prop · G3031 · 1979-12-31 00:00:00 — 4 § Kommunfullmäktige fiir besluta all i kommunen också inrätta tvåeller flera sociala dislriklsnämnder, var och en för ett distrikt. 5 § skall följa utvecklingen inom distriktet ochhos socialnämnden anmäla behovet av åtgärder beträffande samhällsmiljön, densociala planeringen och den allmänl förebyggande verksamhelen. fär uppdra åt distriktsnämnd attbereda ärenden som avses i första slyckel. 6 § avgör ärende som enligt socialtjänstlagen(1978:00) eller annan lag eller författning ankommer på socialnämnden och somavser vård eller annan åtgärd belräffande enskild person, om ej kommunfullmäktigehar beslutat annoriunda beträffande viss gmpp av ärenden. 7 § Vad i denna lag eller annan författning sägs om socialnämnd skall hamotsvarande tillämpning på social distriktsnämnd. Detta gäller ej vad som sägsi andra stycket och i 3 § första slycket beträffande framställning hosfullmäktige. Har i lag eller annan författning meddelatsbeslämmelse som avviker från vad nu sagts, gäller dock den bestämmelsen. Socialnämndenssammansältning m. m. 8§Följande bestämmelser i 3 kap. kommunlagen(1977:179) gälleri lillämpliga delarsocialnämnd 2 § om antalet ledamöler m. m., 3 § första stycket om valbarhet m. m., 4 § om rätt till ledighet från anställning, 5 § första stycket om mandattid, 5 § tredje stycket om verkan av ledamots avgång, 6 S, utom , om ordförande och vice ordförande, 7 § om tid och plats för sammanträde saml om närvarorätt vidsammanträde, 8 § om suppleants tjänstgöring m. m., 9 § första stycket om beslutsförhet, 10 §om beslutsförfarande och protokoll m. m., 11 §om delgivning m. m., 12 §om reglemenie och delegation. 9 §Uppdrag atl besluta på socialnämndens vägnar får ej avse vad som an kommer på nämnden enligl 2, 6 och 7 S§ lagen (1978:00) med särskilda be stämmelser om vård av underårig. I kommun där social distriktsnämnd ej har inrättatsfår dock beslutanderätten i fråga som avses i första styckel uppdras åtsärskild avdelning som består av ledamöler eller suppleanter i nämnden. 10 §Uppdrag att besluta på socialnämndens vägnar för när del gäller föräld rabalken och lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag avse endasi uppgifter 1979/80:1 20 somanges i följande lagrum 1 kap, 4 S, 2 kap,, dock ej uppgifter enligl 7 , 3kap,, 7 kap, 2 , 7 S, dock ej om avtalet innefattar åtagande alt ulgeengångsbelopp, och 11 , ; lagen om allmänna barnbidrag, 11§ Om rält för nämndens ordförande eller särskilt förordnad ledamol att i vissafall falta beslul finns bestämmelser i och i lagen (1978:00) medsärskilda bestämmelser om vård av underårig. 12 §Socialnämnden skall ulan dröjsmål inleda utredning av vad som genom ansökan eller på annat säu har kommit till nämndens kännedom och som kan föranleda åtgärd av nämnden. Nämnden får höra den saken rör och annan som kanlämna upplysning i ärendei. 13 §Vad som har framkommil vid utredning och som har belydelse för ären dets avgörande skall tillvaratagas på betryggande säll. Handling rörande enskilds personliga förhållandenskall förvaras så att den icke kan ålkommas av obehörig, 14 §Den enskilde bör håUas undenäuad om de journalanleckningar eller andra anteckningar som förs belräffande honom. 15 §I ärende hos socialnämnd gäller 4 och 5 §8 förvaltningslagen (1971:290) om jäv. Därjämle gäller, oavsett vilka besvärsregler som ärlillämpliga, i alla ärenden enligl socialtjänstlagen (1978:(X)) följandebestämmelser i förvaltningslagen 6 §om ombud och bilräde, 8 § om vägledning av part, 9 8 om lolk, och 10 § om remiss, 16 §Avser ärende hos socialnämnd myndighetsutövning, gäller oavsett be svärsmedlei därjämle följande bestämmelser i förvaltningslagen (1971:290) 14 § om parts rätl lill insyn, 15 8 om kommunikation, 16 § om parts rätl au meddela sig munlligen, 17 § om beslutsmotivering, 19 § om rätlelse av beslut, och 20 § om ansvar. Vad som sägs i första slyckel gäller på molsvarandesätt då fråga är om ansökan eller yttrande lill annan myndighet i mål ellerärende som rör myndighetsutövning hos denna. 