prop · G30357 · 1979-12-31 00:00:00 — Förbundetsförsäljningsverksamhet bedrivs onekligen på sätt som iflera hänseenden skiljer sig från annan rent kommersiellt bedriven försäljningsverksamhet.Det sär- 1979/80:57 65 skildaundantaget från skatteplikt för konstverk torde också hakonsekvenser av det slag sora framhållits. Förbundets situation kan dock knappast anses skiljasig från den som föreligger för konsthandlare som säljer inköpta verkav nu levande konstnärer. Det torde också vara ofrånkomligtatt ett undantag av den konstruktion sora gäller förkonstverk får konkurrensverkningar av påtalatslag. För att undanröja detta skulle krävas ett i princip generelltoch obegränsat undantag. Att stanna vid en ändringsom endast skulle gälla en viss bestämd försäljningsverksamhetanser vi inte vara riktig. Konsekvenserna av en sådan ändringkan inte överblickas. Som vi framhållittidigare i olika sammanhang visar erfarenheterna att undantagsbestämmelser lätt drarmed sig krav på ytterligare undantag, som om de skulle accepterasallvarligt skulle kunna inverka på skattens generella karaktär. Vi harävennoterat att förbundet åtnjuter ett förhållandevis betydande statsbidrag. Enligt våruppfattning bör hela det stöd som verksamheten bedöms böra få utgå i formav statsbidrag och inte i form av skattelättnader. Underhänvisning till det anförda lägger vi inte fram något förslag omundantag från skattskyldighet till mervärdeskatt för Konstfrämjandet. Denföreslagna ändringen beträffande textil konst kräver etttillägg i 8 § 8. Ändringen föreslås träda i kraft sora ändringarnaav exportbestäraraelserna. 5 1979/80. 1979/80:57 66 4 MERVÄRDESKATT PAVISSA TVÄTTJÄNSTER Tvätt avskattepliktig vara utgör enligt 10 § 1 skattepliktig tjänst och beskattas således när den utförs iyrkesmässig verksamhet. Från denna i princip generella beskattning av tvättjänster gäller ettspeciellt undantag sora följer av följande bestämmelser i punkt 1 sjätte och sjunde styckena avanvisningarna till 2 §. Verksamhetsom staten eller koramun bedriver för att uteslutande tillgodose eget behov räknas somyrkesmässig endast när den drives i bolagsform eller liknande. Detta gäller även vid ekonoraisktsaragående mellan staten och kommun eller mellan kommuner förverksamhet som avser visst gemensamt ändamål. Med komraun förstås även landstingskoraraun. Bedriverstaten, kommun eller kommuner var för sig eller gemensamt verksamhet som ickeuteslutande tillgodoser egna behov, räknas verksamheten, när den ej drives i bolagsformeller liknande, som yrkesmässig till den del den avser annat än egnabehov. Dessabestämmelser, som i stort sett likalydande fanns i mervärdeskattensföregångare, den allmänna varuskatten, torde ha fått sin störstabetydelse för den tvätteriverksamhet, som redan tidigt bedrivits isamverkan mellan staten och koramuner för att tillgodose behovet av tvätt inomden offentliga sektorn, t.ex- för försvaret och för landstingens sjukvårdsinrättningar.Bestäraraelserna medför att skattebelastningen på tvätten tillde samverkande intressenterna begränsas till den ingående skatten på inköpen avskattepliktiga varor och tjänster för den verksamheten . 1979/80:57 67 Dennasärställning i mervärdeskattehänseende för "offentliga" tvätterier ändrades iprincip inte, när staten avvecklade sina engagemang och överläthuvudmannaskapet helt på de kommunala intressenterna. Även omdetta skedde genora kommunala bolagsbildningar skulle undantagsbestämmelsernaalltjämt gälla för tvätt för de kvarstående intressenternas egna behov. Dock medförde omläggningeni princip att tvätt åt staten i de nu komraunägda anläggningarnaäratt anse som yrkesraässig och därmed skattepliktig. 