prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Med anledning av haveriet enades de femriksdagspartierna om alt en rådgivande folkomröstning skall hållasom kärnkraftens roll i den framlida energiförsörjningen. Sedan överenskommelsenom ^folkomröslning träffals ^tillsallesen utredning om ^reaklorsäkerhel och en ^ulredning om konsekvenserna av en^kärnkraflavveckling. Utredningarna har redovisat resultaten av sitt arbete inovember 1979. En proposition om folkomröstning i kärnkraftsfrågan har nyligenförelagts . I propositionen föreslås alt ^folkomröslningen skallhållas och avse tre förslag rörande kärnkraftens roll i denframtida energiförsörjningen. ^Reaktorsäkerhelskommiltén har haft tilluppgift att utreda bl. a. om haveriet i kärnkraftverket ^Three ^Mile Islandföranleder en omvärdering av ^säkerhelen i kärnkraftverken i och ^atlföreslå ^ålgärder för att ^ytteriigare höja ^säkerhelen. ^Kommillén framhålleri ^silt betänkande Säker kärnkraft? all del ^inle finns anledning att^väsentligl omvärdera kärnkraftens risker. a. erfarenheterna av haveriet i^Three ^Mile visar emellertid enligt kommittén alt väsentligt störrekrav ^måsle ^slällas på säkerhetsarbetet i samband med produktion av elektriskenergi i kärnkraftverk. Kommittén föreslår därför ett omfattande program för^säkerhetshö^jande ^ålgärder. Statens ^kärnkraflsinspeklion har ^f^ållregeringens uppdrag att lämna förslag till hur ett sådant program skallgenomföras. Sammanlagt beräknas 27 milj. kr. nästa budgetår för^kämsäkerhetsforskning genom ^kärnkraflinspektionen. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 11 Konsekvensutredningenhar studerat och jämfört ^elt referensalternativ grundat på användningen avtolv ^kärnkraflblock med tre ^allernaliv med olika elanvändningsnivå vid enavveckling av ^kämkraften ^lill . I utredningens belänkande Om viavvecklar kärnkraften - konsekvenser för ekonomi, sysselsättning och miljöframhålls alt man vid en avveckling av kärnkraften, med hänsyn bl. a. tillbyggtider för anläggningar för ersättande kraftproduktion, ^inle kanupprätthålla samma elanvändningsnivå som i ^referensallernativet. När resultatet avfolkomröstningen föreligger beräknas vissa förslag i energifrågorna komma allföreläggas . För all på lång ^sikltrygga vår energiförsörjning måste bl. a. teknik ^ulvecklas för all ^ulnylljaenergikällor av olika slag, ^främsl inhemska och ^fömybara, och för all^ulnyllja energin inom olika samhällssektorer ^effekli^vare. Del år 1978beslutade treåriga ^programmei för forskning och utveckling inom energiområdet^m.m. som har kostnadsberäknats till 1000 milj. kr., löper ^ul i och med ^näsla^budgelår. har regeringen bl. a. godkänt beslut av nämnden förenergiproduktionsforskning om upphandling av två ^slora vindkraftverk.Forsknings- och ^ulvecklingsinsalserna för all utnyttja solvärme och för all lafram ny ^kolleknik har ökats. Forsknings- och ^ulvecklingsarbeiei rörande^produklion och användning av syntetiska drivmedel fortsätter. För ^budgeiårei1980/81 beräknas 301,5 milj. kr. för energiforskning, ^exkl, särskilda medeltill ^Studsvik Energiteknik AB. ^Omorientering av verksamheten i ^Studsvik motbl. ^insalser rörande förbränning och omvandling av inhemska bränslenfortskrider. Förändringarna inom^induslridepartemenlels verksamhetsområde i förhållande ^lill motsvarandeanslag i statsbudgeten för /80 framgår av följandesammanställning. Medel på tilläggsbudget har ^inle tagits med. Den förändring