prop · G303170 · 1979-12-31 00:00:00 — Mot den bakgrunden är det nödvändigt attinföra alternativa drivmedel och hushålla med energi. Jag återkommer senaretill frågan om allernaliva drivmedel. antog ijuni 1979regeringens förslag till energihushållningsprogram för transportsektorn (prop.1978/79:99. /79: 18. rskr 1978/79:419). Programmet syftar till enbesparing pä i förhållande till den prognoslicerade utvecklingen avenergiförbrukningen inom transportsektorn fram och innehåller ettflertal åtgärder. Fortsatta åtgärder vidtas successivt i syfte att ytterligarestärka kollektivtrafikens konkurrenskraft. Lågprissatsningarna på flyget ochjärnvägen är exempel på detta. Regeringen har vidare gett transportrådet iuppdrag att sluta avtal med billeverantörerna om att successivt sänkabränsleförbrukningen hos nya personbilar. Målet är att fram sänkaden genomsnittliga bränsleförbrukningen hos nya personbilar från nuvarande 0,92I/mil till 0,75 l/mil. kommer också att genomföra ett särskiltenergisparprogram inom lastbilstrafiken i samverkan med fordonstillverkare,åkerinäring m. fl. Betydande insatser görs också när det gäller information ochutbildning och på forskningsområdet. Konkreta åtgärder vidtas såledessuccessivt för atl genomföra det uppställda sparprogrammet. Vidare kan nämnasatt regeringen i prop. 1979/ 80:166 om sjöfartspolitiken m.m. aviserar att denmindre skeppsfartens utvecklingsmöjligheter kommer alt ulredas med hänsyn tillde fördelar denna har från energi- och miljösynpunkt. Näringslivet har reagerat snabbarepä ändrade förhållanden i form av höjda energipriser än andra sektorer isamhället. Utgångspunkten för energihushållningen inom denna sektor bör varaatt näringslivet självt tar ett ökande ansvar. Det innebär att de åtgärder somhar vidtagits från statens sida för att underlätta industrins anpassning tillde stora förändringar som har skett på energiområdet successivt bör ändrainriktning. Den del av nuvarande stödåtgärder som gäller statsbidrag förenergibesparingar i näringslivets befintliga byggnader och processer bör motdenna bakgrund ses över. bör insatser, i formbl.a. av stöd till prototyper och demonstrationsanläggningar för atl prova nyenergiieknik i industriell tillämpning prioriteras. Insatser kommer också attkrävas för att underlätta introduktion av teknik som är utvecklad men där dekommersiella riskerna är betydande. Jag avser, somjag återkommer till i detföljande, att föreslå att proposition läggs fram /riksmöteom en fond för investeringar i teknik som snabbt kan ersätta olja. Genom de insatser som harvitagits för att spara energi har avsevärda kunskaper och erfarenheter samlatsom energisnåla lösningar inom olika branscher. Ett led i en ändrad inriktningav slatens stöd lill Prop.1979/80: 170 12 energibesparande åtgärder inom näringslivet bör enligi minmening vara att stödet i ökad utsträckning förs över till insatser för attsprida dessa kunskaper och erfarenheter bl.a. genom information, utbildningoch råd g i vni ng . bedriver en relativt omfattande verksamhetinom detta område. Verket har också utfört inventeringar av behovet avenergiinriktad utbildning och bedrivit viss försöksverksamhet med rådgivning.Verket har lämnat en rapporl om den intensifieraderådgivningsverksamhet i energihushållningsfrågor som verket på regeringensuppdrag bedrev . Enligi vad jag har erfarii kommer verketatl lämna en rapporl med ytterligare ertarenheter av energirådgivningsamt förslag till framlida inriktning av verksamheten. För att diskuterainformations- och utbildningsfrågor samt andra frägor som rör näringslivetsenergihushållning har jag kallat till överläggningar med representanter förberörda branschorganisationer, fackliga organisationer saml övrigaintressenter. Överläggningarna avses äga rum . Ijuli 1979 tillkallades en särskildutredare (1 1979: 13) för att se över de administrativa styrmedlen rörandenäringslivets energihushållning. Utgångspunkten för utredarens arbete skallenligt direkliven vara att ökade krav på förbättrad