prop · G303104 · 1979-12-31 00:00:00 — Skälet lill att skulle besluia om inrättande av sådannämnd var att antagningsnämnderna ansågs så vikliga atl en myndighet med majoritetav förelrädare för allmänintressen borde ha ansvaret för inrättande av dessa.Ell alternativ är atl man gör antagningsnämnden obligalorisk vid varje enhel.Vi anser dock all detta skulle vara atl i onödan låsa organisalionen ochsamtidigt bidra till en ökad byråkrati. Eftersom antagningsnämndensuppgifter och sammansättning är beskrivna i högskoleförordningen finns enligtvår mening inle skäl atl överordnad myndighet skall besluta om myndigheten ifråga skall finnas eller inle. Vi Jöreslår därför all beslulel om inrättande avantagningsnämnd decentraliseras. Samtliga remissinslanser som yttratsig över delta förslag har tillstyrkt bifall till denna decentralisering. Blanddem som yttrat sig märks bl.a. RRV, UHÄ, regionstyrelserna, styrelsen för universiieieii , , högskolan för lärarutbildning i ,musikdramatiska skolan i , konsistoriet vid i ,högskolan i /, universitetsstyrelsen i , styrelsen förhögskolan i , slyrelsen för högskolan i , styrelsen förhögskolan i , styrelsen för högskolan i och styrelsen förhögskolan i samt läns landstingskommun, kommun, Falukommun. , LO och SACOISR. Decenlraliseringsgruppen anför här: Resurser för allmännautbildningslinjer m. m. fördelas numera på de fem yrkesutbildningsseklorerna.Inom UHÄ finns en planeringsberedning för varje yrkesutbildningsseklor.Beslutande organ som är ansvariga för seklorerna på lokal nivå finns ejföreskrivna i högskoleförordningen. På sina håll har dockförvaltningsnämndernas ansvarsområden kommii all avse seklorer. Genom att någraregionala utbildningsnämnder inte föreskrivits finns förfatlningsmässigl inleheller "sektorsansvariga" organ på regional nivå. Bristen på sektorsansvariga organupplevs ibland som ett problem på lokal och regional nivå. Vi vill därför pekapå all dels beslulande förvaltningsnämnder, dels sektorsvisa planeringsnämnderav rådgivande karaklär har inrättats. Delta bör - där behov av seklorsorganfinns - kunna tjäna som etl exempel på hur man ulan organisaloriskaförändringar i författningar kan lösa problem av detta slag lokall. På regional nivå har seklorsvisarådgivande organ likaså inrättals (utbildningsnämnd, utbildningsråd). Decenlraliseringsgruppens syn påseklorsansvariga organ på lokal nivå kriliseras av bl. a. UHÄ som anför: Prop.1979/80:104 54 Frågan om beslutsorgan påseklorsnivå i den lokala organisalionen är enligi UHÄ;s mening värd slörreuppmärksamhel än den ägnais av decentraliseringsgruppen. Denna fråga lordekomma all uppmärksammas närmare i anslutning lill den pågående ulvärderingenav den nya organisalionen. Härvid bör utnyttjas erfarenheler från de olikamodeller i fråga om beredande organ som f. n. prövas vid högskoleenhelerna. En annan uppfallning redovisas avregionstyrelsen för högskoleregion som anför; Decenlraliseringsgruppen harobserverat vissa av de nackdelar som följer med högskolans hårda seklorisering.Del är uppenbart all kunskap inte kan sekloriseras som många förleds all tro avhögskolans indelning i yrkesulbildningsseklorer. Självklart kan indelningen iyrkesulbildningsseklorer ha slora fördelar på statsmaklsnivå. men den kan påsikl bli förödande för forskning, utbildning och kulturliv, om den konsekvenlgenomförs på alla nivåer inom högskolan. Även styrelsen för iLinköping kommenterar sekioriseringen. Vid finns två olika lyper av nämnder somnärmasl motsvarar vad som i beiänkandei kallas siekiorsvisa beslutsorgan. Iingel fall gäller dock all dessa organ, en förvaltningsnämnd och tvåplaneringsnämnder, har ett ansvarsområde som hell överensslämmer medsektorsindelningen. , som naturligtvis har en sammansällningsom överensslämmer med högskoleförordningens föreskrifier, kallar till sinasammanlräden representanter för yrkeslivel och allmänna intressen medytl-randerält i samtliga frågor. Planeringsnämnderna är formellt beredandeorgan lill universitetsstyrelsen. ordförande