ibudgetsystemet som genomförs fr. o. ^m. ^näsla ^budgelår innebär bl. a. att^kapilalbudgelen ^ulgår. ^Invesieringsanslagen i ^slalsbudgen för innevarande^budgelår redovisas därför under motsvarande ^littera för ^atl möjliggöra enjämförelse. Beloppen anges i milj. kr. Den minskning mednärmare 4050 milj. kr. som redovisas i budgetförslaget förindustridepartementets verksamhetsområde för /81 i förhållandetill statsbudgeten för innevarande budgetår hänger samman med de^engångsanslag, ofta med ^belydande belopp, som anvisades med anledning avsärskilda propositioner under förra ^budgetårel. Bland dessa propositioner kannämnas ^prop. 1978/79: 123 om ^rikllinjer för industripolitiken ^m.m. 1,NU 1978/79:59, ^rskr 1978/79:415) med ^engångsanvis^ningar om 372,5 milj. kr.och ^prop. 1978/79: 127 om ^ålgärder för all främja ^sysselsäuningen iNorrbotten (bil. 1, AU 1978/79:33, ^rskr 1978/79:320, 1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 12 NU 1978/79:41. ^rskr 1978/79:325,NU 1978/79:45, ^rskr 1978/79:322) med 330milj. Härtill kommer ^engångsanvisningar i samband med förvärv av ^AB:s varvsrörelse och ökat ^slöd ^lill beställare av fartyg med sammanlagt 395 milj.kr. I sammanhanget bör nämnas även all ^lill förvärv av aktier i och i ^Nortlands Skogsägares Cellulosa AB ^saml till ^medelslillskotl till ochförvärv av aktier i ^Induslri AB har ^anvisals sammanlagt I 275milj. För innevarande ^budgelår har vidareanvisats I 822,5 milj. kr, till lån ^lill^SSAB ^Svenskl Stål AB mot nu föreslagna300 milj, kr. för nästa ^budgelår. ^Sammanlagi har för industridepartementets ^verksamhelsområde i statsbudgetenför /80 upptagilsanslag som har ^karaklären av ^engångsanvisningar med 3 900 milj. kr. Teknisk utveckling ^m.m. -4049,4 ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet Föredragande: statsrådet ^Åsling såvitt avser frågorna under ^litiera A-D, ^F^ och G, statsrådet^Pelri såvitt avser frågorna under ^litiera ^E. Anmälan till statsbudgeten för /81såvitt avser industridepartementets verksamhetsområde Den beslutade moderniseringav budgetsystemet ^(prop. 1976/77: 130, ^FiU 1977/78: I^,^ ^rskr 1977/78: 19)innebär bl. a. alt ^kapilalbudgelen försvinner med ^ulgången av innevarande^budgelår och ^atl de nuvarande ^invesie^ringsanslagen ^ersälts av^reservalionsanslag. Förändringarna inom ^induslri^departemenlelsverksamhetsområde i ^detla avseende för ^budgetårel 1980/ 81 framgår avföljande ^sammanslällning, ^Invesleringsanslag ^budgetårel 1979/80 Reservationsanslag ^budgeiårei 1980/81 Förenade fabriksverken 1 Byggnader och ^ulrustning ^F^ ^ ^ Stålens ^valtenfallsvark 1 Kraftstationer ^m. V. Fonden för låneunderstöd 13 ^Regionalpoliliskt ^slöd: Lokaliseringslån 15 Lån ^lill processutveckling i ^Ranslad 17 Lån ^lill nytt ^handelsstålbolag Förenadefabriksverken: Byggnader och utrustning ; Kraftstationer ^m. Lokaliseringslån ^D^ 8. Den ^medelreservalionsom vid utgången av innevarande budgetår finns kvar på nämnda^invesleringsanslag förs i sin ^helhel över ^lill motsvarande nya^reservalionsanslag. Anslagsberäkningen har skett med utgångspunkt häri. 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 14 1978/79 Utgift 26693 565 1979/80 Anslag 25 767000 1980/81 Förslag 27 743 000 Handläggande personal Övrig personal Regionalt utvecklingsarbete ^m.