prop · G303165 · 1979-12-31 00:00:00 — Det har varilalltför dyrt att bygga ersätlningstonnage vid rådande fraktsatser. Dessa har nuförbättrats. Det är dock vanligl all små redare med gammalt tonnage harsvårigheter att klara kontantinsatsen vid beställningar. De redare som beställt nylt tonnage hävdar all marknadenkommer all tåla tonnagetillskottet. Flera mäklare och redare (som inlebeställt) hävdar motsatsen. Mäklare rapporterar atl man i mitten av 1970-talel fömlsågen snabbare tillväxt än vad som blivit fallel. Åven för produkllankfartygbefaras en viss överkontraktering ha skett. En viss slorlekstillväxt kan dockförväntas för denna fartygstyp. En stadig marknadstillväxt vänlas för bl.a. lälta,flytande och farliga ämnen. Marknaden är i utveckling och nya konstmktioner ochtransport-lösningar kan komma. Detta drar till sig ny konkurrens, speciellt sommarknaden bedöms som mindre god för övrigl lanklonnage. Risk finns således förlokal överkapacitet. En viktig faktor är humvida redarna förmår att konkurreraockså utanför . Gastankfartyg kräver rederier som opererarinlernalionellt. F. n. anses marknaden god i Sydoslasien lack vare enlillfällig kapacitelsbrisl. Prop.1979/80:165 70 gäller storleksgmppema 8000-15000 m' och 18000-20000 mFör det mindre tonnagel (1000-3000 m') är utvecklingen i de gasimporterandeländema avgörande (l.ex. Svenska redare opererar f. n.inte med denna lyp av tonnage och svenska mindre och medelstora varv haröverhuvudtaget endast byggl något enstaka fartyg av typ gaslank-fartyg. 5) Ro/ro-fartyg Ro/ro-fartyg har dominerat beställningama till svenskavarv . Åven i och har en omfattandekontraktering skett t. ex. Mercandia med sju mindre fartyg vid Fredrikshavnsvarv. Såväl mäklare som varv befarar att en överkontraktering skett, men fartygstypenär flexibel och man expanderar till nya användningsområden och godstyper.Insatsen av ro/ro-fartyg på har l.ex. inneburit en kraftigrationalisering av godstransporterna och därmed minskal behovel av konventionellttonnage. 6) Små bulkfartyg Del har varit en viss uppgång i beställningarnainternationellt. 1 inrikesfart skeppas bl.a. kol, Jäm och kalksten medminibulkfartyg. Pä sikt torde behovet av bulkfartyg öka i kustfarten. Torrlasttonnage mindre än 1 000 dwl: Intresset för att segla i detta tonnage ökar i takt medden övriga handelsflottans minskning. Konkurrensen från utländskt tonnage harminskat betydligt sedan de utländska fartygen blivit alll slörre och klyftanmellan svenska och utländska driftkosinader minskal. Fömtsättningar torde finnas för all bygga fartyg i dessastorlekar. Redar-stmkturen med hög andel av enbåtsredare försvårar emellertidbeställningar av lillräckligl långa serier. Del är dock möjligt all samarbetetmellan redarna kan komma atl öka, specielll om kustlraftken framgenl får slarkainslag av systemtänkande. På kort sikt torde en eventuell modernisering kommaatt ske genom inköp av nyare andrahandstonnage. Bogserbålsefterfrägan kan inom beräknas varaoförändrad på medellång sikt, vilket innebär 7000 kompenserade bruttolön per årmolsvarande tre bogserbåiar om 500 brt. och 5 000 hk. Marknaden förförsörjningsfartyg till oljeindustrin beräknas genomgå strukturförändringar ochfå fartygsmarknader torde erbjuda en så rik möjlighet lill teknisk utvecklingoch ekonomisk rationalisering som denna marknad. De svenska statliga beställningarna kommer sannolikt allminska de närmasle åren. Omfaltningen härav är givelvis beroende avbudgeluliym-met. Prop.1979/80:165 71 3.1.4 Förändringar i varvens kapacUet har del skell en ökning av dennybyggnadska-pacilet som varit inrikiad mol de lonnageslorlekar, som ärakluella för de mindre och medelstora varven. Skälen till kapacitetsökningen är i huvudsak tre. 1) Vissa mindreoch medelslora varv var tidigare hell eller delvis engagerade somunderleverantörer till slorvarven. Den försämrade efterfrågan för storvarvenhar föranlell atl de mindre varven fätl en avsevärd fri kapacitet somhuvudsakligen använls för nybyggnadsverksamhet. FEAB och Kariskronavarvet harträtt in på nybyggnadsmarknaden för handelstonnage. För FEAB: s del har dettaskett i samarbete med andra nybyggnadsvarv. 