har bemyndigatsall besluta i vissa frågor förutsatt all två iredjedelar av planeringsnämndensledamöier tillstyrker ordförandens förslag lill beslut. ell förslag i detla hänseende: Ulredningen berör sekioriseringen påUHÄ-nivån men knappasl på den lokala nivån. Enligi styrelsens uppfallning börför varje högskoleenhel finnas elt planeringsorgan utöver sektorsgränserna t.ex. beslående av yrkeslivsrepresenlanterna från linjenämnderna. Organelsuppgifter skulle vara rådgivande och elt expertorgan beträffande nyaföreslagna utbildningar. viduniversitetet i erinrar om all del inom högskoleförfatlningarnas ram finnsmöjligheter lill en flexibel organisation. Så har t. ex. i inrättats med ledningsorgan för utbildningislinjerna. Dessaledningsorgan (ledningsgrupper) har räU omfattande beslutsbefogenheter(formell delegation till utbildningsledaren). kan härigenomkoncentrera sig på övergripande och långsiktiga frågor. Frågan om seklorsvisabeslutsorgan på lokal nivå har sålunda genom arrangemanget fåll sin lösning. 3.5 Fakultetskollegierna m. m. Decentraliseringsgruppen redovisari rapporten viss kritik mot avskaffandet av de gamla fakulteterna och redogörför sin syn på införandet av fakultetskollegier. Decentraliseringsgruppenframlägger inte någol förslag lill ändring av nuvarande förhållanden. UHÄ klargör att ämbetet delvis har en annan syn på dennafråga. 1 samband med högskolereformenöverfördes ledningsuppgifterna för forskning och forskarutbildning frånkollegiala lärarförsamlingar (fakulle- Prop.1979/80:104 55 terna/sektionerna) lill fakullels/seklionsnämnder. Syflelmed denna förändring var alt minska den lid kvalificerade lärare och forskarei tjänsten är tvungna alt använda lill dellagande i sammanträden och därmedsammanhängande uppgifter. Från en del håll har emellertid framhållils altförändringen inneburit en förlust från informalions- och kontaklsynpunkt. Decentraliseringsgruppenredovisar kortfattat denna kritik men anser all de kritiska synpunkterna i alltväsenlligl kan lillgodoses inom ramen för gällande bestämmelser. UHÄ har för sin del förslåelse förde antydda kritiska synpunkterna och har inget atl invända mol altfakullels-/seklionskollegierna åler ges mera konkreia uppgifter underförutsättning atl man bland de berörda lärarna bedömer att forskningen ochutbildningen lolall selt skulle gagnas därav. Ordningen med ett mindre organsom huvudansvarigt för planeringen och ledningen på fakuliels-/sektionsnivå bördock enligt UHÄ; s mening inte överges. UHÄ utgår från alt hithörande frågorkommer att prövas av den tillkallade kommittén rörandeforskningens och forskarulbildningens situation i den nya högskolan (dir1979:90). Problemet behandlas av någrafakultetsnämnder och linjenämnder vid i . och juridiska linjenämndenanför bl, a,; Nämnderna vill slutligen framhållaall avskaffandet av de gamla fakullelerna har haft myckel ogynnsammaverkningar på lokal nivå. De ordinarie lärare, som inle är ledamöier i vare sigfakultets- eller linjenämnd har förlorat kännedomen om och inflylandel påuniversitetets och det egna fakultelsområdels förvallning, och den personligakontakt, som de regelbundet återkommande fakullelssammanlrädena åstadkommellan dessa lärare, har i stor utsträckning brutits, är ocksåvetenskapligt setl ett mindre sakkunnigt organ än den gamla fakulteten,Fakul-letskollegierna kan inle ersätta de gamla fakullelerna i dessahänseenden, I betänkandet pekas på möjligheter alt med stöd avhögskoleförordningen 10: 16 låta den gamla gruppen "ordinarie lärare"bilda etl rådgivande organ. Detta organ skulle emellertid inte kunna ersättaden gamla fakulteten. Ett regelbundet konsulterande av etl sådant organ skulleblott öka raden av sammanlräden för dem som är ledamöier i de beslutandeorganen utan att ge de övriga ordinarie lärarna ell verkligt inflylande ochdärmed ett incilamenl all fortlöpande delta i organets sammanträden, Matematisk-naturvetenskapliga sektionsnämnderna anför: Sektionsnämnderna anser vidare alluiredaren