prop · G30338 · 1979-12-31 00:00:00 — Stor tveksamhet kanäven anföras mot förslaget att kommunerna skall aviseras om allatillståndsbeslut. Depersoner vilka hos arbetar med flyktingar och ersättningsfrågormäste genomgå s.k. säkerhetsundersökning. Detta anser måstekrävas för att flyktingarna skall ha nägon garanti för sin säkerhet. Genomgruppens förslag skulle 24 länsstyrelser erhålla samma 1979/80:38 71 uppgifter.som nu har varför, om arbelsgmppens förslag går igenom, sammakrav bör ställas på dessa tjänstemän. gäller även de personer ikommunerna, som skall handlägga dessa frågor. Iförslagen blandas begreppen bidrag och ersättning pä elt sätt som inte alltidär relevant. Motdet föreslagna ersättnings- och bidragssystemets utformning finns ingenerinran. får dock underslryka att frågan om schablonsystem börbli föremål för ylleriigare utredning, exempelvis i samband med atlsocialtjänstlagen träder i kraft. Förslagetatt länsstyrelserna i fortsättningen skall handha ersällningen till kommunernasynes ha både för- och nackdelar. Fördelarna är att länsstyrelserna genom sinlillsynsuppgifl bör ha slörre möjlighel al följa och evenluellt påverkakommunerna i sociala frågor. Nackdelarnaär att centrala myndigheter - däribland speciellt invandrarverket - kan kommaatt fä kontakt med minsl ett lOO-tal olika tjänstemän. Dessutom bör nämnas atten av anledningarna till att ersätlningsärenden lades pä socialslyrelsen varönskvärdheten av en enhetlig socialhjälpspraxis i dessa ärenden. Socialstyrelsendelar inte arbetsgruppens uppfaUning att förslaget, som återges på sid. 58 iPM, kommer att innebära en "avsevärd förenkling". Enligtförslagel skall ersättning utgå till kommunerna för den hjälp vilken lämnatstill dem som ansöker om aU fl stanna i landet i avvaktan pä utredning. Dettakräver speciella mtiner och stor risk synes föreligga för att felaktigheter ochmerarbete av art uppkommer. Tveksamhet kan även anföras mot att denmyndighet, vilken har atl pröva UAT-frågan för en person och dess anhöriga,mfinmässigt skall ha uppgift om tidsperioden för utgående socialhjälp. Här kanföreligga risk att erhållen socialhjälp kan komma att påverka UAT-ansökan. Denfamiljepedagogiska verksamheten synes inte vara kopplad till socialhjälp.Denna verksamhet, som vunnit slor uppskattning i kommunerna, synes även ifortsäUningen komma alt hand läggas av socialslyrelsen. Frågan är då om man kanbortse från tiden för utgiven socialhjälp och flyktingstatus vid ersättning förfamiljepedagogisk verksamhet. Arbetsgruppensförslag att för andra kostnader än socialhjälp och familjepedagogiskverksamhet skall utgå ersäUning med 25 96 av lämnad socialhjälp kan komma atlfl ett myckel ojämnt utslag mellan kommunerna. Mot förslaget kan även anförasatt den kommun, som underiäter att sätta in förebyggande ätgärder av olika slagför att bl.a. motverka behovet av socialhjälp och istället nöjer sig med attutbetala socialhjälp,erhällerett större, extra bidrag. Istället borde ettbidrag per capita utgå för bidragsberättigade flyktingar till kommunerna. 1979/80:38 72 Arbetsgruppenföreslår alt tidsperioden för atl ersättning skall utgå för lämnad socialhjälpskall fastställas fill flyktingen beviljals UAT. Detta kani vissa fall visa sig vara alltför och framförallt underlågkonjunkturer. Som exempel kan anföras atl en person med UAT som flykting kanvistas pä en AMS-föriäggning upp till utan att kunna beredas arbeteeller boslad. I ett annat fall kan vederbörande beredas enarbetsmarknadsutbildning på närmare . Svårigheier uppslår efterulbildningen alt erhålla arbele och socialhjälp blir nödvändig för familjensförsörjning och eventuell omplacering till annan kommun. Arbetsgruppenföreslåren undantagsregel för dem som vid hitkomsten var sjuka ellerhandikappade. Enligt uppfattning skulle denna undantagsregelinle behövas om man istället medgav att ersäUning skulle utgä tills de enligtgällande bestämmelser (dvs. fem är efter ankomsten till )hade möjlighet alt bli svensk medborgare. Nägon