energihushållning och enenergianvändning baserad på andra bränslen än olja kommer att ställas framöver.Utredaren har bl. a. att pröva och lägga fram förslag till en särskild lag förenergihushållning inom näringlivet. En sådan lag kan enligt direktiven utformasmed lagen (1977: 439) om energiplanering som förebild. Ny induslriell verksamhet, liksomväsentlig utvidgning av sådan verksamhet, är sedan den 1 juli 1975prövningspliktig också från energihushållningssynpunkt enligt 136 a §byggnadslagen (1947: 385, paragrafen ändrad senast 1976:223). Staten kan enligtdenna lag pröva bl.a. energihushållningen hos vissa slörre energianvändare vidnyanläggning eller uividgning av verksamheten. 1 utredarens uppdrag ingär attse över 136 a § byggnadslagen i denna del. Om utredaren finner att en särskildenergihushållningslag bör komma lill slånd bör enligt direkliven den nuvarandeenergihushållningsprövningen enligt byggnadslagen inordnas i denna lag. Jag har erfarit att utredarenplanerar att redovisa resultatet av sitt arbete under andra halvåret 1981.Förslag med anledning av utredarens överväganden bör därmed kunna läggas framunder försia hälften av . En väl avvägd energibeskattning ärett betydelsefullt medel för att främja energihushållning och ett införande avnya energislag i det svenska energisystemet. Den nuvarande utformningen avenergibeskattningen är främst motiverad av stalsfinansiella skäl. För att geenergibeskattningen en utformning som ger bästa möjliga energipolitiskastyrfunktion som de stalsfinansiella intressena beaktas, bemyndigaderegeringen chefen för budgetdepartemenlet att tillkalla en kommitté(B (979: 06) om beskatlningen av energi m. m. Utredningsarbetet skall bedrivasskyndsamt. 1979/80:170 13 Skatteinstrumentet ger möjligheteratt påverka användning och tillförsel av energi i en från samhällssynpunktönskvärd riktning. Sålunda har skatten på energi höjts bl.a. avcnergihushållningsskäl. kommande överväganden ochförslag bör ge etl värdefulll underiag för beslut om fortsatta åtgärder inomområdet. Även utformningen av taxor, priser och tariffer för olikaenergislag har stor betydelse för energihushållningen och för möjligheterna attfrämja införandet av nya energislag som kan ersätta olja. Detta är emellertidkomplicerade och omdiskuterade frägor bl. a. beroende på atl man strävar efleratt nå olika syften vid utformningen av taxorna. Jag avser att ta initiativtill en översyn av principema för taxe- och prissättning inom energiområdet. Jag har tidigare berört det storaansvar som åvilar kommunerna inom energiområdet. Den kommunalaenergiplaneringen utgör ett instrument för både säkrare tillförsel ochförbättrad hushållning med energi. har att inom ramen förlagen (1977: 439) om energiplanering bistå kommunerna i detta arbete. har nyligenutarbetat rapporten (SIND PM 1980: 5) Kommunernas energiplanering Redovisningav planeringssituationen. I rapporten redovisas läget när det gäller denkommunala energiplaneringen - i huvudsak med utgångspunkt i enkäter somindustriverket har ställt till kommunerna. Några bedömningar om den fortsattainriktningen av planeringen görs inte i rapporten. Däremot anges att verketunder avser att återkomma med en sådan bedömning. En väl fungerande kommunalenergiplanering som omfattar både tillförsel och användning av energi är en avförutsättningarna för att nå en effektivare energihushållning och en godenergiförsörjning. Den kommunala energiplaneringen är alltså ett väsentligtinslag bl. a. i ett program för energihushållning. Jag räknar med attindustriverkets redovisningar skall ge ett underiag som förbättrarförutsättningarna för och genomförandet av en energiplanering. Ävenden utvärdering av energisparplanen för energihushållning i befintligbebyggelse, som jag har berört, bör kunna få betydelse i dettasammanhang. De energipoliliska ansträngningarnabör inriklas på energihushållning och åtgärder som gör det möjligt att ersättaolja med andra energislag. Trots omfattande insatser inomdessa områden kommer