prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Medde antaganden om import- och ^konsumtionsbenägenhetersom redovisats ovan erhålls ur modellen värden på ett antal ^mulliplikatorer. Med tillämpning av dessa ^mulliplikatorer kan den totala effekten avförändringari den offentliga sektorns verksamhet påbruttonationalprodukten räknas fram. För några av de viktigaste variablernaredovisas ^multiplikatorerna för 1979 och 1980nedan; Övrig of^fentlig ^konsumlion 1,4 P^ermanentatransfereringar till hushåll ^t)^,^9 Direkta skatter -0,8 Indirekta skaller -0,9 Itabell 9:7 redovisas beräkningar över finanspolitiska effekter for . beräknas den offentliga sektorn ha haft en stimulerande inverkanpå ekonomin motsvarande av bruttonationalprodukten. Den expansiva effektenberäknas huvudsakligen komma ^Prop, 1979/80: 100 162 Tabell ^9:7 ^KinanspolKiska effekter1974-1980 P^rocent ^av ^bniii^onaiionalprodukten i fasta priser ^Sl;il^cn: dir^ekt ^effekl indirekt ^effekt -0,2 2,4 0,0 -0,8 -0,8 ^Konirruincrna: ^dii^cki ^efl ^in^diiekl ^L 0,5 -0,1 0,9 -0,7 0,8 -1,8 -1,0 -0,2 ^'^ Inkl. ^.illmanna pen^sionsfonden.^Ki^dla ^Hkononiideparte^nienlel. Dennegativ;^!^ effekten 1978 för kommunernasammanhänger ^friimst med de ^stor;iutbetalningarna av kommunalskattemedel samt höjningenav kommunalskatterna med i genomsnitt . ^L^hidei1979 beräknas den ^offenlliga sektornsverksamhet ha haft en mera expansiv ^effekl påekonomin än . ^Detla återspeglar^cfTcktcn av det försämradefinansiella sparandet i den offentliga sektorn. Den finanspolitiska effekten från st^aten beräknas dock bliklart lägre 1979 än . medan effekten av den kommunala sektorns^inkomsler och utgifter går från^-^ I^',; till ^+^ 1,. Kalkylernaför 1^9X0 tyder på alt den offentliga sektorns inflytande på den övriga samhällsekonomin i stort sett skulle vara neutral. Frågan om hur den offentliga sektorns effekt på ekonomin i övrigt ^sk;i ^beräkn^tis är svårall besvara både ^uiiftån teoretiska och praktiska ^uigångpunkler. Den beräkningsmetodiksom ^hiir används innebär att om de offentliga utgifterna och inkomsterna ^inle f^örändras realt sett ^fiån den uppnådda nivån uppståringen ^f^inanspolitisk effekt. Även om denoffentliga sektorns finansiella sparande ^iir ^ofor^iindrat kan ^emellerlid enfinanspolitisk ^effekl uppslå genom att detsker förskjutningar mellan olika typer avinkomster och utgifter. 1980 vimlas ^fiirsämringeni statens ^finiinsiella sparande bli relativtmåttlig som kommunerna uppvisar istort sett samma sparande-överskott som . Socialförsäkringssektorns finansiella sparande väntas dessutom öka något. Därigenom blir försämringen i hela den offentligasektorns finansiella sparande betydligt mindre än under de ^närm^tist föregående åren. Avt^abell 9:8 framgår någotutförligare hur olika delposter i den^offenl^liga sektorns inkomster och utgifter bidrar ^lill den totala finanspolitiskaeffekten för år1978, 1979 och 1980. När det gäller^.s/^r^;/^c/^i^ kan noteras all den expansiva effekten 1978 till största delen kan hänföras till inkomstsidan. 