större kostnad för staten synesell sådant förslag inte komma att innebära, vilkel styrks av den utredning somarbetsgmppen gjort och redovisai pä sid. 53 i PM. Delkan synas egalt vilken myndighet som i fortsättningen skall disponera anslaget.Här gäller det anslag för täckande av sociala behov och dä synes det naturiigtatt anslagel läggs pä den myndighet som i övrigt har att handlägga socialafrågor. Arbetsgruppensförslag skulle enligt departementschefens direktiv inle få medföra någrapåtagliga merkostnader för staten. Arbelsgruppenhar emellertid helt utelämnat en redovisning av vad det ur administrativsynpunkt kommer att kosta om man lägger ut ersättnings- och bidragsärendena pålänsstyrelserna eller behåller dem hos socialslyrelsen. Efterdet rationaliseringsförslag som föreligger skulle klarauppgiften med tre utredare och två personer i kontorskarriären. Fränflera kommuner har under hand till anförts att övergångstidenför framställan om ersättning enligt nu gällande regler är alltför kort. Statskontoretbiträder utredningens förslag alt staten skall ersätta kommunerna försocialhjälp fill utländska medborgare som deras ansökan om arbets-och uppehållstillslånd (UAT) behandlas. När en person beviljats UAT skallstaten inte ersätta kommunen för utgiven socialhjälp såvida det inte rör sig omen flykting, dvs. person som invandrarverket har bedömt vara flykting, eller desom överförts med stöd av särskilda regeringsbeslut. Statskontorettillstyrker utredningens förslag att statsbidragen även under de närmastekommande åren baseras på kommunernas redovisade faktiska kostnader samt deschabloner för tolkservice och olika former av social 1979/80:38 73 Men statskontoret vill framhålla atl frågan om schablonberäkningav samtliga bidrag bör las upp lill förnyad prövning sä snart etltillföriilligl statistiskt material föreligger. Stalskonlorethar utifrån sina ulgångspunkler ingel all anföra mot utredningens förslagbeträffande vilka kostnader som skall ersättas för lämnad hjälp tillUAT-sökande och flyktingar och bidragen skall lämnas. Ulredningensuppfattning alt en enda myndighel i framliden bör ulge ersättning lillkommunerna delas av statskontoret. Vi instämmer ocksä i ulredningens bedömningatt länsslyrelsen är den myndighet som bör ha ansvaret för ulbelalning ochkontroll av ersättningarna. Beträffande ersättning för familjepedagogiskverksamhet föresläs den ligga kvar på i avvaktan på enulvärdering av denna verksamhel. Stalskonloret vill även här underslryka detangelägna i att hitta en lösning som möjliggör en schablonberäkning så atl ävendenna ersättning kan erhållas från länsslyrelsen. Statskontoretdelar utredningens uppfattning om invandrarverkels uppgifter iersättningsadministrationen. Vidare tillstyrks förslaget atl de närmaredetaljerna i ansökningsförfarandel överiåles på länsstyrelsernas organisationsnämndi samräd med invandrarverket. RRVvill peka pä atl ersättning för hela den faktiska kostnaden kan leda fillminskat koslnadsmedvetande hos kommunerna. Härtill kommer den varierandepraxis hos kommunema som RRV pekar pä i det följande. RRV vill därförifrågasätta om inte statsbidraget borde begränsas till visst maximibeloppeller viss proceni av de faktiska kostnaderna. RRV anser, liksom arbetsgruppen,att ett mer schabloniserat ersättningssystem hade varit önskvärt. För atl fl eUunderiag för en framtida bedömning av förutsättningarna för ett schabloniseratsystem krävs enligt RRVs mening särskilda överväganden om statligauppföljningsälgärder och i samband därmed viss särredovisning av kostnaderna. Arbetsgruppensförslag synes innebära flera administrativa förenklingar. Bl.a. för aU nåytteriigare enkelhet i administrationen bör enligt RRVs åsikl ocksä prövasmöjlighetema att införa ett enhetligt, schabloniseratersättningssystem för samfliga utländska medborgare. EnligtRRVs mening finns del nu inte någon praxis för vad som skall bedömas somfrivillig socialhjälp, bortsett från när denna hjälp utgår för