prop · G30386 · 1979-12-31 00:00:00 — En modifierad avkaslningsmetod tillämpbar på alla typer avkraftverk bör enligt mening vara möjlig att uppnå. Det som talarhärför är bl, a, att tarifferna, vilka avses ligga till grund för värderingenav , jämväl påverkas av kostnaderna för värmekraftproduktionen.Rådande samkörningsförhållanden och inmatningen av i stort sett all kraft i etttotalintegrerat system bör vara starka motiv för en enhetlig värderingsmetodinom kraftproduktionen. Då det knappast torde ligga inom möjligheternas ram attinför allmänna fastighetstaxering uppnå en enhetlig värderingsmetodför kraftverken synes övergångsvis böra gälla kommitténs förslag om all värmekraftsanläggningarnaskall värderas enligt produktionskostnadsmetoden. 1979/80:86 34 2.4 Spärr för avskrivning Kommitténs synpunkler på spärregel för avskrivning har såvittavser kraflstationsbyggnader kritiserats av Vallenfall m. fl. m, fl, anser alt osäkerheten beträffandeframtiden motiverar stor försiktighet vid bedömningen av värmekraftsanläggningarnasframtida värde. Den pågående debatten om kärnkraftens säkerhetsproblem och omriskerna för oljebrist saml miljöskador av fossila bränslen ger fullgott stödhärför. Den av kommittén föreslagna skärpningen av spärren för avskrivningsynes därför helt omotiverad. gällande regler om en spärr vid föravskrivning bör bibehållas för värmekraftsanläggningar. För valten-kraftsanläggningarföreslås att spärren ändras till 20ä25 %, Dessutom yrkas att nämnda spärrarskall kunna jämkas nedåt om t, ex, vattenkraftverkets återstående livslängd bedömesvara kort eller om underhålls- eller personalkostnaderna kan påvisas varaonormalt slora. m, fl, föreslår sådan ändring av lagtexten attdel klart framgår alt värmekraflsanläggningarna utgör en del av komplexetskräddarsydda anläggningar, 3Värdering av industribyggnader 3.1 Allmänt Flertalel av de remissinsianser som har yttrat sig överförslaget tillstyrker i princip förslaget, DeUa gäller bl, a, RSV, LMV,kammarrätten i , länsstyrelserna i och , samtVäslernorrlands län, , KF och . RSV anför att FTK:s förslag till värderingsregler är välgenomtänkt och bör kunna leda lill en bättre noggrannhet vid laxeringen avolika typer av industribyggnader. Liknande synpunkler framförs av . Förslaget till värderingsregler är enligtlantmäteriverkets (LMV) uppfattning ändamålsenligt uppbyggt. De föreslagnareglerna innebär att goda förutsättningar skapas för att förbättralikformigheten och rättvisan vid taxeringen av industribyggnader. Detta är bl,a, en följd av den säkrare anknytning till marknadsvärden som den föreslagnaökade användningen av avkaslningsmetoden ger jämfört med produktionskostnadsmetoden.Vidare kommer den föreslagna ökade likformigheten i värderingsförfarandel attunderlätta taxeringsarbetet, LMV tillstyrker de föreslagna reglerna. På någrapunkter, som berörs i det följande, vill LMV emellertid föreslå annan lösningän kommittén. i framför liknandesynpunkter. Lantbrukarnas skattedelegation anser det verklighetsfrämmande atlange 1979/80:86 35 någon slags normbyggnad för industribyggnad men har ingetatt erinra mot att ett mera bundet förfarande införs där delta är inöjligt.Lantbrukarnas skatiedelegation understryker vikten av atl värderingen intelåses för hårt utan alt etl belydande utrymme för en fri bedömning ges i det konkrelafallel, SAF m, fl. finner del i och för sig lämpligt att man, somkommittén föreslår, i högre grad än söker ulforma vägledande generellaregler för värderingen av industribyggnader men understryker atl enindustrifastighets värde är i så hög grad beroende på förhållandena i detspeciella fallet atl tillämpningen av schabloniserade värderingsmetoder lättkan