^m. Reseersättningar (även för utrikesresor) -1- 73 000 Arbetsuppgifterna inom^induslrideparlemenlels tre huvudområden, ^in-^duslrifrågor, regional^uiveckling och energifrågor, kommer även under ^näsla ^budgelår alt krävabetydande ^insalser från ^deparlemenlels sida. Min bedömning är emellertid,varvid jag ^beiräffande energifrågorna har ^samråll med ^slalsrådel ^Pelri, altdet skall vara möjligt alt fullgöra dessa uppgifter inom ramen för enmedelsberäkning enligt huvudförslaget. En ^förutsätl^ning härvidlag är dock enmålmedveten prioritering av uppgifterna och en begränsning av sådana ^uppgiflersom ^inle har högsta prioritet. Med hänvisning ^lillsammanställningen beräknar jag anslaget ^lill , varav I 184000kr. för pris- och ^löneomräkning enligt ^hu^vudförslagel. Jag hemställer all regeringen föreslår all ^lill Industridepartementet /81 anvisa ^ell förslagsanslag av . 1978/79^Ulgifl 356314 1979/80 Anslag 1980/81 Förslag Från anslaget bestrids kostnaderna för en tjänst somteknisk attaché vid delegation hos i . ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 1^979/^80 Beräknad ^förändring 1^980/^81 Vissa^bilrädeskoslnader 42000 -1-6000 ^Bosladskoslnader 60000 -1^-48000 Sjukv^ård 1000 of ^Expenser (och ^reseersäiiningar inom ^verksamhelsområdena) 21000 ^-^(^^^ 1000 Ersättning för resor till och från semester 18000 ^-(- 2000 Den tekniske attachénhar ^lill uppgift att följa ^arbelet inom bl. a. och den europeiskarymdorganisationen ^() ^saml all bevaka verksamheten inom andrainternationella organisationer i och närliggande länder. Med hänvisning ^lillsammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag hemställer ^atl regeringen föreslår att till Teknisk attaché för ^budgetårel1980/81 anvisa ^elt förslagsanslag av . A 3.Kommittéer ^m. 1978/79 Utgift 48752635 Reservation 11 342 140 1979/80 Anslag '20000000 1980/81 Förslag 43 000000 ^'^ Härutöver har anvisats . Från detta anslag ^beslrids^f^ ^n. ^förulom ^kosinader för industridepartementets kommi^ttéer ^m. ^m.även kostnader för följande organ, näringspolitiska ^rådel, ^regionalpoliliskarådet, ^byggbranschrådel, ^skogsbranschrådel, ^stålbranschrådel, ^branschrådelför ^varvsindusirin (varvsrådet), ^leko-^branschrådel, ^bilbranschrådel. densvenska ^delegaiion som ingår i svensk-norsk ^kommillé för energi- och ^induslrisamarbete,delegationen för ^små-^föreiagsfrågor, delegationen för strukturfrågor inomvissa branscher, ^dele^galionen för mellansvensk gruvindustri^(gruvdelegalionen), u^tvecklingsfondernas ^samarbelsråd,^Barsebäcksdelegalionen och expertgruppen för forskning om regional utveckling^(ERU). har inrättats enligt regeringens ^beslul resp. den 17 apriloch . Del genom ^konsortialavial mellan de dåvarande storvarvenbildade ^varvsrådel har genom regeringsbeslut den ersatts av ettbranschråd för varvsindustrin (1 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 16 1979: B), benämnt varvsrådet, för samråd mellan berördasamhällsorgan, företagen och de ^anslällda i hela den nuvarande varvsindustrin.Enligt ställningslagande med anledning av ^proposilionen om regionalpolitik^(prop. 1978/79: 112 ^s. 128, AU 1978/79: 23, ^rskr 1978/79: 435) harregeringen genom ^beslul ^inrällat expertgruppen (1 1979: ^E)för forskning om regional utveckling ^(ERU) den . ^Samiidigi har^verksamhelen inom expertgruppen (In1967: 24) för regional u^tredningsverksamhet upphört. Slutligen har den enligtregeringens beslut ^lillkalladesvenska ^delegalionen (I 1974: A) all ingå i svensk-finsk samarbetsgrupp förfrämjande av ^ekonomiskl ^samarbele mellan och ^m. upphörtenligt regeringens ^beslul . ^Samarbelel mellan ochFinland kommer all fortsätta i andra former. Tekodelegationen, som tidigarebekostades från detta anslag, har överförts till ansvarsområdeenligt regeringens ^beslul . Inom industridepartementetsarbetsområde arbetar ^fn. har verksamheten pådelta område varit ovanligt ^iniensiv. Under ^årel har sålunda 18 nyakommittéer tillkallats, bl. a.