2) Till följd avvikande efterfrågan på större tonnage har storvarven i viss utsträckning gåttned i storieksklassen. 3) Fartygsstorlekarnahar även vid de mindre och medelslora varven ökal och fartygen har blivilbetydligt mer malerialinlensiva varför omsättningen ökal starki utanmotsvarande ökning av antalet anställda. 3.1.5 Varvens kapacitet i förhållande till efterfrågevolymen kapacitet och beläggning De aktuella varven har lämnal uppgifler om beräknadlimförbmkning är 1979 och beläggning per den I Januari 1979.Beläggningsuppgiflerna grundas på orderboken . Den för dessa varv totala timkapaciteten på civilanybyggen inkl. entreprenadarbeten (främst stål- och rörarbelen utförda avinhyrda förelag) uppgär till knappt 3 milj. timmar, varav avserentreprenadarbeten. Inräknal fariyg uppgår timkapaciteten till knappl3,45 milj. limmar. Beläggningen motsvarar ca 2,91 milj.limmar i civil produktion och ca 0,720 milj. timmar i marin produklion. Beräknad beläggning 1981-1982: En kalkyl beiräffande framlida beställningar måslesjälvfallel bli osäker. försök till en rimlig beräkning skulle emellertidkunna göras enligt följande: a) EJ varvsägande mindre rederiers ersältningsbehov' Åven om säkert underiag saknas torde man kunna räkna medatl beläggningar av detta slag ianspråktar av kapaciteten , dvs.345000-515 000 timmar perår i genomsnitl. ' De större rederiernas ersältningsbehov har intemedräknats. Dessa rederier har genomgående en modern och äldre mindreenheter kommer sannolikl atl ersälias med större tonnage. 130000 limmar 100000 limmar b)Civila slalliga beställningar 1981-1982 Demarina beställningarna inkl. export beräknas motsvara ca igenomsnitl. År1979 beräknas dessa rederier ha lagil i anspråk ca 1,15 milj. timmar hos deegna varven, molsvarande hela nybyggnadskapacitelen vid varven i ochLödöse, slörre delen av nybyggnadskapacitelen vid Varv och en liten delvid Varv. Ianspråktagandet fömlsatles i denna kalkyl sjunka till90000 limmar. Kapacitetsbalansvid oförändrad kapacitet; Underde förutsättningar som angetts skulle kapacitetsbalansen kunna beräknasenligt följande: procent av kapaciteten 1979 Ej varvsägande mindre rederiers Att upparbeta pä export m. m. Kapacitetsbalansden med hänsyn lill pågående/planerade förändringar: gjorda kalkylen fömlsåtler alt nybyggnadskapacitelen bibehålles vid 1979års nivå. Om man emellertid tar hänsyn till pågående eller planeradeförändringar skulle den civila nybyggnadskapacitelen kunna beräknastill ca 1,60-1,65 milj. timmar. Utöverangivna kapacilet lorde alllid en viss entreprenadvolym behövas. En vissbegränsning härav bör dock kunna genomföras om varvens planeringstider blirlängre än . Det kan antas atl det i genomsnitt kommer altbehövas en entreprenadvolym på av varvens egen timkapacilet. Dettamoisvarar drygt lOOOOO timmar. Motbakgmnd av del anförda kan den lolala civila nybyggnadskapaciteten beräknastill 1,70-1.75 milj. limmar. 1979/80:165 73 pacitetenberäknas lill 0,5 milj. limmar, varav 0,3 milj. timmar avser export. Detsagda föranleder följande kapaciletsbalansräkning avseende civil produktion: Ej varvsägande mindre rederiers beställningar Slalliga civila beställningar Varvsägande rederiers upparbeta pä export m. m. -89 -14 Somredan lidigare nämnts är beräkningar av detla slag något osäkra. Del lordeemellertid stå klart atl del totalt setl för de mindre och medelstora varvenf. n. föreligger en icke obetydlig fri kapacitet uiöver vad som de närmasteåren kan läckas genom påräkneliga beställningar. Pågående eller planeradeförändringar av arbetsstyrkan och produktionsinriktningen kan emellertidberäknas väsentligt reducera detta överskott. Demindre och medelstora svenska varven har f.n. endast elt fåtal beställningarför export. Tidigarelevererade den här gruppen varv en avsevärd del av sin produktion lillutlandet (). Exporten avsåg främst tankfartyg. Exporteninriktades