leda till felaktiga resultat. Stora möjligheter måste därför finnas attsärskilt beakta alla de specifika förhållanden som i det enskilda falletpåverkar en faslighets värde. Förslaget att införa två olika värderingsmetoder harberörts av några remissinstanser, bl. a, kammarrätten i ,i , bankinspektionen och . Kammarrätlen i SundsvaU anser atl förslagel vad avserutformningen av de båda värderingsmetoderna synes i stort väl avvägt. Kammarrätlenanser att förslaget att ha två olika värderingsmetoder möjligen kan leda tilltolkningsproblem och svårigheter för nämnderna vid val av värderingsmetod.Kammarrätten ifrågasätter om de föreslagna värderingsreglerna innebär enförenkling. Åven i ifrågasätter omförslaget leder till någon förenkling för uppgiftslämnare och taxeringsnämnd. i påpekar att det inte ärtillfredsställande med två olika värderingsmetoder för i stort sett samma lypav objekt och att tveksamhet kan uppkomma om när den ena eller den andrametoden skulle tillämpas. Det bör enligt mening ges utrymme för atlsom alternativ använda produktionskostnadsmetoden även för ordinära industribyggnader. , som tillstyrker förslaget, finner det ytterstangeläget att lagtexten kompletteras med utförliga anvisningar som kanunderlätta valet av värderingsmetod, Förslaget om avkastningsmelodens ulformning har mottagitspositivt av flertalet av de remissinstanser som har yttrat sig i denna del.Några remissinstanser är emellertid kritiska till förslaget. iÖstergötlands län anser att avkastningsvärderingen starkt måste ifrågasättasoch anför: Metoden förutsätter främst att den s, k, värderingshyrankan beslämmas. Med hänsyn till att hyresmarknaden för industribyggnader ärliten och dessutom splittrad, kan stora svårigheter uppkomma med att ta fram 1979/80:86 36 värderingshyran för olika värdeområden, Såviitlänsstyrelsen nu bedömer är underlaget här i länet för att ta fram lämpligvärderingshyra bristfälligt. Enligt del av lantmäteriverket upprätlade förslaget tillvärderingsmodell för industrifastigheter skall val av värdcringshyra för olikavärdeområden främst grundas på uppgifter om utgående hyror i industrilokalerinom respektive värdeområde. Några sädana hyresuppgifter förfogar länsslyrelseninte över , Förslagel lill fastighelslaxeringslag (enligt prop,1979/80:40) ger inte heller stöd för att vid provvärderingen infordra hyresuppgifterfrån ägare lill industribyggnader. Såvitt erfaril finns del inleens någol register över de industrilokaler som uthyrs här i länet. Ettinförskaffande av hyresuppgifter för industribyggnader kommer att kräva personell insats, samt medföra en relativt stor tidsåtgång, Länsslyrelsen i anför: Den avkaslningsmetod som kommittén föreslår ger vid enöversiktlig bedömning ett ganska osäkert intryck. Man rör sig här bl, a, medden osäkerhet som beräkning med bruttokapitaliseringsfaktorer och värderingshyrainnebär. Man borde kanske ha behållit den anläggningskoslnadsmelod man användesig av vid allmänna fastighetstaxering och utvecklat denna pä olikasätt. Man skulle kunna tänka sig en produktionskostnads-metod som utgångspunktför värderingen och därefter justera med hänsyn till geografiskt läge,branschförhållanden, lönsamhet etc. Produktionskostnaden, som då skulle utgöraden viktigasle värdefaktorn, bör vara ganska lätt att bestämma. Man kandärigenom få etl objektivt värde, vilket även bör kunna garantera visslikformighet mellan nämnderna. Lönsamhetsaspekten (avkastningsfaklor) skullekunna beaktas genom att bokslut för året före taxeringsåret bifogasdeklarationen. Därigenom skulle man kanske finna etl instrument för årligjustering av värdet genom en enkel koppling till inkomsttaxeringen. vill starktifrågasätta införandet av