^oljeersättnings^delegalionen (I 1979:01),^atomlagstiftningskommiltén (I 1979:05), ^ulred^ningen (I 1979:09) om denlångsikliga industripolitikens informationsunderlag, ^ulredningen (I 1979: 10)om ^myndighelsorganisalionen inom energiområdet, ^ulredningen (I 1979: 13) omstyrmedel för näringslivets energihushållning, ^m. ^m., ^ulredningen (1 1979:15) om offentliga styrelseledamöter i vissa aktiebolag ^m,m,, ^ulredningen (I1979: 17) om ^effeklerna av ^industripolitisk stödverksamhet och ^ulredningen(I 1979: 18) om skogsindustrins virkesförsörjning. Vidare har bl. a.konsekvensutredningen (I 1979: 08) och ^reaklorsäkerhelsutredningen (I 1979:07) ^saml kommissionen (I 1979: 04) för de mindre och medelstora varven^redovisal sina förslag. Under ^näsla årberäknas bl. ^mineralpoliliska utredningen (I 1974: 02), ^ulredningen (I1977:11) om omställbara eldningsanläggningar, ^energi^provningsutredningen (I1978:06), ^flygindustridelegationen (1 1978:09), ^ulredningen (I 1979:06) ominformationssystemet företag-samhälle och utredningen (I 1979: 11) omNorrlandsfonden ^avslula sin verksamhet. Mot bakgrund av den uppskattning somnu kan göras av behovet av medel för ^kommittéverksamhelen ^m.m. bedömer jag^efler samråd med statsrådet ^Petri medelsbehovet för ^budgetårel 1980/81 tillca 17 milj. kr. Härvid har jag ^tagil hänsyn också ^lill del behov av medel somföreligger att i industridepartementets ^verksamhel ^anlila ^konsuller och^uiredare för olika ^upp^gifler. I sammanhanget bör också nämnas att medeltill ^delegalionen för samordning av havsresursverksamheten, som under^budgelåren 1978/79 och 1979/80 har ^anvisals under ^detla anslag, nästabudgetår föreslås bli anvisade under ett särskilt anslag (jfr ^D^ 7). ^Efler samråd med statsrådet ^Petri har jag vidare för^energisparkommit- 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 17 tens (I 1974:05) ^verksamhel under /81beräknat 18 milj. kr. En redovisning för ^kommilléns ^verksamhel lämnas i delföljande under ^avsnillel om energi ^(s. 133). På motsvarande sålt^beräknarjag för ^delegalionen för energiforskning (I 1975: 2) 4,5 milj, kr.och för ^ERU (I 1979: ^E) . för ^näsla budgetår. Jag återkommer^lill ^ERU i det följande avsnit^tet om regional utveckling ^(s. 81). Med hänvisning tilldet anförda ^beräknarjag alltså ^medelsbehovei under anslaget för ^budgetårel1980/81 ^lill (17040000 -t- 18000000 ^-t-4500000-1-3 460000 ^=^)^ 43 milj. kr. Jag ^hemsläller ^atl regeringen föreslår alt ^lill Kommittéer ^m.m. för ^budgetårel1980/81 anvisa ^etl r^eservationsanslag av . 1978/79 ^Ulgift 472 845 ^Reservalion 19 1979/80 Anslag 385 000 1980/81 Förslag 447 000 Anslaget bör för nästa budgetår föras upp med 447 000kr. Jag ^hemsläller all regeringen föreslår all till Extra utgifter för ^budgeiårei1980/81 anvisa ett ^reservalions^anslag av . Bidrag till vi^ssa internationella organisationer 1978/79 ^Utgi^f^i^ 248247 1979/80 Anslag 283 000 1980/81 Förslag 312000 Från detta anslag bestrids kostnader för Sverigesbidrag ^lill ^inlemalio^nella byrån för mått och ^vikl ^saml ^inlernationellaorganisationen för legal metrologi. Jag beräknar medelsbehovet för nästabudgetår till . Jag ^hemsläller att regeringen föreslår att till Bidrag till vissa internationella^organisaiioner för /81 anvisa ett förslagsanslag av 312000 kr.2 1979180. 