prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — ^Mol bakgrund av densvaga utvecklingen av byggnadsinvesteringarna som ^vänlas i under1980 kan ^trävaruförbrukniiigen förutses förbli ^forlsall låg under innevarandeår. Köparna synes dessutom till viss del ha läckt in en del av 1980 årsförbrukning genom lageruppbyggnad. Den väntade fortsattanedgången i byggandet i torde medföra att^irävarubehovet totalt sett avtar i . Nedgången i byggandet1980 synes emellertid ha utsikteratt bli begränsad ^saml ske från en hög nivå. Trävarulagren i såväl ^Canada somFörenta staterna synes dessutom fortfarande ha varit låga. Det är likafullt rimligt alt räkna med en viss ökad kanadensisk konkurrens iVästeuropa . Mot bakgrund av dennamarknadsbedömning har den svenska trävaruexporten antagits sjunka med knappt 4%i volym 1979- 1980. Prisutvecklingen på exportmarknaderna har bedömts medge enhöjning av de svenska exportpriserna med 1979-1980. En höjning av^sågverksproduklionen ^lill full utnyttjandegrad kan beräknas förutsätta enproduktionsökning med 1979- 1980. Virkesförsörjningen kan även underinnevarande år väntas lägga så betydande hinder i vägen all produktionsökningenförmodligen begränsas ^lill en eller annan procent. En sådan produktionsökningmedger i stort sett oförändrade leveranser till den inhemska marknaden samtoförändrad lagernivå . Med så gott som fulltkapacitetsutnyttjande i den västeuropeiska ^pup-^persindustrin i kombinationmed begränsade ^köparlager, har den stigande förbrukningen av papper medfört enväsentlig förstärkning av marknadsläget i . Trotsstigande förbrukning och en i övrigt gynnsam lagerbild i under 1978hade marknaden under större delen av 1978 präglats av betydandeobalans mellan utbud och e^f^terfrågan främst härrörande från stora^kapaciletsöverskott bland de kontinentala tillverkarna. När^kapaciletsöverskotten efterhand eliminerades vändes ^efteifrågan i ökadomfattning mot importerat papper som prisrörelserna blev allttydligare. En förstärkning av dessa tendenser har sedermera successivt skettunder 1979, vilket ^lill viss del synes förklaras av att det tillkommitefterfrågan för ^lagerpåfyllnad. Den godamarknadstillväxten har medgivit all den svenska pappersexporten fortsatt attstiga . För helåret 1978- 1979 har här beräknats att exporten ivolym stiger . Exportprisernaväntas stiga med 1978-1979. Förstärkningen i ^efterfrågeläget. såväl på exportmarknaden som på den inhemska marknaden, medfördeatt produktionen fortsatte att höjas under särskilt första delen av1979. Trots en viss lagerminskning har produktionen beräknats ^sliga 1978- 1979. Detta innebär dock en utplåningav produktionsutvecklingen under andra halvåret1979. Motbakgrund av bedömningarna om en dämpning av den allmännaekonomiska tillväxten i är det rimligt att räkna med en svagare ^förbrukningslillväxt. Efterfrågan synesdessutom, med hänsyn till förbrukarnas lagerdispositioner, komma att underskrida denverkliga förbrukningsökningen. Vad beträffarden nordamerikanska pappersindustrin så hölls produktionen och efterfråganväl uppe ännuunder av 1979, Rapporter om god^oiderläckning, bedömningar om små papperslager iFörenta staterna ännu talar föratt ^konkuriensen från nordamerikanska tillverkare, trotsden försvagning av det amerikansk^a^^konjunkturiägei som allmänt väntas , inte kommer att ledatill någon påtagligförsvagning av marknadslägel i . Densvenska exporten av papper och papp har med härgjorda