prop · G30385 · 1979-12-31 00:00:00 — produklionskoslnadsmelod vid värderingen av s, k,skräddarsydda byggnader och liknande speciella industribyggnader,värmekraftsanläggningar, bensinstationsbyggnader, kiosker, byggnader medolämplig ulformning för normal industriproduktion samt byggnadskonstruklionersom inte har karaktär av hus. Förslagen har genomgående fåll elt posilivi mottagande avremissinstanserna. Några remissinstanser har emellertid ansett att en delproblem kan uppkomma för fastighelstaxeringsnämnderna vid val avvärderingsmetod. Synpunkter har även framförts i fråga om värderingsmetodernasutformning. Jag har tidigare nämnt att den föreslagna ordningen enliglmin mening är klart överlägsen den nuvarande. Del föreslagnavärderingsförfarandet är mer formbundet än enligt nuvarande regler. Detta anserjag vara positivt. Del bör således inte som någon remissinslans har föreslagilvara möjligt att som alternativ använda produktionskostnadsmetoden även förordinära industribyggnader, I fråga om val av värderingsmetod vill jag nämnaalt marknadsvärdet enligl 5 kap, 5 § FTL i första hand skall beslämmas enliglortsprismetoden, i andra hand enligl avkastningsmetoden och först i tredje handproduktionskostnadsmetoden. är det emellertid än så länge svårt att få framett sådanl underlag för industribyggnader atl den förstnämnda metoden kananvändas i nämnvärd omfattning. Enligt min mening bör i ställetavkaslningsmetoden användas i så stor utsträckning som möjligt. Det kanvisserligen vara svårt att finna en helt entydig metod för att särskilja vilkabyggnader som bör värderas enligt avkastningsmetoden resp, produktionskostnadsmetoden.Valet mellan vilken metod som bör användas får i stället ske efter meraallmänna överväganden. Dessa svårigheier bör dock inte överdrivas, RSV börkunna ge lämpliga anvisningar lill vägledning för en sådan bedömning. Jagbiträder förslaget att använda en avkastningsmetod vid värderingen av ordinäraindustribyggnader och en produkfionskostnads-metod vid värderingen av s, k,skräddarsydda industribyggnader m, fl. En regel härom bör tas in i 11 kap, I §FTL, Jag kommer senare att behandla värderingen av bl, a, kiosker och tillvilken typ av byggnad dessa skall hänföras, Kommitténs förslag i fråga om avkaslningsmetod innebär attfastighetens marknadsvärde beräknas genom en omräkning till nutid av denframtida netloavkastningen från fastigheten. Byggnadsvärdet utgör skillnadenmellan totalvärdet och markvärdet. Värderingsmetoden är enligt förslaget utformadsom en bruttokapitaliseringsmelod, vilket innebär att totalvärdet bestäms genomatt den totala årliga hyran multipliceras med en brutlokapitaliseringsfaktor.Dessa faktorer skall bestämmas så att taxeringsvärdet erhålls direkt.Riktvärdet skall anges som produkten av en brutlokapitaliseringsfaktor och 1979/80:86 19 den tolala årliga värderingshyran. Enligt förslaget bör RSV upprätta etl tabellverk därbrullokapitaliserings-faktorn för en industrienhet av viss angiven beskaffenhelknyts till en värdeserie. Denna indusirienhet föreslås vara en värderingsenhelsom är bebyggd med en industribyggnad, uppförd med ettnormalt förhållande mellan taxeringsenhetens taxerade markvärde och dess tolalavärderingshyra, bör RSV även upprätta ell tabellverk förvärderingshyran där värderingshyran per m- för viss lokaltyp av vissbeskaffenhet knyts lill en värdeserie. Den värderingsenhel som bör ligga lillgrund för värdeserien föreslås vara en värderingsenhet som är bebyggd med enindustribyggnad av viss lokallyp och med normal standard uppförd under perioden1975-79, Förslaget om avkastningsmelodens utformning har mottagitspositivl av flertalet av de remissinstanser som har yttrat sig i denna del.Några remissinstanser har berört frågan om problem med bestämmande avvärderingshyran. För egen del vill jag nämna följande. Den utgäende hyranför industrifastigheter kan, av skäl som kommittén har nämnt, i ettschabloniserat värderingsförfarande ofla inle anses vara ett uttryck för denframlida hyresintäkten