prop · G303165 · 1979-12-31 00:00:00 — Del kan emellertid under åren 1980-1984visa sig nödvändigt att inom det givna beloppet ändra garantiåtagandel avseendeenskilda fartyg med hänsyn till prisulvecklingen för fartygen och redarnasbetalningsförmåga. För att möjliggöra detla bör värdegaranlier även kunnaställas ul för åren 19801984. medgivande härtill bör inhämtas. Den31 hade 527 milj. kr. av garantierna infriats och utbetalatstill Svenska Varv. Under de närmasle åren väntas förlustrisker avseendepågående fartygsproduktion och vissa kundfordringar komma atl realiseras såatt 2 243 milj. kr. skulle komma all utbetalas. De utställda garantierna harredan beaktats i Svenska Varvs bokslut såsom fordran på siaten. Infriandetmedför därför inte någon resultatpåverkan. Med undanlag av 30 milj. kr.beräknas samtliga utställda värdegarantier komma atl infrias. SvenskaVarv har hemställt om 6435 milj. kr. i kapitaltillskott, varav 2825 milj. kr.avses all höja soliditeten och 3 610 milj. kr. avses alt täcka förluster m. m.Den av Svenska Varv beräknade föriuslen är 993 milj. kr. större än den förlustsom Jag lidigare har redovisal. Skillnaden utgör etl netto av posler som verkari motsatta riktningar. Å ena sidan har Svenska Varv i sina beräkningar ulgållfrån en soliditet om . En sådan soliditet skulle innebära all koncernensräntenetto förbättras med ca 1 100 milj. kr. Å andrasidan har Svenska Varv endast delvis beaktat att siaten genom ulfärdadevärdegaranlier redan har ålagil sig att täcka förlusler. Härigenom och medbeaktande av vissa övriga korrigeringar i beräkningarna minskar de av SvenskaVarv redovisade förlusterna med 2093 milj. kr. Det äskade kapitaltillskottet för höjning av soliditetenhar beräknals så all denna skulle uppgå till vid utgången av år 1984.Sedan hänsyn har lagils lill den inverkan på soliditeten som varvens refinansieringsverksam- Prop.1979/80: 165 38 hel av kundfordringar har, skulle Svenska Varv få ensoliditet som med översteg svensk verksladsinduslri iövrigl. Den högre soliditeten motiverar Svenska Varv med del exceptionellarisktagande som åvilar koncernens verksamhel. De risker som här främsl böruppmärksammas är följande. En avvikelse om i pris på siorvarvens toialafakturering åren 1981 -1984 ändrar resultatet med ca 600 milj. kr. Omomkostnaderna ändras medför della alt resultatet påverkas med ca 300milj. En avvikelse om i försäljningspris förkoncernens fartygsinnehav ändrar resultatet med ca 250 milj. kr. under perioden1981 -1984. I den förlustprognos som jag har redovisat har varken valutaförlustereller vinster beaktats. Svenska Varv budgeterar för en valutaförlustpå 100 milj. kr. Valutariskerna har inle beräknals.Koncernen bör efler det kapilallillskolt somjag i del följande kommer altförorda ha förhållandevis goda möjligheter all hanlera valutariskerna. Dessalorde dock inte hell kunna elimineras. Prognoserna baseras på ell anlagande alt inlåningsränlornai genomsnitl är högre än utlåningsräntorna. Enprocentenhets avvikelse i räntenivån påverkar härvid resultatet med ca 100milj. Slutligen finns risken att genombrott inle kan nås inomsamtliga affärsområden. Genomförandet av stmkturplanen kommer enligt min bedömningatl ställa utomordentligt slora krav på koncernen. Jag finner del därför angelägelatt koncernen får tillräckliga finansiella resurser att genomföra omslmklureringen.Mol denna bakgrund vill jag förorda all de ekonomiska ramarna anges för