prop · G303132 · 1979-12-31 00:00:00 — Jag haremellertid ingen invändning mot att den bestäms till i stället för till etlår. Lagrådet har vidare föreslagit att bevisfrågan lämnasöppen i lagtexten. Vad lagrådet i anslutning härtill har uttalat ombevisbördans fördelning mellan parlerna kan jag för egen del instämma i. Densakliga innebörden av lagrådets uttalande härom torde i själva verket inte inågon större grad skilja sig från vad som har åsyftats av min företrädare i dettill lagrådet remitterade förslaget. Jag håller emellertid med om att det ärbättre förenligt med denna uppfattning all lämna bevisfrågan öppen i lagtexten.Jag är därför även i denna del beredd att ansluta mig till lagrådets förslag. Detsamma gäller i fråga om lagrådets uttalanden att avtalsom avses i förslaget bör träffas skriftligen och atl förbud mot mångfaldigandebör kunna tillställas vilken som helst av de avtalsslutande parterna. Lagtextenbör sålunda även i dessa delar ändras i överensstämmelse med vad lagrådet haranfört. Lagrådet har anmärkt att del i lagtexten inte har angetlsvem som skall vara part på avnämarsidan. Särskilt har lagrådet pekat på att manvid medling eller i tvist inför domstol bör kunna pröva motpartens behörighet iden meningen atl det skall vara fråga om ett rättssubjekt som svarar förundervisningsverksamhet i organiserade former och att sådan prövning inle tordekunna ske utan underlag i lagtext. Jag förordar alt lagrådets förslag också idenna del godtas. En av huvudtankarna i det remitterade förslaget är attupphovsmän utanför de avtalsslulande organisalionerna skall ha rätl till ersällningför utnyttjandet av deras verk i enlighet med vad som har bestämts i avtaleteller inom organisationerna. Såsom har uttalats i den allmänna motiveringen Prop.1979/80:132 156 (s. 15 i det remitterade förslaget) bör utanförståendeupphovsmän som huvudregel få godta att ersättning avsätts för kollektivaändamål, men sådana upphovsmän bör i så fall vara berättigade till stipendiero. d. efler samma normer som organisationsmedlemmarna. Enligt lagrådets meningframstår emellertid den föreslagna ordningen som otillfredsställande frånrättssäkerhetssynpunkt, om den inte innebär en garanii för att de utanförståendeupphovsmännen behandlas på samma sätl som medlemmar. Lagrådet har därförföreslagit att lagtexten kompletteras med en uttrycklig bestämmelse om att enutanförstående upphovsman i de berörda hänseendena skall vara likställd medorganisationens medlemmar, om hans verk har mångfaldigats med stöd av denföreslagna lagstiftningen. Jag är beredd att godta lagrådels förslag i denna del. Jagvill emellertid påpeka att den av lagrådet föreslagna bestämmelsen inte fårmedföra all undervisningssidan eller organisalionen skall anses skyldig atlmera ingående redovisa vilka verk som har kopierats med slöd av avtalet. Ensådan ordning skulle bli alltför betungande och dyrbar. Uppkommer fråga om alt lillämpalikställdhetsregeln i etl konkret fall får det i första hand ankomma påupphovsmannen atl göra sannolikl att hans verk har mångfaldigats med stöd avavtalslicensbestämmelsen. Liksom då det gäller atl tillämpa bestämmelsen omrätt till individuell ersättning enligt allmänna regler är det inte möjligt attgenom lagstiftning reglera detaljerna i fråga om utredningsförfarandet. Jagvill vidare påpeka att lagrådets förslag kan ge upphov till svårigheter i ett annalhänseende. Såsom framgår av remissen (s. 13) kan man räkna med att avtalslicensbeslämmelsenkommer att leda till överenskommelser mellan de svenska organisationerna ochmotsvarande utländska organisationer om att överföra ersättningar för folokopieringtill dessa. Har ersäitning överförts till en organisation i ett visst land medstöd av en sådan överenskommelse, kan fråga uppkomma om hur hkställdhetsregelnskall tillämpas beträffande en upphovsman i detta land. Även denna fråga bör emellerlidkunna lösas i praxis. Lagrådet har även förordat att till 11 § URL, som handlarom rätten till mångfaldigande för enskilt bruk, fogas ett nytt tredje stycke.Enligt detta skall första stycket, dvs. paragrafens