antaganden beräknats ^sliga med i volym1979-1980, Prisutvecklingen bedöms samtidigtmedge en ökning av exportpriserna med ,en ökning som till större delen kan återföras på prishöjningarunder 1979, Denförväntade^leveransulvecklingen beräknas vid oförändrad lagernivå leda ^lill en produktionsökningmed 1979-1980, eller ^drygl lika myckel som den samtidiga kapacitetstillväxten. Efter en stark ökningstakt fortsatte förbrukningen av pappersmassa i alt stiga . Med en därtill bibehållen hög massaefterfrågani ^saml ^produkiionsstörningar bland tillverkare i såväl som har marknadsläget för ^avsalumassa stärkts väsentligt jämfört med betydligt kärvaresituation. Oaktat förstärkningen av den internationella^efteifrågan utvecklades den svenskamassaexporten svagt under loppet av 1979 främst beroendepå den successivt nedbantade produktionskapaciteten inom cellulosaindustrin.En viss vedbrist synes ha spelat en roll förall påskynda tidigare planerade driftsnedläggningar. Lagren reducerades dessutom kraftigt under 1978vilket omöjliggjorde en ^ytteriigare höjning av leveranstakten 1979 genom fortsatta ^lagerultag.Ny produktionskapacitet rapporteras emellertid ha tagits i drift och beräknasmedföra all produktionen höjs svagt mellan halvåren1979. Under dessa omständigheter kan produktionen beräknas ha stigit 1978- 1979. Härigenom frigörs för export en tillräckligkvantitet för att exportminskningen helårsvis skall komma att begränsastill uppskattningsvis . i volym 1978-1979. Exportprisutvecklingen beräknas ha medfört en höjning av de svenska försäljningspriserna 1978- 1979. Bedömningarna om deninternationella konjunkturutvecklingen talar för alt marknaden för pappersmassasannolikt kommer att utvecklas något svagare jämfört med ,Prognoserna synes likväl styrka uppfattningen att efterfrågan skall kunnaupprätthållas någorlunda väl, även om ett temporärt fall mycket väl kaninträffa under en del av året. Indikationer finns all förbrukningen i ^Föieniastaterna utvecklats något svagare . Förbrukarna kandock ^vänlas godta en viss ^påfyllnad av de små massalagren ,vilket motverkar ett ^efterfrågebortfall. Med de förutsättningar omkonjunkturutvecklingen i och som anges i kapitel 2bör en någorlunda väl uppehållen massaförbrukning vara möjlig. En försvagningav efterfrågan för lageruppbyggnad är trolig under senare delen av1980. Exporten har med den bedömda^efterfiågeuivecklingen antagits falla med 1,1979- 1980, Prisutvecklingenhar bedömts medföra en höjning av de svenska exportpriserna med . Produktionen kom undersenare delen av 1979 upp i närheten av full ^utnytljandegrad avproduktionskapaciteten. Den i prognosen förutsedda leveransutvecklingenmotiverar alt denna nivå bibehålls , Med ett^forlsall högt kapacitetsutnyttjande , då^leveranstaklen beräknats mattas något, medför en sådan produktionsutvecklingatt en mindre ^påfyllnad av tillverkarnas lager sker. Helårsvis harproduktionsutvecklingen beräknats innebära en tillväxtom 1979-1980. För skogsbruketberäknas den ovan redovisade produktionsutvecklingen inom skogsindustrierna hakrävt en ökning av den totala ^rundvirkesför-^brukningen med 1978-1979 (se tabell 4: 2). Tabell 4:2 Försörjningsbalans för rundvirke 1978-1980 Fastmått utan bark (barr- och lövträ) massa- och ^boardved övrigt rundvirke massa- och ^boardved övrigt rundvirke år, % resp. -5,5 Källa: ^Konjunkturinstituiei. Utrikeshandeln med rundvirke^sk^tipade en stark importökning som tillsammans