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 18 A 6.Åtgärder i ^etableringsfrämjande syfte i vissa län 1978/79 Utgift 12598319 Reservation 5901681 1979/80 Anslag 12 600 000 1980/81 Förslag 12600000 Från anslaget^beslrids kostnader för centrala insatser som syftar till all etableraverksamhet i vissa län. Vidare ^beslrids från ^anslagei ^koslnadema förindustridepartementets samordning av ^verksamhelen. Under /80används huvuddelen av medlen för all söka ^produkler som kan placeras vidföretag i ^sysselsätiningssvaga regioner. Jag återkommer i det följande iinledningen till ^avsnillel om regional utveckling till dessa frågor ^(s. 79). ^Medelsbehovei för nästabudgetår ^beräknarjag ^lill ^oförändrai 12,6 milj. kr. Jag ^hemsläller att regeringen föreslår all ^lill Åtgärder i^etubleringsjrämjunde ^syj^ie I ^\lssa län anvisa ^etlreservationsförslag av . A 7.Försöksverksamhet med teknikimport 1979/80Anslag ^lOOOOOOO 1980/81 Förslag 3 000000 I enlighet medriksdagens beslut ^(prop. 1978/79: 123 bil. 1, NU 1978/ 79:59, ^rskr1978/79:415) har innevarande ^budgelår startals ^försöksverk^samhel medproduktsökning och ^teknikimpori. ^Verksamhelen år en utvidgning av den /79 pågående försöksverksamheten med ^produklsökning i^etableringsfrämjande syfte i vissa län. ^Syflel med ^verksamhelen ärall genom olika ^insalser på ^bredasl möjliga sålt försöka belysa i vilkenutsträckning och form ^slöd ^lill sökande ^efler ny ^leknik och nya ^produkleri utlandet kan användas som ^industripolitiskt instrument. En särskild kommitté (I1979: 14) har tillsatts med uppgiftatt bedriva och utvärdera den utvidgade försöksverksamheten. Från delta anslag bestridsdels kostnader för ^kommiitén, dels övriga ^kosinader för kommitténs^industripolitiskt motiverade ^försöksverksamhel med ^produklsökning och^teknikimpori. ^Förbudgeiårei 1979/80 disponeras ett reservationsanslag av 10milj, kr. Kommittén har^hillills ^arbelal med all närmare ^ulforma ^rikllinjema för ^verksamhelen. Denegentliga försöksverksamheten beräknas kunna sältas i gäng ^försi våren 1980.^Medelsbehovei för innevarande ^budgelår blir därför mindre än ^beräknai. Jagberäknar ^erforde^r^iigl ^medelstillskolt för fortsatt verksamhet under^budgetårel 1980/81 ^lill 3 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår ^atl ^lill Försöksverksamhet medteknikimport för ^budgeiårei 1980/81 anvisa ^etl ^reservalionsanslag av 3000000kr. 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 19 Den svenska ^indusirins^produklion och ^produkliviiel har ^ökal svagutveckling. Efter en period av snabb nedgång kan nu även en ökning avinvesteringarna konstateras. Det krävs emellertid forisatta industripolitiska^insalser för att ^åsladkomma en ^slrukiuranpassning som stärkerindustrisektorn inför kommande ^påfresiningar. Efter ensammanfattning av ^ulsiklerna för industrins utveckling de närmaste årenredovisar jag översiktligt ^ålgärder som planeras på några viktiga områden. Därefter lar jag uppanslagsfrågorna under detta ^avsnill. Utvecklingstendenser för den svenska industristrukturen har i I979 års höst rapport ^bedömi industrins utveckling till år 1984.