helaomstruktureringsperioden, dvs. Efler delta är bör koncernensverksamhel kunna vara lönsam. Jag har redan förordal all avskrivningslån lill beställareav fartyg i fortsättningen inle skall lämnas ulan ersältas med lån till varvensom avses utgå . För Svenska Varvs vidkommande skulledella tillsammans med möjligheterna alt erhålla bidrag vid fartygsexport tillutvecklingsländer innebära etl kapilallillskolt om ca 700 milj. kr. 1 Svenska Varvs stmkturplan ingår utveckling ochintroduktion av nya verksamheter om sammanlagi 800 milj. kr. Satsningar avdenna art utgör en väsenllig grund för all lyckas med planen. Jag anser alt delangivna beloppel behövs för ändamålet och förordar därför att 800 milj. kr.lämnas som bidrag till bolaget för vissa utvecklingskostnader. Medlen bör anvisaspå stalsbudgelen för /81. Konkreta planer för hur medlen skallanvändas föreligger endast i begränsad omfattning, vilket är naturligt medhänsyn lill alt utvecklingsakliviieterna delvis ligger fram i tiden.Jag vill i delta sammanhang erinra om alt statsrådet höslen 1980 avserföreslå regeringen alt lägga fram förslag på del energipoliliska 1979/80: 165 39 Jag ulgår från att de frägor som därvid kommerall behandlas bör vara av inlresse för varven när det gäller inriktningen avderas utvecklingsverksamhet. Avvecklingen av varvsverksamheten vid Öresundsvarvet ochFinnboda Varf samt kapacilelsneddragningen vid de kvarvarande slorvarven anserjag vara alt betrakta som särskilda åtaganden av Svenska Varv, för vilka statenbör svara för kosinaderna. Dessa är beräknade lill 1 450 milj. kr. Jag finnerberäkningen rimlig och förordar att ett belopp av 1 450 milj. kr. ställs lillförfogande för ändamålel. Av beloppet avser 606 milj. kr. nedskrivning avanläggningar vid de kvarvarande slorvarven, som kommer all ske förverksamhetsåren 1980 och 1981. Nedskrivningen molsvaras inte av någrautbetalningar från Svenska Varv. Med hänsyn härtill behövs inte heller någonlikviditetspåfyllnad till bolaget från statens sida. För atl läcka den föriuslsom uppstår genom nedskrivningen behöver bolagel lillföras en intäkt avmolsvarande slorlek. Jag finner alt en lämplig form härför är att siatenutfärdar ett skuldebrev lill bolagel av 606 milj. kr. bör ha en löplid . På skuldbeloppetbör ränta utgå med belopp som regeringen besiämmer med hänsyn lill del allmännaräntelägel. Under de fem försia åren behöver, med hänsyn lill bolagetslikviditet, inte någon amortering ske. Återstoden skall amorteras under tio årmed belopp som regeringen bestämmer. Ett villkor för att full amortering skallske är dock atl varvens kapacitet minskar på del sätt som är förutsatt isiruklurplanen. I den mån kapaciteten blir högre äger siaten rätt atl imotsvarande mån minska medelsfillskotlel och del härav föranleddaskuldbeloppet. En sådan minskning av skuldbeloppet bör - om det bedömsbehövligt med hänsyn lill bolagets soliditet - kunna ersättas med statligvärdegaranti. Värdegarantin får högsl motsvara minskningen av skuldbeloppet. Återstående844 milj. kr. bör kunna betalas ut som medels-tillskott till bolaget efter handsom kostnaderna uppstår. Medlen bör anvisas på statsbudgeten för budgetårel1980/81. De kostnader som Svenska Varv har haft för den s. k.anslällningsgaranlin bör ersättas i särskild ordning. Svenska Varv harberäknat kosinaderna lill 266 milj. kr. Kosinaderna fördelar sig med 26 milj.kr. och ca 240 milj. kr. För att täcka kostnaderna förår 1979 förordar Jag atl ett