prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Jag är ^inle heller beredd ^atl tillstyrka en nyordning innebärandeatt över- resp. underskridanden av investerings-medelsförbrukningen inom 5 %får balanseras till följande budgetår. Mina beräkningar avteleverkets ^drifimedelsbehov överensstämmer i stort ^selt med verketsursprungliga förslag. I anslutning till ^silt fortsatta utredningsarbete om^effekiivisering av ^avgiftsinkasseringsarbetet har anmält att detredan under /81 är möjligt att effektuera ^belydanderationaliseringsinsatser i arbetet med uppbörden av ^TV-^avgifter, Televerketanser det sålunda vara möjligt att utöver de 0,5 milj. kr, som verket tidigarehar ^angett som rationaliseringsvinst spara ytterligare 2,5 milj. kr. Jag harvidare räknat med alt ^sändarstationerna för ^AM i , ^Göleborg ochMotala skall läggas ned redan under /81. Härmed kan 3 milj. kr.sparas. Jag övergår nu till fråganom lokalbehov och medelstilldelningen ^lill ^byggnadsslyrelsen. Planeringen av SverigesRadios lokalförsörjning ^omfallar betydande investeringari byggnader, såväl i som ute i ^landel. I samband med minredogörelse i ^prop. 1978/79:82 för förslaget till handläggningsordning förSveriges Radios byggnadsärenden har jag påtalat ^behovel av ett översiktligtförslag ^lill hur hela lokalbehovetskall tillgodoses. har i skrivelse till regeringen den 26oktober 1979 lämnat en sådan redogörelse. Frågan om lokalbehovi bereds ^f^ ^n. av en särskild arbetsgrupp med representanter från^byggnadsslyrelsen, och . För ^näsla budgetårhar jag ^gjort upp följande förslag till ^inveslerings^plan. 1979/80:100 Bilaga12 86 Investeringsplan(1000-tal kr.) Byggnadsobjekt ^Koslnadsram Medelsförbrukning Bygg- ^Färdig- ^Faklisk Beräknad för år- lande 1979/80 1980/81 mån. ^TV-husiMalmö 19700 19800 18431 1369 73-11 75-05 ^Slor musikstudio i Stockholm41900 41900 37810 3700 390 76-07 79-01 Förvärv av ^faslighel i 7650 7650 7650 Förvärv och ombyggnad av ^faslighel i 12000 9000 Projektering 3 000 6500 69250 81350 63891 8069 15890 ^Erfarenhelsmässig reducering av medelsbehovet 550 890 Beräknat medelsbehov 7 519 ^ISO^OO Som framgår av^invesleringsplanen ^beräknarjag en medelsförbrukning av 15 milj. kr. Regeringen bör gesbemyndigande alt av ^konjunklurmässiga eller andra skäl anvisa ^yllerligare^högsl av nu föreslagna ^toiala (och ^byggnadsslyrelsen)^investeringsmedel. För att undvika vissa^redovisningslekniska problem har jag vid min beräkning av ^invesleringar för^televerkel och utgått från ^atl uppkomna behållningar på denuvarande investeringsanslagen ^inle skall disponeras ^efler utgången avinnevarande ^budgelår. Beträffandemedelsberäkningen för får jag anföra följande. Jag har i minberäkning av investeringsbehovet utgått från all ^behovel av investeringar ianledning av ^ulbyggd ^verksamhel är betydligt lägre än vad Radio^angett. Min beräkning avSveriges Radios ^drifimedel ^ulgår från det ^genomsnitl^liga prislägel1978/79. ^Evenluella förändringar i konsumentprisindex därefter kommerautomatiskt all påverka medelstilldelningen. Jag har ^räknal med en^resursförslärkning för ^piogramverksamheten ^näsla år med 45,5 milj. kr. Vidberäkningen av ^driftanslagel har jag utgått från att den ^avgiftsfinansieraderadio- och ^TV-verksamhelens behov av driftmedel har minskal med 3,8 milj. kr.genom att lokaler i kvarteret i har överlåtits tillutbildningsradion. ^Medelsför-^slärkningen möjliggör en fortsall satsning påden regionala ^riksprogram^produktionen ^saml, ^inle minst,^kvalitetssalsningar. Som jag ^lidigare har anfört är det därvid viktigt ^atlmedel ^avsäus för olika former av ^frilansen-^gagemang. Medel har vidare^beräknals för ^atl koncernen skall kunna svara för framställning ochdistribution av en särskild programtidning i punktskrift för synskadade. har påregeringens uppdrag redovisat verksamhetsplan för pe^rioden ^1980/^81-^19^84/85 för försvarsberedskapen vid koncernen. 