1979/80:1 21 17 §Den som enligt 16 8 denna lag eller 15 § förvaltningslagen (1971:290) skall ges tillfälle all yllra sig har räu all få företräde inför nämnden, om ejsär skilda skäl föranleder annal. Den som beredes tillfälle atl yllra sig skallunderrättas om sin rätl atl få företräde inför nämnden, 18 §Barn som har fyllt har räll all själv föra sin lalan i mål eller ärende enligl socialljänsllagen (1978:00) eller lagen (1978:00) med särskilda bestäm melser om vård av underårig. Lämnandeav uppgifter m. m. 19 § Om förbud att lämna ut allmän handling och om tystnadsplikt finns bestämmelseri sekretesslagen (1978:00), 20 § Om det är behövligl från vårdsynpunkt eller för handläggning av ärende,får uppgifter rörande enskilds personliga förhållanden lämnas mellan ijänslemänoch andra som är verksamma inom , 21 § Hr lämna ul uppgifler rörande enskilds personliga förhållanden,om nämnden finner del nödvändigt för att 1, lillgodose behov av vård enligl lagen (1978:00) medsärskilda bestämmelser om vård av underårig, lagen (1967:940) angåendeomsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda och lagen (1966:293) om beredandeav sluten psykialrisk vård i vissa fall, 2, kunna göra ansökan eller avge yttrande i ärendeenligt , namnlagen (1963:521), lagen (1964:167) med särskildabestämmelser om unga lagöverträdare, lagen (1964:542) om personundersökning ibrottmål och , 3, förhindra dubbelutbelalningar av ekonomiska bidrag, 4, kunna föra talan om återkrav beträffande utgivenekonomisk hjälp, 5, görapolisanmälan om misstänkt föreslående eller begånget brott. Om skyldighel för nämnden atl i övrigt avge yttrande i frågor som rör en skilds personliga förhållanden finns särskilda bestämmelser i lag eller med Slöd av lag meddelade föreskrifter, 22 §Vad som sägs i 20 och 21 i;S gäller ej uppgifler, som erhållits i familje rådgivnings- och medlingsverksamhet. 23 §Var och en som får kännedom om all underårig misshandlas i hemmel eller annars där behandlas på sådanl säu att del är fara för hans hälsa ellerut veckling bör anmäla detta till socialnämnden. Myndighet vars verksamhel berör barn och ungdomsamt den som är anställd hos sådan myndighet är skyldig all genasi tillsocialnämnden anmäla förhållande beträffande underårig som påkallar ålgärder avnämnden. Vad som har sagts gäller även läkare, lärare, sjukskölerskor ochbarnmorskor som ej har sådan anslällning. 1979/80:1 22 24§ har rält all av allmän försäkringskassa eller erkänd arbetslöshetskassafå uppgifler om ekonomisk hjälp som har utgivits till enskild. 25 §I sådant personregister hos socialnämnd som ulgör sammanställning av uppgifler får ej inlagas uppgifler som är ägande att röja enskilds personliga förhållanden. Vad som sägs i första stycket ulgör ej hinder motatl i personregister taga in uppgifter om enskilds inkomst- ochförmögenhetsförhållanden samt om sådan inom beslutad åtgärd sominnebär myndighetsutövning och lagmm vara beslul om sådan åtgärd gmndas. Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmermeddelar föreskrifter om register som sägs i forsla styckel. 26 §Anleckningar och andra uppgifter i personakt som tillhör socialnämnds personregister skall utgallras ire år efter del sisla anteckning i aklengjordes. Uppgift i personregister som avses i 25 § förstastycket denna lag skall utgallras efter det de förhållanden uppgiftenavser har upphört. Gallring skall vara avslutad senast kalenderåretefter det gaUringsskyldigheten inlrädde. 27 §Originalhandling som rör ulredning om fastställande av faderskap och underhållsbidrag får ej gallras med stöd av bestämmelsema i 26 §. Regeringen eller myndighet som regeringen beslämmerHr medge även annal undanlag från gallringspliklen. 28 §Regeringen kan beslula all socialnämnd ur personregisler skall lämna ul uppgifter lill . 