prop · G303104 · 1979-12-31 00:00:00 — I april samma åravlämnade vi ell förslag om lokal anlagning med hjälp av STUDOK-syslemet, Pågrundval av båda dessa förslag har regeringen lämnal uppdrag till universiteis-och högskoleämbetet (UHÄ) som svarar för utveckling m, m, av STUDOK-syslemet, Sammanfattningen koncenlrerashuvudsakligen till våra förslag och förbigår i stort sell bakgrundsleckningaroch resonemang, Detla innebär atl kapitlen I, 3 och 4 inle behandlas här. Våraöverväganden när del gäller personlig integrilel (kapitel 2) har dock sådanvikl all de summeras här. Likaså lar vi här upp vår behovsanalys (kapitel 5)som ligger lill grund för förslagen i kapitlen 6 och 7, Även kostnaderna(kapitel 9) behandlas kortfattat. Kapitel 2 Den enskildes integritet Såväl lokall på läroanstalterna somcentralt hos siaiisiiska cenlralbyrån (SCB) förs regisler överde sluderande. har mänga av dessa förts med ADB, Det harförekommil kritik mot de daiorbaserade sluderanderegistren på högskoleområdetdärför all registreringen ansetts innebära risk för otillbörligt intrång ipersonlig integritet, Skyddel för den personligaintegriteten regleras främsl av tre lagar; tryckfrihetsförordningen (grundlag),sekretesslagen och dalalagen. Dalalagen gäller enbari personregisler som försmed ADB, medan de båda förslnämnda lagarna även gäller regisler som förs medannan leknik, t, ex, manuellt, Integrilelskraven i fråga om studeranderegislergäller inte enbart daiorbaserade regisler, men har oftare aktualiserats när detgäller sådana. Vi har genom konlakler medsluderandeorganisalionerna sökt skaffa oss en bild av de sluderandesinslällning, som enligt dalalagen skall lillmälas stor vikt. Den kansammanfallas så här: De föreleelser som främst upplevssom hot mol den personliga integriteten är - atl vissakänsliga uppgifler, , om social bakgrund och studiemisslyckanden,förekommer i registren - all del enligtoffenllighelsprincipen finns räll all la del av uppgifler i administrativaregister bl, a, för kommersiellt bruk - atl registrenmedför en "avklädning" av individen som är otillbörlig i sig ochdessulom skapar möjligheter för registerhållaren all följa och Prop.1979/80:104 78 kontrollera den enskilde och vidta ålgärder som kan varanegaliva för honom att det är svårt att få uppgifl om någon personsom har och lar ansvaret för varje särskilt dalaregister. Vi framhåller som det allravikligasle kravet på ell personregisler atl uppgifterna i delta är rikliga.Kraven på skydd för den personliga inlegrile-ten moiiverar all man begränsarregistrerandel av personuppgifter lill del absolut nödvändiga med hänsyn lillde informationsbehov som föreligger. Del är inle möjligt atl generelll geinformalionsbehoven försleg framför inlegrilelskravel eller omvänl. Angående s,k, mjukdala förklarar viall de enda uppgifler i förekommande studeranderegisler som kan räknas sommjukdala är uppgifterna om betyg. Vi finner alt beslut om betygförfattningsenligt måste dokumenteras, men påtalar vikten av atl uppgifter avdelta slag inle hålls tillgängliga för flera än dem som i sintjänsteutövning har behov av dem, I anslutning till krav som slälllsav sluderandeorganisalionerna finner vi del skäligl att de sluderande får insynoch inflylande i fråga om de daiorbaserade sludiedokumentalionsregislren genomall ulse vissa av ledamöterna i någol befintligt eller nyskapat organ inomresp. högskoleenhel, där dessa frågor bevakas. Uttagen urstudiedokumentalionsregistren för kommersielll bruk uppfattas av många somstötande. Till den frågan återkommer vi i kapitel 8, Kapitel 5 Behovet av högskolestatistik Vi har genomfört en omfattandekarlläggning av behoven av statistisk informalion om grundläggande högskoleulbildning,Efler en invenlering av intressenter inom skilda verksamhetsområden utvaldes 86för intervju. På grundval av intervjumaterialet sammanställdesinformationsbehoven med en uppdelning på tillströmnings-, närvarande- ochutflödesstatislik saml övriga informationsbehov. De intervjuades