^Indusiriulvecklingen kan enligt ^verkel ^vänlas innehålla moment av bådekonjunkturen återhämtning från ^botlenårel 1978 och krav på ^sirukiurellanpassning. Syftet med rapporten är ^främsl alt ^karlläg^ga de långsikligatrenderna i ^siruklurulvecklingen. Därvid bortses från de kortsiktiga^konjunkturbelingade ^varialionerna. Enligt industriverkelsbedömningar ^vänlas hela ^indusirins produktionsvolym öka med i ^genomsnitl4,2^%> 1984. Del ar något snabbare än den^Irendmässiga tillväxten . Trots delta minskar enligt verket^industrisysselsätlningen i ^omfauning. Orsaken Slår all finna i det ^exlremllåga ^kapacilelsuinylljandel i början av prognosperioden. Verkels bedömninginnebär en ^åiergång ^lill normall ^kapacilels^uinyiljande somöverkapaciteten på ^sysselsätiningssidan minskar. Produktionsvolymen ^vänlasväxa snabbare än genomsnittet för ^induslrin i bl. a. följande branscher:^konkurrensuisatt livsmedelsindustri, ^melall-^varuinduslri.^maskinvaruinduslri, ^eleklroindustri och annan ^lillverknings-^induslri. Även vissa andrabranscher visar höga ^lillväxttakler enligt industriverkets bedömningar, men^della hänger samman framförallt med ^etl myckel ^djupl utgångsläge . ^Induslriverketsbedömningar innebär att framförallt maskinindustri och ^metallvaruindustri ökarsin andel på ^bekosinad av ^produklionsandelarna för i första hand massa- ochpappersindustri, ^lexlil- och ^konfekiionsindu-^stri, skyddadlivsmedelsindustri, grafisk ^induslri ^saml varvsindustri. ^Invesleringsulvecklingen^lill innebär enligt ^verkel en långsammare ^lillväxl av ^invesleringsvolymenän 1978. Industrins investeringar bedöms också la en^alll mindre del av förädlingsvärdet i anspråk. ^Della följer den ^Irendmässiga^ulvecklingen, men sker i en ^alll snabbare ^lakl under prognosperioden.^Utrymmel för mer omfattande teknologiförändringar och ^ralionaliseringar somkan inverka positivt på pro- 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 20 ^dukliviielstillväxlen är därför enligt ^verkel otillräckligt.^Verkel anser ^atl en betydligt större del av förädlingsvärdet måste avsättasför investeringar i konkurrenskraftiga branscher ^samiidigi sominvesteringsmedel förs över från sv^ag^are näringar. bedömervidare att ^pioduktiviielstillväxleni ^sti>ri följer den ^lillväxllakt som har gällt genom en återgång till ^ell mer normall^kapacilelsuinyiljande. Den i genomsnitt ^lioproceniiga nedgång iarbetsproduktiviteten som ägt rum i jämförelse medtrenden återhämtas i regel ^inle. Endast fem branscherbedöms få en ^produiiviielsiillväxl som medger en sådan ^ålerhämlning. nämligen^gruvinduslri, ^gummivaruindustri, grafisk ^induslri, jord- och^slenvaruindusiri samtjärn-, stål- och metallverk. Övriga branscher väntasbibehålla lägre produktivitet, vilket innebär all ^översys-^selsätlningen ivissa fall består. För ^induslrin som helhetberäknas ^exporlvolymen komma alt öka med i medeltal 4,underprognosperioden jämfört med 5,7%^-^ . Somförklaring till nedgången anför verket en långsammare tillväxt av^väridshandeln och svensk industris minskade konkurrenskraft inom^OECD-områdel. Importvolymen kommer enligt verket all öka per årunder åren 1978- 1984 ^jämförl med 5,1978. ^Dellainnebär att inhemsk ^produklion ^ersätls med ^imporl. Sammanfattningsvisbekräftar industriverkets ^rapporl de redan kända strukturproblemen i skogs-,stål-, ^teko- och varvsindustri. Maskinindustrin har utvecklingsmöjligheter^lill , men synes kräva ^insalser för en förnyelse av^anläggningsslrukiuren. ^Melallvaruinduslrin, ^eleklroindustri och den kemiska^induslrin år enligt ^verkel de övriga