29 § Ärende som avser vård eller annan åtgärd beträffande enskild personkan flyttas över till annan socialnämnd, om denna samtycker till det. 30 § I mål eller ärende enligt socialtjänstlagen (1978:00) eller lagen(1978:00) med särskilda bestämmelser om vård av underårig Hr delgivning ej skemed tillämpning av 12 eller 15 § delgivningslagen (1970:428). Denna lag iräder i kraft den då lagen (1970:296) omsocial centralnämnd m. m. upphör att gälla. Prop.1979/80:1 23 Lag om ändring iföräldrabalken Härigenomföreskrives i fråga om ' dels all nuvarande 6 kap, 14 § skall belecknas 6kap, 15 8 och nuvarande 11 kap. 17 § betecknas 11 kap, 18 8, dels att 4 kap. 10 och 11 88 samt mbriken till 6kap. skall ha nedan angiven lydelse, dels au i balken skall införas nya bestämmelser, 6kap, 14 och 16-23 i;8 och 11 kap. 17 §, samt närmasl före 6 kap. 1 och 16 §§nya mbriker av nedan angivna lydelse. Iärende om antagande av adoptiv- I ärende om anlagande av adop- bamskall rälien inhämta upplys- tivbarn skall rälien inhämta upplys ningarom barnet och sökanden samt ningar om bamet och sökanden samt humvida vederiag eller bidrag till humvida vederiag eller bidrag till barnets underhåll är givet eller ut- barnets underhåll är givet eller ut fäst. Har barnet ej fyllt , skall fäst. Har barnet ej fylll 18 är, skall yUrande inhämtas från barnavårds- yllrande inhämlas från socialnämn- nämnden i den kommun där sökan- den i den kommun där sökanden är den är kyrkobokförd och från barna- kyrkobokförd och från soclalnämn- vårdsnämnden i den kommun där den i den kommun där den som har den som har vårdnaden om barnet är vårdnaden om barnel är kyrkobok- kyrkobokförd. handsbeskedom enskilt hems lämplighel som adoplivhem. Förhandsbeskedet gäller längsl eltår. Fader eller moder, vars samiycke till adoptionen ejerfordras, skall ändock höras, om det kan ske. Vid adoption av adoptivbarnskall vad nu sagts i stället gälla adoptanten eller, om make adopterat andremakens barn, var och en av makarna. Finns särskild förmyndare vars samtycke ejerfordras, skall även han höras. Mot rättens beslut i ärende om antagande avadoptivbarn får talan fullföljas av sökanden eller den som skall höras iärendet. Mot socialnämnds beslul an genom förhandsbeskedförklara hem icke vara lämpligt som adoptivhem får lalan foras hos länsrättengenom besvär Prop.1979/80:1 24 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6 kap. Om vårdnaden 6 kap. Om vårdnad och vård 1-13 88 14 § Innan rätten avgör mål eller ärendeungäende vårdnad om barn skad rätten, om föräldrarna ej äro ense eller deteljest föreligger särskilda skäl därtill, höra socialnämnden i den kommun därden som har vårdnaden om barnet är kyrkobokförd. Barn får ej ulan socialnämndensmedgivande beredas vård och fostran i annat enskilt hem än vårdnadshavares. Har förhandsbesked lämnals enligl 4kap. 10 §, erfordras ej medgivunde enligl förslu stycket. skall medverka lillatt barn som avses i 16 § får god vård och fostran samt i övrigt gynnsammauppväxtförhållanden, verka for an barnet får lämplig ulbildning saml lämnavårdnadshavaren och den som vårdar barnel råd, stöd och annan hjälp som debehöva. skaU följa värden avbarnel tiU dess barnel har fyllt 16 Om del erfordras frånbarnavårds-synpunkt, fär socialnämnden förbjuda person som har sill hem inomkommunen atl utan nämndens medgivande mottaga annans barn förvistelse i hemmet som ej är tillfällig' Har barn mottagits för vård ochfostran i hem som avses i 16 §, får socialnämnden i den kommun där hemmel ärbelägel Jör viss lid eller lills vidare förbjuda vårdnadshavaré all laga barnelfrån hemmel, om det föreligger risk som ej är ringa för skada på barnetskroppsliga eller själsliga hälsa om del skiljes.från hemmet. Beslul som sägs i första slyckelfår meddelas att gälla i avvaklan på alt ärendei kan slutligt avgöras, dockhögsl , om sådant förbud är påkallal av sannolika skäl men erforderligutredning ej har kunnat slutföras. Förbud enligl denna paragraf ulgörej hinder för att barnet skiljes frän hemmet pd grund av beslul enlig! ordförande jårmeddela förbud enligt 19 §, om socialnämndens prövning ej kan avvaklas utanfara eller allvariig olägenhel. Beslut som ordföranden har fattatmed slöd av första stycket gäller