prop · G303180 · 1979-12-31 00:00:00 — 1979/80:180 Regeringens proposition med förslag till lag om jaktvårdsområden, m. m.; Regeringen föreslår alt anta de förslag som harupptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll denna dug. I propositionen föreslås att de nuvarande beslämmelsernaomjaktvårds-områden i lagen om rätl lill jakt ersätts med en ny lag i ämnei.Genom att flera fasligheter sammanförs lill ett Jaklvårdsområde kan ensamordning av jakten och viltvården åstadkommas. Lagförslaget innehåller reglersom avser att göra det lättare att bilda jaktvårdsområden. Bl.a. föresläs vissasänkningar av de krav på kvalificerad majoritet bland fastighetsägarna som f.n. gäller föratt etl jaktvårdsområde skall kunna bildas. Föratt underiättabildandet föreslås också ändringar i fråga om förfarandet vid områdesbildningen. Enligt förslaget skall jakträttsinnehavare inomJaktvårdsområdet bilda en . Organisations- ochförvallningsbeslämmel-serna innebär bl. a. att jordbruksarrendalorer medjakträtt och jaklrättsar-rendatorer ges ett vidgat inflytande när det gällerverksamhelen inom Jaktvårdsområdet. Dessulom föreslås regler som gör detlättare att ombilda Jaktvårdsområden genom uppdelning eller sammanslagning avsådana områden. Den nya lagen föreslås träda i kraft den . I Rikidagcn 1979180. Prop.1979/80: 180 2 1 8 1 syfle altfrämja jaktvården och jaklrättsinnehavamas gemensamma iniressen genom ensamordning av jakten och viltvården kan enligt denna lag två eller flerafasligheter eller delar av fastigheter sammanföras till ett Jaktvårdsområde ochjakträttsinnehavare inom detta bilda en jaktvårdsområdesförening. 2 8 Ettjaklvårdsområde får inte omfatta mark. där samerna har rätt lill Jakl enligtrennäringslagen (1971:437), såviti fråga är om kronomark ovanförodlingsgränsen som står under statens omedelbara disposition eller mark pårenbetesfjällen. Beträffande annan mark, där samerna har rätl lill Jakt enligtrennäringslagen, fär någon inskränkning inte ske i denna rätt genom bildande avjakivårdsomräden. 3 8 Den som ägermark som ingår i ett jaktvårdsområde är medlem i jaktvårdsområdesföreningen. Den som på grund av upplåtelse har rätt alt under minstett jaktår (den I juli-den 30 Juni) jaga på mark som ingår i eltjaktvårdsområde skall på begäran anlas som medlem i Jaktvårdsområdesföreningenunder upplåtel-seliden, om inte särskilda skäl föranleder annat. 4 8 Beslut om bildande av ett jaklvårdsområde meddelas avlänsstyrel sen, som i samband därmed skall fastställa stadgar för jaktvårdsområdes föreningen i de hänseenden som anges 1218. 5 8 Om värdet av upplåten jakträtt minskas genom bildandetav elt jaklvårdsområde, skall ersättningen för nyttjanderätten nedsättas med skä ligt belopp. Vill nyttjanderättshavaren säga upp avtalet med anledning av bildandel, får han göra del. Innebär bildandet av jaktvårdsområdet att nyltjanderältens värde ökas, får fastighetsägaren säga upp avtalet, om nyttjanderältshavaren inte medger skälig höjning av ersättningen. Talan om nedsättning av ersättningen skall väckas inom tvämånader frän det nyttjanderättshavaren erhöll del av lagakraftvunnel beslut ombildande av jaktvårdsområdet. Den som vill säga upp avtalet skall göra det inomsamma lid från del han fick del av beslutet. Iakttas inte tiden, är rätten tilltalan eller uppsägning förlorad. 6 8 Beslul enligt denna lag gäller även mol nyamedlemmar. 