anslag av 26 milj. kr. las upp på lilläggsbudgelIII till sladsbudgelen för /80. Eftersom de verkliga kosinaderna för år1980 är svåra att beräkna förordar jag att ett förslagsanslag om 240 milj. kr.anvisas för budgeiårei 1980/81 för all täcka de angivna koslnadema. De medelslillskotl och bidrag lill Svenska Varv somjag idel föregående har förordat uppgår sålunda lill sammanlagt 2 516 (800-fl450-1-266) milj. kr. Därtill kommer Svenska Varvsandelar av del direkla varvsstödet och stödet till utvecklingsländer. Jag harberäknat detla lill ca 700 milj. kr. Tillsammans skulle därigenom tillskottenuppgå lill ca 3 200 milj. kr. 1979/80:165 40 beräknatinfriande av värdegaranlier om ca 2 800 milj. kr. i enlighel med tidigareutfästelser av siaten. Dessaresurser bör ge Svenska Varv rimliga fömisältningar all genomföra deförändringar som är nödvändiga för all verksamheten skall bli bärkraftigsenast . Genom de medelstillskott som Jag har förordal kommer koncernenssoliditet all uppgå till . Denna soliditetsnivå bör ge Svenska Varvrimlig beredskap all möta olika risker under planens genomförande.Soliditetsnivån ger Svenska Varv möjligheter all läcka eventuella ytterligareförluster om ca 2250 milj. kr. innan aktiekapitalet skulle behöva börja tas ianspråk. Enligt min bedömning bör en sådan soliditetsnivå varalillfredsställande för all siruklurplanen skall ha fömlsätlningar alt kunnagenomföras med erforderlig finansiell stadga. I den mån förlusterna underomstmktureringsperioden bedöms öka utöver vad som förutses bör del åliggaSvenska Varv att anpassa verksamhelen till den av ägaren givna ekonomiskaramen. Jag vill i detla sammanhang nämna all en effekt av SEK-syslemt och detav mig förordade ränleslödel till varvsindusirin är att Svenska Varvsräntenetto väsentligl bör kunna förbättras. Effekten härav är inle inräknad ide av mig redovisade beräkningarna av koncemens resultat och soliditet. 2.6Handläggning av varvsstöd m. m. Statenhar lämnat kreditgarantier för att underlätta desvenska varvens refinansiering av kundkrediter resp. finansiering av pågåendeproduktion (fartygskreditgarantier). Siödet har snabbi byggtsut och riktlinjerna för del har ändrats . Närmare bestämmelser omfartygskreditgarantisystemet finns i förordningen (1976:482) omfartygskredilgaranli m. m. (omlryckl 1978:994). Sedanår 1977 lämnas lån och garantier lill beställare av fartyg. Villkoren för dettastöd finns i förordningen (1977: 500) om statligt stöd lill beställare avfartyg (omtryckt 1978:995, ändrad senast 1979:555). infördes ocksä etllikvidiletsslöd i form av kreditgarantier lill svenska rederiförelag.Föreskrifter om dessa garantier finns i förordningen (1977: 497) om statligkreditgaranti till svenskt rederiföretag (ändrad : 259). Underår infördes också möjlighel alt erhålla kreditgarantier för alt underlättafinansieringen av alternativ produktion vid varven och bidrag vid fartygsexporttill utvecklingsländer. Regeringen har den 20 seplember 1979 resp. den 23 maj1979 och meddelat förskrifter om dessa stödformer. Frågaom statligt stöd skall beviljas beställare av fartyg och om garanti skallbeviljas för finansiering av alternativ produktion prövas av regeringen.Regeringen prövar också frågor om bidrag till fartygsexpori lill ulvecklingsländer.I övrigt ankommer prövningen av stödfrågor i princip pä fullmäktige iriksgäldskontoret. Prop.1979/80:165 41 Beträffande såväl fartygskredilgaranlierna som redarslödelgäller all