och därmed industrifastighetens värde. Skillnader iutgående hyra speglar heller inte alltid värdeskillnader mellan fastigheterna.Hyresmarknaden för industrifastigheter är, som kommittén har framhållit,annorlunda än i fråga om hyreshus där det finns ett väl utvecklat system förfastställandet av hyror. Därför bör enligt min mening den utgående hyran inteanvändas vid värderingen av industribyggnader. Jag biträder förslaget att istället använda en värderingshyra. Jag är medveten om att del kan bli besvär med att bestämmavärderingshyran. Problemen är dock överkomliga och enligl min mening börlämpliga värderingshyror gå att få fram. Om byggnadens karaktär är sådan atlvärderingshyran inte kan anses ge utlryck för värdet får delta jusleras pågrund av säregna förhållanden. Jag återkommer till denna fråga . De värdefaktorer, som enligt kommittén bör särskiltbeaktas vid bestämmandet av riktvärdet för en industribyggnad är, vad beträffarvärderingshyran, ålder, lokaltyp, standard och beläggningsgrad, samt vadbelräffar bruttokapitaliseringsfaklorn, ålder och markvärdeandel. Värdefaktorernas definitioner enligt förslaget ärföljande: bestäms industribyggnadens återståendelivslängd av byggnadens nybyggnadsår, omfattningen av till- och ombyggnader oehtidpunkten för dessa. Åldersklasserna för industribyggnad skall inte få görasstörre än att de för byggnad med en ålder motsvarande högsl omfaltarhögst , Enligt förslagel skall industribyggnad uppdelas pålokaltyper. Värdefaktorn lokaltyp skall bestämmas med hänsyn till det ändamållokalen är inrättad för. Uppdelning av en lokal i skilda lokaltyper skallendast ske om delarna överstiger av byggnadens lolala bruksarea eller omdelarna överstiger 250 m- bruksarea. För värdefaktorn lokaltyp skall finnas minsl fyra klasser.Enligt kommiuén finns det anledning atl skilja på minsl fyra olika lokaltyper,nämligen produktionslokaler, industrikontor, lager och parkeringslokaler, Standarden skall beslämmas med hänsyn till lokalytansutförande och utrustning. För värdefaktorn standard skall finnas minst treklasser, Med beläggningsgrad avses det genomsnittliga utnyltjandelav det totala antalet tillgängliga parkeringslokaler i industribyggnad, Belräffande parkeringslokaler skall för värdefaktornbeläggningsgrad finnas minst tre klasser, Med värdefaktorn markvärdeandel avses förhållandet mellanvärderingsenhetens taxerade markvärde och dess totala årliga värderingshyra. För värdefaktorn markvärdeandel skall finnas minst tvåklasser. De föreslagna värdefaktorerna har godtagils av flertaletav de remissinstanser som har yttral sig i denna del. Jag biträder i huvudsak förslaget om värdefaktorer, 1fråga om värdefaktorn lokaltyp vill jag föreslå att ordel bruksarea byts utmot lokalyta, Nägon saklig ändring i förhållande till kommittéförslaget är inleavsedd. Lokalytan skall således bestämmas såsom bruksarea enligt de mätreglersom nu utgör svensk slandard. Jag har i prop, 1979/80:40 (s, 127) omfastighetstaxering, m, m, behandlat denna fråga utförligare i samband medvärdering av småhus. Jag kommer senare att föreslå atl parkeringshus skallindelas som hyreshus och inte som enligl förslaget i industribyggnad. Medhänsyn härtill bör värdefaktorn beläggningsgrad utgå ur förslaget till 11 kap,4 § FTL, 1 likhet med några remissinstanser anser jag atlparkeringslokaler inle bör utgöra en egen lokaltyp utan med fördel kan hänförastill en lokaltyp benämnd lager m, m. Anledningen härtill är att iindustribyggnader som används för tillverkningsindustri m, m, tordeparkeringsutrymmen endast förekomma i ringa utsträckning och då närmasl hakaraktären av lagerutrymmen. Att särskilja dessa utrymmen synes därför onödigtkomplicera värderingsförfarandet. Mitt förslag innebär att för värdefaktornlokaltyp bör finnas minst tre klasser, I fråga om värdefaktorn ålder vad beträffarbruttokapitaliseringsfaklorn vill jag nämna följande. Den sannolika återslåendelivslängden för byggnader med lång återstående livslängd bör bestämmas med hänsyn till