1979/80:100 Bilaga12 87 anser att de ^ålgärder för försvarsberedskapen, somSveriges Radio föreslår, står i överensstämmelse med de riktlinjer ^härtör somhar angivits försvarsbeslut ^(prop. 1976/77:77, ^FöU 1976/77:13,^rskr 1976/ 77:311). 1 medelsberäkningarna för den ^avgifisfinansierade radio-och ^TV-^verksamhelen har hänsyn tagits till ^kosinader för beredskapsåtgärder. bör hamöjlighet all i ^kostnadsutjämnande syfte från rundradiofonden rekvirera högst30 milj. kr. med skyldighet alt under ^nästföljande ^budgelår återbetalamotsvarande belopp. Denna ^dragningsräli skall avse en kortare lidsperiod. Demedel som erhålls genom utnyttjande av dragningsrätten får ej behållas som ^etlpermanent lån till koncernen. Milt förslag avseende radionämnden innebär alt nämnden får medelför att anställa ytterligare en handläggare. Del är angelägel ^atl radionämndenges erforderliga resurser så ^atl gjorda anmälningar kan prövas inom skäliglid. Behållningen i rundradiorörelsens fond beräknas vidinnevarande budgetårs ^uigång uppgå ^lill ca 100 milj. kr. Kostnads- och^inläklsui^vecklingen är sådan all fonden under ^budgeiårei 1980/81 kommer alluppvisa ^ell underskoll om ^inle avgifterna höjs. Jag anser - som framgår avmilt förslag till lag om ändring i lagen om avgift för innehav avtelevisions-mottagare (1978:478) - ^atl den allmänna ^mollagaravgifien börhöjas med , . och tilläggsavgiften för innehavav ^färg-^TV med , från . ^Avgifisinläklerna inomrundradiorörelsen kan, om hänsyn las ^lill de föreslagna föländringarna,^uppskallas till ca 1 715 milj. kr. Vid utgången av ^budgeiårei1980/81 torde behållningen i rundradiofonden vara drygt 120 milj. kr. ^Somjag har ^anförlräknar med ^atl ^TV-avgifterna behöver öka till . Även om en så ^slor höjning inte kan bli aktuell, kommeravgiften all behöva stiga ^successivi. För alt det skall bli möjligt all hålla^lillbaka höjningarna måste avgifterna ^belalas in korrek^t^ och samvetsgrant.Del är också av vikt att uppbörden sker rationellt och ^inle orsakar stora^kosinader för radiofonden. ^TV-avgiftsutredningen har ijanuari 1979 ^avgetl belänkandet (Ds ^U^ 1978:16) ^TV-avgifter: inkassering,kontroll och ^avgiftsskolk. ^Beiänkandei har därefter ^remissbehandlais. 1 delföljande redovisar jag mina synpunkter med anledning av några av ^ulredningensförslag. Utredningensundersökningar visar ^atl a^vgifisskolkeltroligtvis är betydligt ^slörre än vad man ^hillillshar räknat med. Under vissa anlaganden kommer ^ulredningen fram ^lill all såmånga som ca 500000 hushåll ^inle ^belalar korrekt avgift. Nära 400000 av dessa^belalar ingen avgift alls, medan ^drygl ^lOOOOO hushåll bara betalar för^svarl-vit TV trots all de har ^färg-TV. Radiofonden skulle på ^detla ^säll,med nu gällande avgifter, gå miste om inkomster ^motsvaiande ca 200 milj. kr.per år. Några ^remissinslanser påpekar ^atl ^ulredningensberäkningar är osäkra 1979/80:100 Bilaga12 88 men alla är eniga om all ^skolkel är av en