delar av ^induslrin, där framtiden lersig mest positiv. Den mycket låga^invesleringsvolymen de ^senasle åren, liksom den ^in-^vesteringsvolym som^enligi verkels bedömning krävs för alt förverkliga produktionsutvecklingen^lill , inger vissa farhågor för framliden. Enligt verkels uppfattningbör ^slalsmakterna på olika ^säll stimulera kapitalförnyelse i förelag medexpansionsmöjligheter i den internationella konkurrensen på såvälexportmarknaden som hemmamarknaden. ^slälls ganska ^slora krav på rörlighethos arbetskraften mellan olika delar av industrin. Därför bör del bli en viktig^uppgifl ^atl på olika ^säll underlätta för människor all byta ^sysselsällning. Del ekonomiska lägel är i dagnågot ljusare än vad det har ^varil under de ^närmasl föregående åren. Även iframtiden kommer dock problem av olika slag att kvarstå, ^l.ex. vikandeefterfrågan inom ^OECD-områdel, ökad konkurrens från flera håll och våraråvarors minskade ekonomiska ^bely- 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 21 Inför delta ^perspekliv ^måsle resurseravsättas som kan underlätta ^indusirins expansion och utveckling i en ^riklningsom innebår all man slår båttre . En utveckling i denna^riklning kräver bl. ^atl volymen på ^produklionen och exporten måste öka.En hög industriproduktion behövs för ^atl säkra sysselsättningen och en hög^exporlvolym innebär ^slörre möjligheter all undvika betalningsbalansproblem vid en lågkonjunktur. har med sinbegränsade hemmamarknad speciella problem i dessa avseenden. För svenskindustri gäller del bl. a. alt ^ulnyllja ^möjlighelema ^lill ^slandardise^ringoch ^aulomatisering samt alt söka uppnå marknadsdominans genom en väl^lillämpad ^nischslralegi eller sökafinna produktområden dar produktionsskalan är av underordnad betydelse.^Emellerlid ^måsle kraven på tillväxt,extern balans, sysselsättning och stabilitet samordnas med kraven på godarbetsmiljö, meningsfyllda ^arbelen och regional balans. Del är därförangelägel ^atl sortiment inom den ^konkurrensutsatla sektorn ^inleblir så small all värt beroende av omvärlden blir för ^slort och ^värhandlingsfrihet alltför begränsad. Vidare måste omstruktureringenav ^induslrin fortsätta. Sådana strukturer som under lågkonjunkturen behöllsav sociala skäl ^måsle i möjligaste mån brytas upp, så alt de svaga sektorernainte utgör en alltför stor andel av ^induslrin. Delta medför bl. a. ökade kravpå rörlighet på arbetsmarknaden. D^et är därvid främst den yrkesmässigarörligheten jag tänker på. Av avgörande ^belydelse förvåra möjligheter alt i framliden ^möla problem är förmågan all utveckla nya^produkler och ^lillämpa nya ^lekniker. Konkurrensen på ^leknologiområdenaskärps och hastigheten i den tekniska utvecklingen ökar. ^Detla medför attprodukter och hela produktområden får en kortare livslängd, vilket leder tillkrav på tätare ^ålerkom^mande produktförnyelse. Nya ^produkler och idéer^måsle också snabbare än ^lidigare föras ^ul ^lill marknader och kunder. Del ärockså ^väsenlligl alt nya och flera marknader ^bearbelas i framliden. Denna utveckling ^molvolymökning, omstrukturering och ^leknisk ^fömy^else ^släller krav på åtgärderinom flera olika områden av vilka jag nu avser ^allberöra några. Den utveckling som jag justhar ^redogjorl för leder till högt ställda krav på förelagenskapitalförsörjning beträffande både lån och eget kapital. På lång sikt har^soliditeten, dvs. förelagens andel av eget kapital i förhållande ^lill ^lolallkapital, sjunkit.