riksgäldsfullmäktige kan utfäsla sig alt utfärdakreditgaranti mol viss säkerhet (garanliutfästelse). I fråga ombeslällarstödel och siödet till allernaliv produktion kan regeringen medge atlfullmäklige utfäster sig alt vid senare lidpunkl utfärda garanti eller lämnalån. Utöverregeringen och riksgäldsfullmäktige dellar ytterligare elt organ ihandläggningen av stödärendena, nämligen myndighet inrättades som ett rådgivande organ ätregeringen och riksgäldsfullmäktige i slödärendena. Nämnden yttrar sig regelmässigt till riksgäldsfullmäkligei ärenden om garanti- eller låneutfästelse men endast undantagsvis i anslutningtill ärenden om att utfärda garanti eller atl lämna lån. Arbetsfördelningen mellan nämnden och fullmäklige är denatl nämnden bedömer ärendena från ekonomisk synpunki ochsysselsättningssynpunkt medan fullmäktiges granskning särskilt är inriktad påatl villkoren för det lån som garanteras är godtagbara, bl. a. i Jämförelse medvillkoren för slalens egen upplåning, och på atl erforderliga säkerheler finns.Fullmäklige har emellertid, bortsett från de fall som prövas av regeringen,hela beslutsansvaret. Den nuvarande ordningen med ett rådgivande och etlbeslulande organ innebär risker för en onödig förlängning avhandläggningstiderna och även för ell inle ändamålsenligt dubbelarbete. Minföreträdare har därför låtil en särskild utredare se över den nuvarandehandläggningsordningen. 1slödärendena kan regelmässigt två olika skeden urskiljas, utfästelse-skedet ochutfärdandeskedet. Ansökan om uifärdande av garanti eller beviljande av lån görsofta lång lid efter det alt utfästelse har lämnals. Utfästelsen är bindande förstaten och innebär atl sökanden tillförsäkras etl utrymme av den av riksdagenbeviljade garantiramen. På utfäslelsesla-diet sker en prövning av statensrisktagande. Nämnden har inrättats för att göra denna bedömning och detta avspeglarsig i nämndens sammansällning och kansliresurser. Det har fömtsätts attriksgäldsfullmäktige inte utan slarka skäl skall frångå nämndens bedömning idetta hänseende. Fullmäktige har också endast rent undantagsvis avvikit frånnämndens rekommendalioner. 1 samband med alt garanii ulfärdas kontrollerarfullmäktige bl.a. alt villkoren för det lån som skall garanteras är godlagbaraoch all erforderliga säkerheter finns. Den kriiik som kan riktas mot den nuvarandebeslutsordningen för dess risk för dubbelarbete m. m. gäller ärenden omutfästelser eflersom nämnden endast undanlagsvis hörs i anslutning tillärenden om alt utfärda garanii eller att bevilja lån. I fråga om det senareslaget av ärenden föreslår utredaren att den nuvarande ordningen, som enligthans mening, i alll väsentligl uppfyller de krav på snabb handläggning somrimligen kan ställas, bibehålls. Remissinstanserna har tillstyrkt eller lämnaluiredarens 1979/80:165 42 förslag i denna del utan erinran. För egen del tillslyrkerjag förslagel. I syfle alt undanröja brislerna med den nuvarandehandläggningsordningen i ulfäslelseärendena föreslår utredaren all nämnden fårrätt atl med bindande verkan för staten lämna utfästelser om garantier och lånmedan riksgäldsfullmäktige även fortsättningsvis skal! utfärda garanlier ochbevilja lån. Enligt uiredarens förslag skall den föreslagna beslutsordningengälla fartygskredilgaranlierna, garantierna och lånen till beställare av fartygsaml garantierna lill rederiföretagen. Samtliga remissinslanser har anslutit sig till den avutredaren föreslagna