lills vidare i avbidan på nämndens prövning.Nämndens sammanlräde skall hållas utan dröjsmål och senast frånordförandens beslul. Enskild person eller sammanslutningfår ej bedriva verksamhet for for-medling av barn . Mol socialnämndens beslul I frågasom avses i 16, 18 och 19 §§får talan föras hos länsrällen genom besvär. Den som åsidosätter bestämmelsernai 16 eller 21 § eller överträder forbud som har meddelats med slöd av 18eller 19 § dömes tiU böter. AUmänt ålal .för brott som avses i första styckelfår väckas endasi efter anmälan av socialnämnden. att någon bör förklarasomyndig eller att god man bör förordnas för honom, skall nämnden anmäla detlallll överförmyndaren. Anmälan till överförmyndaren skall också göras, omnämnden finner alt någon ej längre bör vara omyndtgfbrklarad. Dennalag träder i kraft den Lagom ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenomföreskrives atl 10 kap. 3 § lagen (1962:381) om allmän försäkring skall hanedan angivna lydelse. Därestpensionsberättigad i annal fall än som avses i 2 § under hel månad är intageni annan anstalt än sjukhus eller ock tillfälligt vistas ulom anstalten, ägerden som driver anstalten atl, i den mån regeringen så förordnar, uppbära såslor del av den pensionsberälligades å månaden belöpande folkpension, somsvarar mol kostnaderna för vården eller försörjningen på anstalten, varvid denpensionsberättigade dock skall äga erhålla vissl belopp för sina personligabehov. Vad nu sagts skaU äga motsvarande tillämpning JÖr det fall all denpenslonsberätiigade åtnjuter vård 'Senasle lydelse 1974:510. Därestpensionsberättigad i annat fall än som avses i 2 § under hel månad är intageni annan anstalt än sjukhus eller ock tillfälligt vistas utom anstalten, ägerden som driver anstalten atl, i den mån regeringen så förordnar, uppbära såslor del av den pensionsberälligades å månaden belöpande folkpension, somsvarar mot kostnaderna för värden eller försörjningen på anstalten, varvid denpensionsberättigade dock skall äga erhålla visst belopp för sina personligabehov. Prop.1979/80:1 27 ellerförsörjning mot avgifl, som erlägges UV kommun eller lundsiings-kommiin. Åtnjuter barn, för vilket barntillägg utgår, iannat fall än som avses i 2 § sisla Slyckel under hel månad vård på anstalteller eljest vård på allmän bekostnad, äger den som driver anstalten eller detkommunala organ som svarar för vårdkostnaden att, i den mån regeringen såförordnar, uppbära så stor del av barnlillägg för månaden som svarar molvårdkostnaden. Dennalag träder i kraft den Lagom upphävande av lagen (1964:450) om åtgärder vid samhällsfarlig asocialitet Härigenom föreskrives alt lagen (1964:450) omätgärder vid samhällsfariig asocialitet skall upphöra att gälla vid utgången av Lagom finansiering av statsbidrag till föreskole- och fritidshemsverksamhet 1§ För finansiering av statsbidrag till förskole- och fritidshemsverksamheieninom kommunernas barnomsorg skall arbetsgivare eriägga avgift beräknadenligt de gmnder som anges för arbetsgivares socialförsäkringsavgift tillsjukförsäkringen i 19 kap. 1 8 lagen (1962:381) om allmän försäkring. Avgiftenutgår med en och tre tiondels procent av det belopp på vilkel avgiften skallberäknas. 2§I fråga om debitering av uppbörd av avgift har lagen (1959:552) om uppbörd avvissa avgifter enligt lagen om allmän försäkring, m. m. motsvarandetilllämpning. Avgifterna tillföres staten. Dennalag träder i kraft den 7 Förslag till Barnomsorgsförordning 1§ I denna förordning ges närmare bestämmelser om den förskole- och fritidshemsverksamhelinom bamomsorgen som föreskrives i socialtjänstlagen (1978:00). Prop.1979/80:1 28 2§ Förskoleverksamheten avser barn som ej har uppnått skolpliktig ålder och barnvilkas skolgång har uppskjulils enligt 32 8 andra slyckel skollagen (1962:319). Förskoleverksamheten bedrives i form av förskolaoch familjedaghem och annan kompleUerande förskoleverksamhet. Förskola kan organiseras som daghem eller somdeltidsgmpp. 