sådan^omfallning att det inte kan ^accepleras och all ^ålgärder ^måsle vidtas föralt minska ^skolkel. ^Ulredningen har^inle ^hafl ^någol ^uiiryckligt uppdrag all diskutera åtgärder ^mol ^skolkel,men har ända ^skisseral olika motåtgärder. Sådana kan vara av skiftande slag:kampanjer som ökar betalningsviljan, uppsökande verksamhet och sanktioner avolika slag. För egen del vill jaginstämma i uppfattningen att ^skolkel har ^fåu en ^omfallning som ärupprörande. Olika tecken lyder ^dessulom på alt ^skolkel är i tilltagande ochalt ^situalionen kan förväntas bli ännu allvarligare när avgiften höjs. Del är därför av stor ^viklall ^krafiiga insatser görs för ^atl minska ^avgiflsskolkets omfattning.Huvudansvaret för detta ^arbele åvilar den ^myndighel som har hand om^avgiflsuppbörden, alltså . Myckel kan säkertåstadkommas genom olika former av upplysningsverksamhet. Sådan verksamhet har ^hillills ^varil otillräcklig. Ett ^ökalmedvetande om ^atl ^skolk är moraliskt klandervärt och innebär att deapparatinnehavare som ^belalar avgiften får en ^slörre börda än om allainnehavare är med och ^belalar torde ha stor ^belydelse förbetalningsbenägenheten. har redan för innevarande budgetår erhålliten extra tilldelning om 2 milj.kr. för all kunna genomföra en särskildinformationskampanj. Enligt ^uppgifl kommer denna kampanj ^atl startas undervåren. Det är viktigt ^atl denna verksamhet fullföljs och utvecklas underkommande år. Programbolagen inom SverigesRadio haren unik ^möjlighel att medverka i arbetet för all förbättra^belalningsmoralen. Nuvarande insatser på detta område är ytterst begränsadefaslän del skulle vara mycket naturligt att genom olika programinslag upplysa^TV-publiken om sill betalningsansvar. Erfarenheterna från andra länder, inte^minsl de nordiska, visar att upplysningsverksamhet via etermedierna har ^slorgenomslagskraft. , som påpekat delta i sill remissvar ^lillutredningen, bör alltså ha anledning all kraftigt öka sina ansträngningar pådetta område. Utredningen har föreslagit all det iarbetet för att minska ^avgif^lsskolket skall vara möjligt att använda ^s^.k.pejling. Med uttrycket pejling avser jag ett förfarande där man använder sig avtekniska hjälpmedel, en särskild detektor eller liknande, för att lokaliseraförekomsten av ^TV-apparater. Genom att använda ^pejlinstrument kan enavgiftskontrollant få reda på att en påslagen ^tv-apparat finns i en visslokal. ^Pejlinstrument ger däremot inte någon upplysning i övrigt om vad somfinns eller förekommer i lokalen. Det är således i inget avseende fråga omavlyssning utan endast om att mäta de radiovågor som utgår från en ^TV-apparalnär denna är påslagen. De kontrollanter som deltar i verksamheten behöver inteunder något skede av denna få tillträde till det utrymme där en ^TV-apparat kanfinnas. Pejlingen är avsedd som ^etl hjälpmedel vid den kontrollverksamhet medhembesök som bedriver. Kontrollanten bör i de fall, då någonförnekar att han innehar en ^TV-apparat, ha möjlighet att kontrollera denna 1979/80:100 Bilaga12 89 Det kan han försöka göra genom att observeravad som förekommer i den bostad ^e.d. som är föremål för uppmärksamheten. Omhan i stället kan använda pejling som hjälpmedel skulle ^konlrollanlen fåmöjlighet att erhålla just de uppgifter som han behöver. Den kontroll sommåste förekomma för att fastställa ett ^TV-innehav bör därför kunna inskränkasi vissa andra avseenden om pejling används. Den kontrollverksamhet