med en fallande^rundvirkesexport beräknas ha genererat en dryg tredubbling av nettoimporten1979- 1980. Avverkningsbenägenhetenhar hos betydande kategorier av landets skogsägare varit låg alltsedan denkraftiga avverkningsminskning som skedde 1976- 1977. Industrins växande^råvarubehov har i huvudsak ^tillgodosetls genom omfattandenedskärningar av ^rundvirkes-^litgren. ^Avtappningen av virkeslagren blevhärigenom så pass omfattande att problem med ^råvarutillförseln uppstod redanunder inom skogsindustrin. haravverkningsverksamheten inom skogsbruket höjts något. För 1978- 1979 beräknas den^lolalt avverkade ^rundvirkeskvantiteten ha ^ökal med . med en ökning^;iv ^sågtimmeravverkningarna med drygt 2^7^-^ och ^massavedsa v verkningarnamed . En ytterligarereducering av ^rundvirkeslagren erfordrades likafulltför all läcka skogsindustrins råvaruförbrukning . Den ökning av^rundvirkeslillförseln som skedde motsvarade inte ^efterirågans tillväxt. Skogsindustrins ^råvarusitualionförvärrades sålunda , vilket i viss mån gav utslag i bl. a.påskyndade driftsnedläggningar inom massaindustrin, förutomproduktionsinskränkningar för sågverksindustrin. Produktionsprognoserna förskogsindustrierna 1980 beräknas kräva en ökning av ^rundvirkesförbrukningen medknappt 1979- 1980. Då ^rund^virkeslagren i rad avtappats såpass kraftigt att ytterligare lagerneddragningar inte bedömts möjliga att genomföra, erfordrasen avverkningsökning som i stort sett kompenserar för såväl bortfallet avlagerleveranser som för förbrukningsökningen , Vid forisatt starkökning av ^rundvirkesimporten med och oförändrad export, framkommer ettökat avverkningsbehov om 1979- 1980. Järn- och ^stålveikenskonjunkturläge förbättrades ytterligare . Visserligen förblevorderlägel fortsatt svagt för ^handelsslålel men såväl orderslockar somorderingång för specialstålet fortsatte att stiga i relativt snabb takt under1979. Orderstockarna är dock genomgående osedvanligt små jämfört med deorderstockar som redovisades vid den senaste ^slålboomen 1973/1974. Detta kansynas förvånansvärt med hänsyn till den kraftigt förbättradeleveransutvecklingen . Exportleveranserna av^handelsfärdigt järn och stål ökade starkt under första ^halvåiet 1979 - ca 9%i ton räknat - jämfört med . De ökade leveranserna hänfördesig i första hand till östeuropeiska stater samt ^lill vissa utomeuropeiskaländer. Därmed befästes ytterligare den ökande betydelse som dessa marknaderfåll . Till vår traditionella huvudmarknad EG har nämligenleveranserna ^ökal mycket måttligt . I viss mån kan denna utvecklingförklaras av de stabiliseringsåtgärder som EG vidtagit föratt stärka 1979/80:100 84 den inhemska stålproduktionen.' 1 ännu högre grad sammanhängerden svaga exportutvecklingen till EG med dess ^slålkonsumlion under senare år.Under såväl 1977 som 1978 beräknas nämligen ^EG:s ^stålförbrukning ha^minsk^;il. pekar preliminära beräkningar på en^förbrukningstill-^viixt på uppskattningsvis . Den faktiska förbrukningentorde dock ha ^ökal i mindre utsträckning då en viss del av den ^redovis^tide tillväxtensannolikt hänför sig till en ökad lagerhållning. Den svaga^förbrukningsul-^vecklingen inom EG blir än mer anmärkningsvärd om man jämförmed stålkonsumtionen 1973. beräknas ^EG:s stålförbrukning liggamellan 10 och under den . ^EG:s konsumtionstillväxt hari stort ^setl burils upp av den kraftigt ökade ^stålefteifrågan iFörbundsrepubliken som är ^vär viktigaste handelspartner.Den ^sv^tiga utvecklingen i EG. totalt sett, har i viss mån uppvägts av en^stig^tmde ^stålförbrukning i främst utvecklingsländerna och även i Östeuropahar stålförbrukningen uppvisat en stabil ökning. De svenska stålföretagen harsåledes kunnat finna viss avsättningför sina produkter på en marknad som är stadigt stigande. Till stor del ^lill följd härav kom densvenska stålexporten att öka med preliminärt i volym 1978- 1979, Detförbättrade ^avsätlningsläget tillsammans med kraftigt stigande ^melallpriseroch oljepriser medförde att stålpriserna steg myckel kraftigt under 1979.Prisökningen 1978-1979 beräknas härigenom ha uppgått till hela 13,, Även på hemmamarknaden harleveranserna ökat ^lill följd av ^siigande förbrukning inom flertalet^slålkonsumerande branscher. Varvens stålförbrukning har dock fortsatt attminska för femte året i följd. verkade också fortsattalagerneddragningar inom såväl ^grossist-^som förbrukarleden ^klarl dämpande på^leveransulvecklingen, ^Importtill^växlen blev likafullt betydande under åretsförsta hälft vilket i och för sig är normalt i ett konjunkturskede med snabbi^siigande stålefterfrågan. beräknas importen preliminärt haökat med 15,i volym jämfört med . Produktionstillväxten 1978-1979 blevändock betydande eller . Stålverkens lagerhållning har minskatytterligare något . De prognoser som nuföreligger över efterfrågan i världen tyder på all en viss minskning ivåra viktigaste ^avnämarländer kan vara att vänta. För såväl ^öststatsländernasom flertalet ^vänlas dock en fortsattförbrukningstillväxt. 1 viss mån verifieras denna bild av den enkät, sominsamlats av över företagens^exportförvänlningar 1980. Förväntningarna är dock överlag positivare än vadden ^prognoserade förbrukningsutvecklingen skulle ge anledning till.^Utbudstryckel på den ^euiopeiska marknaden ökar ^'^ Sedan den 8 mars1978 har ett avtal med EG om handeln med stål. Enligt detta skall parternarespektera vissa priser vid export till resp. marknader. Överenskommelsen har kompletterats med etttillägg om att parterna skall respektera "traditionellthandelsmönster^". .sannolikt också då den amerikanska stålkonsumtionenväntas falla tillbaka. Det japanska stålet har dessutom blivit konkurrenskraftigare i och med^yenens depreciering ^vilkel i sin tur kan leda ^lill ^ök^tid konkurrenspå främst de asiatiska marknaderna. ^Mol denna bakgrund har den svenskaexportvolymen antagils ligga kvar på oförändrad nivå. Exportprisernapä järn och stål har antagits stiga 1979-1980. På hemmamarknadenväntas ^däremoi ^leveransulvecklingen bli gynnsammare. Inom flertalet^slålkonsumerande branscher förutses således en fortsalt tillväxt som^slålhigren väntas ^sliga inom såväl ^grossist-^som förbrukarleden. Den relativtkraftiga importtillväxten 1979 kommer säkerligen att dämpas men blir ändockbetydande. Här har kalkylerats med en ökning på ca 9,5 9^^^ i volym 1979-1980.Produktionen skulle därmed kunna öka med 1979-1980 förutsatt en viss^lagerpåfyllnad hos järn- och stålverken. ^Efterfrågeläget förverkstadsi^nd^ustrin stärktes betydligt . Orderingången frånexportmarknaderna fortsatte nämligen att öka relativt kraftigt under hela ^ärelsamtidigt som den under större delen av 1978 stagnerande hemmaefterfrågan komatt visa en klar tillväxt 1979. Orderstockarna som började stiga i slutet av1977 fortsatte att växa under ^ärel. Huvuddelen av ökningen var alltjämtkoncentrerad till ^exportorderstoc-^karna. Trots tillväxten var företagensomdömen om orderslockarnas storlek tämligen negativa ännu . Den expansion avexporten av verkstadsprodukter som skedde 1978 kom således att fortsätta 1979då tillväxten kom alt bli nära 11 ^%räknat i volym. Den kraftiga ökningen 1979 var till stor del en följd av enstark tillväxt av ^OECD-ländernas ^efteifrågan på ^verkstadsprodukler.