prop · G303103 · 1979-12-31 00:00:00 — En angelägen uppgifl för kommillén är all finna former för ensamordning mellan arbetsmarknadsutbildningen och samhällels övrigauibildningsanordnare med ulgångspunklen all lillgängliga resurser förutbildning skall utnyttjas så effekiivt som möjligt. a. bör prövas vilkamöjligheter som finns till organisatorisk och administrativ samverkan medkommunen. Ulgångspunklen bör vara all ungdomar i princip skall fåsin utbildning inom den reguljära skolutbildningen. (U 1976; 10) har fåll i uppdrag all framlägga förslag om enfördjupad samverkan mellan gymnasieskolan, den kommunala vuxenutbildningen ocharbelsmarknadsulbildningen ankommer del inle på ulredningen all diskuteragränsdragningsfrågor i detla hänseende. En fråga som kommiitén bör pröva är organisalionen ochadminislralionen av den av SÖ särskilt anordnade kursverksamheten. Som jagtidigare har nämnt är det arbetsmarknadsmyndigheternas uppgift alt bedömaulbildningsbehov och fastställa inriktning, omfattning och lokalisering avarbels- 425 Kommittéer:Arbetsmarknadsdepartementet Del II A:8 SÖ verksläller AMS besliillningar av utbildning och hardet pedagogiska, lekniska, administrativa och ekonomiska ansvaret förkursverksamheten. Verksamhelen styrs i mycket slor ulslräckning centralt frånAMS och SÖ. All centralt leda kursverksamheten har blivit en alltmersvårhanterlig uppgift efler hand som verksamhelen har ökal i omfattning. Pågrund av ärendevolymen har arbetsuppgifterna på byrå V 3 lill största delenkommii att inriklas på all falla beslul i löpande driftadniinistraliva ärendenpå bekosinad av frågor av mera långsiklig och övergripande karaklär. SÖ;skosinader för kursverksamheten har ökat kraftigt under senare är. Budgetåret1974/75 uppgick SÖ:s kosinader för AMU-verksamhelen lill ca 365 milj. kr.Molsvarande belopp /76 och 1976/77 var ca 460 resp. ca 675 milj. /78 uppgick SÖ:s kostnader lill ca 975 milj. kr. och budgelåret1978/79 till ca 1 262 milj. kr. Som statskontorets rapporl har visal är instrumenten förekonomisk styrning och uppföljning av kursverksamheten brislfälliga. Eltutvecklat system för lokal budgetplanering och budgetuppföljning saknas.Kommiuén bör med förtur pröva frågan om hur etl sådanl system kan byggas upp ochredovisa resultatet härav i sådan lid all regeringen får elt underlag förkommande budgetanvisningar. Möjligheterna all planera arbelsmarknadsulbildningen pålängre sikt är begränsade beroende på all denna utbildning till sin volympåverkas av förändringar på arbeismarknaden. Ulvecklingen hillills haremellerlid visat alt behovel av arbetsmarknadsutbildning har legal på en högnivå även under konjunkturuppgångar bl. a. på grund av obalanser påarbetsmarknaden och en höjd ambitionsnivå atl bereda grupper som slår ulanförarbeismarknaden möjligheter lill förvärvsarbete. I verkligheten torde enkonsolidering ha skett av AMU-verksamhelen såtillvida all det finns en bas avkurser främst inom verkstadsindustrin, kontors- och vårdområdet där brislen påyrkesutbildad arbetskraft har visal sig vara bestående. Tilldelningen avpermanenla lokaler och fasla lärartjänster mäste anpassas efler regionala ochlokala förutsättningar. För atl verksamheten skall kunna anpassas efler snabbiändrade krav och förulsältningar krävs en sä effekliv planering som möjligt.AMU-verksamhelen skall kunna följa förändringarna i eflerfrågan på uibildningsamiidigi som de fillgängliga resurserna i form av lärare. lokaler och materialulnylljas effekiivt. Det ulökade anlalet läroplaner visar på en myckel högberedskap all möta utbildningsbehov som har uppkommit inom skilda områden.Kommiitén bör pröva frågan om planeringen och styrningen av verksamheten vidAMU-cenler kan förbällras saml ge förslag till hur della skall kunna ske. Iplanerings- och redovisningsfrågor bör de sakkunniga samråda medriksrevisionsverkei. En slulsals som kan dras av den krafiiga utbyggnaden avarbetsmarknadsutbildningen är att det har visal sig vara möjligt all snabbi fäigång en utbildning