7 § jaklvårdsområde får bildas endast om en majoritetav fastighetsägarna medger det. Majoriteten skall utgöra minst tvä tredjedelarav antalet fastighetsägare och dessa skall äga minst hälften av den mark somdet är fråga om. 8 8 För alt ettjaktvårdsområde skall få bildas krävs att bildandet är lämpligt med hänsyn lillmarkområdets belägenhet och omfång, viltstammen saml förhållandena i övrigt. 9 8 I ellJaklvårdsområde får inte tas in någon fastighet som med hänsyn till omfångeller användning eller av annan orsak saknar belydelse för jaktvård. som har samma ägare och som lämpligen bör bestå somen enhet för sig för jaktvård, får inte anslutas till ett jaklvårdsområde utanägarens samtycke. 10 8 För upplåtelse eller överlåtelse av Jakträtt inom ettjaktvårdsområde får föreskrivas krav på tillstånd avjaktvårdsområdesföreningen. Tillstånd får vägras endast om upplåtelsen elleröverlåtelsen kan anses olämplig med hänsyn lill jaktvärden eller på annal sättär lill avsevärd olägenhet för medlemmarna. 118 På begäran av en fastighetsägare som av ideella skälmotsätter sig jakt skall hans fastighet undantas från Jakt som inom jaktvårdsområdetskall bedrivas gemensamt. 12 8 får bestämma att avgifter skall betalas för jakteninom Jaktvårdsområdet och för villebråd som fälls. 13 8 Enfastighetsägare är skyldig alt tåla alt anläggningar som behövs för viltvårdenutförs på hans mark inom Jaktvårdsområdet, om det inte medför olägenhet avbelydelse. 14 8 Ansökan ombildande av etl jaklvårdsområde får göras av den som' äger en fastighet somavses ingå i området. Ansökan skall göras hos . 15 8 Ansökningshandlingarna skall innehålla 1. uppgift omvilka fastigheter som avses ingå i jaktvårdsområdet. deras areal och ägarnasnamn och adresser samt karla över jaktvårdsområdet, 2. förslag lillstadgar för jaktvårdsområdesföreningen, 3. ulredning omfastighetsägarnas inställning till frågan om Jaktvårdsområdets bildande. 16 8 Frågan om bildande av ett Jaklvårdsområde skallutredas vid en förrättning under ledning av en förrättningsman. om det inte är uppenbart att förutsättningar för bildandet saknas. får dock utan föregående förrättning beslutaatt bilda ett Jaktvårdsområde, om alla fastighetsägare är ense om detla ellerom förrättning annars inte anses nödvändig. 17 8 Förrätlningsmannen skall med ledning avansökningshandlingarna och vad som i övrigt har förekommit göra upp ett förslag till vilken mark Prop.1979/80:180 4 sombör ingå i jaktvårdsområdet och vilka stadgar som bör gälla förjaktvårdsområdesföreningen. Förslagetskall behandlas vid sammanträde inför förrättningsmannen. 18 8Förrätlningsmannen skall kalla fastighetsägarna lill sammanträdet. Kallelsen skall innehålla en kort beskrivning av den avsedda områdesbild ningen och uppgift om tid och plals där ansökningshandlingarna finns tillgängliga. Kallelsen skall i god lid före sammanträdet delges fastighets ägarna. Beslämmelsernai första stycket gäller i lillämpliga delar även då ett nylt sammanträdeutsätts. Om vid ett sammanträde har tillkännagetts lid och plats för näslasammanträde, behöver inte kallelse delges den som kallats i föreskriven ordningtill det sammanträde då fillkännagivandet skett. 19 8Vid förrättningen skall förutsättningarna för bildande av jaktvårds området utredas. Fastighetsägarnaskall få tillfälle atl yttra sig och förebringa utredning i frågor som är avbetydelse för bildandel. 