1978 årsskatteomläggning, de stora utbetalningarna avkommunal- ^Tabi-ll 9:^8^ ^Finanspolitiska ^efTekter 1978-1980 ^l^Yoc^enl av ^hriiltonalionalproduklen i fasta priser -0,4 -0,4 -0,4 -0,7 -0,4 -0,4 därav: direktskall indirekt skall därav: transfereringar ^m. Summa ^slaien 3,4 2,2 0,8 -0,8 -0,6 -0,3 -0,1 ^Komn^ui^nerna ^inkomsler därav: skall^er Summa ^konimunerna .S^umma^o^ff^cnilig s^ektor Källa: ^Ekonomidepartementel. skattemedel och ^s^iinkningen av den allmannaarbetsgivaravgiften är faktorer som förklarar ^deilii. På utgiftssidan var det främst statliga byggnadsinvesteringar och transfereringar till hushållsom gav positiva bidrag. Även ^industripoliliska åtgärder gav en påtaglig expansiv effekt 1978. ^med^tin lagerstödet^ftån ^lidig^tiie år fick enåterhållande ^eflekl på ^produklionen därigenom all ^lagerneddragningen 1978blev större än vad den skulle ha blivitutan ^lagersiöd. Som^framgålt av avsnitt 9.2 ökade de industripolitiska åtgärderna kraftigt som den återhållande effektenfrån ^lagerslödcl upphörde. De ^industripoliliskaåtgärderna har uppskattals innebära en expansiv finanspolitisk effektmotsvarande ca 1,av BNP . ^Konumtion och investeringar ^vänlasinnebära en expansiv effekt på ca 0.5 ^'(^.^ väntas del statliga ^konumlionsvolymen vara oförändrad^s;imtidigt som utbetalningarna för ^industripoliliskaåtgärder kommer att minska kraftigt. När det gäller investeringar väntasuppgången på byggnadssidan ^motv^iigas av en minskning avmaskininvesteringarna. ^Totall ^seii innebar sammansättningsförskjutningarna ide ^statlig^ti utgifterna ^mcikin 1979 och 1980 ^iitt kalkylerna ger en negalivfinanspolitisk ^effekl via utgiftssidan . trots realt sett ökadestatsutgifter. Utgifter med hög ^mulli-^plikatoreftcki - ^l.ex. konsumtion,^investeringiir, ^industripoliliska ^ålgiir^der - utvecklas svagt, medanutgifter med låg ^multiplik^titoreffekt - ^l.ex. ^riint^i^ir på ^sl^titsskuldcn - ökar starkt. ^Prop.1979/80: 100 164 ^P^a^ inkomstsidan väntas^skatleinkomsterna åter öka i reala termer 1979 och 1980 ^eflervolymminskningen 1978. ^Detla leder till negativa effekter genom den^köpkiaftsindragning som skatteuppbörden innebär. ^iir del de indirekta ^skatleinkomsterna som ökar i volym, bl. a. till följd av ^puiiklskatiehöjningarna påtobak, sprit och energi. Sammantaget skulle den statliga sektorn få en ^kontraktiv effekt på ekonomin under 1980som kan uppskattas till . Trots den fortgående försämringen i ^siiiicns ^bt^kl^gelsaldo har denfinanspolitiska effekten successivt dämpats ^lill 1980. Föl ^komniuncrnu ökaru^tbetalningarna av kommunalskattemedel inte lika snabbt under 1979 och 1980som . På utgiftssidan betyder framför allt ökningen av konsumtionenmen också investeringarna, expansiva finanspolitiska effekter. Som nämntstidigare ^vänlas den kommunala ^seklorns finansiella ^sp^ttiande 1980 i stortsett ligga kvar på samma nivå som . Anledningen till all kalkylernaändock ger en expansiv effekt 1980 ar att volymökningen av de kommunalautgifterna framför allt ligger på ^konsumlion och investeringar, vilka harbetydligt större ^multipli-^katoreffekt än övriga utgifter. Sammantagetberäknas den kommunala ^seklorns expansiva effekt på ekonomin uppgå till avBNP, dvs. den ^konli^iiklivaeffekten från staten ^molvägs i ^slort sett. Socialförsäkringssektornberäknas ha haft en något expansiv ^effekl på ekonomin. Förklaringenhärtill är att transfereringarna tillhushållen vaxte v^äsentligt ^sn^tibbaie än den huvudsakliga inkomstposten,arbetsgivaravgifterna. förutses effekten på ekonomin bli neutral. Den^tilllTilliga förstärkning avsocialförsäkringssektorns inkomster som blir följden av den omläggning