inom ell visst angeläget område. Däremot har det mängagånger varil svårt när behovel av en utbildning minskar all lägga nedulbildningen ifråga. Skälen härtill är flera. Som exempel kan nämnas all detkan vara svårl all avgöra hur beslående en förändring i eflerfrågan på arbelskraftinom ett visst område kan komma atl bli saml alt man har bundit sig förresurser i form av lärare, lokaler och utrustning. Som jag tidigare betonat bördärför en av de sakkunnigas viktigaste uppgifler vara att överväga skildaålgärder för att med oförändrad kvalilet på verksamheten värna om och förbättraflexibiliteten i Del II A:8 Skr 1979/80:103 426 Kommittén bör särskilt belvsafiirutsälliiing-arna att koncentrera resurserna till etl mindre ant;il cenlermed ett större ulnytljande av lillfälliga förhyrningar. SÖ och AMS har i den tidigare nämnda rapportenDecentralisering av AMU-verksamhelens administration lämnal förslag till enlångtgående decentralisering av verksamheten. Enligt detta förslag kanplaneringen och genomförandet av AMU-kurserna effektiviseras genom att beslutsom nu fattas av SÖ och AMS till väsentlig del decenlraliseras lillkursslyrelser respektive lansarbelsnämnder. 1 regeringens proposiiion1978/79:111 om ålgärder mol krångel och onödig byråkrati uppmärksammadesfrågan, och jag uttalade därvid den meningen att en delegering avbesluianderälten bör genomföras i den omfattning som arbetsgruppen harföreslagit. Del ankommer på skolöverslyrelsen atl förbereda och inom de förverksamheten givna ekonomiska ramarna genomföra en sådan delegering.Erfarenheterna härav bör forllöpande delges kommillén. Kommiitén bör mot dennabakgrund pröva möjligheterna atl så långt möjligt yllerligare decenlraliserabefogenheier och ansvar vad gäller verksamhelsplanering, undervisningsplaneringsamt driftadminislration. Kommiitén bör lillgodogöra sig del maierial somdecenlraliseringsgruppen för AMU har sammanslälll. Decenlraliseringsgruppenför AMU hade att utgå från alt den nuvarande ansvarsfördelningen mellan AMSoch SÖ skall behållas. Kommittén bör analysera och pröva möjligheterna attförändra den nuvarande organisalionen. Man bör därvid särskilt beakla deflexibililelsaspekter som jag berörde. Kommittén bör vara oförhindrad allöverväga om den nuvarande ansvarsfördelningen mellan AMS och SÖ skallbehållas. Del pedagogiska ansvarei för ulbildningen bör dock även framledesåvila skolöverslvrelsen. Olika allernaliva lösningar bör prövas och redovisas.Ekonomiska och andra konsekvenser för staten av de olika alternativen böruiförligi belysas. 1 frågor som gäller organisalion och adminislralion avAMU-verksamhelen bör kommillén samråda med kommillén för översyn av denstatliga skoladministrationen (U 1978:99). Inom ramen för arbetsmarknadspolitiken finns numera eltflertal former av bidrag lill arbetsmarknadsutbildning i företag. Dennaverksamhel ulgör en del av den lolala arbelsmarknadsulbildningen. Bakom deolika bidragsformerna ligger bl. a. regional-, konjunklur- ochjämställdhelspolitiska motiv. Som jag förut nämnt hararbetsmarknadsulbildningen i förelag krafligl ökat i omfallning under desenaste åren. Del är främsl utbildning av anslällda som riskerar permilleringeller uppsägning som har svarat för denna ökning. Övriga former avarbetsmarknadsutbildning i företag har hafl relativt ringa omfattning.Kommittén bör utvärdera de olika formerna av arbetsmarknadsutbildning iförelag inräknal den utbildning som sker inom verksamhelen medarbetsmarknadsutbildning i kombination med beredskapsarbete inom kommuner ochlandsling. Mol bakgrund av den kartläggning som den lidigare nämndaulredningen om förelagsutbildning (UFU) redovisade i sitt betänkande börkommillén som jag lidigare nämnl också pröva om ålgärder behövs för all klararemarkera gränserna mellan sådan arbetsmarknadsutbildning och företagens egeninlernuibildning. Utredningen om företagsutbildning (UFU) har konstateratall omfaltningen av förelagens inlerna utbildning också har ökal under senareår. Enligt de undersökningar