alltför lätt berör de problem som avskaffandet av de gamlafakulteterna skapat och menar att man skulle kunna tillskapa ett rådgivandeorgan med dessas sammansällning. Något alternativ bör övervägas, men redan denomständigheten att några initiativ till elt rådgivande organ icke lagits tyderpå alt del icke utgör en riktig lösning på della problem, A\en juridiska fakultetsnämnden vid i anför; Nämnderna vill sluiligen med kraftframhålla, att den tidigare fakultets-organisationens upphävande framstår somen klar föriusl och som en allvarlig olägenhel från delaktighels- ochinformationssynpunkl. Del hävdas visserligen att del står fakullelernasledamöier fritt all Iräffas och utbyla erfarenheler m, m, på frivillig grundoch alt fakullelskollegierna utgör ett forum för sådan verksamhet. Detframhålls , alt inom vissa områden fakullelskollegierna är alltförstora för atl över huvud laget kunna verka annat än som valförsamlingar. Prop.1979/80:104 S6 ner del förhållandet, all organ ulan reella uppgifler hardålig livskraft och alt frivilligl sammanträdande för flertalet ansvarigabefattningshavare ulövar myckel ringa lockelse. Det var del gemensammaansvarslagandel i vikliga vetenskapliga frågor - inte minsl ibefordringsärenden och vid bedömning av vetenskapliga prestationer - somuigjorde de lidigare fakulteternas styrka: den jämna sammanlrädesrylmen, sommöjliggjorde kontinuitet, personliga förbindelser och effekliv informalion,var också väsentligl. Samma och liknande synpunkter anförs också av medicinskafakultets-nämnden och linjenämnden jör läkarlinjen vid iLinköping, juridiska fakultetsnämnden vid i ,samhällsvetenskapliga fakultetsnämnden vid sistnämnda universitet ochförvaltningsnämnd Il i , samhällsvetenskapliga jäkultetsnåmnden viduniversitetet i och medicinska fakidtetsnämnden samt läkarlinjenämndenliksom av odontologiska fakullelsnämnden och linjenämnden vid iUmeå. vid högskolan förlärarutbildning i aktualiserar frågan om beslutsorgan påfakultelsnivå inom HLS och anför; Högskolan har tre professurer ipedagogik och ett slort antal projektan-ställda forskare. Det är ell klartbehov att med denna organisalion som kärna bygga upp ell organ inom högskolanmed egna beslutsfunktioner beträffande forskning och forskarutbildning. Inleminsl aklualiseras dessa behov i de pågående strävandena atl stärka sambandetmellan grundläggande utbildning och forskning - forskarutbildning inom HLS.Frågan skulle kunna lösas genom alt en fakultetssektion för praklisk pedagogikskapades vid HLS. Om så skedde skulle sektionskollegium och sektionsnämndkunna inrätlas vid HLS samtidigt som banden med den samhällsvetenskapligafakulteten vid i bestod. ansluter sigdock till decenlraliseringsgruppens synpunkter och anför; delar desynpunkter som framförs under detta avsnitt och vill bara framföra attlantbruksuniversitetet framgångsrikt prövat kollegierna som diskussionsorgan iför lärare och forskare viktiga frågor och som organ för granskning av arbetetinom nämnder och beredningar, Sammanlräden har därvid förlagts vid sammatidpunkt för alla fakulteter och kombinerats med en konferens om t, ex,pedagogiska frågor eller gemensamma forskningsfrågor. Sådana arrangemang harsketl en gång per halvår. 3.6 Förlängd mandattid för prorektor Decentraliseringsgruppen föreslårförlängd mandattid för prorektor från lill . Företrädare förhögskolan har påpekat att rekor för högskoleenhel har mandattid medanprorektor endast har . Prorektor tillsätts lokall avhögskolestyrelsen efter förslag av en valförsamling. Att kallain en störte valförsamling för att avge förslag enbart till prorektor hardecentraliseringsgruppen funnit onödigt och opraktiskt. Gruppen föreslår därföratt rektor och prorektor ges lika lång mandattid, dvs. Om en prorektor vill avgå efter treår, kan han begära entledigande. Skulle någon högskolestyrelse vilja mandattid kan den besluta så. Prop.1979/80:104 57 Samtliga remissinstanser, somytlral sig över förslagel, lillstyrker att högskoleförordningen ändras så altbåde reklor och prorektor kan få mandatlid. 