enbartförsörjning. Ersättningen till kommunerna i vad avser utgiven frivillig 1979/80:38 74 socialhjälpkan bli varierande i sloriek, liksom omfattningen av det föreslagnaprocentuella påslaget som skall baseras på de faktiska hjälpkoslnaderna. RRVlillslyrker arbet.sgruppens förslag om atl vissa andra kostnader för fiyktingarän socialhjälp ersätls enligl en särskild procentsats som baseras påkostnaderna för socialhjälp. Del synes dock inle styrkt att procenttaletbehöver vara sä högt som 25. Ej heller bör enligt RRVs mening procenttalettillämpas under hela UAT-ärel utan endast för tiden efter UAT-beslutel. Den avarbetsgruppen pålalade nackdelen med särredovisning av koslnader före resp.efter beslutet bör kunna undvikas genom fördelning av kostnadernaproportionellt mol liden. EnligtRRVs mening är det angeläget att den av (SoS) nu bedrivnafamiljepedagogiska verksamheten inordnas i kommunernassociala verksamhet. RRV anser alt arbetsgmppen borde ha behandlal frågan om SoSmöjlighet atl bevilja flyktingar län för anskaffning av bostadsrätt.Arbetsgmppen borde även ha redovisat synpunkter på hur ärenden som rör låneller bidrag för bohagsutrustning skall handläggas och ersältas avlänsarbetsnämnden, SoS och kommunala organ. Vadbeträffar ersättning till landstingskommunerna för vissa kostnader förutlänningar tillstyrker RRV att bidragsformen slopas, bl.a. med hänsyn tillbidragsgivningens ringa omfattning. Närskall ersättning upphöra? Vadgäller ersättning för flyktingar anser RRV lill skillnad från arbetsgmppen attersättning skall ulgå t.o.m. efter dalum för UAT-beslul. Eftersomflyktingersättningarna enligt arbetsgmppens mening ändå kräver ingåendeindividuell handläggning kan det inte vara någon avgörande nackdel attersättningsgrunden upphör under löpande är. Den av RRV förordade lösningenframstår som mer rättvisande och mer oberoende av omständigheterna kring självaUAT-beslutet. I defall UAT-ansökan avslås bör den ersällningsgmndande tiden kunna begränsas efter beslutet i stället för tre. RRVtillstyrker att länsslyrelsen blir den myndighet som bör ha ansvaret förutbetalning och för kontroll av atl ersättning till kommunerna överensstämmermed gängse praxis samt alt statens invandrarverk bör utföra kontrollen av omvederbörande är flyktingar eller väntar på uppehållstillständ. 1979/80:38 75 EnliglRRVs mening hade det varit önskvärt atl arbetsgruppen gjort mera preciseradekostnadsberäkningar. Arbelsgruppen har bl.a. anfört atl förslagen beträffandeUAT-sökande medför en merkostnad i storieksordningen medan förslagenbelräffande flyktingar inte innebär nägon påtaglig ökning av statens koslnader.RRV - som inom ramen för ett remissyttrande inte kunnat göra några meraingående undersökningar - vill endast peka på alt statens utgifter försocialhjälp torde komma att minska väsentligl i förhållande lill den ordningsom gäller , bl.a. beroende på atl -såvitt framgår avförslaget - kostnaderna för nordiska medborgare inte kommer att ersättas. Denföreslagna begränsningen för ersättning för personer som beviljats UAT kan äveninnebära en kostnadsminskning för staten jämförl med nu gällande regler förersättning av obligatorisk socialhjälp utan någon tidsbegränsning. Arbetsmarknadsstyrelsentillstyrker i alla väsentliga delar de förslag som arbetsgruppen presenlerar ifråga om statsbidrag för socialhjälp m.m. ät dels flyktingar, dels ufiändskamedborgare deras ansökningar om uppehållstillständ behandlas.Styrelsen vill understryka vikten av atl staten helt kompenserarkommunerna för de utgifter de har i dessa sammanhang, eftersom det här rör sigom uppgifter som staten normalt bör ha ansvar för. På följande punkter finnsemellertid vissa erinringar atl göra. Beträffandepersoner som väntar pä beslul om uppehållstillstånd anser arbetsgruppen attersättning inte skall utgå för andra kostnader än försörjning och atlkommunerna belräffande dessa personer normalt inte bör vidta några Särskildaåtgärder. Detta skulle nämligen kunna uppfattas som elt halvt löfte