^Andelsul^vecklingen på dessa huvudmarknader kom däremot att åtminstone underförsta ^halvårel bli endast svagt positiv för den svenska exportens del.Motsatsen kom att gälla för exporten tillutvecklingsländerna; en obetydlig marknadstillväxt parad med betydande^andelsvinsier. ^Exporlprisindex steg 1978-1979, en viss ökning av derelativa exportpriserna kom därmed att ske. Den inhemska^efterfrågeutvecklingen kom att präglas av ett markant omslag ^lillökning av den slutliga efterfrågan. Detta gäller särskilt maskininvesteringarnamen också konsumtionen, inte minst den privata. Vidare ökade åter förbrukningenav verkstadsvaror för insats i produktionen. Industrins ^insatsvaruförbrukningav ^verksladsmaleriel sjönk dock sammantaget, ^lill följd av fortsattutveckling av ^fartygsproduklionen. Ett mycket kraftigt omslag till enbegynnande uppbyggnad av lagren av ^verk-^sladsvaror inom både handeln och industrinkom att ge ^elt markant tillskott till efterfrågan. Verkstadsindustrins egna^fårdigvarulager fortsatte emellertid att minska i tämligen hög takt medanlagren av varor i arbete och ^insalsvaror började ^sliga redan vid ingången av året. Tabell 4:3 Förs^örjningsbalans för verkstadsprodukter^exkl. år, % resp. -3,6 ^16 ^7.^'^S0 -0,2 Källa: ^Konjunklurinslitulet. Denna sammantagetpositiva ^efterfrågeutveckling ledde ^lill att importen kom alt öka med ca 13%vid sannolikt i stort ^setl oförändrade inhemska marknadsandelar och altproduktionstillväxten kom att uppgå till hela 10^-;^^. Exportleveransernaför 1980 har ^prognoserats dels med hjälp av en enkät till verkstadsföretagen,dels med hjälp av kalkyler över marknadstillväxt ochmarknadsandelsutveckling för hela gruppen bearbetade varor. Enkätuppgifternager en ökning i värde 1979- 1980 på ^drygl . och en prisökning på knappt8%^.^ vilket implicit ger en volymökning på . Denna volymtillväxt har istort sett ^acceplerais i prognosen medan en erfarenhetsmässigt betingaduppjustering ^gjorts av förelagens prisprognos till . En sådanvolymtillväxt implicerar ytterligare någon marknadsandelsvinst för svenskverkstadsindustri. På hemmamarknadenväntas en ^efterfrågetillväxl (inkl. lager) på ^diygt att jämföra med 11 %1978- 1979. Även 1980 kan nämligen den privata konsumtionen avverkstadsprodukter antas visa god tillväxtoch ökningen av ^maskininvesleringarna tilllaga. Bidraget till ^efteifrågan från lagren förutses docksjunka kraftigt trots att ^avtappningen av verkstadsindustrins^fårdigvarulager upphör under loppet av 1980. Styrkan i och inriktningenav den ovan redovisade ^efterfrågeutveckling^en väntas leda ^lill en ökning avimportvolymen på 1979-1980, medan produktionen beräknas öka med ca 51/.. Varvens orderstockar ärfortfarande mycket små efter de kraftiga reduceringar som ägt rum alltsedanbörjan av 1974. Under förslå ^halvårel 1979 blev exporten av nybyggda fartygendast ca en tredjedel av ^v^tid den var 1978,Leveranserna och brukar bedömas med hjälpav varvsenkät. Denna är nedlagd och ^gjordessenast , varför del statistiskaunderlaget för prognoserna är osäkrare än vanligt. Exporten av nybyggda fartygberäknas emellertid för ha fortsalt att minska drastiskt eller medöver 50%^.