som UFU har gjort deltog 20-25 procenl av allaförelags-anslällda i personalulbildning . Hälften av deltagarnadeltog i yrkesteknisk fort- och vidareulbildning, ca 1/4 i inlroduklions- eller 427 Kommittéer:Arbetsmarknadsdepartementet Del II A:8 grundutbildning och ca 1/4 i letlarutbildning,arbetsmiljöutbildning, språkutbildning etc. Vidare redovisar UFU att personali tjiinstemaiinabefatlning-ar tolall sett har en större andel deltagare iutbildning än övrig personal. Företagens personalutbildning styrs huvudsakligenav de bedömningar som förelagen gör beiräffande behovel av kompelcns. Enkonsekvens hiirav är alt anslällda i befallningar med förhållandevis högakvalifikationskrav och med relativt lång skolmiissig grundulbildning oftare deltari utbildning än övriga grupper av anslällda. UFU;s undersökningar visar vidareatl andelen deltagare i personalutbildning är högre bland män än bland kvinnorsaml att det i försia hand är personal i åldern som dellar i sådanutbildning. Som jag har nämnt lidigare hade UFU i uppdrag all belysapersonalulbildningen mol bakgrund av de arbelsmarknadspolitiska strävandenaatt åsladkomma en jämn och trygg sysselsättning. Möjligheterna att låtapersonalulbildningen spela en aktiv sysselsättningspoliti.sk roll i olikakonjunkturlägen borde därvid studeras. UFU;s undersökningar tyder pä att det iförsta hand är de största förelagen med den mest omfattandepersonalutbildningen, som har kunnat öka sina utbildningsinsatseroberoende av konjunkturutvecklingen. De medelslora förelagen har däremot haften nedgång i utbildningsakliviteterna bäde i samband med lågkonjunkluren ibörjan av 1970-lalel och vid den avmallning som iniräffade i mitten av1970-lalet. De minsta företagen uppvisar enligt UFU kraftiga årliga variationeri personalulbildningen. Liksom UFU finner jag del Iroligl all del finns slorapolenliella ulbyggnadsmöjligheler inom förelagens personalutbildning när delgäller alt anpa.s.sa denna lill de arbelsmarknadspolitiska målsättningarna. Detär emellertid vikligl all en sådan utbyggnad inle negativt påverkar effektiviteteni förelagens planering och produktion. Kommittén bör mol bakgrund härav och vadjag lidigare har nämnl om arbetsmarknadsuibildning i förelag överväga om denuvarande åtgärderna inom arbetsmarknadspolitikens ram är ändamålsenliga ellerbehöver ändras. Jag vill i detla sammanhang erinra om beslul (prop.1978/79:210, SkU 1978/79:57, rskr 1978/79:389) atl allmän investeringsfond ifråga om företag som bedriver industriell tillverkning får las i anspråk bl. a.för utbildning av arbetstagare hos företaget. Kommittén bör närmare sludera formerna för medverkan avarbelsmarknadens parler i företagsulbildningen. Härvid bör beaktas deeventuella avtal som kan komma atl iräffas på områdel i anledning avmedbeslämmandelag-stiflningen. UFU hade vidare i uppdrag atl belysa personalulbildningenmot bakgrund av den enskilde arbetstagarens behov av utbildning för atl dennesställning pa arbeismarknaden skall slärkas saml förelagens behov av personalmed yrkeskunskaper. Kommillén bör med utgångspunkt från UFU;s karlläggninganalysera och lägga fram förslag lill hur dessa syften bäitre skall kunnatillgodoses i personalutbildningen. Kommittén bör särskilt uppmärksamma frågan hurpersonalutbildningen skall kunna användas för atl medverka lill all ökajämslälldhelen mellan män och kvinnor i arbelslivei. Kommiitén bör belysa personalkonsekvenser av sina förslagrörande de anslällda inom arbetsmarknadsutbildningen. Kommiitén bör under silt arbete samråda med kommittéer somhar lill uppgifl att behandla frågor med anknylning lillarbetsmarknadsutbildningens område bl. a. gymnasieutredningen (U 1976:10).utredningen om den Del II A:8 Skr 1979/80:103 428 kommunala vuxenutbildningen (1978:04) och kommillén föröversyn av svenskundervisningen för invandrare (A 1978:100). Kommittén skallvidare under arbetels gång informera /SR, SF och TCO-S och bereda dessalillfälle att framföra synpunkter i frågor som berör statligt