20 8Förrättningsmannen skall avge ell ullålande om Jaktvårdsområdet bör komma lill stånd. Finner förrättningsmannen all det bör ske, skall han i utlåtandet la in förslag i fråga om vilken mark som området skaU omfatta och förslag stadgar för jaktvårdsområdesföreningen. Förrättningenavslutas genom att utlåtandet och övriga förrättnings-handlingar läggs fram förfastighetsägarna på tid och plats som bestämts vid sammanträde. Handlingarnahålls härefter tillgängliga för granskning under en månad. Eflerulgången av skall förtättningsmännen översända förrättningshandlingarnaoch de erinringar som kan ha framställts till . 21 8 Av stadgarna för en jaktvårdsområdesförening skall framgå 1. i vilken utsträckning Jaktenskall bedrivas gemensamt inom jaktvårdsområdet och grunderna i övrigi förjakten och viltvården, 2. vilka riktlinjer i övrigt somskall gälla för föreningens verksamhet, 3. grunderna för bestämmandel avavgifter lill föreningen. 22 8Ett beslut om ändring av stadgarna i de hänseenden som anges i 21 8 får inte tillämpas innan det har fastställts av . 23 § skall finnas en styrelse. Innan styrelsen harutsetts kan föreningen inte förvärva rättigheter eller ikläda sig skyldigheter.Styrelsen företräder föreningen mol tredje man. 24 § Medlemmarnas rätt att delta ihandhavandet av jaktvårdsområdes-föreningens angelägenheter utövas påjaktslämma. 25 8 I fråga om rösträtt ochbeslut på jaktslämma gäller, om inte annal följer av särskild beslämmelse idenna lag. 1979/80: 180 5 1. atl varjemedlem har en röst i frågor som rör ålgärder för viltvården och de närmareföreskrifterna för jaklulövningen med undanlag för föreskrifter om avskjutningen, 2. alt i övrigafrågor rösträtt tillkommer endast medlem som är fastighetsägare, som därvidhar en röst, om inte någon sådan medlem begär all röstetalet i stället skallberäknas efter fastigheternas areal, 3. att ingen fårför egen del rösta för mer än en femtedel av del på stämman företräddaröstetalet. 4. alt den meningsom har fått det högsta röstetalet gäller som stämmans beslut, 5. alt vid likaröstetal val avgörs genom loltning och i andra frågor den mening gäller sombiträds av de flesta röstande eller, om även antalet röstande är lika, avstämmans ordförande. 6. all beslul omändring av stadgarna inte är giltigt, om det inte biträds av en majoritet avfastighetsägarna som skall utgöra minst två tredjedelar av antaletfastighetsägare och äga minst hälften av den mark som ingår i jaktvårdsområdet. 26 8 Länsslyrelsen kan besluta att enjaktvårdsområdesförening skall upplösas. För beslut enligt första siycket fordras alt flertalet avde röstande fastighetsägarna på en jaktstämma uttalat sig för en upplösningoch att detta flertal antingen ulgör mer än en tredjedel av antaletfastighetsägare eller äger mer än hälften av den mark som ingår ijaktvårdsområdet. fårlänsstyrelsen föranstalta att jaktslämma hålls för behandling av frågan omupplösning av föreningen. Beslut om upplösning av en jaktvårdsområdesförening fårinte meddelas innan har förflutit från del beslulel om bildande avjaklvårdsområde! vann laga kraft. 27 8 På ansökan av styrelsen för dejaktvårdsområdesföreningar som berörs kan länsslyrelsen besluta atl 1. föra sammanflera jaktvårdsområden till etl jaktvårdsområde, 2. dela upp etljaklvårdsområde i flera jakivårdsomräden. För sådan ombildning gäller villkoren för och förfarandetvid bildande av Jaktvårdsområde. 28 8 Pä ansökan avjaktvärdsomrädesföreningens styrelse får länsslyrelsen beslula att enfaslighet skall anslutas lill jaktvårdsområdet. För sådan anslutning fordrasmedgivande av faslighetens ägare och, om fasligheten ingår i etljaktvårdsområde, av jaktvårdsområdesföreningen för del områdel. 