4.2 överväganden ra.m. Redanunder den allmänna varuskattens tid riktades från branschhåll kritikmot de samverkande "offentliga" tvätteriernas särställning imervärdeskattehänseende. Man menade att undantagsbestämmelsernaverkade diskriminerande för andra tvätterier och i praktiken utestängdedessa från att konkurrera på den offentliga sektorn.Upprepade krav har förts fram ora åtgärder för att få till stånd en neutralare beskattning. Dessa krav har docktidigare avvisats, närraast under raotivering att det här är fråga om ennaturlig samverkan i syfte att tillgodose det allmännas gemensararaabehov. Ivårt delbetänkande Ds Fi 1973:3 tog vi upp frågan ora undantagsbestämmelsernasutformning. Vi framhöll att uttrycket ekonomiskt samgående intevar entydigt och därför svårbedömbart. En närmare precisering var önskvärd och viföreslog ett förtydligande av undantagsbestämmelserna.Vi menade att med ekonoraiskt samgående borde avses att två ellerflera träffar avtal om att tills vidare eller för visstid geraensarat svara för kostnaderna för anskaffningar och drift avverksamhet som avser gemensamt ändamål. Det väsentliga borde därvid vara att parternagemensamt ansvarar för verksamheten. vårt förslagtill vad som kunde ses som viss skärpning av förutsättningarna för undantagsbestämmelsernas tillämpning leddeinte till någon ändring i ML. 1979/80:57 68 aktualiseratspå nytt genora riksdagsmotioner och enligt riksdagsbeslut har vi fått iuppdrag att föreslå åtgärder för att uppnå bättre konkurrensneutralitet i beskattningen på tvättområdet. 3 Utredningens överväganden och förslag Iett mervärdeskattesystem är det naturligt att tvätttjänsternabeskattas. Den för oss aktuella frågan är därför begränsad tillatt finna en lösning som på ett godtagbart sätt undanröjer den påtaladebristande konkurrensneutralitet som föranleds av de "offentliga" tvätteriernassärställning i fråga ora tvätt för eget behov. Beträffande annan tvätt, dvs.till utomstående, föreligger ingen bristande konkurrensneutralitet. För sådan tvätt föreligger skattskyldighetenligt de allmänna reglerna för både offentliga och andra tvätterier. Denanförda kritiken har sin grund i det förhållandetatt de "offentliga" tvätterierna för tvätt åt intressenterna belastas endast raed ingåendeskatt på inköpen för denna verksamhet, medan andra tvätterier,dvs. de presumtiva konkurrenterna, får redovisa full skatt på omsättningen,givetvis med rätt till avdrag för ingåendeskatt. Detta innebär att de förra till skillnad mot de senare inte behöver räkna med någon skattpå mervärdet i tvätteriverksamheten. Då, som belyses närmare idet följande, tvätteriverksamhet har ett förhållandevishögt mervärde, rör det sig ora en inte o-väsentligskillnad i skatteeffekt. Detligger nära till hands att ställa frågan ominte problemet skulle lösas genora ett slopande av undantagsbe-stämmelserna, eftersom det är dessa som utgör grunden för den påtaladebristande konkurrensneutraliteten. För att åstadkomraa likhet i beskattningen raåste då krävas att tvätten för egetbehov beskattas fullt ut som uttag ur rörelsen av skattepliktig tjänst. I så fallskulle likhet i beskattningen skapas inte endast mellan offent-ligtägda ochandra tvätterier utan också raellan kommuner 1979/80:57 69 somhar egna tvätterier och koramuner som anlitar utomstående tvätterier.En uttagsbeskattning av tvättjänster står också i nära överensstäraraelse raed den uttagsbeskattning av tjänster somvi föreslog i vårt senaste betänkande och sora numera också införts. Nudiskuterad lösning skulle medföra viss ökning av skatteintäkterna för statenpå grund av en saratidig ökad skattebelastning för i första handlandstingen och kommunerna. Med hänsyn till de sistnämnda skatteeffekterna ochatt ändringen i fråga om huvudraannaskapet för de offentligtägda tvätteriernaskedde på villkor ora i princip oförändradeskatteförhållanden för de kvarstående intressenterna har vi ansett oss böra avvisadenna lösning och därför inte heller granskat den närraare. Enannan lösning av frågan skulle vara att från skattepliktgenerallt undanta tvätt sora utförs åt staten, landstingen och kommunerna raed tillhörandeverk, institutioner m.m. Om en sådan åtgärd förenas med avskuren rätt till avdrag för ingåendeskatt skulle neutralitet i beskattningen skapas med den lägreskattebelastning sora nuvarande undantagsbestäraraelser