som nubedrivs får inte en annan inriktning eller karaktär genom införande av pejlingmen den blir effektivare. Den huvudsakligafördelen med pejling är dock ^inle all genom spaningsresultatet tvinga^avgiftsskolkare att erkänna innehav eller all inför domstol använda resultatetsom bevismedel. I stället kan den ^effekiivisering av avgiftskontrollen hos denenskilde ^TV-innehavaren som införandet av pejling bör innebära, ^vänlasmedföra att en ^slor andel ^avgiftsskolkare frivilligt anmäler sitt innehav.Detta förhållande har tydligt visals vid den ^avgiftskonlroll med pejling somhar företagits i . Del har vidremissbehandlingen ifrågasatts om användning av pejling kan innebära att denpersonliga integriteten kränks på ett otillbörligt sätt. Del har gjortsjämförelser mellan pejling och sådan husrannsakan, som kan företas närmisstanke föreligger om ^broll varpå kan följa fängelse. Härvid har delframhållits alt underlåtenhet ^atl anmäla ^TV-innehav ^närmasl är enordningsförseelse, varför användning av pejling i ^broltsspanande ^syfle kaninge betänkligheter. Inte någon av remissinstanserna har ^emellerlid gjortgällande att pejlingen är en form av husrannsakan. En avgörande skillnad mothusrannsakan beslår i ^atl pejlingen sker helt utanför den ^boslad eller annanlokal där föremålet för spaningen finns. På del ^säll pejlingen äravsedd all bedrivas kan denna ^inle befaras kränka någons integritet. Jag delardärför ^TV-avgiftsutredningens uppfattning alt försöksverksamhet med pejlingskall påbörjas. En sådan ^verksam^hel bör komma igång så snart som möjligt.Vid bestämmande av formerna för ^verksamhelen bör de i vunnaerfarenheterna ^ulnylljas. Jag avser alt föreslå regeringen att utfärda denärmare föreskrifter som bör gälla för ^verksamhelen. Andra åtgärder mot^avgiftsskolk kan vidta med stöd av de ^bemyndiganden all utfärdatillämpningsföreskrifter som ^verkel redan har. Det får inte vara såatt del bland allmänheten upplevs som "lönsamt" alt avgiftsskolka.Utredningen har givit exempel på hur man genom olika sanktioner - bl.a. enskärpning av den straffrättsliga påföljden - kan försöka nedbringa ^skolkel.Jag är ^inle beredd ^atl nu la ställning ^lill vilka åtgärder som kan varapåkallade i ^della avseende. För alt få en överblick över på vilket sättverkningsfulla åtgärder skyndsamt kan sältas in på ^detla område avser jagemellertid ^atl senare föreslå regeringen ^atl bemyndiga mig all utse ensärskild utredare med uppdrag all belysa dessa frågor. Jag utgår därvid från^atl resultatet av denna ^ulredning skall föreligga i sådan lid all förslag kanföreläggas . 1979/80:100 Bilaga12 90 ^förordal alt del nuvarande bötesstraffet förunderlåten anmälan av ^TV-^innehav skulle kunna ^ersältas eller ^komplelterasmed en lämpligt avpassad särskild avgift på samma sätt som är föreskrivetvid ^underlålenhel alt fullgöra ^Irafikförsäkringsplikl. Del bör bl.a. ingå iutredarens uppdrag all belysa hur sådana ^ålgärder juridiskt kan genomföras. 