29 8 Om enfastighel, som ingår i ett jaktvårdsområde, på grund av ändrad användning ellerannars väsentligen saknar betydelse för jaktvården samt fastighetsägaren ochjaktvårdsområdesföreningen är ense om att faslighelen skall uteslutas urjaktvårdsområdet, får föreningen besluta della. Föreligger inte sådan enighet,skall frägan om uteslutning prövas av . Prop.1979/80:180 6 30 8 får förordna alt frågor som avses i 26.28 eller 29 S skall utredas vid förrättning innan beslutar. För förfarandet vid sådan förrättning gäller 17-20 S8 itillämpliga delar. 31 8 Vid upplösning av en gällerbestämmel sen i 62 5 lagen (1973: 1150) om förvaltning av samfälligheter. Ansvar m. m. 32 8 Bryter den som har rätl alt jaga inom eltjaklvårdsområde mol de regler som enligt stadgarna eller jaktstämmans beslut gäller för Jakten inom området döms till böler, om inte gärningen är belagd med straff i annan lag eller författning. Sådant brott får åtalas av åklagare endast efter angivelseav målsägande. Som målsägande anses även jaktvårdsområdesföreningen. Fälls eller fångas villebråd genom brott som avses iförsta stycket, skall villebrådet eller värdel därav förklaras förverkat, omdel inte är uppenbart obilligt. Förverkat villebråd tillfallerjaktvårdsområdesföreningen. 33 8 Anser en medlem vars rätt berörs av beslut päJaktslämma eller beslut av att beslutet inte har till kommit i behörig ordning eller att det strider mot denna lag eller annan författning eller mot stadgarna eller kränker hans enskilda rält, får han överklaga beslutet hos genom besvär. Den som fått avslag på en begäran enligt 3 8 andra styckel om medlemskap får anföra besvär mot avslagsbeslutet. Besvärshandlingen skall ha inkommit till länsstyrelseninom för beslutet. I fråga om besvär mol styrelsensbeslul räknas dock besvärstiden från den dag klaganden fick del av beslutet. Jaktstämmans eller styrelsens beslul skall gälla ulanhinder av att det har överklagats, om inte länsslyrelsen förordnar annat. 34 8 beslut enligt denna lag får överklagashos kammar rätten genom besvär. Dä beslut som eller kammarrätten meddelarenligt denna lag angår så många atl avskrift av beslulel inte lämpligen kantillställas envar av dem, skall meddelande om beslutet införas i ortstidning.Tiden för överklagande skall räknas från den dag då kungörandet har skett. Länsslyrelsens beslul skall gälla utan hinder av alt dethar överklagats, om inte kammarrätten förordnar annat. Denna lag träder i kraft den Prop.1979/80:180 7 Lag om ändring i lagen (1938: 274) om rätt till jakt Härigenom föreskrivs i fräga om lagen (1938: 274) om rättlill Jakt dds att 10-13 88' skall upphöra atl gälla. dds atl 7 och 27 SS samt 29 8 2 mom.. 30 och 34 SS skallha nedan angivna lydelse. Nuvarandc lyJdsc Föreslagen lydd.yc 7 8 Boslällshavare, kronohemmans åbo och. inom de sexnordligaste länen, innehavare av kronotorp. eller odlingslägenhel äkronomark samt den som med nyttjanderätt innehar ä sädan mark upplåtet kolonalävensom innehavare av tjällägenhet ovan odlingsgrimsen inom ochVästerbollens län äge jakträtt å faslighelens ägor: dock skall den innehavareav kronotorp. , odlingslägenhet, kolonal eller fjällägenhei sålundamedgivna Jakträtten icke innefatta rätl till jakt efter älg. År eljesl mark för jordbruk genom arrendeavtal ellerannorledes åt någon