i huvudsak mot och medelhavsmarknaden. Densvenska utvecklingen mol ell i del närmasle totalt hemmamarknadsberoende harinle någon motsvarighet i konkurrentländerna. Flera av våra konkurrentländerhar betydande exportandelar för olika fartygstyper i de aktuellasiorieksklasserna. dominerar denna export men också högkostnadsländer somVästtyskland, och har stora andelar. Typiska lågkoslnadsländersom , och svarar endast för en mindre del. Somen betydelsefull förklaring lill det svenska hemmamarknadsberoen-del kan nämnasatt först etablerades i ell exportfinansieringssystemför varven med villkor liknande dem som kan erbjudas varv i vissa andra länder.Subventioner lill redare som beställer vid inhemska varv i andra länder ärockså försvårande. Delkan slutligen nämnas alt biständsanknutna u-landsleveranser utgjorde avden lolala exportmarknaden för mindre tonnage. Prop.1979/80:165 74 skedde en belydande lillväxl avvärldens reparationskapacilet. Uttryckt i dock-kapacitet var ökningen fördockor över 50000 dwl. Den största tillväxten ägde rum i , Fjärran Östernoch på Iberiska halvön. Åven om tillväxten på andra håll i inle varil likastor som pä Iberiska halvön har det uppstått en allt hårdarekonkurrens i . I har såväl den grekiska som den franskareparationsinduslrin byggis ul. I norra har slora reparationsdockortagits i bmk i bl. a. , , och . Den stora tillväxten av antalet reparationsdockor har letltill en global överkapacitet och obalans mellan utbud och eflerfrågan påreparationskapacilet. Efter oljekrisen och den krafiiga sjöfarlsrecessionenfrån millen av 1970-lalet, upphörde den tidigare efterfrågelillväxten. På gmndav den långa ledtiden i investeringarna har emellertid ulbyggnaden av dock-kapacitetfortsatt och nya dockor kommer all tas i bmk även under början av 1980-talel. Den globala överkapacitelen inom reparalionsvarvsindustringäller också . Enligt olika beräkningar uppgick skillnaden mellan utbudoch efterfrågan (uttryckt i reparationslimmar) lill . När detgäller marknadsutvecklingen kan det dessutom tilläggas att flera av de ledandeeuropeiska sjöfartsländerna drabbats hårt av sjöfärtskrisen. Handelsflottornahar reducerats avsevärt i flera europeiska sjöfartsnationer ochreparationsvarvens hemmamarknad har därmed minskat. I Östersjö- och Katlegattområdel finns det f. n. 95reparationsdockor (dock-kapacitet ej inräknad). Flertalet har endockbredd understigande 30 m. Del lorde inte råda någon tvekan om atl deltautbud av fysiska resurser för fartygsreparalion klart överstiger efterfrågan. De mindre och medelstora varven, varsreparalionsverksamhel är relativt liten arbetar dock inom en lokal ochrelativt skyddad marknad, vilket innebär all det anförda av dessa varv inte f.n. upplevs som allvarligt. Några möjligheter lill expansion inom denna marknadsynes dock inle föreligga. 4 Arbetsmarknads- och regionalpolitiska bedömningar Varvens belydelse för befolknings- ochsysselsättningsutvecklingen, såväl i de kommuner där de är belägna som lillviss del i omkringliggande kommuner, spelar en slor roll vid en övergripandesamhällsekonomisk värdering av branschens förulsältningar och problem.Kommissionen har gjort en analys av resp. kommuns befolknings- ochsysselsättningsutveckling , yrkesverksamhetsgraden för kvinnoroch män, pend- Prop.1979/80:165 75 lingsutbyte med omgivande kommuner saml den genomsnittligaarbetslösheten . En redogörelse lämnas också för länsslyrelsernasbefolknings- och sysselsätlningsprognoser. Vidare görs en bedömning avbefolknings- och sysselsättningsutvecklingen fram vid en förändringav anlalet sysselsatta vid resp. varvsenhet. Efter en avvägning mellan olika faktorer som kan påverkakommunernas förutsättningar all klara evenluella sysselsältningsförändringar,kan enligt kommissionen följande grova rangordning göras: kommun, varifrån huvuddelen av arbetskraften vidLunde Varv kommer, uppvisar sämst förulsältningar av här redovisade kommunernär del gäller alt klara eventuella sysselsältningsförändringar. Varv ochVerkstads