avuppbörden av arbetsgivaravgifter från statliga myndigheter som beskrivits itidigare avsnitt, innebär att sektorns inverkan på ekonomin blir mindreexpansiv 1980, Delta ^molvägs av att statens inverkan blir merexpansiv i motsvarande mån. Även höjningarna av arbet^sgivaravgifterna den 1januari 1980 verkar dämpande på ekonomin i högre grad än motsvarande höjningar1979, vilka var ^någol lägre. Även har hänsyntill den växande likviditeten i den svenska ekono^min satt sin prägel påkreditpolitikens utformning. Som framgår av diagram 10:1 ökadebudgetunderskottet, sett över löpande ^12-månaders-^period, i snabb takt 1979.I syfte att begränsa budgetunderskottets ^likvidi-^serandeinverkan på banksystemet och samhällsekonomin i övrigt intensifierades^slatsupplåningen hos ^kapitalmarknadsinslituten och hos allmänheten. 1 sammasyfte öppnades för företagen en möjlighet att fr. o. ^m. placera medelpå särskilda ^s.k.^likviditetsuljämningskonton. förelogs vidare successiva höjningarav likviditetskraven i syfte att Diagram 10:1 Statens budgetunderskott 1976-1979 1979/80:100 166 ^\^ ^/^^ ^ ^V^olulore^ser^ven ^e^A\ ^\^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^f^ ^ ^ ^ ^ ^olatens ut ^land^supplåninq ^\ ^\_/ ^\ 1976 1977 1978 1979 hålla bankernas utlåningslakt underkontroll. eftersträvade sammantagna en tillväxt i bankernas ^övriguilåning isvenska kronor i storleksordningen . Detta mål har i ^slort sett uppnåtts. gav den privatasektorns ^uilandslransaktioner upphov ^lill ^etl betydande ^valutaulflöde.Detta balanserades emellertid av en omfattande statlig upplåning, varför ^avtappningen av valutareserven blevrelativt begränsad (diagram 10:1 och 10:2), Valutautflödet inom den privatasektorn svarar i huvudsak mot ^bytesbalansunderskotlet. Företagens långfristigautlandsupplåning resulterade enligt statistik i ett begränsat valutainflöde under årets tre förstakvartal. Med den uppskattning av ^bytesbalansutfallel som kangöras, tycks ^etl visst kortfristigt valutautflöde inom den privata sektorn haskett. Den totala ^valutautsiröm-^ningen inom den privata sektorn var en viktig förklaringsfaktor till attlikviditetstillväxten i ekonomin blev relativt begränsad. Bakom företagens svagaintresse för utlandsupplåning låg bl. a. den stigande likviditeten inomnäringslivet. Dessutom var det internationella räntelägel relativt det svenska ^högi (tabell 10:1). Som enanpassning till det ^inlernationella ränteläget höjdes i juli och septembersåväl diskontot som den långa räntan. Vidare höjdes kassakraven föraffärsbankerna samt straffräntan för bankernas upplåning i riksbanken.Härigenom höjdes bankernas ^specialinlåningsränta mer än diskontot. Bankernaslikviditetskvoter, vilka höjts , höjdes på nytt. Syftet med denna åtgärd var attbegränsa bankernas kreditexpansion. Tabell 10:1 Vissa centralbankers diskonto diskonto samt^3-månaders ^eurodollar - ränta 1975-1979 14,60' ^'^ Gäller oktober. Käll^a: Nationell st^atistik. höjningen fortsatteräntenivån utomlands att stiga. I syfte att fortsätta anpassningen av deninhemska räntenivån till den utländska samt att dämpa den ytterligare^likviditetsökning som kunde förutses kom ett åtgärdspaket i slutet av november1979. Såväl diskontot som den långa räntan höjdes på nytt. Efter åretshöjningar på tillsammans 2 1/uppgår diskontot nu till 9%^;. Den långa räntanhar höjts med 1 ^%. Den långfristiga statliga obligationsräntanuppgår därmed till 10,, 1 åtgärds-paketet ingick vidare en höjning avkassakraven för affärsbankerna från 4%^.