emellertid lUJan att svara fören betydande del av vårenergitillförsel . De energipolitiska ansträngningarna måste därförkraftfullt inriktas också på att trygga vår försörjning med olja. Insalser inomdetta område har genomförts i enlighet med de riktlinjer somgodkändes av ijuni 1979 (prop. 1978/79: 115 bil. l.NU 1978/79:60,rskr 1978/79: 429). Prop.1979/80: 170 14 De tre svenskägda oljeföretagenNynäs , och Svenska harfått bättre möjligheter att bidra till en tryggad oljeförsörjning genom allinleda ett samarbete om inköp av råolja och oljeprodukter. Avtal om råoljeköphar träffats med de nationella oljebolagen i flera producentländer, i försiahand av Svenska . 1 syfle att bl. a. säkra ett bättre utnyttjandeav den svenska raffinaderikapaciteten har Svenska förvärvatandelar i Svenska BP:s raffinaderi i och i i . Medelfören betydande höjning av aktiekapitalet för Svenska har anvisalsav (prop. 1979/80:33, NU 1979/80:25, rskr 1979/80: 134). Arbetet på oljeområdet börfortsätta enligt gällande riktlinjer. Det är mycket angeläget att vårt beroendeav den västeuropeiska s. k. spotmarknaden för oljeprodukler med centrum iRotterdam kan minskas. En förutsättning härför är att statsmakterna harerforderliga styrmedel för att kunna påverka utvecklingen. De senaste årenshändelser har också visal att det är angeläget att av ekonomiska skäl begränsaoljeimporten även om någon uttalad kris från försörjningssynpunkt inteföreligger. Regeringen bör återkomma i denna fråga i samband med déenergipolitiska förslagen till nästa . Del är av största betydelse attsvensk oljeförsörjning anpassas till de pågående slrukturändringarna på deninternationella oljemarknaden som innebär att producentländerna spelar en alltaktivare roll. Den statliga oljepolitiken bör syfta till atl underiätta ensådan anpassning och söka motverka att försörjningen blir ensidigtberoende av en grupp leverantörländer. Okad närfbrsörjning, bl.a. ett brettsamarbete med innefattande bl. a. långsiktiga leveranser av råolja ocholjeprodukter, utgör ett viktigt mål för oljepolitiken. Utvecklingen mot ökad bilateralismi oljehandeln kan i vissa situationer vara förenad med risker från såväl allmänutrikespolitisk synpunkt som från energiförsörjningssynpunkt. a. av deltaskäl bör de internationella oljebolagens verksamhet i säkerställas. Naturgas utgör ett intressant alternativ till olja omförsörjningen sker från områden och på villkor som erbjuder en större tryggheti tillförseln. En förulsältning är också att utvecklingen av de framtidakostnaderna för att köpa gasen kan överblickas. Från miljösynpunkt är naturgasfördelaktig. De svenska ansträngningarna alt få till stånd avtal omnaturgasimport inriktas på samarbete med främst och . Somjag harnämnt inledningsvis har överläggningar med lett till att avtal om naturgassamarbetehar träffats. Därmed har förutsättningar skapats för en introduktion avnaturgas i med början . Jag återkommer med enutförligare redogörelse för denna fråga i det följande (kap. 4). AV?/är detuthålliga bränsle som i första hand kan ersätta olja under 1980-och 1990-talen.1 prop. 1978/79:115 bedömdes det vara möjligt att öka kolanvändningen till 6 ä9 milj. ton . 1979/80:170 15 rapport (Ds 1 1979:9) Förutsättningar för ökadkolanvändning i görs bedömningen att ca 10 milj. ton kol bör kunnaanvändas . Kol är liksom olja en icke-förnybarenergikälla som vi måste importera. Världens koltillgångar är emellertid mycketstora och geografiskt fördelade på ett annat sätt än oljetillgångarna, vilketväsentligt förbättrar möjligheterna till en säker tillförsel. Det bör enligtmin uppfattning finnas goda möjligheter för att genom långsiktiga avtaloch engagemang i kolgruvor skapa en tryggad kolförsörjning. En förutsättning ärdock att en aktiv kolpolitik bedrivs från svensk sida, bl.a. genom att svenskaköpare samarbetar på den internationella marknaden. Jag räknar med att återkommai denna fråga under nästa . Frågan om statligt stöd lill prospekleringinom kolområdet, som har föreslagils av