beslutsordningen. Riksgäldsfullmäktige har dock anmärktatl en uppdelning av beslulsansvarel på säll som har föreslagils förutsätieralt en klar distinktion görs mellan de två beslutsleden. Utfästelsen fårinnebära endasl att sökanden tillförsäkras elt visst utrymme av den avriksdagen beviljade garanti- eller låneramen och enligt fullmäktige måsle delgöras hell klart all ulfästelsebeslulet inte får göra intrång på fullmäktigessuveränitet när det gäller prövningen av frågor som rör utfärdandet avgaranlier eller beviljandet av lån. Fullmäklige ifrågasätter om begreppel"utfästelse" är lämpligt i sammanhanget. Enligt min mening är fördelarna med utredarens förslagväsentliga. Fördelarna är dels alt viss lid vinns, dels allansvarsförhållandena anpassas lill vad som sakligt gäller. Jag förordardärför atl den föreslagna beslutsordningen genomförs. Med anledning avriksgäldsfullmäktiges påpekande vill jag siryka under all del inle är meningenatt den prövning som föresläs bli överförd till nämnden skall få etl annalinnehåll än den nuvarande utfäslelseprövningen. Som utredaren har påpekal, kan det undantagsvis förekommastödärenden där ansökan om stöd görs direkl utan all utfästelse lidigare lämnals.Också dessa ärenden måsle givetvis bli föremål för den riskprövning som sker isamband med en utfästelse. Liksom uiredaren finner Jag alt denna prövning börske hos nämnden. Även om vissa skäl föreligger för all överförabeslutanderätten i ärenden om amorteringsanslånd och ägarbyten till nämndendelar Jag i likhei med remissinslanserna utredarens uppfattning att detframstår som mest ändamålsenligl atl i dessa ärenden i huvudsak behålla dennuvarande beslutsordningen. Riksgäldsfullmäklige bör sålunda habeslulsansvarel men nämnden bör regelmässigt höras i dessa ärenden. Jag delarvidare utredarens uppfattning all en ansökan i elt sådant ärende som kommer insä tidigt att frågan om utfärdande ännu inte har hunnit avgöras bör behandlassom en ansökan om ändring av utfästelsen, som sålunda skall prövas av nämnden. I ärende om beställarslöd prövar f.n. regeringen frågorhuruvida slöd skall beviljas. 1 övrigl prövas stödfrägorna av fullmäklige.Kravet på regeringsprövning infördes . Till slöd härför anfördes altregeringen borde pröva varje enskilt fall för alt stödet skulle anpassas delslill den Prop.1979/80:165 43 nedlrappning av kapaciteten vid varven som ansågs börapåbörjas , dds fill mer livskraftig produktion (prop. 1977/78: 174, NU1977/78:76, rskr 1977/78:377). Utredaren har föreslagil att det nuvarande kravet påregeringsprövning i varje enskilt beslällarstödsärende avskaffas. I enlighetmed vad jag har förordal bör siödet lill beställare av fartyg ersättasmed ell direkt slöd till varven, vad avser lånedelen av siödet. Av ramen förstöd lill beställare av fariyg återstår outnyttjat endast ca 63 milj. kr.,vilka avses bli fördelade enligt gällande regler för stöd till beställare avfartyg. Beslällarstödel kommer därmed endast att utgå övergångsvis och i ellbegränsat antal fall. Med hänsyn lill detta finns det inte anledning atl ändrabeslutsordningen för beslällarstödel. Den nuvarande regeringsprövningen ibeställarslöds-ärenden bör därför stå kvar. I fråga om utredarens förslag alt prövningen av frågor omeftergift av krav på återbetalning av lån till beställare av fartyg överförsfrån regeringen till nämnden vill Jag även där hänvisa till vad Jag tidigarehar anfört om del statliga stödets framtida utformning. Innebörden