att fåstanna i landel. Trots de åtgärder som vidtagits för att förkortahandläggningsliden av UAT-ansökningarna för spontant hitresla utlänningarmåste många fortfarande vänta mycket på det slutliga avgörandet. Dennaväntan kombinerad med sysslolöshet har visal sig ha en mycket nedbrytandeeffekt på de sökande. Man kan därför enligl styrelsens uppfattning intebegränsa sig till att enbart försörja dem . Det är rikligt inle skall vidta åtgärder som kan ge dem förespeglingar om att de skall fästanna i landel. Å andra sidan är det nödvändigt atl man ordnar något slag avaktiviteter för de sökande i de fall där invandrarverket räknar med långhandläggningstid av ansökningarna. Aktiviteterna skulle lämpligen kunna ordnasi form av kortare ulbildningar som de sökande skulle kunna ha nytta av även omde måsle återvända lill hemlandet. Vidkollektiv överföring av flyktingar till prioriteras sjuka ochhandikappade personer. Även åldringar och stora barnfamiljer förekommer. 1979/80:38 76 Flertaletflyktingar kan efter hand beredas arbete, men många kan inte försörja sig hellpå egen hand. De kommunala myndighelerna på bosättningsorten mäste därför varaberedda atl ingripa med stödåtgärder av olika slag. Med hänsyn härtill bör maninte sätta någon gräns för hur länge kommunerna skall ha rätt till ersällningför socialhjälp m.m. Styrelsenär tveksam till det rationella i att till invandrarverket överflyttaslalsbidragsfrågor gällande flyktingar så länge frägan om socialslyrelsensframtida uppgifter och o-ganisation inte är faslslälld. Föratl genomföra flyktingpolitiken krävs kommunernas medverkan. Denna medverkan ärbl.a. beroende av i vilken utsträckning kommunerna får ersättning för sinakostnader. Kommunerna har visal elt sligande motstånd mot att ta på sig dekostnader för flyktingarnas omhändertagande som de inte kunnat få ersättningför. Kommunernaskall förverkliga politiska ambitioner på en rad områden; barnomsorg, skola,äldrevård, fritid och kullur. Tillväxlen i den kommunala ekonomin har interäckt lill för att klara dessa åtganden med skattehöjningar som följd. Särskiltbesvärande är den ekonomiska siluationen i vissa expansionskommuner ochkommuner med stora strukturförändringar inom industrin och/eller överskott på bostäder.Dessa kommuner har ofta en hög andel flyktingar och andra invandrare, men tordeändå av olika skäl komma ifråga för nya flyktinggmpper. Flyktingpolitikenbestäms genom beslut av statsmakterna. Kostnaderna mäste solidariskt bäras avhela befolkningen. Därför mäste den statliga ersättningen till kommunema föromhändertagande av flyktingar vara generösl ulformad och innebära fullkostnadstäckning för gjorda insatser. Arbetsgruppensförslag innebär förbättringar för kommunerna främst genom en förenkladhandläggning av ersättningsfrågorna. Men enligt invandrarverkets bedömning flrkommunerna, enligl förslaget, otillräcklig ersättning för sina kostnader. Dettakommer alt molverka ett genomförande av de ambitioner för flyktingpolitiken somföreslagits i departementspromemorian "och flyktingarna"(FLYG)och som beslutat . Liksomarbelsgruppen anser att ett mer schabloniserat ersättningssystem hadevarit önskvärt. Det hade givit ytterligare administrativa vinsier. När erfarenhetervunnits av det system som föreslagits bör en ökad schabloniseringaktualiseras på nytt. Arbetsgruppenföreslär att de nya stalsbidragsreglerna bör träda i kraft den 1 januari 1980.Man förutsätter därvid att väsenfiiga förändringar i invandrarverketsdatasystem hinner ske . Detta är emellertid inte möjligt atlgenomföra till . Enannan nackdel med ett forcerat genomförande av de nya ersättningsreglerna äralt det förslag frän Utlänningslagkommitlén (ULK), som väntas , kanändra förulsäUningarna. Hänsyn måste ocksä las till konsekvenserna avförändringar i sociallagssliflningen. Bedömningen av arbetsgruppens förslagförsvåras ocksä av osäkerhelen om socialslyrelsens framlida organisation. SIVinstämmer i arbetsgmppens förslag alt endasi en myndighel bör utge