3.7 Företrädare för allmänna intressen i förvaltningsnämndoch institutionsstyrelse Decentraliseringsgruppen behandlaräven sammansättningen a\ förvaltningsnämnder och insitutionsstyrelser, mengruppen framför inte några förslag på dessa punkter. Principen för sammansättningen avförvaltningsnämnder, nämligen alt i den skall ingå endasl personer som ärverksamma inom högskoleenheten ulan inslag av samhällsrepresenlanler, dvs.samma som gäller för inslilulioner, har kritiserals. Förslag har förls fram omalt förelrädare för yrkeslivel och samhällel i övrigl skulle få ingå iförvaltningsnämnderna. Elt skäl till att så inle blev fallet i reformarbetetvar alt man då i princip skulle få en slyrelse med samma sammansättning som högskolestyrelsen.För de fall där behovet av förelrädare för yrkeslivel och samhällslivet iövrigl i för-valtningsnämndarbetel är särskilt stort finns flera lösningar somkan göras - utan ändringar av föreskrifterna för sammansättningen avförvaltningsnämnden - på lokal nivå. Man kan exempelvis tillförvaltningsnämndens sammanlräden kalla represenlanler för yrkeslivel ellersamhällslivet i övrigl att närvara för atl lämna upplysningar. Detta är ellled i ell ärendes ulredning. Man kan ge dem generell yltranderäll och rätt atlavge särskilt yttrande. Man ser dem dä som experter som kan lillföra nämndenviss behövlig sakkunskap. Högskoleorganisalionen visar ocksåpå en annan lokal lösning för all få med förelrädare för samhället iförvaltningsnämnd. I stället för förvaltningsnämnd med beslutanderätt har maninrällat en motsvarighet lill förvaltningsnämnd men av enbari rådgivandekaraktär. 1 en sådan kan företrädare för samhällel ingå. Decentraliseringsgruppen anmäleratt sammansättningen av institutionsstyrelserna allmänl lycks ha accepterats,men att önskemål om anknylning av institutionerna till yrkes- och samhällslivetkan lösas på samma säll som med förvaltningsnämnderna. UHÄ behandlar bl.a. frågan omsammansättningen av förvallnings-nämnderna. UHÄ menar alldecenlraliseringsgruppens åsikt all allmän företrädare permanent kallas till enförvaltningsnämnds sammanträden för atl "ge upplysningar" är ellmissbruk av förvallningspraxis. UHÄ anser det synnerligen angelägetall vid de större högskoleenhelerna kunna uppnå en smidig beslutsorganisationulan all därför åsidosätta de principer som kommit till utiryck ihögskolestyrelsernas sammansättning. UHÄ tillstyrker därför de av bl. a.universiteten i och framlagda förslagen om atl berörd föreskrifli högskoleförordningen ändras så att även företrädare för allmänna intressenkan ingå i förvaltningsnämnd. i /Malmöhögskoleregion delar också UHÄ; s syn på denna fråga. Den behandlas även avflera lokala högskoleorgan vid universiteten i och , Tekniska högskolan i all del vid högskolan finns en förvaltningsnämnd av den typ som nämns ibetänkandet och anser att en egen högskolestyrelse för den tekniska högskolanskulle inrätlas. 1979/80:104 58 Decentraliseringsgruppens syn påallmänrepresenlanter i förvaltningsnämnd och institutionsstyrelse delasdäremot av sumhällsveienskupliga institutionen i och linjenämnden församhällsvetenskap och heteendevetenskap vid samma universitet samt avmateniuiisk-naturvetcn-skapliga fakultetsnämnden vid i . Decentraliseringsgruppen har fåttförslag från lokal nivå om all medel till inlernationalisering av ulbildningenlill stöd- och innovationsålgärder och lill lokall utvecklingsarbete bör förasin under sektorsanslagcn. Likaså har gruppen fåll förslag om allbyggnadsslyrelsens anslag för inredning bör föras ned lill lokal nivå. Decenlraliseringsgruppen säger siginstämma i dessa principiella synpunkier. men framlägger inle några förslag idessa hänseenden med hänsyn lill alt den har förståelse för alt regeringen villbehålla detta siyrmedel och därför "öronmärker" vissa anslag. Elt relativt stort anlal remissinslanser har behandlatdenna fråga. i Stockholmshögskoleregion tar inle ställning i frågan men menar att etl bälire