av mittförslag är bl.a. all frågor om eftergift inte längre kommer att vara aktuellavid kontrakteringen. I samband med eftergift eller ålerkrav av lån tillbeställare av fartyg är del för att faslställa avskrivnings- ochålerkravsbelopp nödvändigt atl fastställa värdet av del fariyg som lånet avser.Enligt nuvarande ordning ankommer del på riksgäldsfullmäktige att fastställadelta värde. Utredaren föreslår atl denna prövning fortsätiningsvis skall åvilanämnden. Utredaren motiverar sill förslag med all del är nämnden som medhänsyn lill sin kompelens är bäst skickad atl svara för värderingen.Riksgäldsfullmäklige har riklat kriiik mol delta förslag och anfört allvärderingsfrågorna görs då ärendel i övrigl administreras avriksgäldskontoret. För all undvika oklarhet i beslutssystemen borde därförenligt fullmäktiges mening beslut i dessa frågor ligga kvar hosriksgäldskontoret. Jag delar dock utredarens bedömning och förordarföljaklligen all prövningen av de angivna värderingsfrågorna överförs pånämnden. De ändringar som Jag har förordal i beslutsordningen berörriksgälds-kontorets verksamhetsområde. Ändringsförslagen bör därförunderslällas . 2.7 Insatser för att avhjälpa sysselsättningsproblem ivarvsregionerna 2.7.1 Sysselsättningspolitiska åtgärder i varvsregionernaenligt riksdagsbeslut Den pågående omslruklureringen inom varvsindustrin harmedfört belydande problem pä de arbeismarknader som berörs. Med anledninghärav beslöt (prop. 1978/79:49, NU 1978/79:17, rskr 1978/79:115) om vissa åtgärder för atl avhjälpa sysselsättningsproblem i de berördaregionerna. 1979/80:165 44 Särskiltregionalpolitiskt stöd i varvsregionema med 300 milj. kr. Medelstillskotttill regionala utvecklingsfonder inom varvsregionema med tillsammans 105 milj.kr. Stödtill altemativ produktion vid varven med 200 milj. kr. Bidragtill fartygsexport till utvecklingsländer med 125 milj. kr. Bidragtill sysselsättningsåtgärder inom varvsregionema med 265 milj. kr. Dessa medelskulle användas dels för att vid behov ytterligare förstärka regionalautvecklingsfonder, dels för att ytterligare stödja alternativ produktion vidvarven och dels för att efter beslut av regeringen i särskilda fall stödjaprojekt som är särskilt omfattande. Anställningsgarantiför de anställda vid storvarven. Hämtöveranmäldes möjlighet all lidigarelägga statliga investeringar inom främstkommunikationssektorn med drygl 1 200 milj. kr. För det särskildaregionalpolitiska stödet har anvisat medel under två anslag, nämligenmed 290 milj. kr. under Regionalpolitiskt stöd: Lokaliseringslån inomvarvsregionema och med 10 milj. kr. under Regionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhet i . För stöd med medel från det sistnämnda anslagetfinns bestämmelser i förordningen (1979:59) om särskilt regionalpolitiskt stödi vissa varvsregioner. Reglema för stödet anknyter i huvudsak till de reglersom före gällde för regionalpolitiskt stöd i allmänhet enligtförordningen (1970: 180) om statligt regionalpolitiskt stöd. Det särskilda stödel tillvarvsregionerna fömlsatles utgå tillfälligl och avbrytas när arbetsmarknadenåter fungerade normalt. Regeringen har föreskrivit atl arbetsmarknadsstyrelsenskulle följa utvecklingen på arbetsmarknaden i de berörda kommunema ochföreslå om stödet skulle få utnyttjas även . Iskrivelse konstaterade att slödeli de berörda regionerna dittills har utgått i relativt blygsam omfattning. Detkunde dock till en del förklaras av den