ersättningoch atl länsstyrelserna fär ansvaret för utbetalning och konlroll aversättningen. Verkeldelar arbetsgruppens uppfattning atl ansvarel för anslaget bör samordnascentralt. Ansvarig central myndighet bör ha kompetens pä socialvårdsområdet.Enligt SIV:s mening bör därför även i fortsättningen vara mestlämpad atl lämna anslagsframställning till statsmakterna. Verkethar framhållit till atl en samordning avinvandrarfrågorna under alla omständigheter erfordras på socialslyrelsen. Somarbetsgruppen föreslagit måste en konlroll ske på invandrarverket av atlkommunerna sökt ersättning för utbetalningar till ersätlningsberätfigadepersoner. De förändringar i SIV:s dataruliner, som fömtsattes, kan emellertidej genomföras till . Som arbelsgmppen anger samlas uppgiflerom socialhjälp m.m. som ges till en familj under en persons namn, den s.k.registeriedaren. Del bör uppmärksammas att det kan förekomma attregisteriedaren ej bedömts som flykting men väl en medlem av hans familj.Registeriedarens status kan således vara en otillföriitlig uppgift för aUbedöma om ersättning skall utgå. Enligtdagens rutiner registreras av slatistiska skäl grunden för tillslåndsbeslul idatasystemet, när förstagängslillstånd ges. När nytt beslut fattas -t.ex.föriängning av UAT - försvinner denna markering. Del är möjligt efter ändringav systemet att låta markeringen stanna kvar. Dendag dä UAT-ansökan mottas av polisen registreras ej för närvarande.Arbetsgruppen föreslår atl så skall ske i framliden. Denna förändring äremellertid svår atl genomföra. Därtill skulle ett extra registreringsmomenl för100 000 ansökningar bli mycket tidskrävande. Som arbetsgmppen framhållerär socialnämnden enligt ullänningskungörelsen skyldig alt underrätta polisen,när nämnden första gängen vidlar åtgärder beträffande person från utomnordisktland, som varken har eller har sökt UAT i . För alt kunna tillämpa dennabestämmelse bör socialnämnden ta reda på om en utlänning som söker socialhjälphar ansökt om UAT. I mänga kommuner krävs att en ullänning kan uppvisa atl hanhar tillstånd att vislas i landet eller har sökt UAT för all han skall flsocialhjälp. Om en sådan mlin tillämpas i 1979/80:38 78 samtligakommuner kan del ifrågasättas om en konlroll av dagen för UAT-ansökan ärnödvändig pä invandrarverket. Nyadatamtiner går i vart fall inle alt tillämpa på ärenden rörande personer sombeviljals uppehållstillstånd innan de nya reglerna träder ikraft. Kontrollenav kommunernas ansökningar beträffande dessa personer bör därför ligga kvar påsocialstyrelsen. Arbetsgruppenföreslår atl verket lill kommuner aviserar när lillslånd beviljas en flykting.En sådan direktavisering är svår atl genomföra ur datasynpunkl. Däremol är detenkelt atl sända en extra kopia till den polismyndighet, som insänt ansökan,med uppdrag alt vidareavisera kommunen. Arbetsgruppenföreslår att invandrarverket i samband med tillståndsgivningen skickarmeddelande till den kommun där vederbörande är bosatt alt denne är all anse somflykting. Ur sekretessynpunki bör kommunerna inle hälla register överflyktingar. Om krelsen av ersältningsgrundande personer omfattar även andra änflyktingar behövs inga separata register över flyktingar i kommunerna. Verketåterkommer till denna fråga nedan. Arbelsgruppenföreslår ett schablonsystem med ett procentpåslag ovanpå ersättningen för denfaktiska socialhjälpskostnaden. finner del inte möjligt att påföreliggande utredningsmaterial precisera procentpå-slagets sloriek. Men detslår klarl atl det bör vara avsevärt högre än vad som föreslagits. Engmndligare undersökning av kommunernas verkliga koslnader är nödvändig bl.a.av följande skäl. Barnomsorgskoslnadernaersätts med per inskrivningsdag för flyktingbarn. Kommunernasnettokostnader per dag är emellertid nu ca så slora. Tillkommunernas koslnader hör ocksä kullur- och fritidsverksamhet, som aren viktigdel i kommunernas insalser för flyktingar. Även dessa kostnader bör ligga lillgmnd för beräkningen av ersättningen. Invandrarverketanser - i motsats till arbetsgruppen - alt även kommunernas administrativakoslnader bör ersättas. Särskilt för kommuner som mottar elt stort antalflyktingar blir de administrativa kostnaderna myckel betungande. T.ex.har uppgivits frän , som tagit emol många flyktingar under desenaste åren, att invandrarärendena tar ca 70 96 av socialassistenternashandläggningstid. Arbetsgruppenföreslår att koslnader för psykiatriskt, psykologiskt och kuralivt stöd bör ersättas. Behovel av sådan hjälp har blivil alltmer påtagligt och kan i allmänhel inte ges inom den reguljära organisa tionen. Det ställs därför ökade krav på insalser från kommunernas sida med ökande koslnader till följd. 1979/80:38 79 FLYGföreslog att vid extraordinära silualioner t.ex. vid stora flyktingströmmareller då annars särskilda insatser krävs av en kommun ersällning bör utges förkoslnader som normalt inle täcks, t.ex. personalkostnader. Erfarenheterna avden stora assyrie/syrieinvandringen i visar att stora nytillkommandeflyktinggrupper kräver extra personalinsatser En planerad utflyUning i kommunerav båtflyktingarna kommer också att slälla krav pä exlra åtgärder för t.ex.frilids- och kulturell verksamhet samt informationsverksamhet. Endast ettgeneröst tilltagel schablonpåslag skulle kunna ersätta behovet av särskildersättning vid extraordinära situationer. framhållit i olika sammanhang - i särskill yttrande samt remissvarlill FLYG - bör statlig ersättning ges för även andra insatser för UAT-sökandenän socialhjälp. Till ofrånkomliga kostnader hör t.ex. tolkersältning ochpersonal för att administrera socialhjälpen. Skolplikligabarn lill föräldrar, som väntar på UAT, skall tas emot idel svenska skolväsendet. Samma skäl talar för all barn till sådana föräldrarvid behov placeras i daghem, familjedaghem och fritidshem. Upprörande exempelhar kommit lill verkels kännedom, dä bam lidit allvariig psykisk skada lillföljd av lång sysslolös väntan i ett trångt hyresmm tillsammans medföräldrarna. Ävenom strävan givetvis bör vara att väntetiderna blir sä korta som möjligt, kandet även fortsättningsvis i mänga fall la lång lid innan beslut föreligger. Enväntetid pä kan av en tillståndssökande uppfattas som mycketpåfrestande. Ipraktiken har del visat sig att behovet ofta är stort av psykologiskastödåtgärder just . Sådan hjälp mäste ges oavselt hurresultatet av UAT-ansökan kan bli. Det mäste för den hjälpbehövande vara ettegendomligt argument att ingen hjälp kan ges, för att han inte skall tro atthan därigenom får stanna i . Invandrarverketanser därför all ersättningsreglerna bör vara desamma för UAT-sökande som förflyktingar. SIVanser att de beräkningar som arbetsgruppen gjort av socialhjälpsbehovetsvaraktighet för flyktingar är en olillräcklig gmnd för atl bedömaersättningsbehovets längd. har det varil vanligl att flyktingarefter del försia omhändertagandet i föriäggning eller enskild inkvarteringfortsatt i arbelsmarknadsutbildning eller andra studier. Först därefter har detblivit aktuellt atl söka arbele. Om i det läget arbete inle stått atl fl harsocialhjälpsbehov uppstätt. Som exempel kan nämnas all de nu akluellabålflyktingarna beräknas vistas i föriäggning 6 å 7 mänader. Därefter kan enyrkesutbildning ta ytteriigare 1,5 ä . I sädana fall kan säledessocialhjälpsbehovet komma alt uppstä försl efter 2 ä efter ankomslen tillSverige, om svårigheter uppstår på arbetsmarknaden. Invandrarverketanser att ersättningen till kommuner bör utgå under del år det första beslutetom UT meddelas och tre kalenderår därefter. Verketinstämmer i arbetsgmppens förslag alt ersättning under längre lid 1979/80:38 80 änenligl huvudregeln skall kunna ulgå för flyktingar "som på grund avsjukdom eller handikapp, som fanns vid hitkomsten eller som har sin gmnd iflyktingsitualionen, inom huvudregelns tidsram inle kunnat försörja sig".Arbelsgruppen föreslår alt för UAT-sökande, som flr UT pä annan grund änflyklingskäl, skall ersättningen upphöra, när uppehållslillsländet ges.