upplåten, äge brukaren, där ej annal avtalats, nyttja denjakt som hör till marken. Innehavare eller brukare av fastighet varom är fråga idenna paragraf må icke man särskilt bemyndigande UV ägaren lalu förfuslighe-ten i frågor som uvses i 10 27 8"' Talan mol polismyndighets beslul enligi 23 8föres hos länsslyrelsen genom besvär. Mot beslul må talan ejIbrax. Mot länsstyrelses beslul enligt Mol länsstyrelses beslut rörande II dier 13a eller rörande före- föreläggande eller förordnande medläggande eller förordnande med stöd av 24 8 I mom. försia stycketstöd av 24 S I mom. försia slyckel föres talan hos kammarriitlen ge-förestalan hos kammarrätten ge- nom besvär, nom besvär. //(;//. som a\scs i 11H. skfilu besvär anföras från del klaganden erhöll dd avbeslulel. Talan mot annat beslul av länsstyrelse enligt denna lageller mol heslut enligt 24 8 3 mom. av annan myndighei än regeringen föres hosregeringen genom besvär. Meddelande om länsslyrdses eller kummurrällens beslut medstöd av lin skull införas i ortstidning. Senasie Ivdelse av II) S 1974: i()69 12S1967: (il6 och l.n I97l:,'i66. - Senaste lydelse l%3:6()fi, ' Senaste lydelse 1977:669. Prop.1979/80:180 8 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Tiden för anförande av besvär över beslutet skall räknasjrån den dag då kungörandet har sketl. 29 S** 2 mom. Ulövar delägare i allmänning eller annansamfällighet, varom sägs i 4 8, å området Jakt. som strider mot vad enligt första stycket av nämnda paragraf är tillåtet eller mol beslul som avses i andra stycket första punklen av samma paragraf straffes med dagsböter. Överträder ägare av mark. som ingår i jaktvårdsområde,eller a sådant område eljest jaktberätUgad person de angående jakten å områdetgällande reglerna, straffes med dagsböter. 30 §' Begår någon brott som avses i 28 eller 29 8 skallvillebråd som han olovligt dödat, fångat eller tillägnat sig eller fallvilt som han tUlvaralagil,i den mån sådant byte ej fråntagits honom enligt 31 8 försia styckel, förkla ras förverkat, om del ej är uppenbari obilligl. 1 stället för villebrådet eller fallviltel kan dess värdeförklaras förverkat. Var det annat villebråd än som År det Jråga om annat villebråd avses i 18 8 I mom. och skedde jak- än som avses i 18 8 I mom. och har ten å annat område än i 5 8 2 mom. jakten sken på annat område än sägs samt med användande av tiXX- som anges 158 2 mom., lillfaller låtet jakt- eUer fångstredskap och förverkat vUlehråd jakträttsinneha- under tid, då jakt efter sådant vide- våren eller, i fall som avses i 29 8 2 bråd är tillåten, eller tillkommer mom., övriga delägare i allmän- fallviltet jakträttsinnehavaren, lill- ningen eller samfälligheten, om Ja'- faller det förverkade denne eller, i ten skett med tillåtet Jakt- eller fall varom förmäles i 298 2 mom. fångstredskap och under tid då jakt första stycket, övriga delägare i all- tillåten. männingen eller samfälligheten sagts om jakträttsinnehavares och och, i fad varom sägs i samma mo- delägares rätt tid förverkat ville- ments andra stycke, övriga inom bråd gäller också sådant fallvilt jaktvårdsområdet jaktberättigade som tillkommer Jakträltsinneha- Med förverkat villebråd, som avses i 18 8 I mom. eller somdödals eller fångals medelst annal Jakt- eller fångstredskap eller under annanlid än i tredje stycket sägs, ävensom med annat än där omförmält förverkat fallviliförfares på sätt stadgas i 368. Lag samma vare beträffande förverkat villebråd,som dödats eller fångats å område som sägs 15 8 2 mom. Vapen, ammunition, annat jaktredskap, hund, motorfordon,annat motordrivet fortskaffningsmedel och släpfordon som använts ellermedförts som hjälpmedel vid brott som avses i 28 8 eller 29 8 I mom. fåförklaras förverkade, om del är påkallat till förebyggande av broll ellereljest särskilda skäl föreligga. 