avkastningsmetoden som allmän metod vid taxering avordinära industrifastigheter , Enligt riksförbundets mening gör metoden detnödvändigt atl bygga upp ett omfattande administrativt syslem på laxeringssidanvilket motverkar en allmän strävan till avbyråkratisering, Under alla förhållanden kan man förutse att delstatistiska underlaget fastighetstaxering avseendeindustribyggnader kommer att vara osäkert. För att få fram marknadsmässiga värderingshyror måstetillgängliga uppgifter noggrant analyseras. Dels finns hyror som av olikaanledning kan vara subventionerade, dels finns hyror, som innesluter en mereller mindre omfattande service vid sidan om den "rena hyran". Ettutnyttjande av brultokapitaliseringsmeloden kräver för den skull sloruppmärksamhet och försiktighet. Det är av synnerlig vikt atl taxeringsnämnderna är välinsatta i hur de värden, som kommer att redovisas i tabeller, framtagits för atlde skall kunna bedöma deras lillämplighet i de enskilda fallen. 1979/80:86 37 De föreslagna värdefaktorerna har godtagits av flertaletav de remissinstanser som har yttral sig i denna del. Kommitténs synpunkl i fråga om värdefaktorn lokaltyp har anledning att skilja på minst fyraolika lokaltyper, nämligen produktionslokaler, industrikontor, lager och parkeringslokaler,har bemötts av några remissinstanser. LMV anser all parkeringslokaler med fördel lorde kunnahänföras lill lokaltypen lager m. m. Liknande synpunkt framförs av länssryrelsen iÖstergötlands län. i framhåller i fråga omvärdefaktorn ålder att det är angelägel atl uppgifl lämnas om väsentligareparationer, eflersom bedömningen av vad som är om- och tillbyggnad resp. reparaiionerinle är klar. Det är ur värderingssynpunkt viktigi atl alla debyggnadsåtgärder, som kan påverka byggnadens livslängd, beaktas vidåldersklassificeringen. En felaktig åldersklassificering, som ofta kankonstateras beträffande äldre småhus, medför inte bara felakfigt taxeringsvärdeutan påverkar även förutsättningarna för att genomföra införandel av s, k,rullande fastighetstaxering . Flertalet av de remissinstanser som har yttrat sig överden föreslagna produktionskostnadsmetoden tillstyrker i princip förslaget, KF vill framhålla de svårigheter, som föreligger vidberäkning av det tekniska nuvärdet och anför: Skillnaden i värde mellan ett äldre och etl nyttbyggnadsbestånd blir allt större då kraven på rationell produktion ochmaterialhantering ökas, likaså kraven på arbetsmiljö, personalutrymmen, energisparätgärderoch handikappanpassning. Detta medför att slor procenluell nedräkning av återanskaffningsvärdetmåste ske. Flera remissinsianser har framfört synpunkter på förslagetatt indela kiosker och parkeringshus som industribyggnad, RSV anser att de i slällelbör indelas som hyreshus och anför i fråga om parkeringshus bl, a, följande: Parkeringshus skall enligt FTK:s förslag indelas somindustribyggnad och värderas med ledning av en avkastningsmetod, RSV delar FTK:suppfattning om att avkastningsmetoden bör tillämpas. I byggnader som enligtföreslagna regler skall indelas som hyreshus kommer emellertid i många fal!också att finnas stora lokaler som är avsedda för parkering. Delta innebär attparkeringslokaler kommer att taxeras i distrikt för såväl industrier somhyreshus. Härigenom försvåras möjligheten atl åstadkomma en jämn och likformigtaxering. Enligl RSV:s mening bör därför parkeringshusen indelas som hyreshus. 