moliv för allönska viss information noterades liksom deras övriga synpunkier påhögskoleslatisliken, I kapitel 5 redovisas i starki sammandragen form de olikainformationsbehoven och för varje sådanl behov - ansvarsområdena för deintressenter som angivii sig ha behovel, I en specialbilaga (DsU 1979:6)redovisas utförligt hur vi gåll lill väga vid behovsanalysen och vilka behovsom uttalats av olika intressenter samt dessas övriga synpunkier. De informationsbehovsom kommit fram vid denna analys är både omfallande och spridda på en slormängd intressenter. Kapitel 6 Förslag om den framtilda högskolestatistikensinnehåll i behovsanalysen uppfattadeinformationsbehov kan inle rimligen lillgodoses i den offenlligastatistikproduktionen. Vi prioriierar högst behoven hos de myndigheter påcentral, regional och lokal nivå som har ansvaret för alt planera, leda ochulvärdera högskoleutbildning, Dessulom har vi fäsl särskild vikl vid deinft)rmalionsbehov som uttryckts av (), ceniralastudiestödsnämnden (CSN) och SCB samt de poliliska partierna och de centralaarbetsgivar-, arbetslagar- och studerandeorganisationerna. Prop.1979/80:104 79 Det är viktigt att man kan bedöma ivad mån den faktiska utvecklingen stämmer överens med de mål som satts upp förolika ålgärder på högskoleområdel. Den skillnad i fråga om den centralaslalislikeris uiförlighet och omfattning som lidigare rått mellan universileioch högskolor å ena sidan och övrig eftergymnasial utbildning å den andra måsteupphöra, även om del - med hänsyn lill de reslriklioner i avseende påkosinaderna som direkliven ålägger oss - måste innebära en sänkt ambitionsnivånär del gäller universitet och högskolor i den äldre bemärkelsen. Den rutinmässiga insamlingen ochbearbetningen av data rörande den grundläggande högskoleutbildningen bör ha tvåsyflen: (I)alt utgöra underlagför en forllöpande tillhandahållen och översiktligt beskrivande slalisiik och(2) alt lillhandahålla urvalsramar för specialundersökningar av skilda slag.Många angelägna frågor kan enligi vår mening endasl få svar genom särskildaundersökningar, ofta med enkäler. Vi lägger inte fram några förslagom vilken slalisiik om den egna verksamheten som läroanstalterna börframslälla som underlag för sin egen planering och uppföljning. Detta bedömsenligt vår mening bäst lokalt och kan skifta mellan olika läroanstalter. Vi föreslår atl man även iforlsållningen skall belysa i vilken utsträckning strävandena atl socialtutjämna rekryleringen lill den högre ulbildningen röner framgång. Man bördärför med vissa intervall insamla uppgifter om både föräldrarnas och denstuderandes eget yrke och utbildning. Återkommande utbildning är elt såviltomfatlande begrepp att flertalel delfrågor endasl kan (och bör) besvarasgenom särskilda insatser, ofta av forskningskaraktär. I den löpande statistikenom grundläggande högskoleutbildning kan bara förekomslen av ålerkommandeutbildning inom högskolan belysas. Andra frågor rörande ålerkommandeutbildning får belysas genom specialundersökningar. Förhållandena för dem som fåtttillträde lill högskolan genom den s. k, 25:4-regeln - dvs. allmän behörighetgenom ålder och arbetslivserfarenhet intresserar många. Gruppen"antagna enligt 25; 4-regeln" bör därför kunna siuderas separal såväli tillströmnings- som i närvarande- och ui-flödesslatistiken. Inom denna gruppbör man sä längt möjligt särskilja dem som har allmän behörighel enbart genom25: 4-regeln. Verksamhelen med enstaka kurser ärbåde omfattande och mångskiftande. För att man skall kunna få en översiklligbild av ulbudel och fördelningen av de sluderande på olika slag av kurser börde enstaka kurserna kunna indelas dels efler innehåll, dels efter nivå ochsyfle. Vi anger elt länkbart sätt atl göra vardera indelningen. Vi föreslår all nelloanlalel somför försia gången börjar sludera i högskolan regelbundet skall redovisas.Nybörjarnas bakgrund i fråga om utbildning, arbetslivserfarenhet m, m,föreslås också redovisas, men bara vart Iredje eller . Vidareföreslås lerminsvis statistik om sökande/antagna till allmänna ulbildningslinjersaml en från denna skild slalisiik om anlalel nybörjare inom olika slag avutbildningslinjer, däremot inte enslaka kurser. Prop.1979/80:104 80 Översikllig statistisk informationpå riksnivå om anlalel närvarande studerande inom högskolan föreslås. Vidareföreslås all statistik skall framställas med viss regelbundenhet om hur slordel av dem som påbörjar sludier på linje som också fullföljer dessa, och vilkenlid sludierna tar. Frågor om moliv för all sludera ochom olika siudiesociala förhållanden hänförs lill specialundersökningar, Vi föreslår alt den löpandestatistiken skall redovisa dels antalet som slutför olika utbildningar, delsanlalel som slutför en högskoleulbildning. Problemet med attbelysa utflödet från högskolan i en organisalion präglad av återkommandeutbildning diskuleras. Sluderande på enslaka kurser föreslås ingå iulflödesstalisliken endasl om de förvärvat minst 60 poäng, därav minsl 40 inomsamma ämnesgrupp. Problemet all få en samlad bild avall grundläggande högskoleutbildning i landet presenleras, par försök alllösa problemet, som i och för sig faller ulanför vårl uppdrag, redovisas. Kapitel 7 Förslag om hur högskolestatistiken skallåstadkommas Huvudkällorna för den framlidacenirala högskoleslatisliken föreslås vara dels den lokalasludiedokumenlalionen. dels ell centralt personregisler. Med lokalsludiedokumenlalion avser vi varje läroanstalts bokföring av uppgifler om desluderande. Det cenirala personregistret innebär en forlsällning av detnuvarande högskoleregislrel vid SCB. Förslag ges om vad del skall omfalla,Jämförl med vad som närmasl före högskolereformen registrerades centraltom varje sluderande vid de filosofiska fakulteterna innebär vårt förslag enavsevärd nedskärning. Såväl sluderande på ulbildningslinjer som på enstakakurser föreslås ingå i regislret, (På bl, a. denna punkl har fyra avledamöterna reserverat sig. De anser all enbari sluderande pä ulbildningslinjerskall ingå i del cenirala registret,) Andra källor för belysning avförhållanden rörande grundläggande högskoleulbildning kan vara longitudinelladalabaser rörande befolkningsurval saml särskilt genomförda enkäter, (Atl endalabas är longiludinell innebär all den beslår av uppgifter insamlade vidolika tidpunkter över om samma personer,) Beiräffande enkäterframhålls viklen av alt de tillfrågade får tydlig information om alt dellagandeär frivilligl och all de har räll all vägra besvara hela eller vissa delar avenkäten saml om hur de uppgifter som lämnas i enkätsvaren skall behandlas. När del gäller sätlel altlillhandahålla statistiken diskuterar vi olika nivåer av tillgänglighet och menaratl viss statistik kan tillhandahållas pä en lägre nivå av lillgänglighet änsom skett. Vikten av atl statistiken kommer fram snabbt framhålls.Vissa förslag ges angående stalislikpubli-kalionernas uppläggning ochdistribution. Belysning av social bakgrund harlidigare skell med hjälp av uppgifler som samtliga nybörjare obligatorisktskulle lämna vid inskrivningen. Vi föreslår nu dels all undersökningar härom pålängre sikl skall genomföras med tre lill intervall, dels atl de skall genomföraspå etl urval nybörjare som frivilligt besvaral en enkät för ändamålet. Prop.1979/80:104 81 De olika slalislikområdenadiskuleras i tur och ordning mol bakgrund av förslagen i kapitel 6. Kapitel 8 Förslag i organisatoriska frågor Här diskuterar vi först den lokalasludiedokumenlaiionens innehåll och föreslår alt alla läroanstalter sombedriver grundläggande högskoleutbildning skall vara skyldiga alt dokumenteradenna enligt närmare föreskrifter av UHÄ. Vi redovisar också vad vi anser böringå i denna obligatoriska kärna av dokumentation. 