oljeersättningsdelegalionen, bör dåockså las upp. Användning av kol är liksomanvändning av olja och andra bränslen förenad med betydande miljöproblem, bl.a.vid förbränningen. Det ärav slörsia vikt att stärka de insatser som syftar tillatt undanröja problemen med miljöpåverkan från bränsleanvändning. Ett omfallande arbete pågår för attlösa dessa problem inom kolområdet, bl.a. inom projekt somvattenfallsverket den 14juni 1979 har fått i uppdrag av regeringen attgenomföra lillsammans med berörda intressenter. Genom projektet skall utredasoch redovisas hur hälso- och miljöproblemen vid kolanvändning för energiändamålskall kunna lösas pä ett tillfredsställande sätt. Regeringen har den 10 april1980 godkänt en plan för verksamheten inom projekt . Regeringenhar därvid understrukit det angelägna i att berörda intressenter aktivt dellari projektet. Jag vill i detta sammanhangframhålla att den otrygghet som skapas av vårt stora beroende av olja föruppvärmning av bostäder och industrier gör att åtgärder behöver vidtasför att minska användningen av olja. Det är därför frånenergiförsörjningssynpunkt mycket angeläget att ersättning av olja med kol ochandra fasla bränslen kommer till stånd. Med tanke på alt det i vissutsträckning härvidlag är fråga om en för vårt land ny teknik för bl. a.transport och förbränning är en successiv ökning av kolanvändningenerforderlig. Då blir det också möjligt för oss att erhålla den kunskap ocherfarenhet som krävs för en egen teknisk utveckling och för att successivtkunna utnyttja avancerad teknik från andra länder. Av vad jag nu anfört framgår att enrad beslut rörande kolanvändningen kan behöva fattas inom en snar framtid.Projektet kommer då ännu inte alt vara sluiredovisal. Det äremellertid myckel angeläget alt introduktionen av kol i sker på ettsådant sätt att väsentliga miljökrav tillgodoses. Därvid är det viktigt attmöjligheterna tas tillvara att utnyttja kolkvaliteter med låga halter av svaveloch andra miljöskadliga ämnen och alt rena utsläppen. Jag räknar med attåterkomma till dessa frågor i samband med de energipolitiska förslagen undernästa . 1979/80:170 16 Jag vill mot bakgrund av den alltallvarligare försurningssituationen i betydande delar av landet erinra omvikten av att svavelutsläppen från bl. a. eldning med olja och kol begränsas. Ivårt land svarar oljeeldningen f. n. för den klarl största delen avsvavelutsläppen. Möjligheterna att successivt förain inhemska bränslen i del svenska energisystemet är slora. Hur snabbt olikatyper av dessa bränslen kan introduceras varierar emellertid. Osäkerheten ärbetydande om när vissa bränslen kan införas i stor skala, särskilt deenergikällor, l.ex. odlad energiskog, som befinner sig i ett forskningsskede.Delegationen för energiforskning (1 1975:02) har i rapporten - en sammanslällning av akluella bedömningar (nr 21och 22) lämnat en översikt över de möjliga bidragen frän de nya energikällornafram . De inhemska bränslen som enligt delegalionen ligger närmasti liden att utnyttja är skogsavfall, flis och torv. Delegationen anser attdessa bränslen sannolikt skulle kunna ersätta ca 3 milj. ton olja, dvs.ca 10% av den nuvarande oljeanvändningen. Det är främst från skogsavfall,flis och torv som det f. n. finns förutsättningar att räkna med någrabelydande bidrag till vår energiförsörjning . För andra inhemskaenergikällor återstår ett avsevärt utvecklingsoch utvärderingsarbete innansäkra bedömningar kan göras om möjliga bidrag till energiförsörjningen och omtekniskt och ekonomiskt möjlig införandetakt. Det kommer att krävas mycketbelydande insatser av stat, kommun, förelag och enskilda för att införainhemska bränslen i syfle att ersätta olja. Det står dock klart att bl. a.sådana insatser måste vidtas om planerna på alt minska oljeberoendet skallförverkligas. Åtgärder för atl snabbi införa inhemska bränslen bör därförsnarast komma till stånd. Det är därvid angeläget att miljöaspekterna beaktas. För att stödja införandet av bl.a.inhemska bränslen bör, somjag har