^ till 6%^'^ fr. o. ^m. Fr. o. ^m. /1980 höjdes dessutom, med vissa undantag,bankernas likviditetskrav . större under de tre första kvartalen 1979 jämfört medsamma period 1978 (tabell 10:2). var statens inhemska upplåningutanför bankerna . Detta innebar att denpenningmängdsökande effekten av ^sla^tens finansiella transaktioneraccentuerades. Insättningarna på likviditetskontoi uppgick ^lill ^drygl . Omäven dessa insättningar beaktas var den penningmängdsökande effekten av^slatens finansiella transaktioner ca I miljard kr. större under de tre förstakvartalen än 1978. Bankernas utlåning ^lillallmänheten gav likaledes ^elt större bidrag till ^likvidiielsökningen iekonomin under de tre första kvartalen 1979, än 1978.Starka ^likviditetsindragande effekter härrörde emellertid från bytesbalansensmarkerade underskott samt det förhållandet all den privatautlandsfinansieringen fick begränsad omfattning. Under de tre första kvartalen1979 blev därigenom penningmängdstillväxten . lägre änmotsvarande period 1978. Penningmängd, ökning: Tillskott genom: Valutareservensförändring Statens upplåning iutlandet (ökning ^=^ ^-) Statens utgiftsöverskott Statensupplåning utanför bankerna (ökning ^=^ ^-) Medel på inv^esteringskonton i ^fökning= ^-) Likviditetskonton i (ökning^=^ ^~) Övriga riksbankstransaktioner Bankemas utlåning till allmänheten^exkl. ^hypoteksobligalioner Bankernas fordringar på övriga -8904 17 570 - 2014 33 167 -1384 -4089 Penning^mängdens ökningunder kan nu uppskattas till . eller ca12%. Det är något mer än den beräknade ökningen på förbruttonationalprodukten i löpande priser. Detta innebär att den realalikviditeten i ekonomin fortsatte att stiga 1978-1979 (diagram 10:3). Som framgår av tabell10:3 var uppbyggnaden av företagens banktillgodohavanden lägre under de treförsta kvartalen 1979 jämfört med samma Tabell 10:3 Bankernas inlåning sektorvis 1978-1979 1978 1-3 kV, 505 6183 9211 13321 2410 -508 8219 1467 13871 2 304 Diagram 10:3 ^Real likviditet ^1%7-1979 Index 1967 ^=^ 100 1967 1968 1969 1970 19^71 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 Den reala likviditeten ärdefinierad som kvoten mellan ett index för penningmängden och ett index förbruttonationalprodukten till löpande priser. Den reala likviditetenhar en långsiktigt fallande trend. Källor:^Konjunklurinstilutet, och . period 1978, växte kommunernas och hushållenstillgångar på bank något mer än under de tre första kvartalen 1978, var dock ökningen av hushållsinlåningen mindre än undermotsvarande kvartal 1978, Likviditetstillskotten frånstatsbudgeten fortsatte i stigande takt. Detta motverkades emellertidmer än väl av den större likviditetsindragning som valutautflödet, statensupplåning på den inhemska kreditmarknaden utanför bankerna ochlikviditetskontona gav upphov till (tabell 10:4). Bankernas kassalikviditetblev än mer ansträngd genom höjningen av kassakraven, som innebar ökadeinsättningar i på , ,Bankernas kassamässiga ^likviditetsav-^tappning speglades i en markeradupplåning i . var affärsbankernas placeringar i statsobligationerbetydande men en neddragning av deras ^skattkammarväxlar ägde rum. ^Prop.1979/80:100 170 Tabell10:4 Bankernas likvida tillgångar 1977-1979 1977 1978 1978 1979 Valutareserven 6015 1706 3330 -2 194 Statens upplåning i utlandet (ökning ^=^ ^-) ^Slatens utgiftsöverskott ^Slatensupplåning utanför bankerna (ökning ^=^ ^-) Allmänhetens innehav av sedlar och mynt (ökning ^=^ ^-) Medel på investeringskonton i ^tökning= ^-) ^Likvidiletskonlon i (ökning^n^ ^-) ^Kassakvotsmedel i (ökning ^=^ ^-) Övriga ^riksbankstransaktioner Summa 872 18256 11431 - 2751 -1040 3783 -1.