1 fråga om teknik för all bedrivaden lokala sludiedokumenlalionen konstateras alt det bör vara läroanstalternasslyrelser som beslular i sådana frågor. STUDOK-syslemet, som är så konstrueratall del kan tillämpas på all grundläggande högskoleutbildning, bör ses som elthjälpmedel för de läroanstalter som anser sig behöva det. Anslulning lill STUDOK-syslemet börske genom ell avial mellan den för ulvecklingen av sysiemel ansvarigamyndighelen, dvs. UHA, och vederbörande högskoleenhel. För den fortsatlautvecklingen av systemet föreslås en ledningsgrupp bli inrällad hos UHÄ medrepresentanter för UHÄ, anslulna högskoleenheler, SCB och förenadestudentkårer (SFS), Vi föreslår också all del iSTUDOK-syslemet införs en s, k, direklreklamspärr, samt atl del avförsändelser som är adresserade med hjälp av uppgifler ur etl STUDOK-regislerskall framgå att namn- och adressuppgifter är hämtade från della. Även läroanstalter som inle finnersig ha behov av STUDOK-syslemet för sin studiedokumentation behöver tillgånglill en cenlral konsult- och utvecklingsfunklion, UHÄ föreslås få dennauppgift. Ansvaret för den ceniralaslalislikproduklionen bör enligt vår mening även i fortsättningen ligga hosSCB. För samråd om högskoleslatisliken, inte minsl när det gällerspecialundersökningar, föreslås ell permaneni samrådsorgan bli inrättat inomSCB;s ram. Detta föreslås innefalla förelrädare för UHÄ, lokala och regionalahögskolemyndigheter, de sluderande, de centrala arbetsgivar- ocharbelslagarorganisalionerna samt SCB, SÖ och AMS, Genom atl viss statistik somlidigare gjorls bortfaller, samiidigi som vissa andra frågor föreslås blibelysta genom urvalsundersökningar i stället för totalundersökningar, bedömervi det möjligt alt inom en oförändrad koslnadsram få uirymme både för den avoss föreslagna löpande slalislikproduklionen och för vissa mer tillfälligaspecialundersökningar. 1979/80:104 82 Sammanställningav remissyttranden över betänkandet (SOU 1979:47) Dokumentation och statistikom högskoleutbildning jämte specialbilagan (Ds U 1979:6) Redovisning avbehovsanalys Remissyttranden har avgivils avarbetsmarknadsstyrelsen, centrala studieslödsnämnden, datainspektionen,forskningsrådsnämnden, riksrevisionsverkei, skolöverslyrelsen,socialslyrelsen, , slatskonlorel. i , lanlbruksuniversilet,värnpliktsverkel, dalalagslift-ningskommittén, gäslsluderandekommiltén. , Landslingsförbundel, Centralorganisationen /SR,i , Tjänstemännens cenlralorganisalion. ochSveriges förenade studentkårer. AMS tillstyrker utredningens förslag om ellcentralt regisler för statistisk dokumentation av utvecklingen inom högskolan.Det föreslagna registret tillgodoser AMS; s behov av översikllig informationinom denna del av utbildningsväsendet. Samarbelel mellan utbildnings- ocharbetsmarknadsmyndigheter på olika nivåer förutsätter dock atl statistiskauppgifler i den lokala studiedokumentationen snabbt kan göras tillgängliga ochall ruiiner ulformas för sådana ullag ur systemet. AMS bilräder förslagel om elt permanentsamrådsorgan inom statistiska cenlralbyrån med den föreslagna representationenav olika intressenter. CENTRALASTUDIESTÖDSNÄMNDEN (CSN) Ulredningen anger fyra ändamål medhögskoleregistren. a. skall de lillgodose administrativa behov på lokalnivå. CSN förutsätter atl innehållel i de lokala registren anpassas för andrabehov än enbart ulbildningsan-ordnarens. 1 likhet med ulredningen anser CSN atthänsynstaganden lill den personliga iniegriteten motiverar en begränsning avregistreringen av personuppgifter. Denna begränsning får dock inle drivas sålångl atl man inle registrerar uppgifler som behövs för alt lillgodose rimligainformationsbehov. 1 yltrande över utredningens PM1978-01-27 "Frågan om samordning mellan högskolanssludiedokumentationssyslem och studiestödets informalionssyslem"tillstyrkte CSN ulredningens förslag om utveckling av ruiiner för uttag avstudiemeritförteckningar ur högskolans sludiedokumentationssyslem. Dessastudiemeritförteckningar skulle den studerande bl.a. kunna använda vid ansökanom studiemedel. För atl sådana meritförteckningar skall underlättasludiemedelsnämndernas prövning är del bl.a. nödvändigt att de innehåller allaför sludiemedelspröv-ningen väsenlliga uppgifler. t. ex. uppgift om resultat iprov, och andra fullgjorda obligatoriska moment i kurser som inte avslutatssamt datum. Den studerande avgör givetvis själv om han vill använda denmaskinellt utskrivna förteckningen eller göra en egen meritförteckning ochbifoga siu-diemedelsansökan. 