1979/80:86 38 Enligt förslaget skall kiosker behandlas somindustribyggnader och värderas enligt produktionskostnadsmetoden. Kioskerligger numera ofla i nära anknylning till serveringar, gatukök och närbutiker, LMVanser därför att en väsentlig förenkling av indelningen i taxeringsenheterskulle uppnås om kiosker hänförs till hyreshus. Kiosker är i många fall ocksåinbyggda i hyreshus, vilket innebär att uppgifter om utgående hyror kan införskaffas,LMV föreslår av angivna skäl all kiosker hänförs till hyreshus och värderasenligt avkaslningsmetod. Parkeringshus skall enligl kommitténs förslag taxeras som indusirienhetoch värderas enligl avkastningsmetod, LMV delar uppfattningen allavkastningsmetoden bör tillämpas, Enligl föreslagna regler kommer dockbyggnader som hänförs till hyreshus, t, ex, varuhus, i många fall att innehållastora utrymmen för parkering. Detta innebär att parkeringslokaler kommer atltaxeras såväl i dislrikl för industrier som i distrikt för hyreshus, vilketkommer att försvåra en jämn och rättvis taxering, LMV föreslår därför attparkeringshusen taxeras som hyreshus, Åven länsstyrelserna i samt län framför liknande synpunkler i fråga om kiosker, KF anser också att parkeringslokaler bör taxeras inom distriklför hyreshus, De föreslagna värdefaktorerna har godtagits av flertaletav de remissinstanser som har yttrat sig, I fråga om värdefaktorn ålder har iÖstergötlands län samma uppfattning som i fråga om motsvarande värdefaktor förindustribyggnad vid värdering enligt avkastningsmetoden, 4 Beslutsredovisning m. m. Förslaget om utökad beslutsredovisning har mottagitspositivt. Remissinstanser som har uttalat denna uppfattning är bl, a,kammarrätten i , länsstyrelserna i och Västerbotlenslän, och . i ifrågasätter omprovvärderingen av industribyggnader, med hänsyn till det omfattande arbete somdenna kommer att medföra om avkastningsvärdering genomförs, är möjlig attgenomföra inom ramen för de tider som angetts för provvärderingen. håller därför inte för osannolikt att en fidsförskjutningmåste ske. Detta medför i sin tur att resultatet från provvärderingen avindustrienheter knappast kan bli färdigt till den aviserade utställningen . Enligt mening torde ett undantagande av industrienheternafrån utställningen vara nödvändigt och få accepteras i den uppkomnasituationen. Prop.1979/80:86 39 Propositionen.................................................................. ...... 1 Propositionens huvudsakliga innehåll .......................... ...... 1 Lagförslag........................................................................ ...... 2 1 Förslag tilllag om ändring i fastighelslaxeringslagen (1979:1152) 2 2 Förslag tilllag om ändring i taxeringslagen (1956:623) 9 Utdrag av protokoll vid regeringssammanträde 10 1 Inledning ................................................................ .... 10 2 Föredragandensöverväganden ............................. .... 11 2.1 Allmänt............................................................. .... 11 2.2 Värdering avvatten- och värmekraftsanläggningar ,,,, 12 2.3 Värdering avindustribyggnader och övriga byggnader , 16 2.3.1 Inledning ............................................. 16 2.3.2 Avkaslningsmetoden ........................... 18 2.3.3 Produktionskostnadsmetoden.............. .... 21 2.3.4 Justering försäregna förhållanden ..... .... 23 2.3.5 Indelning iindustribyggnad och övrig byggnad , 23 2.3.6 Beslutsredovisning .............................. .... 24 2.3.7 Vissabesvärsfrågor............................... .... 25 2.3.8 Övrigt .................................................. .... 26 3 Hemställan ............................................................. .... 27 4 Beslut ...................................................................... .... 27 Bilaga 1 .......................................................................... .... 28 Bilaga 2........................................................................... 31 GOTAB 6443,'i Slockliolm