prop · G3032 · 1979-12-31 00:00:00 — Ianslutning lill atl sekreiessen vidgas till att gälla samtligaaffärsverksamheter i offentlig regi bör en molsvarande primär sekreiess ocksåinföras för revisionens vidkommande. Bestämmelsen bör sålunda omfatta ocksårevisionskonioren och gälla uppgifter i både inkomna och upprättade handlingar,oavsett var dessa befinner sig. - Sekretessen bör också omfatta uppgifter sominkommer till i egenskap av samrådsmyndighet enligtförordningen (1975:586) om register över statliga avgifter eller uppläs i ettav verket meddelat samrådsbeslul, alll under förutsättning att uppgifterna ärav den karaktär som avses i I ;;. Verket föreslår att i paragrafen som tredjestycke införe en regel av följande innehåll: Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 272 Sekreiessgäller i myndighets verksamhet avseende revision eller samråd om statligaavgifter för uppgift om affärs- och driftsförhållande hos myndighei på villkorsom anges i försia stycket företa meningen. Molsvarande gäller för uppgift omaffärs- och driftförhållande hos bolag eller annan sammanslutning i vilket detallmänna har ell bestämmande inflytande och som under myndighet driveraffärsverksamhet. Riksrevisionsverkelpåpekar att del i revisionsverksamheten ingår viss rapportering. Den föreslagnaformuleringen avses skydda uppgifter som av revisionskontoren har överiämnatslill verket eller av detta till regeringen. Om så inte skulle varafallet,erfordras en komplettering av förelaget på denna punkt. OcksåDAFA berör frågan om sekreiess hos vid samråd enligtförordningen om register över statliga avgifter. För DAFA framstår del som ennågot mindre lyckad ordning om del malerial som gäller DAFA:s affärsverksamhet- och som vid DAFA kan sekretessbeläggas - inte skulle åtnjuta molsvarandeskydd vid riksrevisionsverkel i samband med samråd rörande DAFA:s avgifter.Inte heller kan enligt DAFA någol bärande skäl kunna anföras varför uppgiftinhämtad i samband med revision -i traditionell bemärkelse-skulle åtnjutastörre skydd än uppgift inhämtad i samband med förfatlningsreglerad"förhandsrevision",dvs. samråd belräffande avgiftssäll-ning. DAFAföreslår att antingen texten i 1 kap. 5 >? första stycket 1 kompletteras såatt den även omfattar författningsreglerat samråd - med en koppling lill 7 kap.1 ij - eller att ett förtydligande, i riktning mol vad ovan framförts, görs vidpropositionsarbetet. Sekretessen bör enligtstatens lantmäteriverk omfatta även uppgift angå ende affärsveksamhet som utlämnas till underordnad myndighet på samma sätt som föreslagits gälla uppgift som utlämnas till överordnad myndighei. De lokala lantmäterimyndigheterna (faslighelsbildningsmyndighelerna) och/eller de regionala lantmäterimyndigheterna (överiantmätarmyndighe- lerna) avger ofta anbud på t. ex. kariläggningsuppdrag - i konkurrens med enskilda - där lantmäteriverket bidrar med utförandel av ett eller flera arbetsmoment och där verket uppträder som underleverantör. Det motsatta förhållandel kan också länkas. Sekretessfrågan bör inte bedömas olika i de båda fallen. Verket föreslår därför följande lydelse av andra meningen i första stycket: "Har uppgift utlämnats till över- eller underordnad myndig het -- ". Statensjärnvägaranser att bestämmelsen om sekretess för uppgifter om dotterbolags affärs- ochdriftförhållanden ulgör en välkommen förstärkning av sekretesskyddet i densamlade verksamhet för vilken statensjärnvägar bär ansvaret som förvaltare avstatens aktier. Uttrycken "bestämmande inflytande" och "under myndigheten" Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 273 kommenterasav några remissinstanser. JK utgår från all med"bestämmande inflytande" avses att det allmänna inte bara har rättall deltaga i beslutsfattandet ulan atl inflytandet är på något sätt avgörande.Det framgår emellertid inte om inflytandet skall vara baserat påmajoriletsandel när del gäller aktieinnehav, röstmajorilet vid bolagsstämma,majoritet i styrelsen eller på något annat kriterium. Motiven använder i ettsammanhang t. o. m. uttrycket "helt eller delvis" (s. 333). ex. ett bolag där staten har a v aktierna (alla aktier har sammaröstvärde) och "tillsätter" halva antalet styrelseledamöter avbestämmelsen. frägar sig vad som menas med företagi vilket "del allmänna" har ett bestämmande inflytande. De ickestatiiga kraftbolag, som driver kämkraftverk, ägs till viss del av kommuner.Huruvida kommunemas inflytande är bestämmande är en annan fråga. Dessakraftbolag bedriver på sätt och vis affärsverksamhet under"myndigheten" , som har vissa samordnandemyndighetsuppgifter rörande rikels elenergiförsörjning. m, fl, erinrar om alt innebörden av begreppet "bestämmandeinflytande" ingående har diskuterats vid riksdagsbehandlingen avprop, 1977/78:41 angående ändringar i aktiebolagslagen. menadedärvid (LU 1977/78:8) alt begreppets rättsliga innebörd i lagenskoncemdefinition var oklar och alt en särskild utredning borde utarbeta enuttrycklig lagbestämmelse som klarlade rättsläget, Mol bakgmnd härav anhållerorganisationerna om att begreppet ges en entydig definition i förevarandelagstiftning och atl därvid enhetiighet med annan lagstiftning eftereträvas, JKpåpekar att "under" i uttrycket "under myndigheten" inte ärpå någol sätt kommenterat. Inte heller ges något exempel, JK är tveksam om detöver huvud taget finns utrymme för en konslmktion av delta slag, I varje fallmåste anges i vilket hänseende bolaget (motsvarande) skall vara underordnatmyndigheten. En annan fråga är om det finns anledning all begränsa sekretessensä starkt, JK ställer frågan, om inte sekretessen bör gälla hos en störte kretsav myndigheter. Enligt hovrättenför synes det inte heltträffande atl säga atl t, ex, ett aktiebolag driver affareverksamhet"under" en myndighei. Följande formulering bör prövas ",,, föruppgift om affäre- eller drififörhållande hos affärsdrivande bolag ellersammanslutning, vari det allmänna genom myndigheten kan utöva etl bestämmandeinflytande". Stadsjuristeni anser alt myndighetsbegreppei föranleder svårigheter vidtillämpningen av ullrycket "under myndigheten driveraffärsverksamhet". Enligt stadsjuristen måsle man fråga sig "under"vilken myndighei ell vissl kommunalt bolag skall anses driva sin verksamhet,Endasl hos denna myndighei är ju uppgiften i fråga hemlig enligt promemorieförslaget.Enligt motiven (s, 331) är skyddets syfle att ge sekreiess för uppgift hosmyndighei som utövar del allmännas ägarfunktion, I kommu- Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 274 nernalorde råda skiftande praxis i fråga om vilket organ som närmast kan sägas utövaägarfunktionen i kommunala bolag, I en del kommuner utövas de på aktieinnehavetgrundade befogenheterna av kommunfullmäktige, som således utser ombud påbolagsstämma och därvid äger ge ombudet instruktioner, I dessa fall skullealltså verksamheten anses utövad "under" fullmäktige och uppgifternai fråga endast vara hemliga hos fullmäktige. För sådana fall ärsekretessbestämmelsen helt meningslös, Belräffande förhållandena i Stockholmnämner stadsjuristen som exempel all del är drätselnämnden som utövarkommunens på aktieinnehavet gmndade befogenheter i fråga om fastighetsbolagetAB Svenska Bosläder, dock all tre av styrelsens fem ledamöler utses avfastighelsnämnden. Eftersom drätselnämnden utser kommunens representant vidbolagsstämman, talar övervägande skäl kanske för atl bolaget skall anses bedrivasin verksamhet "under" denna nämnd. Starka praktiska skäl talar dockför all även de uppgifter om bolagels affäre-och driftförhållanden bör varahemliga som finns hos fastighelsnämnden (och givelvis dess förvaltningsorganfastighetskontoret), varmed bolaget av naturiiga skäl har åtskilligaförbindelser. Exemplen kan enligt stadsjuristen mångfaldigas och komplicerasytteriigare. Svårigheterna undviks måhända om man låter begreppet"myndighei" i dessa sammanhang avse kommunen som helhel. De bolagsuppgiflersom omfattas av sekreiessen blir då hemliga hos alla kommunens nämnder ochövriga organ. Ett klargörande motivutlalande är önskvärt även i denna del.Stadsjuristen föredrar