^ i volym. För 19^80 förutses nivån på ^exporlleveranserna bli ännulägre. Leveranserna av nybyggda fartyg till svenska rederier synes däremot ha^ökal starkt , jämfört med innebär beräkningarna i del närm^asteen fördubbling. förutses hemmaleveranserna förbli ungefäroförändrade i volym. Lagren av varor i arbete beräknas ha minskat 1979 ochantas fortsätta att minska också 1980. Sammantaget leder kalkylerna till altproduktionsvolymen fortsätter att minska, nedgången beräknas till såväl1978-1979 som 1979-1980. Industribranscherna inom denheterogena ^övrigsekiorn' producerar huvudsakligen färdigvaror vilka ^lillövervägande del finner avsättning på den inhemska marknaden och till en mindredel avsätts på exportmarknaderna. Leveranserna till hemmamarknaden avser ihuvudsak privat konsumtion och insatsleveranser till industrin,byggnadsverksamheten ^saml tjänstesektorerna. Avsättningslägel förövrigvarorna förbättrades något , huvudsakligen genom en ökadefterfrågan från utlandet. Marknadstillväxten tillsammans med en gynnsamandelsutveckling gav upphov till en exportökning av ^övrigvaror på ca 6 1/2%.1977-1978. Avsättningen på den inhemska marknaden ökade däremot måttligt dåsåväl den slutliga efterfrågan somförbrukningen av övrigvaror som insats i produktionen utvecklades svagt.Lagren av övrigvaror inom både parti- och detaljhandeln drogs ner kraftigtunder året. För övrigsektorns del hade lageravvecklingen av färdigvarorpåbörjats och fortskridit . Minskningenblev därefter betydande 1979 framförallt . Importen minskade med knappt5% 1978, dels till följd av nedgången i den privata konsumtionen, dels som enföljd av den relativa fördyring av importvaror som devalveringen medförde.Delta faktum tillsammans med ^'^ Sektorn omfattar livsmedelsindustri inkl. ^dryckesvaru- och tobaksindustri ^(SNI31), textil-,beklädnads-, läder- och ^lädervaruindustri^(SNl 32), trähus- och ^byggnadssnickeriindustri,möbelindustri samt övrig trävaruindustri utom sågverk ^(SNl 33 ^exkl. 33111), ^träfiberplattindusiri ^(SNl 34113), pappers-och pappförpackningsindustri^(SN13412), övrig pappers- och ^pappvaruindustri ^(SNl 3419), grafisk industri ^(SNl 342), kemisk industri, ^gummivaru-,plast- och ^plastvaruindustri ^(SNl 351,352, 355, 356), jord- och ^stenvaruindustri ^(SNl 36) ^saml annantillverkningsindustri ^(SNl 39). Tabell 4:4 Försörjning^sbalans för övrig industrisektor19781980 ^är, % resp. ^'^ Produktionenframkommer som ^saldol i balansen och avviker från statistiska Centralbyråns^årsberäkningar över produktionsutvecklingen. Försörjningsbalansensproduktionsförändring för prognosperioden korrigeras därför i enlighet medmönstret för tidigare avvikelser. den gynnsamma exportutvecklingen lämnadeutrymme för en höjning av produktionsnivån och tillväxten inom ^övrigsekiornuppgick till 2 1/1977-1978. Konjunktursituationenförbättrades betydligt , Exportleveranserna utvecklades gynnsamt -framförallt - trots en relativt måttlig tillväxt på förövrigvaruexporten betydande marknader som och . I synnerhetexporten till ^saml ^EG-^länderna visade god tillväxt och ytterligare andelsvinster har inhämtats på dessamarknader. En ^exporlvolymökning på ^drygl kunde registreras 1978-1979.Hemmamarknaden verkar vidare ha utvecklats relativt starkt i och med att denprivata konsumtionen av övrigvaror börjat stiga. Dessutom ökade förbrukningen^av övrigvaror i form