huvudbestämmelse om rätt tillmångfaldigande, inte äga tillämpning när mångfaldigande kan ske med stöd av 15a §. Som skäl för förslagel har lagrådet anfört att fråga kan uppkomma huruvidaen upphovsman som kräver individuell ersättning utan att sådan är förutsatt iavtalet därigenom kan anses ha ställt sig utanför avtalets ersättningsregleringi sådan grad att han inte kan åberopa avtalets regler om att ersättning skallutgå även vid mångfaldigande inom ramen för 11 §. På denna punkt vill jag understryka att motivet förbestämmelsen om rätl till individuell ersättning är att ge sådanautanförstående upphovsmän som inte vill godta avtalet en rätt lill ersättningsom de skulle haft om avtalslicensbestämmelsen inte hade existerat. Enutanförstående upphovsman som kräver individuell ersättning utan att sådan ärförutsatt i avtalet får Prop.1979/80:132 157 därför enligt min mening finna sig i atl organisalionenkan bemöta hans krav med invändningen atl mångfaldigandel av hans verk harfallit under 11 § URL. I denna del är jag således inle beredd all gå lagrådel lillmötes. När det härefter gäller förslaget till lag om medling ivissa upphovsrätlslvister kan jag ansluta mig till vad som från lagrådels sidahar anföris i frågan om 2 § och godta de förslag som har gjorts beträffande 3och 4 §§. Delta medför att etl tillägg bör göras till 3 § och att andra stycketi 4 § bör utgå. Utöver vad som har sagts bör vissa ändringar och lilläggav redaklionell natur göras i de remitterade förslagen. De ansvariga departementen i de övriga nordiska ländernahar beretts tillfälle all yllra sig över förslagen. De har därvid förklarat attde inte har några invändningar mot dessa. På grund av bl. a. den tid som behövs för informalion tillskolorna om lagstiftningens tillämpning bör ikraftträdandet nu bestämmas tillden . behandlar f. n. ett förslag till en ny sekrelesslagi det allmännas verksamhel (prop. 1979/80:2), vilken avses träda i krafl den 1januari 1981. En förlikningsman som utses med stöd av lagen om medling i vissaupphovsrättstvister kommer inte alt omfattas av bestämmelserna i den nyasekretesslagen. Den i 8 § i lagen inlagna föreskriften om tystnadsplikt bördärför slå kvar. Tystnadsplikten bör inle bryta meddelarfriheten. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemsläller jagatt regeringen föreslår atl antaga de av lagrådet granskade lagförslagen med vidlagnaändringar. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar alt genom proposition föreslå att antaga de förslag somföredraganden har lagt fram. Prop.1979/80:132 158 Propositionens huvudsakliga innehåll.............................. 1 lagom ändring ilagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk 2 lag om ändringi lagen (1960:730) om rätl lill folografisk bild . 3 lag om medlingi vissa upphovsrältstvister................ Utdrag av protokoll vid regeringssammanträde den 14 juni1979 ... 2.1 Nuvarande ordning i huvuddrag........................ 2.1.1 Del upphovsrällsligaregelsystemet ....... 2.1.2 Fotokopieringinom undervisningsverksamhet .. 2.2 Huvuddragen avutredningens förslag.............. 2.3.1 Tidpunkten förreformen......................... 2.4 Förhållandettill de internationella konventionerna 2.5 Vissa särskildafrågor rörande avtalslicensbestämmelsen 2.6 Vissa särskildafrågor rörande medlingslagen... 4.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt lill litterära ochkonstnärliga verk................................................................... Bilaga 1 betänkande (SOU 1978:69) Upphovsrätt I, Fotokopiering inom undervisningsverksam- hel ....................................................................... Bilaga 2 Sammanställning av remissyttranden överupphovsrättsut redningens betänkande (SOU 1978:69) UpphovsräU I, Folokopiering inom undervisningsverksamhet...... Bilaga 3 De remitterade förslagen.................................... Utdrag av lagrådets protokoll ..... Utdrag av protokoll vid regeringssammanträde den 28februari 1980 ................................................................................