dock atl orden "och som under myndigheten bedriververksamhelen" i paragrafens andra slycke utgår, JOanmärker atl ordel "sammanslutning" inte täcker stiftelse, Beslämmelsenbör omformuleras så att den även omfattar statiiga och kommunala stiftelser. Sekretesslidenberörs av , som finner del mindre lyckligt att man somutgångspunkt för beräkningen av sekrelesstid lar del lillfälle då handlingeninkom eller upprättades. Hos verket är det ingalunda ovanligt all kommersielltömtåliga avlal har längre löptid än . vill därförförorda att i fråga om avlal bestämmelsen ges etl tillägg av innebörd attsekretessen i intet fall upphör tidigare än från del avtalet upphördeall gälla. Anslutning skulle härmed vinnas lill det föreslagna stadgandet i 2 §andra styckel sista meningen, Urkommunal synpunkt innebär den föreslagna konstmktionen av sekretessreglerna enklar fördel, förklarar stadsjuristen i . Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 275 F,n, erfordras för handlingssekreless, för tid efter del alt avtal har slutitseller ärendet i fråga eljest har avslutats, alt vederbörande kommunala organfattar särskilt beslul därom, efter en bedömning av om "anledning därtillfinns". Med promemorieförslagels konslmktion däremol gäller sekreiessen direktpå grund av- lag, om skaderekvisilet är uppfyllt. Detta förenklar i principtillämpningen. Beträffandeomfattningen av sekretessen konstaterar och Malmökommunstyrelse atl förslagel tillgodoser önskemål som framfördes underremissbehandlingen av LAH, noterar atl förslagel synes ge sammasekrelessmöjligheler som de som finns f n. för arbetstagaresuppfinningar utgår från all bl, a, 2 § är tillämplig när nämnden fär uppgift ommyndighets affärs- eller driftförhållanden. anser allbl, a, genom 2 § synes bli tillgodosett del behov av sekreiess som statliga ochkommunala organ kan ha i vissa fall inom ramen för uppdrag som lämnas lilllantmäteriet. Offentliga beställare bör i sådana sammanhang ha ettsekretesskydd som i huvudsak motsvarar det sekretesskydd som enskildauppdragsgivare ges enligt bestämmelserna i 9 kap, m. fi. finner det värdefullt all sekreiessen inte skall gällaarbete som myndighei utför för eget behov genom egen eller annan myndighetspersonal. Organisationerna fömtsätter atl detla ej kan sältas ur spel genom vadsom föreskrivs i 1 §, berör beskrivningen på olika typer av ärenden och anmärker attvissa av de använda termerna har övertagils från 34 § SekrL medan andra är nya.Enligt förbundets mening behöver terminologin ses över ytteriigare samtkommenteras så all innebörden blir tydligare. Vid denna översyn bör hänsyn laslill terminologin i köplagen, upphandlingskungörelsen och de kommunalaupphandlingsreglemenlena. Innebörden av ordel upphandling bör enligt förbundetvara delsamma som i upphandlingskungörelsen och de kommunala reglementena.Vidare bör man i ärendebeskrivningarna använda termerna köp, beställning,vara, arbete och tiänst. Skulle avvikelse från redan använd terminologi anseslämplig, bör motiveringen härtill redovisas. Det är inte uteslutet atlterminologiska bedömningar i detta sammanhang bör medföra ändringar i dennuvarande upphandlingsterminologin, Kommunförbundel anmärker vidare alt denförsta ämbetsbeskriv-ningen, i motsats till 34 § SekrL, inte innehåller någolom transport eller arbete. Styrelsen utgår från att även dessa prestationertäcks av den föreslagna ärendebeskrivningens första mening, I den andraärendebeskrivningen används termerna tiänst och arbete som om de är synonymabegrepp. Detta är inte fallel då del gäller upphandling, Skaderekvisiletberöre särskill i några yttranden, anser atl delbör omformuleras eftersom en sekretessbeläggning ' avslöjar att delallmänna skulle skadas av Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 276 offenllighetoch del förhållande man avsåg alt sekretessbelägga påvisas avsekretessbeläggningen. hänvisar till sill yttrande överLAH (prop, 1975/76:160 bil, 3 s, 72) och anser sig inte ha anledning att frångåden ståndpunkt som förbundet intog i det yttrandet, nämligen