ger de offentligt-ägda tvätteriernai fråga om tvätt till intressenterna. Följdenskulle dock bli en väsentlig utvidgning av den lägreskattebelastningen, eftersom de offentligtägda tvätterierna trots allt svarar för endasten del av det allmännas tvättbehov. För den tvätt som ombesörjs av utomstående tvätterier skulle det i fråga ora tvätt till statenoch koraraunerna likaledes bli en till den ingående skatten reduceradskattebelastning, men detta drar med sig speciella praktiska problem. Manhar att räkna med att verksamheten vid de fristående tvätteriernaendast till en del kan koraraa att bestå av tvätt till den statliga sektorn. Ävenoffentliga tvätterier kan ha eller få kunderutanför denna sektor. Dessa företag skulle därraed få både skattepliktig och skattefri omsättningmed rätt till avdrag för ingående skatt en- '6 1979/80. 1979/80:57 70 dastför den skattepliktiga delen. Erfarenhetsmässigt raedför sådanpartiell skattskyldighet både redovisnings- och kontrollproblem. Vi ställer ossdärför i princip avvisande till åtgärder somger upphov till sådana problem. betydande del skulle problemen undgås om ett s.k. kvalificerat undantag gjordes för tvätt tillden offentliga sektorn. I så fall skulle oinskränkt avdragsrätt för ingåendeskatt föreligga och endast i omsättningshänseende skulle det krävas en uppdelning på skattepliktigaoch skattefria tjänster. Detta alternativ skulle undanröja även denbegränsade skattebelastning, som de offentliga tvätteriernanu har i form av icke avdragsgill ingående skatt och innebära fullständigbefrielse från mervärdeskatt för tvätt till den offentliga sektorn. Därmedskulle följden bli ett ännu större skattebortfall för staten. Vi har därför inteansett oss böra förorda en så långt gående lösning för att klara ett trots allt begränsatkonkurrensproblem. Idet föregående har vi pekat på att problemen raed avvikelserfrån de allmännna reglerna för raervärdeskattennorraalt blir mindre besvärande om de härför erforderliga bestämmelserna kan begränsas tillomsättningssidan. En lösning som härvid står till buds för att åstadkomma neutralitet med en för deoffentliga tvätterierna oförändrad skattebelastning är attbegagna det systera med reduceringsregler som redan tillämpas.Detta system innebär att en differentierad beskattning åstadkorasinte genom differentierade skattesatser utan genom reducering av beskattningsvärdetinkl. skatt enligt gällande skattesats. F.n. gäller två sådanareduceringsregler, enligt vilka skatten reduceras till eller av full skatt. 1979/80:57 71 Denäranda redijseringsreglema tillgreps för att undvika en skärpt beskattning påvissa områden vid övergången från allmän varuskatt till rtHrvärxieskatt menockså i syfte att uppnå bättre konkurrensneutralitet i beskattningen. De haringalunda varit problemfria i den praktiska tilläitpiingen. Vi har också iandra samranhang ställt oss tveksamma till en utvidgad användning av reduceringsregler, speciellt i fråga om en utökning av antalet reduceringstal. När vi likväl i detta sammanhang för in reduceringsreglerna som ett tänkbart raedel för att åstadkomma neutralitet i beskattningen av tvättjänster är det mot bakgrund av att det här är fråga om ett område, som bör kunna klart avgränsas och som berör ett relativt begränsat antal skattskyldiga. Detta är enligt vår uppfattning primära förutsättningar för att över huvud taget ifrågasätta en utvidgad tillämpning av reduceringsreglerna. En lika väsentlig förutsättning är enligt vår mening att åtgärden kan knytas till någon av de redan gällande reduceringsreglerna. För att få ett underlag för en bedömning av möjligheterna att åstadkomma en lösning genom en reducerad beskattning har vi genora kontakter raed Hantverks- och () och fått tillgång till raaterial som belyser raervärdeförhåll-andena hos ett antal enskilda tvätteriföretag. Vidare har vi fått tillgång till statistiska uppgifter sora visar mervärdeförhållandena enligt mervärdeskatteredovisningen frånskattskyldiga tvätterier i Stockholras län. Det statistiska raaterialet orafattar totalt 329 tvätteri-företag, varav 300 fördelar sig jämnt på sådana som utför kemtvätt och sådana med enbart annan tvättverksamhet. Återstoden utgörs av företag med båda slagen av tvättverksamhet. Av totala antalet hade en skattepliktig årsomsättning . och de svarade för av totala omsättningen. Två tredjedelar eller av företagen hade en årsomsättning . med ett genomsnitt klart . Dessa företag svarade för av den sammanlagda omsättningen. Resterande av företagen raed en årsorasättning mellan . 