1denna fråga har jag ^samråll med chefen för . Del bör ^enligi min^uppfallning redan nu övervägas inom ^leleverkei all i ökad ^ulslräckningpolisanmäla upptäckta ^avgiftsskolkare. Vetskapen om alt polisanmälanregelmässigt sker kan verka avhållande från ^skolk. ^TV-handeln lämnar numerauppgifter om enskilda personers ^TV-inköp-^till . ^Della är en^viklig påminnelse- och kontrollfunktion ^ochjag anser, i ^likhei med ^fiera^remissinslanser, all ^uppgiftsskyldighelen ^måsle finnas kvar. Jag anserliksom ^ulredningen ^atl televerkels ^informalion ^lill de ^anslällda i^TV-handeln kan ^förbältras och att administrationen kan ses över i ^samarbelemed handeln. Jag går över ^lill fråganom a ^vgifi ^suppbörden ^s^ organisation. Utredningen visar all dennuvarande ^uppbördsadminislralionen inom kan effektiviseras ochföreslår olika åtgärder för alt åstadkomma delta. Samtliga remissinstanser somyttrar sig i frågan - bl.a. - instämmer i all myckel kan och börgöras för all effektivisera ^verksamhelen. Som framgår i min beräkning avteleverkets driftkostnader för radio och television för ^budgeiårei 1980/81 harjag förutsatt ^atl ^verkel redan under ^della budgetår skall kunna genomföra^ralionaliseringar som medför besparingar ^lill ett värde av 3 milj. kr. Utredningen har föreslagit^atl uppbörden av ^TV-avgifterna skall kopplas bort från ^sysiemel för uppbördav ^leleavgifterna och ^atl en särskild ^upp^bördsorganisalion skall svara för^TV-avgifterna. Avgifterna skall då infordras via separata räkningar och ^inlesom nu via räkningar som för de ^ftesla ^TV-innehavare är gemensamma med^telefonavgifierna. Flertalet remissinstanser ärkritiska ^lill ^ulredningens förslagalt införa en ^separal uppbörd för ^TV-avgifterna. anser dock bör övergå ^lill ^elt syslem med separata räkningar och vidtaorganisatoriska ^ålgärder för all åtskilja ^TV-^uppbörden och den egentliga^televerksamhelen. Inom utreds dessafrågor närmare. Dessutom undersöker personalkonsekvenserna av olikarationaliseringar. I sitt remissvar harSveriges Radio antytt möjligheten att förelaget självt handhar avgiftsuppbördoch kontroll. anför därvid de goda erfarenheter som finns avliknande lösningar från bl.a. och , Jag anser att det finnsanledning att närmare studera en sådan organisationslösning. Om Radiovill komma i fråga för sådana uppgifter bör företaget senast i anslutning tillnästa års ^anslagsframsläll^ning redovisa förslag till organisationslösningar^m.m. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 12 91 Jag vill inte nula ställning till frågan om ^vilkelsyslem som bör gälla för uppbörden av^TV-avgifterna ulan avser all ^åierkomma i ^della hänseende sedanjag ^tagil del av ^yllerligare underlagsmaterial, bl.a. från och . Givelvis ^måsledock de ^ålgärder för att effektiviseraavgiftsuppbörden ^somjag har berört i det föregående komma till ^slåndulan avvaktan härpå. denna dag har chefenför ^kommunikaiiönsdepariemeniei ^efler samråd med mig ^föreslagil ^atl regeringen ges bemyndigande ^atldelegera rätten ^atl besluta om avgift för innehav av radiosändare. En sådan^delega-^lionsräll kräver ändring iradiolagen (1966:755). EU förslag till^erforderiig ändring i radiolagenhar därför upprättats inom och bör fogas till protokollet som bilaga 12.2. ^Somjag har ^angett bör ^moliagaravgiften höjas. Förslag tilllag om ändring i lagen (1978:478) om avgift för ^televisionsmollagare hardärför upprättats och bör fogas till protokollet som ^b^daga 12.3. Under åberopandeav del anförda ^hemsläller jag alt regeringen föreslår alt 1.antaga förslag till lag om ändring i radiolagen (1966:755), 2. antaga förslag ^lill lag om ändring i lagen om avgift förtelevisions-mottagare (1978:478), 3. godkänna mitt förslag till den på grundval av investeringsplanen beräknade medelsförbrukningen för^byggnadsslyrelsen, 4. godkänna mina förslag tillmedelsberäkningar för , 5. medge regeringen bemyndigandeall av ^konjunklurmässiga eller andra skäl anvisa ^yUeriigare ^högsl avföreslagna totala ^investeringsmedel ^lill och ^byggnadsslyrelsen, 6. medge alt lämnasdel ^besiällningsbemyndigande som jag har ^förordal, 7. godkänna mina förslag ^lillmedelsberäkningar för , 8. godkänna mitt förslag tillmedelsberäkning för radionämndens verksamhet. 