all bestämmelsernaom upphandlingssekreless bör ges en utformning i huvudsaklig överensstämmelsemed vad som gäller. Förbundet framhåller att någol skaderekvisii inte harinförts i beslämmelsen om anbudssekreless i andra meningen. Betydelsen häravpåverkas emellertid enligt förbundet i hög grad av hur ärendebeskrivningen blirutformad, m. fi. har uppfattningen alt det saknasanledning att uppställa ett svagare skaderekvisii i försia meningen än det somfanns i motsvarande bestämmelse i LAH, Del är angelägel all uppgifter av detslag 2 § avser inte onödigtvis hemlighålls, anser organisationerna. För allsålunda säkerställa det mycket starka kravet på offentlighet iupphandlingsärendena sedan avtal har slutits bör skaderekvisilet ändras lill"avsevärd skada". Den särskilda sekretessenför uppgift om anbud föranleder uttalanden från flera remissinstanser, Sveahovrätt och m.fi. förordar all bestämmelsen häromförtydligas så atl det klart framgår atl sekreiessen i upphandlingsärenden inteär begränsad till att avse bara lös egendom. Också Svenska kommunförbundetanser del oklart humvida ordet "upphandling" avser all upphandlingeller endast upphandling av lös egendom. Det bör enligt förbundets uppfattningklarläggas atl upphandlingsbegreppet här har samma innebörd som iupphandlingskungörelsen. Stadsjuristen i delar uppfattningenatt en särskild bestämmelse om anbudsförfarande bör upptas i lagen.Beslämmelsen bör, såsom har föreslagils, avse även upphandling. Denföreslagna bestämmelsens utformning är dock enligt stadsjuristen någolförvillande. Enligt ordalydelsen gäller sekreiessen anbud i ärende som angår"upphandling eller försäljning av lös egendom för del allmännasräkning". Uttryckssättet kan inge uppfattningen att anbudssekretessen vidupphandling endast gäller upphandling av lös egendom i betydelsen vissa färdigating såsom maskiner, konservburkar, sjukvårdsmateriel etc, men ejentreprenadupphandlingar avseende t, ex, uppförande av byggnader. Bestämmelsenbör alltså förtydligas, Lokutionen "upphandling eller utförande avarbete" 134 § SekrL är enligt stadsjuristen mer klargörande. och m .fl. anmärker vidare, i likhetmed , alt orden "uppgift om anbud" inte på etttillfredsslällande sätt återger de övriga handlingar som bör åtnjuta skydd ochsom nämns i 34 § SekrL, nämligen handlingar som kan tjäna till upplysning i vadmån anbud har infordrats eller avgetts eller som på annat sätt avser anbud.Arbetsmarknadsstyrelsen anför som exempel på sådana andra handlingarrekvisitioner, ritningar, materialbeskrivningar, sammanställningar övertillfrågade presumtiva anbudsgivare och ev, kostnadsberäk- Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 277 ningar,Kommunförbundel tar upp interna arbetspromemorior som gäller en upphandling ochalla de handlingar i övrigt som en myndighei kan ha anledning all utarbeta, t,ex, egna motförslag i samband med en förhandlingsupphandling. Det är enligtförbundets mening angeläget all den särskilda anbudssekrelessen kommer att omfattasamtliga uppgifter om en upphandling eller en försäljning av lös egendom ändafram lill "nämnda tidpunkt" och all detta på ett eller annal sättblir klariagt. Postverketuttalar som sin uppfattning att formuleringen i sista meningen synes uteslutavarje möjlighet att vid prövning av ett anbud lämna ut det till t, ex,utomstående konsult för samråd. Förhållandel är att upphandlandemyndighet vid sin prövning av avgivna anbud kan finna att det är nödvändigt allsamråda mod t, ex, utomstående konsult eller expert. Skall en skärpning ske börden enligt postverket fä den formen att myndighet, om det blir nödvändigt alllämna ul anbud i samband med anbudsprövning, ges rätt all uppställa de villkorför utlämnandet som anses påkallade, dvs, villkor av den art som enligtpromemorieförslaget godtagils i andra sammanhang. Liknande synpunkter framförsav , som pekar på sitt eget och andra myndigheters behov avatl samarbeta med konsulter. För all detta arbete skall bli så effektivt sommöjligt bör det ankomma på myndigheten att bedöma vilka