anställdpersonal. AMU-verksamheten finansieras f. n. dels genom enarbetsgivaravgift om 0,4 procenl, dels genom anslag över slalsbudgeten. Delfaller ulanför kommilléns uppdrag all föreslå ändringar i dennafinansieringsordning. För dem som utbildas inom AMU-verksamheten finns olikaformer av statligt stöd. Kommiitén bör vara oförhindrad atl ta upp dessa lillbehandling. Del faller dock utanför ulredningsuppdragel alt behandla stödformerspeciellt riktade till den ungdomskalegori som normalt berörs av gymnasieskolan.Del står kommillén fritt all framlägga flera alternativa åtgärdsförslag. Minslell allernaliv skall vara så ulformal all del ryms inom ramen för oförändraderesurser. Med hänvisning lill vad jag har anförl hemsläller jag allregeringen bemyndigar mig all lillkalla en kommitté med högst tre ledamölerför altgöra en översyn av arbetsmarknadsutbildningen saml föreslå ålgärder vadbelräffar ulbildningen i företag, atl ulse en av ledamöterna alt vara ordförande, all besluta om sakkunniga, experter, sekrelerare och annalbiträde ål kommiitén. Vidare hemsläller jag att regeringen föreskriver atlkosinaderna skall belasta tolfte huvudtitelns kommilléanslag. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. 429 Kommittéer: Delll Bo:l Översyn av bostadsbidragen till barnfamiljer m.fi. Beslul vid regeringssammanträde 1979-03-15Departementschefen, statsrådet anför. Individuella bostadssubventioner lill barnfamiljerna harfunnits sedan millen av . Till all börja med var dessa förbehållnamindre bemedlade familjer i tätorterna med minsl tre barn. För rätt till bidragkrävdes alt familjen bodde i en modern bostad av viss slorlek. beslöl alt väsentligl utvidga den kretsav familjer som skulle komma i åtnjutande av särskilt ekonomiskt slöd för siltboende. infördes de allmänna barnbidragen. Ulbyggnaden av bostadsstödetvar en del av de genomgripande förändringar av de statliga ålgärderna för altförbättra bostadsförhållandena som gjordes . Avslalsfinansiella och andra skäl begränsades bidragsgivningen till en börjanlill familjer med två eller flera barn och med begränsade inkomsler.Inkomslgränsen varierade med hänsyn till antalet barn i familjen. Siödet, sombenämndes familjebostadsbidrag, ulgick i form av etl belopp per barn. Somvillkor för bidrag gällde atl familjen bodde i en lägenhet som hade tillkommitefter och att lägenheten hade en viss storlek. Bidragsreglerna förändrades successivi i syfte att skapastörre rättvisa. Kretsen av bidragstagare vidgades till alt omfatta ävenfamiljer med ett barn. Kravet på atl familjen skulle bo i en nybyggd lägenhelersattes av krav på atl lägenheten skulle vara modern och tillräckligt slor föratt svara mot familjens behov. Bidragel differentierades efler familjeinkomstenoch kunde utgå med fyra alternativa belopp (extra förhöjl, förhöjl, helt ochreduceral bidrag). beslöt (prop. SU 1968:101, rskr1968:253) om ell nytt system för individuella bostadssubventioner tillbarnfamiljerna. Beslutet hade föregåtts av ell omfattande utredningsarbete inomfamiljepolitiska kommittén. Del nya stödsystemet fick en klarfördelningspolitisk markering, men kom också alt innehålla elt bo-sladsanknuletmoment. De nya reglerna medförde atl anlalel hushåll med bosladsbidrag mer änfördubblades. Också detla syslem har undergått förändringar under de tio är somdet har funnits. Bidragens karaklär av stöd till bosladskoslnaden har markeratskraftigare. Bidragstagarkrelsen har vidgats och innefaltar förutombarnfamiljer också folkpensionärer och andra hushåll utan barn. Ca 450.000barnfamiljer av ca 1.100.000 och ca 150.000 (varav ca 50.000 folkpensionärer)av totalt ca 2.200.000 hushåll utan barn uppbär f.n. bostadsbidrag. Enligt gällande regler består bostadsbidraget av enstatlig del, lika stor för varje barn i familjen, och en statskommunal del,som är knuten lill Delll Bo:l Skr 1979/80:103 430 bostadskostnaden, Bidragel är inkomslpröval. Regelsystemethar successivt gjorts mer detaljerat. Bidragsbeloppen saml hyres- ochinkomslgränserna har