1979/80:57 72 svarade för av den totala orasätt-ningen.Materialet ger en antydan ora att branschen antalsmässigtdomineras av småföretag. Det är eraellertid endast de större företagensom kan vara av intresse i detta sammanhang eller med andra ord företag raedså stor kapacitet att de kan ta hand om de tvättmängder somdet här är fråga om. Imervärdehänseende visar det statistiska raaterialet stor samstämraighetsåväl beträffande företag med olika inriktning (kemtvätt ellerannan tvätt) som i fråga om företag av olika storlek. Även om ioch för sig betydande avvikelser noteras för enstaka företagutvisar genomsnittstalen endast smärre differenser. Dessa tal bör också bättre återspeglade faktiska mervärdeförhållandena genora att effekten av raera extrema förhållandenhos enskilda företag reduceras. Detgenomsnittliga mervärdet utgjorde för samtliga i det statistiskaraaterialet ingående företagen av totala omsättningen exkl.mervärdeskatt. Spridningen av genomsnittstalen för företag medolika inriktnincr och inom de olika storleksklasserna ligger inora - 3procentenheter, dvs. en spännvidd mellan ca 64 och i mervärde . Detgenom branschorganisationernas medverkan erhållna materialet avser 7 tvätteriermed en sammanlagd omsättning inkl. mervärdeskatt ora ca 184 milj.kr. Det rör sig således ora företag med en kapacitet att ta hand om betydande mängder tvättgodsoch som därför är av särskilt intresse i detta sammanhang. Detav företagen tillhandahållna materialet avser uppgifter för åren 1976,1977 och 1978 om nettoomsättningen, fördelad på olika slag av tvättjänster, samtbeloppen av utgående och ingående raervärdeskatt. Av uppgifterna framgår att ettav företagen under de nämnda åren uteslutande sysslat raed s.k. 1979/80:57 73 uthyrningstvätt ochatt 5 av de övriga företagen bedrivit sådan verksamhet i varierandeomfattning i förening med tvätt av mottaget gods. Ett företag utfördeendast tvätt av raot-taget gods. Iraervärdehänseende visar raaterialet från företagenen nära sarastäraraighet med det tidigare redovisade statistiskamaterialet. Vissa skillnader kan noteras företagen emellan liksommellan åren för enskilda företag. Det saramanvägda genomsnittet ger docken bild beträffande mervärdet sora föga avviker från vad det statistiska raaterialet utvisar. Det genora-snittligavägda mervärdet för de sju företagen uppgick således för de tre åren tillresp. , och av den sammanlagda nettoomsättningenmot för det statistiska materialet. Båda beräkningarnager således i det närmaste samma bild av mervärdeskatteförhållandetoch denna samstämmighet utgör enligt vår mening en väsentlig förutsättning för en lösning av frågan i form av reducerad beskattning. Förutom samstämraigheteni mervärdehänseende visar materialet att mervärdet somsådant är förhållandevis högt. Mervärdet enligt det statistiska materialet betyderatt den ingåenda skatten är endast en tredjedel av den utgåendeskatten på omsättningen. Detta kan sägas innebära attmervärdeskatten på tvättjänster medför att ett fristående tvätteriföretag måste ta utett högre pris än det som ett inte skatt-skyldigt"offentligt" tvätteri kan kalkylera med, under i övrigtlika förutsättningar och vid skattesatsen . Det nämndaprocenttalet, som kan betraktas som representativt även förmaterialet från de sju företagen, kan sägas utgöra måttet på den bristande konkurrensneutraliteten. De gällandereduceringsreglerna medför neutralitet mellan den som själv utför enprestation och en utomstående när medvär-det utgör resp. . Ingen av dessa regler ger därför någon skattemässig utjämning viddet för tvättjänster framkomna mervärdet om . Resultatetblir alltså antingen under- eller överkompensationi neutralitetshänseende. 