftsta^tioner med en produktionskapacitet av 0,6 ^TWh mednormal tillgång på vatten. Den totalavattenkraftproduktionen var 2,7 ^TWh högre än under /78beroende på att nederbörden från ^kraflproduktionssynpunkt var någotgynnsammare fördelad. Den var trots ^detla lägre än mednormal vattentillgång. Tillgängligheten hos de sexkärnkraftblock som har tagits i drift var något lägre än under ^budgeiårei1977/78 till följd av att dels generatorn i havererade ochblocke^t^ fick sl^ängas av under budgetårets sista ^kvarlal, dels 2var avstängd än beräknat. ^Trols elkonsumtionensförhållandevis starka tillväxt^under /79 kunde produktionen av ^oljebaserad kondenskrafthållas på en låg nivå. Elproduktionens fördelning på olika ^kraflslag framgår av följande tabell. Kraftslag Elproduktion Förändring från 1978/79 1977/78 -1,1 -3,2 Vallenkraft Kärnkraft Mollryck ^Kondenskrafi ^m, ^m. ^To^tall 92,6 +5,9 Utöver de sex ^kärnkraflblocksom har ^lagits i drift ^f^inns fyra som är färdigställda eller ^näslanfärdigställda samt ytterligare två som är under ^arbele. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 140 ^faslställde^v^ären 1976 riktlinjer förstrukturomvandlingen på eldistributionsområdet ^(prop. 1975/76: 100 bil. 15 ^s.150-176, NU 1975/ 76:45, ^rskr 1975/76:263). ^Slalens industriverkhärden överlämnat två skrivelser från ^Slalens ^vallenfallsverk^lill regerin^gen i vilka ^valicnfallsverket har ^si^ikt tillstånd för enkraftledning för från Forsmark till . Av en planför ^Slorsiockholmsområdets elförsörjning, som industriverket har ^överiämnattill regeringen ^(SINDPM 1978; 10), framgåratt betydande nätförstärkningar ^mäste komma ^lill ståndför alt upprätthålla ^leveranssäkerheien i området. Regeringen har genom beslutden ^uppdragil åt industriverket att i samråd med bl. a.vattenfallsverket utreda hur områdets elförsörjning alternativt kan förslärkasmed ^elt överföringssystem med en ^högsia ^syslemspänning på . Resultatetav utredningsarbetet skall redovisas . Frågan om ^lillsyn ochkontroll av ^elinsiallalionsarbelen regleras i ^elin-^stallatörsförordningen(1975:967). Med anledning av två motioner (mot. 1976/77: 64 och 1976/77:528, NU1977/78: 16, ^rskr 1977/78: 45) har ^slalens ^induslriverk tillsalt en samrådsgrupp för alt genomföraen allsidig ^ulred^ning om behovet av tillämpningsföreskrifter rörandeelinstallatörs tillsynsskyldighet.Föreskrifter avses att utfärdas av industriverket . av landetstotala slutliga energianvändning ^gäråt för alt värma upp byggnader och tillgodose behovet av ventilation ochvarmvatten. avnettovärmebehovet, som är uppgick till 99,3 ^TWh, läcks med hjälp avenskilda oljepannor. Fjärrvärme täcker av uppvärmningsbehovet medanelvärme svarar för resterande 1 I ^%. Oljeberoendet inom uppvärmningssektornär . har tillväxten i fjärrvärme och elvärme ^varil140000 ^lägenheler resp. 25 000 ^lägenheler. Av nyproducerade flerfamiljshusansluts 60%^.^ till fjärrvärme, medan 75%^.^ av de nyproducerade småhusenförses med elvärme. Distribution avfjärrvärme regleras ^fr.o.m. den i lagen (1976:838) om allmänna^f^iärrvärmeanläggningar. Lagen innebär att ^sla^tens ^induslriverk på ansökanav den som driver en ^fjärrvärmeanläggning kan förklara anläggningen förallmän. Med allmänförklaringen följer vissa skyldigheter förfjärrvärmeleverantören och konsumenterna. Sedan år 1977finansieras fjärrvärmeutbyggnaden med speciella ^fjän-vär-^melån. Riksbankenlämnar ^emissionslillslånd för obligationslån. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 141 ^lionerna emitteras av ^kommunlåneinslilulen, dvs.Kommunlåneinstitutet AB och ^Kommunkredii AB, som sedan lämnar ^krediler ^lillkommunerna. ^Däruiöver svarar ^AP-fondernaför viss ^direktiillåning ^lillfjärrvärmeverksamhet. ^Kommunlåneinslitutensfjärrvärmelån har haft engenomsnittlig löptid och varit ^annuilelslån. Åren 1978 och 1979lämnade ^emissionslillslånd för 250 resp. 300 milj. kr. ^Beiräffandefinansiering av kraftvärmeverk galler numera följande. För den del avanläggningen som ersätter en ^hetvattencentral erhålls nämnda^fjärrvärmelån. Av del återstående lånebehovet ^lillgodoses 70-75^%^ på samma^sätl som normall sker i kraftutbyggnader. För resterande del av investeringen- . - kan kommunernas andel finansieras med lån enligt sammasystem som beträffande ^fjärrvärmelånen. Ett flertal åtgärder i syftealt minska uppvärmningssektorns oljeberoende har vidtagits de senaste åren.Sålunda lämnade regeringen bemyndigande att tillkalla en ^ulredning (I 1977: 11) omomställbara eldningsanläggningar som skall ^uireda frågan om all utformafrämst nytillkommande större eldningsanläggningar för drift med andra bränslenän olja ^saml lägga fram behövliga förslag. Ett delbetänkande kommer att läggasfram inom ^korl. I j^uni 1979 lade^slatens industriverk fram utredningen ^(SIND 1979:4) Storstockholmsfjärrvärmeförsörjning. 1 denna redovisas tre alternativa möjligheter alt baseraStockholms värmeförsörjning pä andra bränslen än olja. ^Eu alternativ innebärall koleldade ^kraflvärmeverk byggs i , ^Fiilja, Vårtan och ^Lövsta,ett annat att ett stort ^koleldat ^kraflvärme^verk, med upp till fem block om200 ^MW^p^ vardera, byggs vid ^Himmerfjär-^den samt att ^eu ^koleldatkraftvärmeverk byggs i ^Lövsta. Slutligen studeras möjligheten att la värmefrån kärnkraftverket i Forsmark. Även i delta alternativ byggs de koleldadekraftvärmeverken i och ^Filtja. Utredningen ^remissbehandlas ^f. Sedan utredningen harpresenterats har statens ^induslriverk fått i uppdrag av regeringen allsamråda med berörda kommuner i ^syfle ^atl ^iniliera och samordna erforderligaåtgärder för ^atl minska oljeberoendet inom värmeförsörjning.För att leda delta samråd har industriverket tillsatten särskild förhandlare. redovisadestatens vattenfallsverk resultatet av en utredning om möjligheterna att uppföra^torveldade anläggningar i de fyra nordligaste länen. ^Vattenfallsverkelrekommenderade alt ^arbele skulle ^slarla med ^målsällning all få ^lill stånd en ^torveldad ^hetvattencentralpå 20 ^MW^^^'i och ^elt ^lorveldal kraftvärmeverk på 30 ^MW^p^ och 60 ^MWv=MW (I ) ^lerminsk ^effekl. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 142 Anläggningarna borde ^enligi ^förslagellas i ^drifl resp. 1985. Vidareföreslog man alt ^arbele skulle bedrivas för att få till stånd anläggningarav samma typ och ^slorlek i och med ^idrift^tagning ett . Haveriet ikärnkraftverket ^Three ^Mile , block 2 har efteråt bedömts som det mest^omfallande som har ^iniräffal i den civilakärnkraftens historia. i fick, så snartomfattningen av haveriet hade blivitkänd, regeringens uppdrag alt närmare utreda vad som hade inträffat vidreaktorhaveriet. ^Kärnkraftinspeklionen lämnade en första rapport från deltaarbete . ^ansökie^valtenfallsverket och Forsmarks ^Kraflgrupp ABom ^lillslånd enligt lagen (1977: 190) om särskilt tillståndalt tillföra ^kärnreaklor kärnbränsle ^m.m., den ^s.k. villkorslagen, ^atl tillföra ^käm-^kraftblocken 3och Forsmark I kärnbränsle. Regeringen har ^lämnal del begärda ^tillståndel. Pågrund av bestämmelserna i rådrumslagen får dock tillståndet t. v. inte utnyttjas. Kärnkraftinspektionen harliksom föregående år givit ut ^kvartalsrap-^porier över driftstörningar i desvenska kärnkraftverken. 