samarbetemellan anslagsfördelande myndigheler behövs för atl hjälpa de mindrehögskoleenheterna inom regionen till all få en bäitre överblick över demöjligheter som finns inom anslagssystemel. Även i /Malmöhögskoleregion behandlar della problem och menar alt del bör övervägas om inlede slora högskoleenhelerna bör ges förutsättningar alt vid behov av expertservicebilräda de mindre enhelerna. Styrelsen jör för högre kommunikations- och reklamutbildning vitsordar atl enny och liten högskola har speciella svårigheter med anslagsärenden. Flera remissinslanser är positiva tilldecentraliseringsgruppens principiella syn på all anslagen tillinlernationalisering av utbildningen m.fl. skall inordnas i sektorsanslagcn,nämligen , musikdramatiska skolan, linjenämnden jörgymnastiklärarlinjen vid i , konsistoriet viduniversitetet i saml kansli 5 vid samma universilei, linjenämnden inomsektor I och matematisk-naturvetenskapliga fakultetsnämnden i ,styrelsen för högskolan i , institutionsstyrelsen för samhällsvetenskapligainstitutionen vid i , institutionen förvårdlärarutbildning vid i samt vidhögskolan i . Elt särskilt förslag i fråga omavgivande av anslagsframslällning avges av styrelsen för i ,som anför; Anslagsframställning för dengrundläggande ulbildningen avges av högskolestyrelsen och underlaget tas frampå del säll denna bestämmer. Motsvarande framställning för forskning ochforskarutbildning avges däremot av fakultetsnämnderna direkl till UHÄ.Högskolestyrelserna har dock all ytlra sig över framställningarna. Detla är dengamla ordningen inom de tidigare universiteten. Med hänsyn till sambandet mellangrundläggande utbildning samt forskning och forskarutbildning kan en ändringvara moliverad. Förslag om förnyelse av inriklningar av ulbildningen är oftakopplade lill nya forskningsinriktningar och förslag om inya forskartjänster.Inom vissa seklorer finns ingen skarp gräns mellan Ijänsler för grundläggandeutbildning och 1979/80:104 59 Ijänsler för forskning och forskarutbildning.Högskolestyrelsen har elt samlal ansvar för verksamhelen inom högskolan. Dellamoiiverar all slyrelsen avger anslagsframslällning för densamma i dess helhet.Vi vill sålunda föreslå all skall del åvila högskoleslyrelserna attavge anslagsframslällning för den lolala verksamheten vid högskolan, grundläggandeutbildning, åtgärder avseende forskningsanknytning och - i förekommande fall -forskning och forskarutbildning. /harkritiska synpunkter på möjligheterna för högskolorna atl nu göra enresursplanering. Organisationen av del internaresursflödet inom högskoleväsendet hämmar utvecklingen av denlokala högskolans särart. Samarbelel mellan högskolorna begränsas avnödvändighelen för varje högskola alt hanlera den vertikala organisalionen.Mångfalden av anslagsposter minskar dessulom möjligheterna atl genomföra ensamlad planering av de lokala resurserna. Som exempel där hinder för en samladresursplanering förekommer kan dels nämnas svårigheterna all planera förlokaler och utrustning anpassade för den lokala verksamheten. Vidare kan nämnassvårigheterna att kanalisera forsknings- och ulredningsfrågor lill konstruktivaåtgärdsprogram, beroende på den mångfald inslanser som formelll skall varainblandade i sådan verksamhel. Decentraliseringsgruppen behandlarvissa problem som kunnal iaklagas i linjenämndernas arbele men framlägger intenågol förslag lill förändring av linjenämndernas sammansättning ellerfunktioner. Kring linjenämndernassammansättning med en Iredjedel av var och en av grupperna lärare, sluderandeoch förelrädare för yrkeslivel har länge rått slor enighet. Vi har dock kunnalkonstatera all företrädama för yrkeslivel dels har hafl vissainitialsvårigheler alt påverka linjenämndsarbetet, dels har - på vissa håll -deltagit i ringa utsträckning. Vad gäller svårigheterna all aklivi ta del ilinjenämndsarbelet beror della ofta på brislande utbildning i fråga om vilkenroll linjenämnden skall spela - en fråga som bör kunna lösas lokall. En annanorsak kan vara all de som