justerats. Trots detla finns det alltjämt brisier isystemet, framför alll om man ser det från fördelningspolitisk synpunki. Jagålerkommer till delta i del följande. De alltmer komplicerade reglerna har medfört behov av enomfattande adminislralion. Del är främsl inkomsiprövningsreglerna som medförproblem i tillämpningen. Enligt de kontroller som vissa kommuner har gjort desenasle åren förefaller felaktiga bostadsbidrag ha betalats ut i slörreomfattning än man tidigare hade hafl anledning all förmoda. Den ökade kontrollsom detla ger anledning till kan medföra alt adminislralionen blir än meromfattande. 1978/79:100 (bilaga 16 p.B3) har jag redovisat de åtgärdersom regeringen mol denna bakgrund har vidtagit. Jag har också förutskickat allen översyn skall göras av administrationen av bosladsbidrag. Jag förordar alten sådan översyn nu kommer lill stånd. Översynen bör också omfattabidragsreglerna. Uppgiften all göra en sådan översyn bör anförlros ål ensärskilt tillkallad kommillé. Syftet med översynen bör vara all förenklaregelsystemet och administrationen utan all bidragens bostadpolitiska ochfördelningspolitiska syflen äventyras. Det ankommer inle på kommittén att föreslå sådanaförbättringar av bostadsbidragssystemet som får lill följd alt statens ellerkommunernas kostnader för bosladsbidragsgivningen ökar. De ekonomiska följdernaav regelsyslemändringarna bör därför noga analyseras. En grundläggandeulgångspunkl för utredningsarbetet är att elt förändrat syslem ska kunnafungera vid såväl oförändrad som ökande eller minskande bidragsgivning. Enförsia uppgift för kommiitén bör vara all se över de regler som gäller förinkomstprövningen. Till grund för denna ligger f.n. den lill slallig inkomstskattlaxerade inkomsien vid laxeringen året före bidragsårel. Om man och kvinna ärsammanboende räknas den sammanlagda inkomsien. Barnens eventuella inkomsterräknas inte. Inkomstuppgiften hämtas av den bidragsprövande myndighelen direklfrån taxeringsmyndigheten. Om familjens förmögenhel är slörre än ,ökas inkomsien av det överskjutande beloppet. Till den laxeradeinkomsien läggs också den del av det vid taxeringen medgivnaunderskotlsavdraget som översiiger . Om inkomsien översiiger en vissgräns, som är olika för barnfamiljer resp. hushåll utan barn, reducerasbidraget med en viss andel av inkomsien. Reduklionen skärps vid inkomsler överen högre inkomslgräns. Del inkomstbegreppet som användes medför all bidraget iregel prövas mol en inkomst som familjen hade före bidragsårel. 1 de faldå del har skelt en väsenllig inkomstförändring skall bidragsbehovelfaslslällas med ulgångspunkl i den beräknade inkomsien under bidragsåret.Bostadsstyrelsen fastställer de närmare reglerna för detla. Dessa reglerbygger på förutsättningen atl ett hushåll själv anmäler atl inkomsten underbidragsåret beräknas komma all avvika väsenlligl från den senasl laxerade. Somjag nämnde har della system emellertid i etl flertal kommuner visat siginle fungera på ell lillförlilligl säll, I syfle bl,a, alt undvika all felaktiga bidrag utgår ochatt hushållen därför i efterhand skall utsättas för ålerkrav då ell för höglbidrag har utgått har regeringen uppdragil ål attunder på dalamedium lillhandahålla kommunerna uppgifter omsjukpenninggrundande inkomsi (SGI) som väsenlligl översiiger den bidragsgrundandeinkomsien. Datainspektionen, som har yttrat sig över förslagel lill en 431 Kommittéer: Del II Bo:l sådan konlrollrulin, har accepterat att den användsunderen övergångstid av . Efter del första året av lillämpningen börenligt inspeklionens uppfallning rutinen ulvärderas. Mot denna bakgrund harregeringen uppdragil ål bosladssiyrelsen all redovisa erfarenhelerna avkonlrollrulinens tillämpning . Kriliken mol del använda inkomstbegreppet har inte baragälll dess inaktualitet och de administrativa problem som försöken atl rättalill detla har medförl. Andra anledningar lill kritik har varil atlinkomstbegreppet är en dålig mätare på hushållets förmåga all beiala bosladskoslnadeneflersom