1979/80:104 83 Del är önskvärt aU registerutdragtas fram regelbundel, t, ex, två gånger per lermin. Om sluderande, som använderregisterutdragen vid ansökan om studiemedel, ofta måste göra tillägg minskarfördelarna jämförl med nuvarande syslem. Genom registerutdragen bereds ocksåden sluderande lillfälle atl konlrollera de uppgifter om hans studieresultatsom högskolan registrerat. Del är vidare vikligl all registerutdragen får enenheilig ulformning. För det siudiesociala områdel finns behov av främstföljande slalisiik, - anlalnärvarande studerande, - fördelningarmellan hellidssluderande och deltidsstuderande på linjer, enslaka kurser ocholika orler, - genomströmningenper linje, kurs och ort, - effeklivstudielid per linje, kurs och ort. Uppgifler om antalet närvarandestuderande och anlalet årsplatser eller dylikt behöver CSN för alt bl. a. kunnaberäkna uiflöde av studiestöd. Del vore önskvärt atl uppgifter om bådebrutloanlalel och nelloanlalel sluderande kunde erhållas. Med hänsyn till desvårigheler som synes föreligga med framtagande av nelloanlalel kan uppgiflerom bruttoantalet sluderande godtas, CSN lillslyrker ulredningens förslag atlsådana uppgifter bör tillhandahållas centralt. Redovisning terminsvis ärtillfyllest. Det är angelägel alt uppgifler sombelyser genomströmningen följs med slor uppmärksamhet. Förstudieresullatprövningen hos studiemedelsnämnderna, men även för beräknaiutflöde av sludiestöd är informalion härom viklig. Del är därför värdefulll allvarje högskoleenhel får ansvarei för att följa den egna ulbildningens resultat,studietider och studieavbrott, CSN inslämmer i ulredningens förslag all denstatistik som behövs för detta ändamål skall framställas lokalt. Då dennaslalisiik är av stort inlresse för sludiemedelsnämnderna, bör berördsludiemedelsnämnd informeras om utvecklingen i dessa avseenden. De praktiskarulinerna för informationsöverföringen bör utformas genom kontakter mellanhögskoleenheten och sludiemedelsnämnden, Uppgifler om faktisk/effektivstudietid är av stor belydelse som underlag för diskussioner om de lolalakosinaderna för högskoleutbildning, vari studiestödet ingår, CSN anser atl delär ell gemensaml inlresse för utbildningsmyndigheierna och de siudiesocialamyndigheterna all sludera de förhållanden som orsakar förekommandestudieeflersläpning, CSN tillslyrker förslagel allstuderande som antagits enligt 25:4-regeln så långl möjligt särredovisas. FörCSN:s del är uppgifler om hur denna grupp studerande lyckas i studierna ochuppgifler om hur sludierna finansieras av särskilt inlresse. Enligt CSN:s mening börförulsältningar för statistik om ulländska medborgare inom högskolan skapasredan nu. När del gäller statistik om enstakakurser fillslyrker CSN utredningens förslag atl indela de enslaka kurserna delsi grupper efler innehåll, dels i grupper efler syfle och nivå. För CSN;s del ärdel vidare av inlresse all få uppgifter om hur många som dellar dels i långa (20poängskurser) respeklive korta kurser, dels läser på respektive deltid. I fråga om belysning av desluderandes ekonomiska förhållanden liksom studiestödels effekler är CSN avsamma mening som ulredningen, nämligen atl särskilda undersökningar färgenomföras på dessa områden. De delar av högskoleslatisliken somhar beröringspunkter med den studiesociala statistik som CSN producerar, börvara så utformad all del blir lätt att göra jämförelser, Konlakler börforllöpande förekomma mellan CSN och UHÄ, Prop.1979/80:104 84 Datainspektionen framhåller alt delulredningen anger i kapitel 2,4. om atl del från iniegritelssynpunkt allraviktigaste kravel på ett studeranderegisler är all del innehåller riktigauppgifler, hell överensstämmer med datainspektionens uppfattning