uppgifter som färlämnas till konsulter. Med detta synsätt bör konsulterna anses ingå iverksamheten för det allmännas räkning och omfattas av förbudel i 1 kap, 3 §,både när de anlitas direkt och när de personligen knutits lill uppdraget genomkontrakt med en juridisk eller fysisk person som mellanhand. Med hänsyn tillbehovet av atl kunna anlita konsulter för anbudsutvärdering betraktar verketdel sagda som en fömtsättning för införandet av den föreslagna regeln omabsolut sekreiess under anbudsprövningen. Alternativt förordar verket alt detlabehov tillgodoses genom atl nuvarande formulering i 34 § SekrL "i vidaremån än för prövning av anbud finnes nödvändigl" bibehålls. erinrar om all vissa uppgifter enligt 34 § SekrL fär utlämnas,om del befinns nödvändigt för prövning av anbud. Denna möjlighet måste finnasför att en upphand-lingsverksamhel skall kunna bedrivas rationellt och bördärför inrymmas i en ny bestämmelse om affärssekretessen. tveksamt, om detta behov läcks av någon annan bestämmelse ilagförslaget. Förbundet hänvisar vidare till all den nuvaande utformningen av34 § SekrL medger myndighei, som sä önskar, rätt all använda sig av s, k,offentlig anbudsöppning, vilket innebär att anbudens innehåll kan bli allmäntkända vid öppnandet. Även om denna möjlighet endasl i begränsad utsträckningutnyttjas i den kommunala upphandlingen, anser förbundet alt möjligheten börbibehållas. Deolika sekreiessiiderna uppmärksammas i några yttranden. anför altbehovet av att sekretessbelägga handling som anger Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 278 villkoreni slulel avtal skall enligt den föreslagna lagtexten vara att röjande av uppgiftenskulle "medföra skada för det allmänna". De fall, då andra skäl än desom avses i 1 § och som möjliggör sekretess i högst i samband med träffatavlal skulle motivera en 2-årig sekretess, lorde bli mycket fätagliga. sida ifrågasätts därför om möjlighel till sekretessbeläggning avslutna avlal enligt förevarande paragraf över huvud tagel behövs.Riksrevisionsverket framhåller att sekretessliden för enskilda ärenden kankomma alt variera högsl avsevärt beroende på tidpunkten för avtalelsfullgörande, Eflereom delta innebären väsentlig förändring i gällande rätt, ärdet önskvärt atl motiven redovisas utföriigare, I vissa fall kan sekretesstidenkomma all sträcka sig längre än från avtalets fullgörande. Verketförutsätter emellertid all lillämpning av maximitiden blir aktuell bara iundanlagsfall. Stadsjuristen i noterar atl utvidgningen avsekretessen i fråga om handlingar, som anger villkoren i slutet avlal tilllängst efter det att avtalel fullgjorts, gör del möjligt atl hemlighållat, ex, hyreskontrakt som löper , om röjandekan antas medföra skada. Utgångspunkten förberäkning av sekretessliden för uppgift i handling, som anger villkoren islutet avtal, tas upp särskill av ell par remissinstanser. förordar- för den händelse sekreiess enligt promemorieförelaget kommer alt gälla ifråga om handlingar som avser villkoren i slutna avtal - alternativet "högstför en lid av från del avtalet slöts". härtillär närmast att de upphandlande myndigheterna är mest vana vid detla alternativoch all delta gör del möjligt alt redan i samband med beslul om sekretessfastställa när sekreiessen skall upphöra all gälla. Försvarets materielverkanser all förslagel ger anledning till Ivekan om vilken tidpunkt som avses meduttrycket "från det atl avtalet fullgjordes". Enligt verket kanbestämmelsen tolkas så all därmed avses lidpunkten för avtalets fullgörande,liktydigt med nuvarande bestämmelser, som utgår från tidpunkten för avtaletsslutande, eller så all den avser den lidpunkt när leverans eller annanprestation enligt avtalel har fullgjorts. Del bör enligt verket väljas enordalydelse som klart anger vilken tidpunkt som skall las lill utgängspunkt.Verket tillstyrker atl sekretess fär fortsätta atl gälla, ulan särskilt besluldärom, tills annat beslutas under den föreslagna maximUiden, Verket har ingetall erinra mol atl sekrelesstiden beräknas utifrån tidpunkten