1979/80:100 Bilaga 12 1978/79 ^Ulgift 1979/80 Anslag 1980/81 Förslag Presstödsnämndenhar ^lill uppgift all fördela del^slatliga stödet ^lill dagspressoch ^organisalionslidskrifter. Därutöver åligger det ^presslödsnämn-^den ^atl följa och analysera den ekonomiska^ulvecklingen för olika tidningsgrupperoch övriga ^väsenlliga förändringar inom pressen samt all rapportera om^ulfallel av de ^presstödjande ^ålgärderna och om förändringar inom ^tidningsägandet. Nämnden bestårav ^åtla ^ledamöier. finns ^elt kansli under ledning av enkanslichef. Handläggande personal Övrig personal o^f^ o^f^ of. of of of. därav utrikes resor ^Lokalkoslnader ^Expenser 1290000 1000 88000 (13000) 81000 197000 ^(+ 2000) + 53 000 of of (o^f) + 43000 -28000 2, Nämndenräknar med lägre anslagsbehov för automatisk databehand ling (-. För nästa budgetår bör medel för presstödsnämndens^verksamhel beräknas med utgångspunkt i nämndens huvudförslag. Medhänvisning till sammanställningen hemställer jag all regeringen föreslårriksdagen att till för /81 anvisaett förslagsanslag av . ^Prop.1979/80:100 Bilaga 12 93 1978/79 ^Ulgift 263 451468 1979/80 Anslag 308 ^.^"^^OO000 1980/81 Förslag 310 800000 Från anslaget ^ulgår ^slödenligt förordningen (1976:336) om statligt ^slöd ^lill dagstidningar (ändrad1977:524, 1977:1051, 1978:240 och 1979:269). Med dagstidning avsesallmän nyhetstidning av ^dagspresskaraklär som normalt utkommer med ^minsl ettnummer , vars ^lexl i huvudsak är skriven på svenska och som har sin huvudsakliga spridning inom ^landel.Stöd kan utgå i form av ^produklionsbidrag, ^elableringsstöd, utvecklingsbidrag,samverkansbidrag och ^samdislribulionsrabail. Vidare kan dagstidning erhållalån ur pressens lånefond (se anslaget Pressens lånefond). Bestämmelserna om^slöd ^lill dagspressen är föremål för översyn av den parlamentarisktsammansatta ^dagspresskommitlén, som beräknas komma all slutföra sitt ^arbeleunder . ^Kommiitén avgav under ^höslen 1978 ^delbeiänkandel (Ds B1978:10) Översyn av presstödet. Förslagen i ^beiänkandei ^uigjorde denhuvudsakliga grunden ^lill ^beslul vid ^riksmölel 1978/79 om vissa förändringari reglerna för ^produklionsbidrag ^lill dagstidningar ^(prop. 1978/79:100,bilaga 12, KU 1978/79:24, ^rskr 1978/ 79:203). ^Produklionsbidrag beviljasenligt generellt verkande regler. Rätten ^lill bidrag är bl.a. beroende avgraden av hushållsläckning på ^lidningens ^uigivningsorl. Då det gäller^flerdagarstidning (tidning som utkommer ^minsl ) beräknasbidragets storlek inom vissa ^minimi- och maximigränser ^efler ^lidningens genomsnittligapappersförbrukning under de tre ^senasle kalenderåren. ^Högsia möjliga bidragär . för ^ell kalenderår och kan beviljas storstadstidning. Då detgäller ^fådagarstid-^ningar (tidning som utkommer en - )^ulgår ^produk-^lionsbidragel med ^etl fast belopp, som för rikstidning är^högsl I . och för annan tidning . kalenderår.