begränsade tid stödbestämmelserna hadevarit i kraft. Med tanke på detta och med hänsyn till den planering påföretagsnivå som stödet kan ha föranlett ansåg styrelsen atl den tid undervilken stödel fick lämnas borde förlängas till . Regeringenbeslutade därför att föriänga ansökningstiden för stödett. o. m. . Tillminen av har 30 företag erhållit 2,6 milj. kr. som bidrag och 86,4milj. som lån för investeringar inom varvsregionerna. Dessa företag räknarmed atl som en följd av investeringarna kunna nyanställa drygt 500 personer. 1fråga om medelstillskott tiU utvecklingsfonderna i varvsregionema av sammanlagi30 milj. kr. har dessa fördelats så, att utvecklingsfondhar tillförts 10 milj. kr., läns utvecklingsfond 3 milj. kr.,Göleborgs och läns utvecklingsfond 14 milj. kr. Prop.1979/80:165 45 P"<" läns utvecklingsfond 3 milj. kr. Medlen fåranvändas av utvecklingsfonderna för att ge lån enligt förordningen (1978:506)om statligt kreditstöd genom regional utvecklingsfond. Utlåning skall skefrämst i de kommuner som omfaUas av det särskilda regionalpoliliska siödet inomvissa varvsregioner. Vidare harsammanlagt 75 milj. kr. anvisals som särskilt medelstillskott till de regionalautvecklingsfonderna för utveckling av näringslivel inom varvsregionema.Regeringen har fördelal detta belopp så, att hartillförts 35 milj. kr. och och läns utvecklingsfond 40 milj.kr. Dessa medel får användas dels för att lämna lån på det sätl somjag nyssnämnde, dels för att bilda särskilda investmentbolag med verksamhet ivarvsregionerna. Jag har erfarit atl båda utvecklingsfonderna nu har bildatsådana bolag. Verksamheten i dessa har dock ännu inte fått någon störreomfattning. Riksdagenanvisade 265 milj. kr. under ett särskilt anslag benämnt Bidrag tdlsysselsättningsåtgärder inom varvsregionerna, som skulle användas för attförstärka regionala insatser inom varvsregionema och för att stödja alternativproduktion vid varven. Enligt senare beslut av (prop. 1978/79:211, NU1978/79:58, rskr 1978/79:449) omfördelades av dessa medel 150 milj. kr. tillavskrivningslån till beställare av fartyg. Från den återstående delen avanslaget har regeringen beslutat om lån till större projekt till ett belopp om51,2 milj. kr. Av anslaget återstår alltså ca 63 milj. kr. som Jag bedömerkommer att las i anspråk under innevarande år. Förtidigareläggningar av statliga bestäUningar vid svenska varvsföretag har medelanvisats av under flera anslag på tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetårel1978/79. Sålunda har erhållit 130 milj. kr. för att byggaStallbackabron, vars stålkonstmktion skulle ulföras inom varvsindusirin. RederiAB 56 milj. kr. till investeringsbidrag vid beställning av två färjorvid svenskt varv och 28 milj. kr. till ett arbetsfartyg (prop.1978/79: 101, /79: 13, rskr 1978/79: 138). Vidare har tullverketerhållit dels 33,6 milj. kr. för anskaffning av ett bevakningsfartyg m.m.(prop. 1978/79: 101, SkU 1978/79:24, rskr 1978/79; 152), dels 25 milj. kr. föranskaffning av eU miljöskyddsfartyg (prop. 1978/79: 101, CU 1978/79:9, rskr1978/79: 141). På tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för budgetårel1979/80 har 288 milj. kr. anvisats för att av slatensjärnvägar användas föranskaffning av en ny tågfärja (prop. 1979/80: 25, /80:7, rskr 1979/80:101). När det gäller statliga tidigareläggningar utanförvar\'sföretagen har på tilläggsbudget III till statsbudgeten förbudgeiårei 1978/79 anvisat 380 milj. kr.