nybyggnadsår, omfattningen av till- och ombyggnader samttidpunkten för dessa. Däremot bör för andra byggnader den sannolika återståendelivslängden uppskattas direkl. Jag föreslår atl värdefaktorn ålder i 11 kap, 6§ FTL utformas i enlighet med vad jag nu har nämnl, Kommilléns förslag lill värdering enligt produktionskostnadsmetodeninnebär atl byggnadens värde beräknas genom att återanskaffningskostnadenuppskattas och därefter nedräknas med hänsyn till ålder, användbarhet ochskick. Enligt kommittén bör återanskaffningskostnaden i första hand bestämmasutifrån erfarenhetstal för nybyggnadskostnader och i andra hand utifrån enuppräkning av hisloriska byggnadskoslnader. Riktvärdet för en industribyggnadskall anges genom en nedräkningsfaktor. Denna skall ange den faklor varmedbyggnadens återanskaffningskostnad beräknad enligt 5 kap, 6 § FTL skallmultipliceras för atl byggnadens lekniska nuvärde skall erhållas. Kommittén har föreslagil alt den nuvarande spärregeln,enligl vilken taxeringsvärde normall inle borde sättas lägre än 10 %av beräknad återanskaffningskostnad, ändras, Detla skulle ske genom attnedräkningsfaktorn, dvs, det tal varmed återanskaffningskostnaden skallmultipliceras för att det tekniska nuvärdet skall erhållas, minimeras. Enligtförslaget skall gränsen, i de fall återstående livslängd är minsl ,bestämmas till för industribyggnader med lång livslängd, vilka vidtaxeringstillfället har fullgod användbarhet och till för byggnader medkorl livslängd och fullgod användbarhet. För byggnader som har en återståendelivslängd som är mindre ån bör enligt kommittén gränsen beslämmas till för byggnader med lång livslängd och god användbarhet och till förbyggnader med kort livslängd och god användbarhet. Enligt förslaget börregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer utfärda föreskrifterangående minimering av nedräkningsfaktorn, I regel har kommitténs förslag till värdering avindustribyggnad enligt produktionskostnadsmetoden godtagits avremissinslanserna. Del har emellertid framhållits svårigheter vid beräkning avdet tekniska nuvärdet. Jag vill först nämna att jag är posifiv till förslagetom utformning av produktionskostnadsmetoden. Metoden att utgå frånnybyggnadskoslnaderna kan i vissa fall vara svår att tillämpa, 1 den mån detfinns möjlighet att utgå från nybyggnadskostnaden bör dock denna användas, Iövriga fall bör en metod med uppräkning av de historiska byggnadskoslnadernaanvändas. Liksom i fråga om värmekraftverken bör den historiska kostnaden kunnaanvändas inte bara som självständig modell utan även för att belysa det värdesom man fått fram med ledning av nybyggnadskostnaderna. Det finns givetvis ävenmöjlighet att justera värdet på grund av säregna förhållanden. Jag återkommertill denna fråga . 1979/80:86 22 Förslagel till spärregel har kritiserats av bl, a.Vattenfall, Jag vill nämna alt riktvärdet enligt förslaget till 11 kap, 7 § FTLskall anges genom en nedräkningsfaktor. Riktvärdet bör liksom i fråga omriktvärden för övrig egendom enligt FTL meddelas i anvisningsform och inle iform av bindande föreskrifier, Enligl min mening bör även minimeringen av dennafaktor anges i anvisningsform. Jag återkommer lill denna fråga . Enligt förslaget bör följande värdefaktorer särskiltbeaktas vid bestämmande av riktvärde för industribyggnad enligtproduktionskostnadsmetoden: 1, Återståendelivslängden (värdefaktorn ålder), 2, Byggnadskategorin(värdefaktorn byggnadskalegori), 3, Byggnadensutförande och utrustning (värdefaktorn standard), 4, Geografiskaläget (värdefaktorn orlslyp). Värdefaktorernas definitioner enligt förslaget ärföljande: Värdefaktorn ålder bestäms enligt förslagel fill 11 kap, 4§ FTL, Med byggnadskategori avses industribyggnadens karaktär ochkonstruktion. För värdefaktorn byggnadskalegori skall finnas minst treklasser, Värdefaktorn standard bestäms med hänsyn tillindustribyggnadens utförande och utrustning, bör för ordinära byggnader standardenbestämmas enligt samma regler som föreslagits för värdering