AB är visserligen ell litet varv, men allernalivasysselsättningstillfällen i kommunen är få och föreliggande prognoser visarinle på några förbättringar under den närmasle framliden. har svag befolkningsutveckling,uppvisar låga sysselsätiningstal och är beroende av ,som är kommunens näst största arbelsplals. Omgivande kommuner erbjuder fåalternativa sysselsättningstillfällen. Åmåls kommun (AB Åsiverken) har förhållandevis godaprognoser för sysselsättningsutvecklingen, både tolall och inomtillverkningsindustrin, men i övriga avseenden redovisas en relativt dysterutveckling. Åmåls kommun hade t. ex. den högsia arbetslöshetenbland de här redovisade kommunerna. kommun () ligger liksomSölvesborgs kommun i etl län med sysselsättningsproblem. är länetsprimära centmm och kommunens arbetsmarknad har belydelse även för omgivandekommuner. Bland här redovisade kommuner väntas enligt prognosden svagaste sysselsättningsutvecklingen fram för Karlskronakommun. (AB Varv) har en förhållandevishög andel sysselsalla inom tillverkningsindustrin, främst inom massa- ochpappersindustrin. Kommunen har de senasle åren hafl en viss sysselsältningsminskninginom induslrin men har ändock hafl en positiv befolkningsutveckling till följdav närheten till . Den positiva befolkningsutvecklingenväntas beslå. (AB Varv) har under1970-lalel hafl en sysselsättningsexpansion inom tillverkningsindustrin.Andelen sysselsatta inom metall- och verkstadsindustrin är hög i förhållandelill både länel och rikel. vänlas en dämpning av såvälden lolala sysselsättningslillväxlen som av befolkningsutvecklingen. (Karlslads varv) är belägen i stödområdetvå. Kommunen har de senasle åren haft en relativt positiv utveckling både vadgäller sysselsättning och befolkning. Denna utveckling väntas bestå underprognosperioden. Karlslads varv är ell relativt litel varv både i absoluta tal 1979/80:165 76 ochi relation till den lolala sysselsättningen. Kommunens arbetsmarknad har betydelseäven för utvecklingen i omgivande kommuner. Östhammarskommun () är belägen i stödområde två. Kommunen harhaft en relativt gynnsam sysselsättnings- och befolkningsutveckling under1970-talel. beror främsl på byggandet av kärnkraftverk i Forsmark. Kalmarkommun () har under 1970-lalel hafl en förhållandevisgynnsammare sysselsättningsutveckling än befolkningsutveckling. Kommunen ärdock en av de få kommuner i länet som hafl en posiliv folkmängdsutveckling. Framtill väntas en bättre befolkningsutveckling. Kommunens betydelse föromgivande kommuner framgår av den ganska omfattande inpendlingen från dessakommuner. Kungälvskommun (varv) har haft en mycket positiv befolkningsutveckling.Denna beror framför alll på utflyttningen från . Kommunen haren omfattande utpendling till den övriga regionen. utvecklingsammanhänger med utvecklingen i hela . Falkenbergskommun () har hafl en godbefolkningsutveckling och en relativt positiv sysselsättningsutveckling.Kommunen har en förhållandevis känslig näringslivsstmktur. Enligtlänsstyrelsens prognos väntas emellertid den positiva sysselsättningsutvecklingenbeslå. Nackakommun () är belägen i . Denna regionhar haft en sysselsättnings- och befolkningsexpansion under 1970-talel. Slorastmkturella förändringar har iniräffal , vilket medförl attindustrisysselsätlningen minskat och servicesektorn blivit allt mer belydande.Gölaverken som har en relativt marginell betydelse försysselsättningen i regionen kan dock ha en viss betydelse för näringslivelsdifferentiering. 