1 stället för hjälpmedel kan dess värde förklarasförverkat. " Senasie lydelse 195): 29(). 1979/80: 180 9 Nuvarande lydelse Forrshigcn lyddse 34 S" Allmän åklagare äge föra talan i fråga omolovlig jakl ;i område som avses 15 8 2 mom. så ock å brott varom förmäles i 338 Ijärde stycket denna lag. Skerintrång i kronans, menighets eller allmän inrättnings rält eller överträdelseav de angående jaktkort meddelade föreskrifterna, äge allmän åklagare alt föralalan därom: och skall i fråga om mark som slår under domänverkels förvaltningrätt alt föra tala om sädant intrång tillkomma jämväl reviriörvallare vid dettaverk. 1 övrigi får broll mot denna lag åtalas av allmän åklagareendasl om målsägande angiver brottet till åtal eller åtal finnes påkallat urallmän synpunkt. Såsom målsägande enligt denna Såsom målsägande enligt denna lag skalljämväl anses ägaren av lag skall jämväl anses ägaren av marken eller innehavaresom avses marken eller innehavare som avses i 7 S eller brukare vilken enligtsam- i 7 8 eller brukare vilken enligt samma lagrum äger jakträtt, ändå att malagrum äger jakträtt, ändå att Jakträlten av honom upplåtits åt an- Jakträttenav honom upplåtits åt annan, så ock, i fråga om allmänning nan. ifräga om allmänning eller samfällighet, varom förmäles i eller samfällighet.varom förmäles i 4S. delägare i allmänningen eller 4 8. delägare i allmänningeneller samfälligheten samt beträffande samfälligheten samt beträffandejaklvårdsområde varom sägs i 10§. ägare av i områ-ägare av iområdet ingående mark det ingående mark eller å områdel eller å områdel eljestjaktberätligad eljest jaklberäitigad person, person. Innefatta föreskrifter rörande förvaltningen avallmänning, samfällighet eller jaktvårdsområde tillika bestämmelse enligtvilken rätten att beivra inlrång i jakträtten eller överträdelser i fråga omjaklulövningen skall tillkomma viss person, vare sädan bestämmelse gällande. Denna lagträder i kraft den . 1 ärenden ombildande av Jaklvårdsområde som har anhängiggjorts hos föreikraftträdandet skall äldre bestämmelser gälla. För jaklvårdsområde som består vid ikraftlrädandelskall äldre be stämmelser fortfarande gälla. Ett jaktvårdsområde som har bildats enligt äldrebestämmelser får ombildas till etl jaktvårdsområde enligt lagen (19X0: 00) omjaktvårdsområden vid sammanträde med fastighetsägarna. I fråga om kallelse till och omröstning vid sådanlsammanträde skall 10 8 5 mom. lagen (1938:274) om rätt till Jakt lillämpas. Eltbeslut om sådan ombildning skall fastställas av . För länsstyrelsensfaslslällel-seprövning gäller i övrigi vad i lagen (1980:00) omjaktvårdsområden föreskrivs i fråga om beslul om bildande av jaktvårdsområde. " Senaste lydelse 1970: 192. Prop.1979/80: 180 K) Närvarande: statsministern . ordförande, ochstatsråden . Mundebo, , , . Söder.Krönmark, , , . Lagrådsremiss med förslag till lag om jaktvårdsumråden, m.m. avlämnade jaktmarksulredningen'betänkandet (SOU 1974:80) Jaktmarker. Betänkandet innehöll bl.a. förslag tilllag om jakt-värdsområden. Med stöd av regeringens bemyndigande den 24 mars 1977tillkallade