åtagit sig uppdragen missbedömi arbetets omfallning.Sättet för nominering av ledamöter har kanske inte alltid varit det bästaförsia gången, bl. a. därför all lidspressen var stor. Del ankommer påhögskolestyrelsen atl beakla dessa frågor. Del har hävdats atl deyrkeslivsrepresenlanter som själva har yrken för vilka den linjenämnd där deingår planerar utbildning ofta varit akliva. Svårast atl följa arbelet harsåledes de haft som saknar direkl anknylning till sådana yrken. Defta kanbeaktas lokall vid utseende av dessa ledamöter i framliden. Del har i vissafall också visal sig vara en ekonomisk fråga hur myckel lid dessa ledamötervaril villiga att ägna ål linjenämndsarbelet. I reformarbetet förutsågs ocksåatt behovet av och intresset från yrkeslivsföreträdare skulle vara olika frånen utbildning lill en annan. Därför ger författningen utrymme för atl minskaantalet företrädare för yrkeslivet eller helt slopa dem. SÖ uppmärksammar linjenämnderna i den ; En viss kritik har riktals motderas organisation och arbete. Det kan därför finnas anledning föreslå, atl ensärskild ulvärdering sker av denna verksamhet . Sådanulvärdering pågår för den Prop.1979/80: 104 60 slalliga högskolans del inom UHÄ:sreformuppföljningsprogram. Linjenämnderna i den kommunala högskoleutbildningenhar under den lid som gått sedan högskolereformens genomförande söklarbetsformer och funktioner som skall kunna befordra samarbete mellan bl.a.utbildningsnämnder och berörda skolenheter. Den sammansättning som de fleslalinjenämnder fåll skulle spegla yrkeslivet. Del har dock ofta varil svårl allfå med representanter från alla de olika yrken som kan ingå i utbildningslinjernainom en linjenämnds ansvarsområde. Linjenämnderna har därför ofta arbetat medundergrupper, t. ex. arbetsgrupper beslående av represenlanler för utbildningoch yrkesliv. Eftersom medel för all bekosta della arbele varil begränsade, hararbelet försvårats. Om linjenämnderna skall få faktiskt inflylande överulbildningens utformning måsle därför medel slällas lill förfogande. En annansvårighel har varil att få linjenämndens beslut förankrade iskolorganisationen. Eflersom reklor inte är självskriven ledamoi i linjenämndenkan det vara svårt all finna smidiga arbelsformer mellan skola och linjenämnd.En fördel för verksamheten vore alt rektor alllid är adjungerad tilllinjenämnden. I fråga om linjenämndernassammansättning vill SÖ särskilt framhålla nödvändighelen av atl representantermed erfarenhet från del allmänna skolväsendet ingår i linjenämnd, varsverksamhelsområde omfallar lärarutbildning. Högskolan för lärarutbildning iStockholm (HLS) framhåller all de två försia årens verksamhel lalar för enstark ställning för linjenämnderna. Till dem bör enligt HLS en ökandedelegering kunna ske. Liknande synpunkter anförs i , som dock ilikhei med barnpedagogiska institutionen vid i betonarbehovet av ytteriigare informalion och inläsningstid för ledamöterna samlutrednings- och sekre-terartesurser. Nämndenför ekonomiföreståndarlinjenvid i föreslår en utvidgning av linjenämndenskompetensområde. Vissa remissinslanser anmärker pådecenlraliseringsgruppens behandling av linjenämndernas situation och anserall ulredningen här kunnat vara utförligare. Till dessa instanser hör bl. a.kansli 5 vid i , ,psykolog-, ekonomi- och sek-reterarlinjerna vid samma universitet,vid i och; linjenämndenför bibliotekarielinjen vid högskolan i . viduniversitetet i anser att ändamålsenligare organisationsformer börframtas. Den medicinska ulbildningensstruktur innebär atl den nu gällande uppdelningen mellan linjenämnder ochfakulletsnämnder medfört speciella olägenheter. Särskilt i den kliniskautbildningen är forsknings- och forskarutbildningsfrågor så nära förknippademed utbildningsfrågor, att deras behandling i separata organ inle ärändamålsenligl och föranleder betydande merarbeie. Också i detta avseendeanser fakultetsnämnden atl den medicinska ulbildningens särställning borde sesöver och ändmålsenligare organisationsformer framtas.