nämnt, en fond för investeringar ienergiteknik som snabbi kan ersätta olja inrättas. Jag anser del angelägel alt detläggs fast etl mål för användning av inhemska bränslen . Som riktpunktkan t. v. gälla den användningsnivå som delegationen för energiforskning harbedömt vara möjlig att nå, dvs. en nivå molsvarande 3 milj. lon olja. Jag avseratt återkomma under näsla med närmare förslag till hur målet skallulformas och hur det skall kunna nås. Förslaget kommer atl grundas påbl.a. det arbete som bedrivs inom oijeersättningsdelegationen (1 1979:01), somhar till uppgift att samordna insatserna och föreslä erforderiiga åtgärder föratt öka utnyttjandet av solvärme och bränslen som kan utgöra alternativ tillolja. Delegalionen har publicerat rapporterna (Ds I 1980:3) och (Ds I 1980:4) Förutsättningar för användning av skogsenergim. m. i , där åtgärder för att utnyttja dessa bränslen har behandlats.Bl.a. Prop.1979/80:170 17 lagstiftningen rörande koncessioner för torvbrytningberörts. Rapporterna har av delegationen delgivits ett stort antal berördaintressenter för synpunkter. redovisar delegalionen enrapport om möjligheterna att utnyttja solvärme. har delegationen,somjag har nämnt, utarbetat en rapport om förutsättningarna för ökadkolanvändning i . Enligt vad jag har erfarit fortsätter delegationensitt arbete med inrikining på möjligheterna att på ett lämpligt sätt utnyttjadessa energislag. Jag vill i detta sammanhang ocksånämna det uppdrag atl invenlera tillgången av skogsavfall inom resp. län somregeringen har givit till samtliga länsstyrelser. Vissalänsstyrelser har fått i uppdrag att också inventera tillgången på torv.Rapportering från arbetet skall enligt uppdraget ske senasl den 31 mars 1981.Jag vill även erinra om att i samarbete med berördakommuner planerar fyra eldningsanläggningar baserade på bl.a. torv. Vidarevilljag erinra om att statens planverk f. n. genomför en melodstudie ombehandlingen av energislagen torv, vind och energiskog i den fysiskaplaneringen. Inom transportsektorn äroljeberoendet , dvs. större än inom någon annan sektor. Strävan bör varaatl söka ersätta bensin och dieselolja med syntetiska drivmedel. Införandet avsådana drivmedel bör ske med det snaraste i enlighet med vad nyligenhar uttalat (NU 1979/80: 35, rskr 1979/80: 234). För att ge kunskap och erfarenhetför det fortsatta arbetet bör introduktionen ske gradvis. Det är angeläget att tillverkningenav syntetiska drivmedel kan baseras på inhemska råvaror. Teknik för förgasningav sådana råvaror finns ännu inte kommersiellt tillgänglig. Elt omfattandeytterligare utvecklingsarbete erfordras. Som etl led i utvecklingen av sådanleknik har föreslagits att en demonstrationsanläggning för produktion avsyntesgas, och i ett senare skede eventuellt också framställning av metanol,baserad på inhemsk råvara skall uppföras. Regeringen har den 18 februari 1980uppdragit åt en särskild förhandlingsman att söka träffa erforderligaöverenskommelser med berörda intressenter för att möjliggöra att en sådandemonstrationsanläggning uppförs. har i det lidigare nämndasammanhanget framhållit betydelsen av all arbetet snabbi kan leda fram lill atten full-skaleanläggning för metanolproduklion i huvudsak baserad på inhemskaråvaror kommer till stånd. Åven etanol, som kan tillverkas urbl. a. sockerbetor, kan utnyttjas som drivmedel. En särskild utredare,etanolutredningen (Jo 1979:05). har tillkallats för all utreda de tekniska ochekonomiska förulsältningarna för en tillverkning av etanol ur sockerbelor ochandra produkter. Utredningens överväganden och förslag beräknas föreligga inomkort. Under elt övergångsskede, varslängd f. n. inte kan anges, behöver syntetiska drivmedel eller råvaror förframställning av dessa importeras. Enligt vad jag har erfaritutarbetar f. n. oljeersättningsdelegalionen för-2 1979180. Prop.1979/80:170 18 slag till introduktionsstrategi för syntetiska drivmedel.Delegationens förslag väntas föreligga . Jag räknar med att återkommai denna fråga under nästa . Jag