enligtavkastningsmetoden. För andra byggnader får standarden bestämmas efter meraallmänna överväganden. För vissa byggnadskategorier saknas enligt kommitténanledning att särskilja olika standardklasser t, ex, värmekraftsanläggningar. Kommitténföreslår därför ingen indelning i standardklasser, Med ortstyp avses industribyggnadens läge i förhållandetill tätort. För vissa byggnadskategorier, t, ex, värmekraftsanläggningarsaknas enligt kommittén anledning att särskilja olika klasser för orlslyp.Kommittén föreslår därför ingen indelning i ortslypsklasser. Kommitténs förslag till värdefaktorer har i regelgodtagits av de remissinstanser som har yttrat sig, 1 fråga om värdefaktorn ålder föreslår jag att denutformas på samma sätt som jag har föreslagit beträffande värdefaktorn ålder i11 kap, 6 § FTL, Under hand har jag erfarit att det vid del fortsattaarbelel med atl ta fram underlag till bl, a. föreskrifter har visat sig attbyggnadernas standard under normala betingelser i allt väsentligt varierar itakt med byggnadernas ålder. 1979/80:86 23 Enligt min mening är det därför tills vidare lämpligt atlstandarden inte utgör särskild värdefaktor vid bestämmandet avnedräkningsfaktorn. Hänsyn lill avvikelser i fråga om med hänsyn lillåldern normala utförande och utrustning får tagas i form av juslering försäregna förhållanden. Den omständigheten all standarden tas bort som särskildvärdefaktor innebär alt de av kommittén föreslagna procenttalen som nedre gränsför nedräkningsfaktorn (spårregler) vid fullgod användbarhet bör jämkas nedåtså att de innefattar normal beskaffenhet vid aktuell ålder. Som jag lidigarehar nämnt bör minimeringen av nedräkningsfaktorn anges i anvisningsform, Iövrigt biträder jag förslaget, 2.3.4 Justering för säregna förhållanden Vid allmänna fastighetstaxering förelåg inte meddet fria förfarande som användes vid bestämmandel av taxeringsvärdet förindustribyggnader något behov av justering för säregna förhållanden. Detföreslagna värderingsförfarandet nödvändiggör en sådan justeringsmöjlighet.Regler om juslering för säregna förhållanden finns i 7 kap. 4-6 §§ FTL. Jagansluter mig till vad kommittén har anfört om när justering för säregnaförhållanden bör ske vid värdering enligt avkastnings- ellerproduktionskostnadsmetoden. 2.3.5 Indelning i industribyggnad och övrig byggnad Enligt kommittén skall parkeringshus indelas somindustribyggnad och värderas med ledning av en avkastningsmetod. Några remissinstanser har föreslagit atl parkeringshusskall indelas som hyreshus och således även i detla fall värderas enligtavkastningsmetod, I byggnader som skall indelas som hyreshus kommer i mångafall också att finnas stora lokaler som är avsedda för parkering. Detta medföralt parkeringslokaler enligt förslagel kommer atl taxeras i distrikt för såvälhyreshus som industrier. Enligt min mening försvåras härigenom möjligheten altnå en jämn och rättvis taxering. Jag delar således uppfattningen attparkeringshus skall indelas som hyreshus. Till bilden hör att man i fråga omparkeringshus normalt kan få fram hyror som lämpligen kan tillämpas vidvärderingen. Vad jag har anfört föranleder ingen ändring i FTL, Kiosker skall enligt kommitténs förslag till 11 kap, 1 SFTL utgöra industribyggnad och värderas enligt produktionskostnadsmetoden. Några remissinsianser har föreslagit atl kiosker skallhänföras till hyreshus och värderas enligt avkastningsmetod. Kiosker ligger ofta i nära anslutning till serveringar,gatukök och närbutiker. Indelningen i taxeringsenheter skulle väsentligtförenklas om kiosker hänförs till hyreshus. I många fall är kiosker ocksåinbyggda i hyreshus, vilket innebär alt uppgifter om utgående hyror kaninförskaffas. 