chefen för en beredning- med uppdrag att.bl.a. på grundval av jaktmarksuiredningens betänkande och remissyttrandena överdetta, se över vissa jakt- och vill vårdsfrågor. Beredningen, som anlog namnetjakt- och villvårdsberedningen (Jo 1977:04). avlämnade i mars 1979delbetänkandet (SOU 1979: 19) Jaktvårdsområden. Till protokollet i detla ärendebör fogas beredningens sammanfattning av betänkandet som bilaga I och delagförslag som läggs fram i betänkandet som hilugu 2. Beträffande gällandeordning och beredningens närmare överväganden hänvisas till beredningensbetänkande. Efter remiss har yttranden över Jakt- ochviltvårdsberedningens belänkande avgelts av ,kammarkollegiet, lantbruksstyrelsen, , ,statens lantmäteriverk, domänverket, länsstyrelsernas organisationsnämnd,hovrätten för övre , kammarrällen i , sliftsnämnderna i Växjöoch , samtliga länsslyrelser. riksåklagaren, statskontoret, Sveri- ' Verkställande direktören , ordförande, f.d.kommunalrådet . lantbrukaren ochhemmansägaren Axel Wik- - Departementsrädel , ordförande, byråchefenJan-Olof 1979/80: 180 11 Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare. länsjaklvårdskonsulenlers förening och . har bifogat yttranden från femskogsvårdsstyrelser. Flera länsslyrelser har bilagt yttranden från olikalänsorgan. har inhämtat och bifogat yttranden från samtligalänsjaktvårdsföreningar. En sammanställning av remissyttrandena bör fogas tillprotokollet i detta ärende som hiUiga 3. Genom den ökade bebyggelsen, kommunikationernasutveckling, industrialiseringen och omläggningen av jordbruks- och skogsbruksdriftenhar livsbetingelserna för del vilda djurlivet förändrats väsentligt. Mot bakgrundhärav läggs numera allt större vikt vid viltvården. Viltvården ingår som ettväsentligt moment i naturvården. En god viltvård är dessutom en förulsättningför god Jakt. I lagen (1938:274) om rätt lill jakt (jaktlagen) föreskrivs atljakträltsinnehavarna skall sörja för ett artrikt och livskraftigtvillebrådsbestånd genom en ändamålsenlig och efter tillgängen på vilt lämpadjakt och genom åtgärder för villebrådets skydd och förkovran (jaktvård). Jaktenskall alltså inte främst inriktas på etl ekonomiskt utbyte. Den skall anpassastill bl. a. viltstammens storlek, ålders- och könsfördelning, viltets tillgångpå föda och övriga förhållanden. De åtgärder till villebrådets skydd ochförkovran som avses i lagen är framför allt sådana som ger viltet skydd motstörningar av olika slag och förbättrar dess möjligheteratt överleva. Jaktvårdenär givetvis i hög grad beroende av Jaktområdets storlek och beskaffenhet ochdet vilt som finns där. Jakträtten är knuten till jordäganderätten. På grundav ägosplittringen äremellertid en ägares markinnehav för sig endastundantagsvis så stort att det går att bedriva en ändamålsenlig Jakt ochviltvård. För en god jaktvård är del alltså i allmänhet nödvändigl med ensamverkan mellan jakträttsinnehavarna. Detta sker ibland genom att intresseradeJägare sluter sig samman och arrenderar tillräckligt stora marker. Viktigare ärdock den samverkansform. kallad jaklvårdsområde, som regleras i gällandeJaktlagstiftning. Med jaktvårdsområde menas en i viss ordning bildadsammanslutning av fastigheter med syfte att främja jaktvården. Elljaklvårdsområde kan bildas antingen efter en frivillig överenskommelse mellanfastighetsägarna eller, om fastighetsägarna inte är ense, efter en förrättninginför en förrällningsman som förordnas av .