1 daghem mottages barn för vistelse minst . Ideltidsgmpp mottages barn under tid som undersfiger den som gäller förvistelse i daghem. 3§Fritidshemsverksamheien omfattar barn till och med , Frilidshemsverksamheten bedrives i form avfritidshem och därtill anknuten fritidsverksamhet samt familjedaghem. I fritidshem mottages barn för vistelse den del avdagen då barnel ej vislas i skolan. 4 §Förskola som avses i 14 § första stycket socialtjänstlagen (1978:00) skall omfatta minsl 525 limmar om årel. Kan förskola på gmnd av bamens restider eller avandra skäl icke bedrivas i den omfattning som anges i första stycket. Hr dendelas upp pä . Bam som beröres av sådan uppdelning skall anvisas plals iförskolan från och med höstterminen det år då barnel fyller fem är. Sådanförskola skall omfatta sammanlagt minst . 5 § skall verka för att bam som avses i 14 och 15 §8socialtjänsfiagen (1978:00) utnyttjar den plats som har anvisats och informeraföräldrama om verksamheten och syftet med denna. 6 § I kommunen skall finnas en av kommunfullmäktige anlagen plan för förskole-och frilidshemsverksamheten. I planen skall redovisas behovel av förskolor,familjedaghem, fritidshem och annan förskole- och frilidshemsverksamhel inomkommunen samt på vilket säll behovet skall tillgodoses. Planen skall avse enperiod av minsl . 7 § Vislas barn på sjukhus, i bamhem eller annan institution, skallhuvudmannen för denna sörja för all barnel får tillfälle att dellaga iverksamhel som molsvarar den som erbjudes i förskola ellerfrilidshemsverk.samhel, 8 § Kommunens räu enligt 26 8 socialtjänstlagen (1978:00) alt laga ulavgift för plats i förskola gäller endasi i den mån verksamhelen överstiger 15timmar eller . Dennaförordning träder i kraft den 1979/80:1 29 Socialutredningensbetänkande (SOU 1977:40) Socialtjänst och socialförsäkringstillägg. (Sammanställningaravremissvaren i frågorom vård utan samiycke. handlingssekreless ochtystnadsplikt samt socialförsäkringstillägg har getts plals i andra sammanhang- se avsnitt I Inledning lill propositionen.) utredningen (Fi 1976: 06) om kommunernas ekonomi sjukvårdens och socialvårdens planerings- och 1979/80:1 31 Efler remiss har yttranden översocialulredningens (SU) belänkande kommit in från regeringsrätten,justitiekanslern, riksåklagaren. hovräu, kammarrätten i Göleborg,kammarrällen i , , rikspolisslyrelsen,broltsförebyggande rådet, datainspektionen, överbefiilhavaren. socialslyrelsen,, stalskontorel. universilets- ochhögskoleämbelel (UHÄ), skolöverslyrelsen, , statensinvandrarverk, slalens planverk, bostadsslyrelsen, länsslyrelserna iStockholms, . , , , , . , , , , , ,, , Jämfiands, Västerbotlens och län.instilulel för social forskning, , slalenshandikappråd, slalens ungdomsråd, familjelagssakkunniga (Ju 1970:52),ungdomsfängelseutredningen (Ju 1974:16), decenlraliseringsulredningen (Kn1975:01), utredningen (Ju 1977:08) om barnens rätl. barnomsorg.sgruppen (S1973:07). socialpolitiska samordningsuiredningen (S 1975:02). ulredningen (Fi1976:06) om kommunernas ekonomi (KEU 76). studieslödsutredningen (U 1975: 16).sysselsättningsutredningen (A 1974:02). }0 , (), Landslingsförbundel efler hörande avsamtliga landstingskommuner. , , ,, , , , , , ,, , , , , , , , ,, , , , och kommuner. (), (), Centralorganisationen /SR(/SR), (), (). FöreningenSveriges socialchefer, , . Svenska kommunalarbelareförbun-det, , . Föreningen , , , läkarförbund.Svenska läkaresällskapel. Sjukvårdens ochsocialvårdens planerings-och rationaliseringsinslilul (Spri), Sociologiska institutionenvid Slockholms universilel, ,. Svenska nyklerhelsvårdsförbundel,Cenlralförbundel för alkohol- och narkotikaupplysning (CAN),Handikappförbundens cenl-ralkommilté. Sällskapels Länkarnas riksförbund.Länkens Kamralför-bund. mol alkoholmissbruk,Alkoholproblemalikers riksor- Prop.1979/80:1 32 ,Riksförbimdci av föräldraföreningarna mol narkolika. Rikslörbiindel Hem ochSkola, Kommunal- och landsiings-anslällda familjerådgivares förening. Svenskaröda korsel, , . och Föreningen i samhället. DessuU)m har yllranden kommil infrån elt slorl anlal andra