övergår nu till atl berörafrågan om försörjningen av uran lill de svenska kärnkraftsblocken. Det hargenom de senaste årens osäkerhel om användningen av kärnkraften i Sverigesjälvfallet rått osäkerhet också om planeringsförutsättningarna för uranförsörjningen.Genom den klarhet som har nåtts om kärnkraftens utnyttjande bör dennaosäkerhet vara undanröjd. Möjligheterna alt planera tillförseln av uran tillkärnkraftsblocken bör således nu vara goda. Frågan om uranförsörjningen bör tasupp i samband med alt de energipoliliska förslagen föreläggs ibörjan av . Vid sin behandling av prop.1978/79: 115 gjorde ett uttalande om atl regeringen skyndsamt bordevidta ålgärder för all inrätta etl utvecklingsbolag för energiområdet (NU1978/79:60 s. 48, rskr 1978/79:429). Avsiklen med utvecklingsbolaget var enligtnäringsulskollel att man skulle finna ändamålsenliga former för att så snabbtsom möjligt kunna föra ut resultatet av forsknings- och utvecklingsarbete tillkommersiellt utnyttjande. I anslulning lill budgelpropositionen 1980 (prop.1979/80: 100 bil. 17 s. 213) anförde jag att en fond för investeringar ienergiteknik som snabbt kan ersälta olja bör kunna inrättas under budgetåret1980/81. Den avslutade remissbehandlingen avoljeersättningsdelegationens rapport (Ds I 1979: 17) Finansiering avenergiieknik för oljeersättning visar också på behovel av en sådan stödform.Förslag rörande den närmare utformningen av fonden utarbetas f. n. inomregeringskansliet. Frågorna om etl utvecklingsbolaginom energiområdet och om en fond för oljeersattning hör enligt min meningsamman. De berör båda den slora och vikliga frågan om hur man skall kunnaunderlätta en kommersialisering av energiteknik som kan bidra till att minska oljeberoendet. Förslag om närmare riktlinjer fören fond för energiteknik bör. som jag har nämnl, läggas fram i börjanav 1980/riksmöie. Frågan om etl utvecklingsbolag för energiområdet upp . Enligt gällande energipolitiskabeslut (prop. 1975: 30 bil. 1,NU 1975:30, rskr 1975:202) omfattar det svenskakärnkraftsprogrammet f n. Ett kärnkraftsblock består avreaktor, turbin, övrig utrustning och byggnader. Tillstånd enligt atomenergilagen(1956:306) att uppföra, inneha och driva kärnreaklor har meddelals för tolvblock. Dessa är i drift, färdigställda eller under arbete. Sex kärnkraflsblock är ikommersiell drifl. Den sammanlagda installerade effekten i dessa block uppgårtill 3 700 MW. Den försia anläggningen, 1979/80:170 19 1, togs 1972. Därefler togs undertiden ytteriigare fyra block i drift, nämligenOskarshamn 2, och I och 2. Det sjätte kärnkraftsblocket,, togs 1977. Ytterligare fyra kärnkraftsblock ärfärdigställda eller nästan färdigställda, nämligen ochForsmark 1 och 2. Tillstånd enligt lagen (1977: 140) om särskilt tillstånd atttillföra kärnreaklor kärnbränsle, m.m., den s.k. villkorslagen, har meddelatsför dessa reaktorer genom beslut och . Enligtlagen (1979: 335) om förbud mot att tillföra kärnreaktorer kärnbränsle,den s. k. rådrumslagen, får dock kärnbränsle inte lillföras kärnreaklor föreutgången av juni månad 1980 eller den tidigare tidpunkt som regeringenföreskriver. Regeringen har och föreskrivit attRinghals 3 och Forsmark I resp. och skall få tillföraskärnbränsle utan hinder av vad som föreskrivs i rådrumslagen. Kärnkraftsblocket Forsmark I hartillförts kärnbränsle . De övriga block, som har fåtttillstånd enligt villkorslagen, dvs. och ,beräknas komma att tillföras kärnbränsle ijuli 1980, resp. april1982. Enligt rådrumslagen är innehavareav kärnreaklor berälligad lill ersättning av staten för förlust som haruppkommit genom att idrifttagandet av reaktor har fördröjts till följd avlagen. Vid lagens tillkomst anfördes bl. 1978/79: 218 s. 7) attersättningsfrågorna kunde komma alt bli svårlösta. De borde därför enligtföredraganden i första hand lösas genom förhandlingar mellan staten ochreaktorinnehavarna. Sådana förhandlingar inleddes sedan en särskildstatlig förhandlare hade utsetts. Jag räknar med alt återkomma /81års i frågan.