det inle lar hänsyn lill omfaltningen av del enskilda hushållelsverkliga ekonomiska bärkraft. Vidare har regeln om sammanläggning av sammanboendesinkomsler kritiserats för atl den har en med sambeskallning jämförbar effekt.Del föreligger också svårigheter atl på etl rättvist satt beakla avdrag förunderskott i förvärvskälla och förekomsten av förmögenhel. Inkomstbegreppet och inkomsiprövningsreglerna harövervägts vid flera tidigare lillfällen. Jag vill erinra om arbelet inom familjepolitiskakommittén, redovisal i betänkandena (SOU 1967:52) Barnbidrag och familjetilläggoch (SOU 1972:34) Familjeslöd samt inom bostadslilläggsgruppen, redovisat ibelänkandet (Ds B 1974:1) Bostadstillägg-, inkomstprövning och administration. Också boende- och bosladsfinansieringsulredningarnabehandlade frågan i sill slutbetänkande (SOU 1975:51-52) Bostadsförsörjning ochbosladsbidrag. Utredningarna prövade bl,a. möjlighelen all ersätta inkomstprövningenmed en beskattning av bostadsbidragen, men fann alt del i elt sådanl syslemblir svårare att göra bostadsbidragen till elt effeklivl bostadspolitisktinslrumenl. En annan svårighel, som utredningarna pekade på, är all denfördelningspoliliska effekten blir hell olika beroende pä vem i hushållet sombeskattas för bostadsbidragen. Av bl,a, dessa skäl avvisade utredningen dennamöjlighet. Den har prövats också av skalle-ulredning, I sillslutbetänkande (SOU 1977:91) Översyn av skallesystemet anslöt sig utredningentill boendeutredningarnas bedömning, Boendeulredningarna ansåg atl del fanns alternativ somvar möjliga atl använda vid inkomstprövningen. 1, etlinkomstbegrepp inom beskallningens ram, 2, ensjälvdeklarerad framtida inkomst, 3, densjukpenninggrundande inkomsien, Ulredningarna fann emellertid alt ingel av alternativenger en rällvisande och entydig bild av den ekonomiska bärkraften hos olikahushåll. Eftersom behovel av ell tillförlitligt mått atl användas vidinkomstprövningen är gemensamt för mänga områden ansåg utredningarna all frågankräver en mer genomgripande behandling och lösning, Ulredningarna drogslutsatsen atl nuvarande inkomstbegrepp och inkomslprövningssystem fickaccepleras t,v, i avvakian på frågans lösning i ell slörre sammanhang, I prop,1975/76:145, som behandlade utredningarnas förslag i den del de gällde deindividuella bostadssubventionerna, framhöll dåvarande bostadsminisiern bl,a,alt frågan om etl enhetligt måll att användas vid inkomstprövningen av olikasociala förmåner ligger inom ramen för socialpolitiska samordningsutredningens(5 1975:02) arbele. Någon ändring av del tillämpade inkomstbegreppet föreslogsdärför inte. godtog denna bedömning, men begärde av regeringen ettförslag om all även underhållsbidrag lill barn skulle beaktas vidinkomstprövningen (CU 1975/76:25, rskr 1975/76:308), I prop, 1976/77:100 bilaga16 föreslogs att underhållsbidrag av administrativa skäl Delll Bo: 1 Skr 1979/80:103 432 liksom tidigare inle skulle beaklas. godtogregeringens förslag (CU 1976/77:18, rskr 1976/77:187). Enligt vad jag har erfarii kommer socialpolitiskasamordningsuiredningen att behandla frågan om etl enhetligt inkomstbegrepp iell belänkande under andra halvårel 1979. Ulredningens överväganden gäller dockinkomstbegreppet inom hela det socialpolitiska bidragssystemet och lar inlesärskilt sikte på bostadsbidragen. Mot denna bakgrund anser jag alt en översynav inkomstbegreppet i bosiadsbidragssystemel bör ingå i uppgifterna för denkommillé som jag nu föreslår. De allernaliv som boende- ochbosladsfinansieringsutredningarna prövade lorde alltjämt vara av inlresse. Vidprövningen av alternalivel med en självdeklarerad framlida inkomsi kan delockså vara lämpligl alt pröva möjlighelen atl låta slulavräkningen ingå som ettled i skatlemyndighelernas taxerings- och debiteringsarbele. Kommittén bör vara oförhindrad all pröva även andraallernaliv. De olika alternativen bör siuderas med avseende på aklualilel,säkerhet, rättvisa saml möjligheter till administrativa förenklingar ochbesparingar.