av ^insatsteveranser -framförallt inomtillverkningsindustrin. Vidare bidrog ett kraftigt positivt lageromslag inomdetaljhandelsledet till en ökade^f^terfrågan p^å^ övrigvaror . En betydande neddragning avövrigsektorns färdigvarulager företogs och med en i stortsett oförändrad lagerhållning andra ^halvårel synes lagersituationen hanormaliserats. Importen synes haåtertagit marknadsandelar och delta tillsammans med den godainhemska ^efterfrågeutvecklingen ledde till att importen steg med 11%1978-1979, Produktionen inom ^övrigsekiorn torde ha ökat ca 2 1/, Bilaga 1.1 ^Preliminärnationalbudget 89 ^Efteifrågeläget förövrigsektorn kan väntas ^ytteriigare förbättras något . Med i stortsett oförändrade marknadsandelar på exportmarknaderna samt en fortsatt hyggligtillväxt på de viktigasteutlandsmarknaderna kan exportvolymen sålunda förväntas stiga 1979-1980.På hemmamarknaden kan man vidare påräkna en ytterligare god tillväxt då såväl den privata konsumtionensom förbrukningen av övrigvaror i industrinoch byggnadsverksamheten förutses öka betydligt. Genom en viss utbyggnad avövrigsektorns ^fårdigvarulager kan ^elt betydande positivt lageromslag ^vänlas. Den ^prognoserade godainhemska ^efterfrågeutvecklingen beräknas leda till all importen ökar medknappt 6 1/. Med hänsyn tagen till alt industrins lageromslag torderepresentera ett, i förhållandevis hög grad, ^hem-^mamarknadsinriktat^efterfrågetillskott kan produktionsökningen inom övrigsektorn beräknas tillca 1979- 1980, 4.3Övriga näringsgrenar och den totala produktionen Som redovisats ikapitel I uppskattas bruttonationalproduktens volymtillväxt mätt frånanvändningssidan ^lill 4,1%mellan 1978 och 1979. den snabbaste produktionsökningen sedan 1974.Bruttonationalproduktens förändring beräknad från produktionssidan ger sammatillväxt . Produktionstillväxten förklaras av att såväl konsumtion sominvesteringsefterfrågan ökade kraftigt. Varuexportens volymökning 1978-1979uppskattas till 7,3%^.^ medan importen, till följd av den starka konsumtions-och investeringsutvecklingen, beräknas ha ökat med hela 13,, Preliminära beräkningar avproduktionsutvecklingen inom olika näringsgrenar 1979 och prognoser för 1980redovisas i nedanstående tablå. Bedömningarna grundar sig på ekonomidepartementetsprognoser för den internationella -och den inhemska utvecklingen. På vissa punkter innebär dessa en avvikelse frånkonjunkturinstitutets prognoser. Motiven för dessa avvikelser har närmareredovisats i kapitel 1, Produktionen inom jordbruketberäknas enligt statens jordbruksnämnd ha minskat med 0,i volym mellan 1978och 1979. ^Animalieproduk-^tionen dvs, produktion av kött, mjölk, ägg ^m, ^m.ökade med 2,medan ^vegetabilieproduktionen (potatis och sockerbetor,spannmål, ^olje- och köksväxter) minskade med närmare 7,. väntasproduktionen totalt i jordbruket öka med 4,, ^Vegetabilieproduktionenförutses öka med och ^animalieproduktionen med . Skogsbrukets bidrag tillbruttonationalprodukten uppskattas till 1,. förutses en ökningav ungefär samma storleksordning. Skogsindustrins ^råvarusitualion förvärradesytterligare , För att prognosen ska kunna infrias måsteavverkningarna öka eftersom lagren redan dragits ned mycket kraftigt. Preliminära beräkningarvisar all den totala industriproduktionen ökade med ca 6%^^^ 1978-1979.Produktionsökningen var ^specielll kraftig inom ^Prop.1979/80: 100 90 järnmalmsgruvorna, stålverken,pappersindustrin och inom verkstadsindustrin.