kommuner, organisationer, föreningar och enskilda,Remissinslanserna har i en del fall bifogat yttranden som de har inhämtat. Ålskilliga remissinsianser harlämnat allmänna synpunkler på betänkandets innehåll och utredningens underlagför sina överväganden. Synpunkterna redovisas oftast i form av ensammanfallande bedömning. Flera remissinstanser ger i detla sammanhang ullryckför sin uppfattning om den föreslagna lagstiftningens uppbyggnad. I detföljande redovisas yllranden av de slag som har nämnts, varvid allmännasynpunkler på lagstiftningens uppbyggnad redovisas under särskild rubrik. Delbör dock uppmärksammas all ell särskilt avsniu i remissammanställningen ägnasäl synpunkler på förslagel alt ge lagsliftningen karaklär av ramlag. Riksåklagaren påpekar aureformarbetet inom socialvården syflar lill all bota de brister i miljön och iövrigl förebygga de risker för social missanpassning som ulgör en grogrund förkriminalitet. Enligl riksåklagarens mening tillgodoser socialulredningensslulbelänkande i allt väsenlligl della syfte och är i slora delar väl ägnal attläggas till grund för lagstiftning. anser det värdefulltatl del nu har sketl en karlläggning av sociala vårdåtgärder samt gjortsingående analyser av socialvårdens syften och mål. Ulredningens arbele kommerenligl hovrättens mening därigenom all få stor belydelseför reformverksamheten inom socialvården. Kammarrällen i Göleborg framhålleralt del i betänkandel görs en synnerligen noggrann genomgång av det socialaverksamhelsfällel, och atl ulredningen ulförligl beskriver hur del fakliskainnehållei i framlidens socialvård bör utformas. Ulredningens förslag präglasenligl kammarrällens mening av en myckel hög ambitionsvinå. Den nyasocialljänslen är länkl all fylla en långl större uppgift i samhällel än dennuvarande socialvården. får kammarrätlen dock intrycket av allutredningen har slälll målen väl högl när del gäller socialtjänstensmöjligheter. Kammarrällen vill vidare påpeka ali ulredningen genom sinaförslag har lagl grunden till en socialvård som skall kunna verka merenhelligl och heltäckande. Man kan enligl kammarrättens mening över huvud tagelsäga all de som behöver bislånd 1979/80:1 33 från socialvården får en allt slörre plals i del socialaarbelel och därmed större inflyiande när det gäller all bedöma vilka socialainsalser som kan vara lämpliga. Respeklen för människomas självbeslämmahderätloch inlegrilel har satis i högsätel. Kammarrätlen anser all de formella ramarsom verksamheten ges i utredningens lagförslag är lämpligl utformade. Vad kammarrällendäremol har svårl all bedöma är vad den nya socialljänslen kan komma all beiydarenl konkrel. Slulligen lillslyrker kammarrätlen all termen socialvård ersättsmed socialtjänst. Socialljänsl är enligl kammarrällens mening en riktigarebenämning av den verksamhel som ulredningen länker sig alt socialnämnden skallsvara för i framliden. Socialljänsl bedöms också ha en positivare klang änsocialvård. har en positiv inställning tillutredningen och stöder i princip de olika förslagen. Intentionerna bakomlagförslagen kan enligt slyrelsen bli början lill mer genomgripandeförändringar av förhållnings-sätl och arbelsmeloder inom socialvården.Slyrelsen anser vidare atl de förslag socialutredningen nu lägger fram ökarmöjlighelerna till elt omfattande nydaningsarbele inom socialljänslen, Detlamäsle dock ske i samarbele med andra verksamheter och socialulredningen harockså behandlal olika behov av samverkan. Enligl slyrelsens mening finns deldock även problem som inle lillräckligl gmndligl har analyserals avsocialutredningen. Exempel på sådana problem är de som uppkommer i samband medflytlning inom landel och inflylining från andra länder. Invandrarna kommer iökad ulslräckning från ulomeuropeiska länder med helt annan kullur. Slorakullurella skillnader och en låg beredskap all la emol dem leder till socialaproblem och störningar i form av kullurkonflikler, idenlitetslös-het ochrotlöshet. Motsättningarna mellan svenskar och invandrare har skärpts undersenare år.