1 ^rapportema redovisas sådana driftstörningar som^inspeklionen har bedömt som särskilt intressanta. Del innebär att inspektionenfrämst redovisar störningar som är av allvarlig karaktär eller som är typiskaexempel på komplikationer vid driften. Kärnkraftinspektionenssammanfattande kommentar har genomgående varit ^atl aggregatens säkerhetssystemoch reservsystem har fungerat på avsett vis och all inga säkerhetsrisker harförekommit . Att inga säkerhetsrisker har^förekommil innebär all ^erfor^deriiga skyddsfunktioner har funnits^lillgängliga vid varje kraftverk för all förhindra sk^adlig inverkan på^allmänhelens hälsa och ^säkerhel. ^Ulredningen (1 1978:07) omkärnkraftens radioaktiva avfall - organisations- och finansieringsfrågor -tillkallades . Utredningen har till uppgift att utreda kostnadernaför hantering och förvaring av kärnkraftens ^akliva avfall samt lämna förslag till hur denna hantering och forskningenkring den skall organiseras och finansieras. ^Ulredningen beräknas redovisa^silt ^arbele . En kommitté (1 1979;05) med uppgift att göra en översyn av lagstiftningen på ^aiomenergiområdet ^lillkallades . I kommitténsuppdrag ingår bl. a, all undersöka möjligheterna all samordna den nuvarande^lagslifiningen på ^aiomenergiområde^t^ samt ^atl la ställning ^lill hurlagstiftningen skall ^ulformas. ^Kommillén skall också ta ställning till vilka villkor som börförknippas med tillstånd enligt^alomenergilagen. Utredningsarbetet skall slutligtredovisas . 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 143 Programrådet för radioaktivtavfall har ^koncenirerat sill arbete till områdena hantering av låg-och ^medelaklivt avfall samt slutlig förvaringav radioaktivt avfall i berg. Det sistnämnda området ^omfallar ett störreprojekt som syftar till att undersöka vilka geologiska formationer i Sverigesom lämpar sig för slutförvaring av ^aktivi avfall. ^SKBF härden 23juli1979 fåll ^lillslånd enligt^alomenergilagen (1956: 306) att i ^Simpevarp, , uppföra ochdriva ^elt centralt lager för använt kärnbränsle. Lagret får i avvaktan på^folkomröslningen i kärnkraftsfrågan inte börja uppföras före den . deltagandei internationellt ^energipolitiskt ^samarbele koncentreras i hög grad ^lilldel internationella energiorganet, ^lEA. Inom ^lEA har ett intensivtinformationsutbyte ^ägl rum om lägel på den ^inlernationella oljemarknadenefter händelserna i och angående medlemsländernas försörjningssituationpå kort och lång sikt. ^Ålgärder har vid^tagits för all ^förbällra^informalionen om oljehandeln. Enighet uppnåddes i mars 1979om att vidta åtgärder i syfte att skåra ner efterfrågan på olja påvärldsmarknaden av den ^väniade konsumtionen i ^lEA:s medlemsländer. Vid det ^minisiermöie somägde rum inom ^lEA diskuterades framför allt läget på deninternationella oljemarknaden och vikten av ^atl minska beroendet av importeradolja både . I syfte att förbättra förutsättningarna förökat utnyttjande av kol fattades beslut om principer för ^lEA-ländernas politikrörande denna energiråvara. Genom beslut av ^IEA:sstyrelse utsågs till en internationell^energisparmånad. Under har en rad aktiviteter syftande ^lill ^atlfrämja en ^förbällrad hushållning med energi ^ägl rum ^bäde i och iandra länder. ^Arbelel inom ^lEA har, när del galler energisparande, ^allmänl^setl intensifierats under den senaste liden. En ^rapporl om medlemsländernasenergisparande har publicerats . En ny omgång examinationer avmedlemsländernas energipolitik i enlighet med ^ell beslut som fattades vid^IEA:s ministermöte i ^oklober 1977 har ägt rum i november-december 1979.Resultatet av examinationer publicerades ^ijuni 1979 i ^sludien Energy ^Policies and Programmes of ^lEA^Counlries - 1978 ^Review. På grund av de osäkrautsikterna när det gäller den ^inlernalionella oljemarknaden ochdärefter sammankallades ^elt ^minisier^möie inom ^lEA . Enighetrådde om behovet av ^fortsatla kraftiga åtgärder för all minska beroendet avimporterad olja och därmed motverka risken för ^lillförselstörningar ochprisökningar. ^Mölets viktigas-le resultat var att samtliga medlemsländer^salle upp individuella mål för ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 144 begränsning av oljeimpor^ten . FörSverige har angivits alt nettoimporten av olja ^inle skall överskrida29,9 milj. ton. Mål förär 1985 kommer från svensk sida att anges på grundval avde energipolitiska ^beslul som kommer att fattas efter folkomröstningen omkärnkraft.