1979/80:57 74 Vihar tidigare ställt oss avvisande till en utvidgning av antaletreduceringsregler. De två som gäller utgör grova schabloner. De täcker båda områden medbetydande skillnader i mervärdehänseende. Attmot denna bakgrund tillskapa en ny reduceringsregel som mera exakt återspeglarett nuläge för en trots allt begränsad del av tvätteriverksamhetensynes inte rimligt. Vi ifrågasätter också om en sådan åtgärd kan eller bör vidtas utan en mera genoragripande oraprövning avde båda nu gällande reglernas tillärapningsområden. Vivill erinra ora att krav i olika sararaanhang fraraförts oraatt t.ex. tjänst sora nu orafattas av 60-procentsregeln, bordemed hänsyn till mervärde- och konkurrensförhållandenahänföras till 20-procentsregelns tillärapningsoraråde. Underhänvisning härtill är vår uppfattning att någon ny reduceringsregel intebör tillskapas. Ett tillgodoseende av kravet på en störrelikhet i beskattningen bör stanna vid att göra någon av nugällande reduceringsregler tilläraplig på yrkesmässigt utförd tvätt åt staten, landstingen och kommunerna. Valet står därmed raellan60-procentsregeln, sora ger underkompensation och 20-procentsregeln, som ger överkompensationenligt tillgängligt material. I tillämpningshänseende är valet närmastointressant, även om 20-procentsregeln kan medföra en ökning avantalet restitutioner av överskjutande ingående skatt. Detta förhållandesamt att en tilllämpning av 20-procentsregeln allmänt settskulle kunna sägas innebära enform av subvention talar enligt vår mening för att en skattenedsättning enligt 60-procentsregelnbör väljas. Avskäl som tidigare anförts förordar vi, att den reducerade beskattningen får gälla allslags tvätt åt statliga och kommunala kunder och även gälla s.k.uthyrningstvätt, dvs. för transaktion som innefattar Prop.1979/80:57 75 bådetillhandahållande och tvätt av varor enligt ett utbytessystem. Ovanredovisat förslag föranleder ett tillägg i 14 § omutvidgningen av 60-procentsregelns tillämpningsområde. Tillägget föreslås träda i kraft som ändringarnaav exportbestämmelserna. 1979/80:57 76 Lag om ändring ilagen (1968:430) ora mervärdeskatt Härigenom föreskrivs i frågaom lagen (1968:430) om raervärdeskatt dels att punkt 4 av anvisningarna till 2 § skall upphöraatt gälla, dels att 2, 8, 11 och 14 §§ samt anvisningarna till 1 och 11 §§skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas en ny paragraf, 2 a §,och nya anvisningar, anvisningar till 2 a §,av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 §Skattskyldig är den som inom landet i yrkesmässig verksamhet omsätter 1) skattepliktigvara eller tjänst, 2) vara som angesi 2) vara som anges i 8 § 1-5, tjänst sora anges i 8 § 1-5, tjänst som anges i 10 § första stycket och av- 10 § första stycket och av ser vara som nämnts eller ser vara som nämnts eller tjänst som anges i 11 § j_, tjänst sora anges i 11 § 3, 3, 4 eller 5 i vad sistnämn- 4 eller 10. da punkt avser annonsering i 1 1 § 10. Skattskyldig ärvidare den sora i yrkesraässig verksamhet omsätter sådanvara eller tjänst som anges i första stycket genom utförsel (export). Regeringen kan efter ansökan förordna om skattskyldighet tillsvidare för omsättning av annan tjänst än sådan somanges i 10 § första stycket eller 11 §. kan efter ansökan av fastighetsägarebe- Lagen omtryckt 1979:304. Prop.1979/80:57 77 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse sluta att denne tills vidare skall vara skattskyldig för uthyrning helt eller delvis av sådan byggnad eller annan anläggning som utgörfastighet enligt denna lag för användning i verksarahet sora raedför skattskyldighet. Vad nu har sagts tillämpas även i fråga ora upplåtelseav bostadsrätt. När särskilda skäl föreligger, kan besluta att den som påbörjatverksamhet tills vidare skall