5 Kommissionens överväganden och förslag Densammanfattning av marknadsanalysen som redovisas i avsnitt 3 ger anledning altanta att en globall setl någol förbättrad marknadssituation för varv somproducerar mindre och medelstort tonnage inträffar . Förbättringenkommer dock knappasl att i någon väsentlig ulslräckning föranledas av envolymexpansion på gmnd av ökad ekonomisk tillväxt ulan snarare av etlersältningsbehov och en fortsatt neddragning av väridens totala varvskapacilet.Beiräffande vissa lonnagekalegorier, främsl bogserbåiar och andra arbetsfartyg,saml speciallonnage som kemikalie-och gasfarlyg, kan man dock förvänla en vissvolymexpansion. Prop.1979/80:165 77 vidare inle uteslutas all prishöjningarna på drivmedel iviss utsträckning kommer all gynna kusllrafik och sjöburna Iransportsyslem påbekosinad av lastbilstransporter. De svenska mindre och medelstora varven är siarkthemma-marknadsorienlerade. De svenska redarnas eflerfrågan blir således avgörandeför dessa varvs framtidsutsikter. Svenska rederier opererar vanligen inom etlrelativt begränsai område, främst i nordsjö- och östersjöfart. gällersärskilt de smärre rederierna. De tre varvsägande rederierna har ett vidareverksamhetsområde. För de geografiska områden, där huvuddelen av det mindreoch medelslora svenska tonnaget sysselsätts, måsle marknadsulsikterna påmedellång sikt (1981-1983) bedömas vara mindre ljusa än vad som gäller förvärlden som helhel. Kommissionen har i avsnitt 3.1.5 sökt beräkna de mindreoch medelstora varvens kapacitet i förhållande lill efterfrågevolymen. Åven omberäkningarna inte gör anspråk på exakthet anser sig kommissionen kunnakonstatera atl varvens nuvarande kapacitet i betydande grad överstiger vad somkan täckas av mer eller mindre säkra beställningar . Omman emellertid tar hänsyn lill pågående eller planerade förändringar avarbetsstyrka och produktionsinriktning - innefattande en avveckling avnybyggnadsverksamheten i fråga om fartyg vid , och Lödösevarv saml en nedlrappning av den civila nybyggnaden vid Kariskronavarvet -finns del enligt kommissionens bedömning anledning alt för den civilanybyggnadssidan räkna med en relativt liten sådan fri kapacitet. Möjligheteratt täck också denna kapacitet får anses föreligga. Kommissionen ålerkommerstrax till dessa möjligheter. Delanförda leder lill slulsalsen atl man kan förvänla attde mindre och medelslora varvens kapacitet kommer atl anpassas till en rimlignivå. Kommissionen vill emellertid kraftigl understryka atl känsligheten förförändringar i förutsättningama är mycket stor, varför enslaka beställningarkan få avgörande betydelse för denna gmpp varv. Yllerligare tillskott avkapacitet med inriktning mol de lonnagekalegorier som är aktuella för demindre och medelstora varven l.ex. från någol eller några av slorvarven ellergenom all ytterligare mindre varvsenheler etableras - kommer all hell förändrabilden. Som kommissisonen antytt borde del - underföruisättning atl de berörda pågående eller planerade förändringarna fullföljs- inte vara omöjligt atl belägga också den angivna fria kapaciteten. Enförutsättning härför måsle vara all varven i slörre utsträckning än f. n.inriktar sig på exporl. De exportmarknader som kan komma ifråga är främsteuropamarknaden och u-ländema. Enligt kommissionens bedömning är en exporl tilldessa områden möjlig under förutsättning atl varven söker specialisering förall koncentrera sina resurser och därmed nå såväl hög kompelens som relalivakostnadsfördelar. Det är emellertid nödvändigl att varven Prop.1979/80:165 78 inom sina specialområden söker tillägna sig en godproblemlösningskunskap utifrån kundernas behov, vilkel kräver vissflexibilitet. Kommissionen har kommii lill slulsalsen atl de störstamöjligheterna lill framgång på exportmarknaden på sikl står atl vinna främstnär det gäller avancerat handelstonnage och specialfartyg. Vissa möjligheter borde också finnas att inriktaproduktionen mol delvis nya produkter. Kommissionen har noterat att sådanproduklion f. n. har blygsam omfattning men alt det finns vissa projekl somförefaller lovande. Den omslällning mot export och nya produkter som sålundablir aktuell kan enligt kommissionens bedömning knappast med någon framgång kommatill slånd ulan vissa statliga stödinsatser. Kommissionen kommer i det följandeatt närmare överväga sådana insatser. Enligt kommissionens mening måsle enutgångspunki vid ulformningen av insatserna vara att de skall vara temporäraoch underlätta en smidig omställning. En annan utgångspunkt bör vara att del ärförelagen själva - enskilt eller i samarbete med andra förelag - som har alt tainitiativet lill behövliga ålgärder. Enligt vad kommissionen erfarit föreliggerredan vissa planer på samarbele mellan några varv i detta hänseende. Det ärsåledes väsentligt att stödinsatserna görs betingade av insatser frånföretagen själva. Slutligen bör de statliga åtgärderna vara så utformade alt deinte leder till en likriktning av branschen. Med angivna utgångspunkter kommer kommissionen först attta upp några för branschen generella statliga insatser som syftar till attunderlätta exportinriktningen. Därefter kommer kommissionen atl lämna vissaandra förslag av mera generell nalur saml slutligen redovisa vissa övervägandenrörande de skilda varvsföretagen. 5.2 Stöd till produktutveckling och marknadsföring Åven om de rederianknutna varven har en fördel genomrederiemas marknadspositioner kan man konslalera atl de mindre och medelstoravarven i regel kännetecknas av begränsade marknadsföringsresurser. Ocksåproduktulvecklingskapacileten är relativt liten. Den omslällning mot export och nya produkter, somkommissionen angett som angelägen, kommer alt kräva betydande ochkostnadskrävande satsningar på marknadsföring, produktutveckling m. m. I förstahand måste del ankomma på varven själva atl enskill eller i samarbetegenomföra dessa satsningar. Enligt kommissionens mening kan del emellertid varafråga om sä kosinadskrävande åtgärder all statligt stöd framstår som motiverat.Kommissionen kommer i del följande all föreslå vissa sådana stödåtgärder. De nuvarande stödformerna kan självfallet komma i frågaockså för de mindre och medelslora varven. Dessa stödformer är emellertid inlei alla avseenden särskilt väl anpassade för varvsindustrins speciellaförhällan- Prop.1979/80:165 79 den.Enligt kommissionens mening är behovet av slalliga stödinsatser påtagligtfrämst när det gäller kosinader för exportmarknadssalsningar och för åtgärder isamband med anbudsgivning. De existerande statliga slöd-formema kan i dessahänseenden komma i fråga för de mindre och medelstora varven endast i vissafall och under alltför speciella fömtsättningar. Enligt kommissionens meningbör därför de stödformer som f. n. finns att tillgå kompletteras med särskildastatliga stödinsatser för de mindre och medelslora varven inom angivna områden. Analysgmppenför mindre och medelstora varv föreslog ett för dessa varv gemensamtmarknadsföringsbolag under statlig medverkan. Det finns flera skäl för attavstyrka detta förslag. Kommissionen vill framför alll peka på att den härgmppen varv är synnerligen heterogen och omfattar varv med såväl skildakundkategorier som olika strategier. Det finns också anledning att anta attantalet intressenter i etl sådant bolag skulle bli alltför stort och att deenskilda varven skulle fjärmas från marknaden mer än vad som är fallet . Kommissionenvill i stället föreslå att staten lämnar stöd lill exportsatsningar, som demindre och medelstora varven själva, enskill eller gemensamt, tar initiativettill. Stöd bör lämnas till kostnader för marknadsundersökning och förmarknadsbearbetning. Stödet bör utgå i form av lån, vars villkor bör utformas inära överensstämmelse med vad som gäller för lokaliseringslånen. Lånen börsåledes uppgå högsl lill belopp molsvarande av de stödberättigadekostnadema. Lånen bör vidare vara räntebärande och betalas åler enligt plan.För att slimulera påbörjandet av ålgärder av del här slaget bör amorterings-och ränlefrihel kunna medges de försia två åren. Stödettill exportmarknadssatsningar bör komplelleras med slöd lill kostnader förframtagande av anbud. De åtgärder som kan vara akluella i delta sammanhang ärbl.a. viss produktutveckling, projekteringsarbete och prisbearbetning.Kostnaderna härför är inte oväsentliga. Del kan röra sig om avanbudssumman. Härtill kommer alt de flesta mindre och medelstora varvensresurser är begränsade på della område. Siödetför framtagande av anbud bör enligt kommissionens mening ges i form av lån tillbelopp motsvarande högsl av kostnaderna.