^528 -6980 Statsobligationer Kortanettofordringar på ^spar- Sparbanke^rnas likvida tillgångar Korta nettofordringarpä Korta nettofordringar på ^affärs- Korta ^nellofordringar på ^af^färs- De likviditetskrav sombankerna var ålagda all hålla höjdes successivt för att ökningen iutlåningen därigenom skulle komma att begränsas. 1 samband med en relativtsnabb utlåningsökning hos bankerna blev det omedelbara resultatet attdifferensen mellan faktisk likviditet och krav - överlikviditeten -kom att sjunka (tabell 10:5). Tabell ^tO:S Affärsbankernas likviditetskvoter 1976-1979 Genomsnittligt överskott för ^affärsbankssystemel under successiva ^12-måna-^dersperioder, ^Procenl 1976 1977 1978 1979 Upplåningen påkreditmarknaden var under de tre första kvartalen 1979 ,,vilket var , mer än 1978 (tabell10:6), Av den totala ökningen härrörde , från denregistrerade svenska upplåningen i utlandet. Expansionen i den inhemska^kreditgivning^cn betingades till stor del av statens ökade upplåningsbehov.Statens ökade upplåning motsvarades till en del av en ökning av statens egen^kredilgivning till företagssektorn. Företagens upplåning hos staten ökadenämligen med , vilket innebär alt staten svarade för ^dryglhälften av företagens ^toiala upplåningsökning, ^Affärsbunkernus nettoköp avstatsobligationer var , lägre under de tre första kvartalen1979 än 1978 och uppgick ^lill närmare 8 miljarder kr.Samtidigt sjönk affärsbankernas innehav av ^skattkammarväxlar betydligt.Härigenom blev deras totala ^kredil^givning till staten avsevärt lägre underde tre första kvartalen 1979 jämfört med . Affärsbankernas utbetalningarav ^bosladsbyggnadskrediter uppgick till . under de tre förstakvartalen . ^Avlyften var ca . 1978hade omfattande avlyft resulterat i en sänkning av stocken uteståendebostadsbyggnadskrediter med 650 milj, kr. Affärsbankernas ^netloköp av^bosladsobligalioner var ca , lägre under de tre förstakvartalen jämfört med , Som framgår av diagram10:4 steg ökningstakten för affärsbankernas utestående krediter ^lill andraändamål än bostadsbyggande, , varefter den stabiliseradespå en hög nivå, ^Mol slutet av året sjönk Tabell10:6 Kre^ditmarknaden under de tre första kvartalen 1978 och 1979 Milj.kr., nettobelopp 1978 1-3 ^kv. 397 2 228 4 442 2 176 - 26 168 134 2 571 1734 3281 8 3029 1660 2911 - 31 3 288 2 647 -4094 21 110 64)2 8 588 10455 3 562 5 906 Genom valutabanker Genom ^mellanhandsinslitul Övrigt 2 325 171 306 1979 1-3 ^kv. 3 768 7 727 - 102 3 050 7 5217 1646 2611 3 050 864 4288 59 3314 3 953 3 973 15 287 8 709 8066 8479 8505 Genom ^valulabanker Genom ^mellanhandsinslitul Övrigt 5 955 - 194 -4 160 5955 -248 2 447 ökningstakten som ^eU resultat avde ^åtstramningsåtgärder som vidtagits. Affärsbankernas övrigutlåning i svenska kronor ökade till , under de tre första kvartalen1979 jämfört med , , Enligt tabell 10:7 ökade affärsbankernastotala ^övriguilåning till företagen. Denna