för fullgörandetav avtalad leverans (avtalad annan prestation), befararalt det i många fall kan bli svårt alt fastställa den tidpunkt, från vilken detvå åren skall räknas och efteriyser ell klarare ordval eller en annankonstruktion, Länsstyrelseni , samt Göteborgssjukvårdsstyrelse kritiserar utformningen av skaderekvisilet och Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 279 hävdaratl beslut om hemlighållande av uppgift kan bidra lill att avslöja arten av ochinnehållet i uppgift som inte bör röjas. Remissinstanserna hemställer altskaderekvisilet formuleras om, FuUmäktigei konstaterar alt riksgäldskonlorels eget behov av sekretessi fråga om upplåningsverksamheten täcks - förutom av 4 kap, 1 § - av 3 § som i saköverensstämmer med 33 § SekrL, Enligt fullmäktiges yttrande stämmer, som anförsi promemorian som specialmolivering till försia stycket i sistnämnda paragraf,helt in på riksgäldskonlorels upplåningsverksamhei, Bl,a, denna paragraf bedömer geologiska undersökning ge ett tillräckligtsekretesskydd för verkets uppdragsverksamhet och på särskilt uppdrag utfördautredningar ål del allmänna. Statensskeppsprovningsanslall nämner att även statliga myndigheter är kunder vidanstalten. På gmnd av all ell skaderekvisit har införts finns del enligtskeppsprovningsansialtens uppfattning risk att en myndighet för atl få totalsekreiess låter ulföra provning eller undersökning utomlands,Skepps-provningsanslallen yrkar därför med hänsyn till sin konkurrenssituationall skaderekvisilet utgår, mening tillgodoser förslagel angående sekretess vidfackliga förhandlingar och fackliga stridsålgärder i del väsentiiga deinvändningar som förbundet riktade mol OSK:s förslag i motsvarande del.Förbundet delar helt det synsätt som kommer till uttryck i det nya förslagel. Flertaletremissinstanser, som har yttrat sig om 5 och 6 §§, är kritiska motskaderekvisiten. Stadsjuristeni har under hand inhämtat lönedireklö-rens synpunkter påpromemorieförslaget. Denne har anfört alt kommunen bestämt bör avstyrka enförsämring av det sekretesskydd som finns i 35 § SekrL, attpromemorieförslagets formulering av skaderekvisilet i själva verket är såsvårtolkad, att den framstår som näst intill meningslös, samt att anledninginte finns att offentlig arbetsgivare försätts i ett sämre läge än en privat,Lönedirekiören ifrågasätter om inte 18 § lagen om medbestämmande i arbetslivet,om rätt för part att la del av handling som åberopas av motpart, är tillfyllest. Stadsjuristen instämmer i vad lönedirektören har anfört. Medhänvisning härtill och lill de liknande synpunkter som anförs nedan under 7kap. 8 § förordar stadsjuristen att sekretess för de uppgifter här är fråga om integörs beroende av skaderekvisit. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 280 Göteborgskommunstyrelse saml gör samma uttalande som ifråga om 3 §, erinrar om den inställning som förbundettidigare redovisat (prop, 1975/76:160 bil, 3 s, 63 O-Förbundet har alltjämtsamma bestämda uppfattning och motsätter sig all arbetsgivare försättsi ett i jämförelse med motparten och också i jämförelse med andra arbetsgivareklart ogynnsamt läge. Förbundet anser inte att det åberopade skälet all enligtTF begränsningar i handlings offentlighet "skall anges noga" utgörbärande skäl för förslagel i denna del, när det som här gäller handlingar ochsituationer vilkas innebörd lill sin allmänna karaktär lorde vara allmäntbekant, I övrigi anser förbundet all reglerna i 18 § lagen om medbestämmande iarbetslivet och vad som gäller beträffande tillämpningen därav lämnartillräckligt utrymme för möjligheten atl fä tillgång till handlingar iförhandlingssituationer. Tvåremissinstanser lar upp en annan fråga belräffande skaderekvisiten, nämligenatt sekreiessen skall gälla lill förmån för också "statligt ellerkommunalt företag". Dennautvidgning av begreppet myndighet är enligt 7"C0 oklar genom all del anges vara förhandlingsparternas ställning "på den offentligasektorn" som man avser att skydda och jämställa med molsvarande parter på privata sektorn.