och anges äveni 8 § datalagen (1973: 289), Datainspektionen vill understrykaall syslem/register skall vara väl ul-teslade innan de införs, atl införandelskall planeras väl samt all införande-liden med parallelldrifl med de gamlarulinerna skall vara lillräckligl lång så att fel av ovannämnt slag skall hinnarättas innan syslemet/regislrel tas i full drifl eller drifl sker medrättsverkan. All, som nämns på sid, 42 ibelänkandet, av "säkerhetsskäl" alllid parallelll medSTUDOK-regislret bedriva bokföring av studerande och studieresultatverkar dock vara etl alltför tungt arbele. Det är i stället vikligl all skapaen tillförlitlig back-up (spara regisireringsunderlag, registergenerationer o,dyl,). Datainspektionen vill med anledninghärav nämna atl då inspeklionen att uppgifterna i ett personregislerliksom ålkomslmöjlighelerna vid t, ex, terminal är av sådan känslig arl altstora krav bör ställas på kontroll och säkerhel, har inspeklionen meddelatsärskilda föreskrifier i della avseende. Dessa föreskrifier finns angivna iälta olika punkler i bilagda promemoria "Säkerhetsskydd vid automaliskdalabehandling". Dalainspektionen delar utredningensuppfaUning beiräffande den information som de tillfrågade videnkätundersökningar bör fa, Ulredningens förslag omfaltar ävenatl de som dellar i enkätundersökningar skall erbjudas enkla rapporter röranderesultatet av undersökningarna samt automatiskt få ell uidrag ur regislret somulvisar vilka uppgifler som registrerats om dem. Datainspektionen delar heltulredningens förslag och kommentarer om della. Frågan om uppgifler fränenkätundersökningar skall införas i SCB;s högskoleregisler eller ingå isärskilda personregisler (sid, 131 i betänkandet), anser datainspektionen börgöras beroende av undersökningens arl, Ulgör en enkätundersökning en speciellundersökning, varvid personuppgifterna l, ex, kan förstöras inom en begränsadlid, anser dalainspektionen all del är praktiskt och frånintegritelsskyddssynpunkl lämpligl all behandla del som etl separalpersonregisler, 1 kapitel 8 angående förslag iorganisatoriska frågor har ulredningen lagil upp två ålgärder för att begränsas, k, direktaviserad reklam lill de registrerade i STUDOK-registren: nämligendirektreklamspärr och källangivelse. Förslagen är helt i överensstämmelse meddatainspektionens uppfallning. Datainspektionens principiellainslällning lill denna fråga är all fackmyndigheterna i större utsträckning änvad som är fallet bör la ansvarei för statistikproduktionen inom sillområde, UHÄ bör således ta på sig mer av ansvaret för vilkenstatistik som skall las fram och hur denna skall ulformas. Detta torde kräva en betydandeökning av de nuvarande personalresurserna, FORSKNINGSRÅDSNÄMNDEN (FRN) FRN anser atl socialabakgrundsuppgifter kan uppfattas som känsliga, FRN instämmer i utredningensuppfallning atl del är av vikl all kunna följa den sociala rekryteringen lillhögskolan. Atl del inom en högskola finns ellsärskilt organ som svarar för dessa dataregister kan FRN tillstyrka under denförulsällningen all något nu Prop.1979/80:104 85 exislerande organ kan svara för den uppgiften. Visar delsig alt del behövs någol nytt organ avvisar FRN en sådan lösning. Anlalel organinom högskolan är av en sådan omfattning att del inte kan vara moiiveral allinföra ell nyll organ för en så begränsad uppgifl som i del här fallel. FRN finner del besvärande alt del ännuej har publicerats någon siaiislisk informalion efter högskolereformensgenomförande . FRN delar ulredningens uppfaUningall del bara är ett begränsat anlal inlormalionsbehov som kan tillfredsställas.Del bör härvid påpekas all del som ej dokumenteras genom löpande statistik kandokumenteras på annal sätt, FRN delar den uppfatlningen, särskilt framhålla all del inle är givel alt del i sin helhel skall skemed hjälp av en löpande slalisiik, FRN anser inle all della är ettområde som enkell kan belysas statistiskt varför återkommande utbildning börföljas på annal säll än med löpande slalisiik.