ökning sammanhänger dock mera med en omstrukturering av de olika utlåningsformernaän med en reell tilltagande ^krediUillförsel till företagen, ^Fr.o,m,/1979 tillåts Diagram 10:4 Affär^sbankernasutest^ående krediter till andra ändamål än bostadsbyggande Totalt, ^exkl ^refinansiering i utlandet nämligen inom ramen för^valularegleringen svenska banker att ^refinansiera även kortfristiga krediter till ^valutainlänning i utländsk valuta för finansiering av export och import. Denna finansieringskedde i utländsk bank. Om man bortser från denna kortfristiga^refinansiering har affärsbankemasövriga utlåning inkl. långfristig ^refinansiering till företagen minskat med närmare 300 milj,kr, under de tre första kvartalen 1979, Undertredje kvartalet 1979 var affärsbankernas övrigutlåning i svenska kronordock , större än , ^Där- ^Tabell 10:7 Affärsbankernas utest^ående krediter tillandra ända^mål än bostadsbyggande Källor: och . Diagram 10:5 Spar- och ^föreningsbankernas uteståendekrediter till andra ändamål än bostadsbyggande emot blev affärsbankemas övrigutlåningtill hushållssektorn, som under de båda första kvartalen 1979 varit betydande,ytterst begränsad och kom att uppgå till ett belopp som var ^drygl 1 miljardkr, lägre än , ^Setl över de tre första kvartalen vardenna utlåning av ungefär samma omfattning som 1978. Spar- ochföreningsbankernas ^kredilgivning ökade med . under de treförsta kvartalen 1979 till 8,7miljarder kr. Den övervägande delen av ökningen utgjordes av lån till ^hushållssektorn. Spar- och föreningsbankernaköpte även statsobligationer i ^slörre utsträckning under de tre förstakvartalen jämfört med . Utbetalningarna av spar-och föreningsbankernas bostadsbyggnadskrediter ökade under de tre förstakvartalen snabbare än ^avlyften, varigenom stocken av uteståendebostadsbyggnadskrediter kom att växa i högre takt än under motsvarande period1978 eller med närmare 900 milj, kr. Som framgår av diagram10:5 tenderade sparbankernas utlåning, sett , att svagt stiga itakt under de tre första kvartalen 1979, Tabell 10:8 visar, att övrig utlåning till ^hushållssektorn expanderade starktunder de tre första kvartalen 1979 jämfört med , De enskildaförsäkringsinrättningarnas totala nettoplaceringar på kreditmarknaden sjönkmed , under de tre första kvartalen 1979 till 8 miljarder kr.Det var framför allt deras nettoköp av obligationer som var lägre. Under de tre första kvartalen 1979 översteg allmännapensionsfondens Tabell 10:8 Spar- och^föreningsbankernas utestående krediter till andra ändamål än bostadsbyggande1977-1979 1977 1978 1978 1979 1979 Övriga sektorer inkl. ej Källor: och . pensionsutbetalningar dessränteinkomster med , ^vilkel var . mer än undersamma period 1978. En motsvarande större del av premieintäkterna måste såledesanvändas för att täcka pensionsutbetalningarna, ^Fondlillväxten var någotstörre under de tre första kvartalen 1979 jämfört med ,var fondens banklån lägre. Detta resulterade i att dess placeringarpå kapitalmarknaden i form av värdepapper och reverslån kom att öka med endastknappt 300 milj, kr, till , ^Slatens budgetunderskottuppgick till . underde tre första kvartalen 1979, ^vilkel var , mer än undermotsvarande period 1978 (tabell 10:9), Mot bakgrund av det betydande^bylesbalans^underskottet samt den låga privata utlandsupplåningen kom statensutlandsupplåning