^Presslödsnämnden har viss begränsad ^räll att bevilja ^produklionsbidrag även^lill tidningar som ^inle är ^berälligade därtill enligt de allmänna reglerna. ^Elableringsstöd kanbeviljas för nyetablering av dagstidning som bedöms ha möjligheter ^atl efter^elt års utgivning uppfylla villkoren för ^pro^duklionsbidrag. Utvecklingsbidrag kanbeviljas tidningsföretag som är i ^tillfälligl behov av ^slöd för ^ålgärder somsyftar till alt stärka företagels konkurrensförmåga på längre ^sikl. Samverkansbidrag kanbeviljas tidningsföretag för samverkan inom teknisk produktion,annonsförsäljning eller större branschprojekt. ^Samdistributionsrabattutgår för varje abonnerat exemplar av dagstidning som distribueras av^dislribulionsföretag eller av ^poslverkels ^lantbrev- 1979/80:100 Bilaga 12 ^bäringslurer eller särskilda ^tidningsutdelningsturerunder ^förutsätlning ^atl ^minsl tvä ^lidningsförelag deltar i^samdislribulionen. ^Elableringsstöd Utvecklingsbidrag Samverkansbidrag ^Samdistributionsrabatt 7 000000 64 000000 har produktionsbidrag ^beviljals ca 70tidningar med sammanlagt ca 212 milj, kr. Nämnden räknar med all ^yueriigare ca 4 milj, kr. kan komma att utbetalas för /80. Nämnden hänvisar ^lillalt ^dagspresskommitlén beräknas slutföra sill ^arbele och finnerdärför ^inle skäl all nu försökabedöma om nivån för stödet till dagspressen behöver höjas. Med oförändraderegler räknar nämnden med all ^behovel av medel för ^pioduktionsbidrag kommerall öka med 1,3 milj. kr. ^lill ^budgeiårei 1980/81 som följd av upplageförändringaroch av ^ökal ^anlal ^bidragsberättigade tidningar. Under ^budgetårel 1978/79 ^\\ar ^elableringsstöd^beviljals två tidningar med ^lillsammans 2,25 milj. kr. Utbetalning av beviljat stöd har ^skell med ca 1,9 milj. kr. Enligt gällanderegler är ^etableringsslödel ^lill ^fådagarslidning 1,35 milj. kr. i fråga omrikstidning och 0,9 milj. kr. i fråga om annan tidning. motsvaradedessa belopp 1,5 produktionsbidrag, men som följd av de beslutadehöjningarna av ^produklionsbidragen har relationen förändrats. Nämnden anseralt merkostnaderna för ^elablering av en ^fåda^garslidning motiverar all^elableringsstödel ^faslslälls till 1,5 gånger ^respek^live produktionsbidrag,dvs. ^lill 2,25 milj. kr. för ^fådagars rikstidning och ^lill 1,125 milj. kr.för annan ^fådagarslidning. Om ^inle ^elableringslakten ökar kan höjningenrymmas inom oförändrat anslag. har presstödsnämnden beviljatutvecklingsbidrag ^lill sex tidningar med sammanlagt ca 3,2 milj. kr. har nämnden ^l.o.m. ^augusli ^beviljal bidrag ^lill sex tidningar med sammanlagt ca 5,1 milj. kr., varav 3,3 milj. kr. avser särskilt utvecklingsbidrag för^flygdislri- ^bulion ^lill ^Norriand av dagstidningar med som ^ulgivningsort. Nämnden bedömer ^anslagsbehovel under ^budgeiårei 1980/81 till oföränd rat 12 milj. kr. Under ^budgeiårei 1978/79 har nämnden ^beviljalsamverkansbidrag med ^sammanlagi 0,5 milj. kr. Del under ^budgelåret utbetalda ^beloppel ^Prop.1979/80:100 Bilaga 12 95 uppgår ^lill 1,6 milj. kr. och inkluderar bidrag som^beviljals under tidigare ^budgelår. Nämnden ^konslalerar att intresset församverkan hos de enskilda förelagen hittillsinte har svarat mot den allmänna uppslutningen kring idéerna om samverkansbetydelse för dagspressen och företagens framtid. Anslaget bör dock ^inleminskas därför att det utnyttjas dåligt. Det skulle, enligt nämnden, kunna^tolkas som all ^slalsmakterna ^ändral inställningi fråga om ^behovel av god hushållning inom ^dagspresen. Nämnden räknar med all behovet av medel för^sumdistribuiionsrubati kommer ^atl öka med ca I milj. kr. som följd avupplageökningar inom dagspressen.