1979/80:86 24 Jag biträder därför åsikten all kiosker bör hänföras lillhyreshus. Mitt förslag föranleder ändring i kommitténs förslag till 11 kap, 1 §FTL så till vida att ordet kiosker utgår. Kommitténs förslag innebär, förutom vissa i huvudsakredaktionella ändringar, att för indusirienhet som inte ulgör vattenfallsenhel,växthus eller djurstall skall redovisas om industritillbehör förekommer samt iförekommande fall total utgående hyra och lokaltyp. Industrilyp skall enligtförslagel alllid redovisas för indusirienhet, Åven faktor och annan uppgift sombehövs vid beräkning av värdet av en värderingsenhet skall redovisas. Förslaget har mottagits positivt. Enligt min mening är del värdefullt att fastighetsägarenfår en utförlig redovisning av bl, a, vilka faklorer och värden som har legattill grund för taxeringsvärdet. En utökad registrering kan ocksä vara värdefullför att vidareutveckla de föreslagna värderingsmetoderna för industribyggnadoch innebära en möjlighet att införa en ortsprismetod för dessabyggnader. Jag är således i princip positiv till att beslutsredovisning skallske enligt förslaget, I prop, 1979/80:40 föreslog jag, liksom kommittén nu gör,alt nybyggnadsår och sloriek för varje byggnad som ulgör egen värderingsenhelskulle registreras, Skatleulskottet uttalade vid behandlingen av propositionenatt i beslut om fastighetstaxeringen bör emellertid endasi redovisas deuppgifler som avser själva beslutet - dvs, indelningen i taxeringsenhet,beskattningsnatur, skatteplikt och värderingen - samt grunderna för detbeslutet. Enligt utskottet bör RSV bestämma vilka övriga uppgifter som skallregistreras. Utskottets hemställan till innebar atl beslämmelsen omregistrering av nybyggnadsår och byggnadsstorlek skulle utgå (SkU 1979/80:17),biföll vad utskottet hemställt (rskr 1979/80:121), beslut synes innebära att de av kommitténföreslagna uppgifterna om industrilillbehör, total utgående hyra ochindustrityp inte bör redovisas i beslutel. Lokaltyp utgör en värdefaktor enligtförslaget till 11 kap, 4 § och skall således redovisas enligl bestämmelsen i 20kap, 12 § första styckel 4, FTL, Jag föreslår därför inle någon bestämmelse omredovisning av dessa uppgifter, I fråga om förslaget att faktor och annan uppgift sombehövs vid beräkning av värdet av en värderingsenhel skall redovisas vill jagnämna följande. Förslaget är enligt min mening, med hänsyn till vadskatteutskottet anfört i SkU 1979/80:17, för omfattande. En precisering avvilka uppgifter som skall redovisas i beslutet bör ske. Värderingen avindustribyggnad och övrig byggnad enligt avkastningsmetoden skiljer sig frånvärderingen av övriga byggnader. Riktvärdet skall utgöra produkten av envärderingshyra och en bruttokapitalisenngsfaktor. Jag anser därför lämpligt attdessa uppgifter redovisas. Vid värderingen av exploateringsmark och täktmarkanvänds en 1979/80:86 25 exploateringsfaktor resp. en bryfningsfaktor (12 kap. FTL), Dessa faktorer bör enligt min mening också redovisas liksom värdetper kubikmeter brytvärd fyndighet enligt 12 kap, 8§ FTT. I fråga omvattenfallsenhet bör uppgifterom utbyggd effekt, taxeringseffekt,utnytijandetid, regleringsmöjlighet och belägenhet enligl 15 kap, 3 § FTLredovisas. Vidare bör återanskaffningskostnad enligt 11 kap. 7 § och 15 kap. 7§ redovisas. Den av kommittén föreslagna ändringen i 20 kap. 12 §första stycket 4, FTL är av redaktionell karaklär. Jag ansluler mig tillförslaget. Jag föreslår atl 20 kap, 12 § FTL ändras i enlighet medvad jag har anfört. 2,3,7 Vissa besvärsfrågor Jag vill ta upp en fråga som inte har behandlats ikommitténs betänkande. Kommittén kommer i ett senare betänkande atl behandlafrågorna om besvär över beslut vid allmän fastighetstaxering. Jag anseremellertid att del är lämpligt att redan nu ta in bestämmelser i n~L om närbesvär senasl skall anföras över fastighetstaxeringsnåmnds beslut. Dendeklarationsskyldige bör nämligen redan vid deklaralionstillfället känna tilldenna tidpunkt. Om regler härom redan nu införs får RSV också möjlighet atl informeraom detla redan när annat material tillställs de skattskyldiga. Under hand har kommittén meddelat att besvärstiden förfastighetsägare bör framflyttas till under taxeringsåret.Vidare bör kommuns och taxeringsintendents besvärstider framflyttas tilluigången av oktober månad resp, uigången av