att växa med , under de tre första kvartalen1979 till . Även statens inhemska upplåning utanför bankernablev mer omfattande . Affärsbankernas försämradelikviditetsläge under framför allt tredje kvartalet 1979 innebar för deras dellägre statsobligationsköp netto under de tre första kvartalen 1979 jämfört medsamma period 1978, En betydande del av upplåning skedde iriksbanken, varigenom statens upplåning i bankerna totalt kom att uppgå till7,, under de tre första kvartalen 1979, Statensobligationsemissioner, som var väsentligt större änunder , blev ,lägre än samma kvartal 1978. ^Kommunernus finansiellasparande - beräknat från löpande inkomster och utgiftsredovisningar -försvagades med . Ett ^inkomstöverskolt förelåg dockfortfarande. Tillgängliga uppgifter över kommunernas finansiella tillgångar ochskulder för bekräftar i huvudsak denna bild. Tabell 10: 9 Statens budgetutfall samt upplåningsformer1977-1979 Milj, kr., nettobelopp 1979 1-3 ^kv. ^Budgelutfallel ^(nettoutg.) inom landet ^(ökn. utom landet ^(ökn. Anm. För alt ernåöverensstämmelse mellan uppgifte^r^na för ^slatens upplåning och ^budgelutfallel har^riksgäldskonlorets och statsverkels kassaförändringar dragits av från ^skattkammarväxlar och ^kortlidslån. Källor: och . Kommunernasnettoupplåning på den inhemska kreditmarknaden uppgick under de tre förstakvartalen till ca 900 milj. kr.Deras upplåning utomlands var obetydlig. Kommunernas totala registreradeupplåning var i stort sett oförändrad under de tre första kvartalen 1979jämförtmed . Försämringen i kommunernas finansiella sparande tillsammansmed en begränsad registrerad upplåning torde för ha inneburit en dämpning i deras likviditetsuppbyggnad. Färdigställandet avbostadslägenheter var lägre 1979 än 1978 nämligen 51 ^(K)0 lägenheter. Ävenigångsättningen av bostäder minskade med ^drygl 2 000 lägenheter till 55 000,Volymmässigt blev bostadsinvesteringarna därmed i stort sett oförändrade.Investeringarnas värdemässiga ökning och behovet av bostadsbyggnadskrediterstannade på 1979, Bankernas utbetalningar av ^bosladsbyggnadskrediterblev brutto , större under de tre första kvartalen 1979jämfört med samma kvartal 1978, avtog bostadsinstitutensemissionsaktivitet något. Under periodenjanuari-oktober 1979 tecknadesobligationslån för , mot för , under sammaperiod 1978, En viss minskning av ^avlyften av uteståendebostadsbyggnadskrediter kunde sålunda konstateras. Som framgår av tabell10:10 expanderade bostadssektorns nettoupplåning på kreditmarknaden med 1,2miljarder kr, under de tre första kvartalen 1979 ^lill . Detvar både affärsbankernas och spar- och föreningsbankernas stock av uteståendebostadsbyggnadskrediter, som ökade i en snabbare takt under de tre förstakvartalen jämfört med samma kvartal 1978, Nettoförvärven avbostadsobligationer blev av en lägre omfattning. Bankernas och de enskilda och offentliga Tabell10:10 Bostad^ssektorns upplåning på kreditmarknaden Milj.kr., nettobelopp 1978 1-3 ^kv. 1979 1-3 ^kv. Direkta lån från bankerna spar- och förening.^» Lån från enskilda och offentliga försäkringsinrättningarnas åtagandeangående förvärv av ^hypoteksobliga^lioner enligt överenskommelsen ombostadsfinansieringen 1979 förefaller uppfyllas under ^årel. ^Företugssektorns inhemska registrerade upplåning^exkl. upplåningen från staten växte med , under de tre förstakvartalen till .