vara skattskyldig redan innan skattskyldighetenligt första eller andra stycket föreligger. Om skatt vid införselföreskrives i 58 och 59 §§. (Se vidare anvisningarna.) Med export förstås enligt denna lag att vara levereras eller att tjänst tillhandahållsutom landet. Som export räknasäven, om ej annat följer av anvisningarna, leverans av vara inom landet 1) ora direkt utförsel av varan ombesörjs av speditör eller fraktförare, 2) till utländsk företagare,som hämtar varan här i landet fördirekt utförsel, 3) i frihamn oravaran ej är avsedd att användas i , 4) till eller för bruk på fartyg eller luftfartyg i 5) förförsäljning i exportbutik, 6) om varan ärpersonbil eller motorcykel sora vid leveransen är införd i exportvagns förteckning. Sora export räknasäven, ora ej annat följer av anvisningarna, tillhandahållande av 1) tjänst som avser fartyg eller luftfartyg i utrikes trafikeller tjänst på utrustning eller annan vara föranvändning på sådant fartyg, 2) annan tjänst enligt 10 §första stycket 1 än uthyrning, ora tjänsten avser vara, sora införtstill landet endast för tjänsteprestationen i fråga för att därefterutföras ur landet, 3) förmedling av vara åtutländsk uppdragsgivare, 4) transport, somej utgör personbefordran, till eller från utlandet, 5) transport ellerannan skattepliktig tjänst inora landet 6) kontroll elleranalys av vara åt utländsk uppdragsgivare , 7) lagring av varaåt utländsk uppdragsgivare. 8) annonseringeller annan reklam åt utländsk uppdragsgivare , 9) tjänst enligt 10 § första stycket 5 sora avser fastighet i annat land, 10) annan tjänst åt ut ländsk uppdragsgivare när resul tatet av tjänsten redovisas till denne i form av rapport, protokoll eller liknande. Ävenreparation och leverans av vara anses som export när tillhandahållandetsker åt utländsk företagare, som ej är skattskyldig, inora raraen for garantiåtagande som gjorts av denne. Som export räknasvidare bärgning och reparation av last- eller leverans av ut här i landet. Har skattskyldig såltvara till köpare som är bo- 1979/80:57 80 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse annat land anses leveransen, ningarna, ha skett anvisn ingarna.) 8 § Från skatteplikt undan- Från skatteplikt undan- 1) skepp för yrkesmässigsjöfart, fartyg för yrkesmässigtfiske eller för bogsering, bärgning eller livräddningluftfartyg för yrkesmässig person- eller godsbefordran samt del, tillbehör och utrustning till sådant fartyg eller luftfartyg, när varan säljeseller uthyres till den som äger fartygeteller luftfartyget eller den som varaktigt nyttjar detta enligt avtal med ägaren eller närvaran införes till landet för ägarens ellernyttjanderättshavarens räkning, 2) krigsmaterielsom är underkastad utförselförbud och deltill sådan krigsmateriel, när varan säljestill staten för militärt bruk eller fördetta ändamål införes till landet för statens räkning, j) läkemedel som utlämnas ealigt recept eller säljes till sjukhus eller införes till landet i anslutning till sådan utlämningeller försäljning, 4) elektriskkraft, värme samt gas och annat bränsle föruppvärmning eller energialstring, dockicke ved, torv, T-sprit eller annan fotogen änflygfotogen och fotogen för drift av snabbgående dieselmotor, 5) allmän nyhetstidning, 6) periodiskt medlemsbladeller periodisk personaltidning, närvaran tillhandahålles utan vederlag eller tillutgivaren, medlem eller anställd ellerinföres till landet under motsvarande förutsättningar,annan periodisk publikation :;om väsentligenframstår som organ för sammanslutning med huvudsakligt syfte att verka för religiöst,nykterhetsfrämjande, politiskt miljövårdande, idrottsligteller försvar sfräm jande ändamål eller att företräda handikappade eller 1979/80:57 81 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse arbetshindrade medlemmar samt utländsk periodisk publikation av annat slag när prenumeration påsådan publikation förraedlas raellan prenuraerant och utländsk utgivare eller när sådan publikation inkommer direkttill prenumerant,