november månad under taxeringsåret,Enligl kommitténs mening bör lidpunkten för ägarens besvär som biträds avintendent förlängas till utgången av november månad under taxeringsåret. Fastighetsägares besvär skall enligt nuvarandebestämmelser ha inkommit under taxeringsåret (159 §taxeringslagen (1956:623), TL). Denna regel kan inle tillämpas för framtideneftersom tidpunkten för utsändande av nämndens omprövade beslut i anledning averinringar från fastighetsägare har flyttats fram från till den 15juni (20 kap, 18 § FTL), Tidpunkten för ägarens anförande av besvär måstedärför flytlas fram. Med tanke även på semesterlider föreslår jag alt tidenflyUas fram lill taxeringsåret. Kommun skall f, n, anföra besvär före utgången avseptember månad under taxeringsåret (159 § TL), Tidpunkten för överlämnande avavskrift av fastighetslängd till kommun har framflyttats från den 10 majtill under taxeringsåret (6 kap, 6 § FTF), av längdenskall offentligen läggas fram före mol tidigare före den 15 juniunder taxeringsåret (20 kap, 22 § FTL), Med hänsyn härtill föreslår jag altbesvärstiden för kommun flyttas fram till uigången av oktober månad undertaxeringsåret. Även laxeringsintendenls besvärstid bör förskjutas i samma 1979/80:86 26 utsträckning som beträffande kommun. Intendent bör såledesha rält atl anföra besvär intill utgången av november månad under laxeringsåret.Som en direkt följd av atl intendentens besvärstid förskjuts bör även tiden förägares besvär som biträds av intendenten förlängas till utgången av novembermånad under taxeringsåret. Jag föreslår alt det i FTL införs ett nytt kapiiel (21kap,) om besvär över fastighelstaxeringsnämnds beslul samt att i 1 S nämndakapitel införs bestämmelser med nämnda innebörd. Förslaget innebär attnuvarande bestämmelser i 159 § TL med nämnda och vissa redaktionella ändringaröverflytlas till FTL, 159 § TL kan därför upphävas, Enligt förslaget skall en beslämmelse intas i 11 kap, 1 §FTL om att vattenfallsenhel skall värderas enligt reglerna i 15 kap, FTL, Industribyggnad som ulgör växthus eller djurstall skallenligt förslaget värderas pä samma sätt som motsvarande ekonomibyggnad, dvs,enligt reglerna i 10 kap, FTL, En bestämmelse härom föreslås bli intagen i 11kap, 1 § FTL, Jag ansluter mig till förslagen. Jag vill också föreslå vissa redaktionella ändringar inuvarande bestämmelser och i av kommittén föreslagna betämmelser i FTL, De bestämmelser som enligt kommitténs förslag omnämnerindustribyggnad bör ändras på så sätt att de även avser övrig byggnad. Dettaär föranlett av att det av kommittén använda ordet industribyggnad omfattar vadsom enligt nuvarande betämmelser i FTL skall indelas som industribyggnad ellersom övrig byggnad, Åven i 4 kap, 5 § första stycket 4, FTL bör övrig byggnadintas. Jag ansluter mig med viss redaktionell ändring lillkommitténs förslag till ändrad lydelse av 6 kap, 2 och 3 §§ FTL, som behandlarindelning i värderingsenheler, I kommitténs förslag till 6 kap, 2 § tredje styckel förstaraden bör emellertid ordet byggnader ersättas med industribyggnader och övrigabyggnader värderade enligt produktionskostnadsmetoden saml småhus. Jag föreslår vidare en ändring av redaktionell karaktär i5 kap, 6 § första stycket FTL, Kommitténs förslag till 11 kap, 1 § FTL bör ändras på såsätt att uttrycket "s, k. skräddarsydda byggnader" byts ul mol"byggnader som har endasi begränsad användbarhet för annat ändamål än förvilket de utnyttjas". Ändringen är av redaktionell karaktär. Jag hartidigare nämnt att jag anser värmekraftsanläggningar vara s, k, skräddarsyddaanläggningar, Ordel värmekraftsanläggningar bör därför utgå ur paragrafen. Värdering av byggnad på vattenfallsenhet skall enligt 15kap, 7 § FTL ske enligt 5 kap, 6 § FTL, Jag har tidigare föreslagit attbestämmelser om 1979/80:86 27 värdering av industribyggnad och övrig byggnad enligtproduktionskostnadsmetoden skall intas i 11 kap, 7 och 8 §S FTL, Dessabestämmelser utgör en noggrannare reglering av värderingen enligtproduktionskostnadsmetoden.