prop · G303143 · 1979-12-31 00:00:00 — Även om Nials argumentering med ulgångspunkl i gällanderäll inte lorde vara hell bindande, föranleder del ingen erinran från lagrådetssida atl en sådan lalerätl nu tillerkänns bolagsman. Skäl kunde anföras för attden borde regleras uiiryckligen och inle bara förulsällas, men den valdalekniken är dock godlagbar. Prop.1979/80: 143 192 20 8 Lagrådet: Vid förevarande paragraf uttalar departementschefen altbolagsmannen blir bunden av en dom, varigenom bolaget har ålagts enförpliklelse, saml all i en process mellan bolagsborgenären och bolagsmannen omdennes skyldighel atl svara för förpliktelsen domen ulgör ell bevis för allbolagel har den i domen angivna förpliktelsen. Deparlemenschefen gör dock delförbehållet atl bolagsmannen kan göra invändningar grundade på hans personligaförhållande lill bolagsborgenären. Det gjorda förbehållet kan dock inte ansesuttömmande. Den angivna domens verkan mot bolagsmannen får anses grundad pådet förhållandel att i ett handelsbolag vad en företrädare för bolagel avtalareller eljesi handlar i förhållande lill tredje man blir bindande för envarbolagsman. Men denna regel har undanlag. Om en bolagsman överskridit sinbefogenhel när han företog en rättshandling för bolagel. gäller enligt 18 8inte rättshandlingen mol bolagel - och följaktligen ej heller mol övriga bolagsmän- om medkonlrahenten var i ond tro beiräffande bolagsmannens befogenhel. Delkan ej rimligen förhålla sig så alt en bolagsman skall vara bunden av en domnär den grundals på ell av bolagels förelrädare gjort medgivande, som inneburilöverskridande av hans befogenhel, och motparten insett allbefogenhelsöverskridande förelåg. I ett sådant fall måste i process mellanbolagsborgenären och en annan bolagsman prövas en invändning om bristen hos denåberopade domen. Del finns anledning antaga att del gives även andrasituationer då en dom varigenom en iredje man tillägges viss rätl mol bolagelej är avgörande för rälisläget mellan bolagsborgenären och en bolagsman. Delkan ej ankomma på lagrådel all söka mera fullständigt belysa ifrågavarandespörsmål. 21 8 Lagrådet: Vid 2 8 har lagrådel föreslagil en jämkning i försiaslyckel. Andra - femle slyckena i denna paragraf överensstämmer idel väsenlliga med regler i 3 kap. 3 8 akliebolagslagen i dess lydelse enligtremissen. Vid sistnämnda lagrum kommer all framföras erinringar mol förslagelall nu införa möjlighel all i bolagsordningen för akliebolag inlaga förbehållom förköpsrätl och förslagel kommer i den delen alt avstyrkas. Erinringarna vid3 kap. 3 8 aktiebolagslagen har i alll väsenlligl giltighet även såviu avserhandelsbolagen. Lagrådet avstyrker därför de i andra - Ijärde styckenaupplagna reglerna om förköpsrätl till andel i handelsbolag. Vad som sägs iandra - fjärde slyckena om förköpsrätl och köpesumma bör därför utgå. Prop.1979/80:143 193 W(7c/(« anför för sin del: I nu gällande lag om handelsbolag och enkla bolag görsskillnad mellan bolag som slutits pä bestämd tid och bolag som slutils påobestämd lid. Bolag som slutits pä bolagsmans livslid räknas såsom slutet påobestämd tid. Har bolaget slutits kan del när som helstuppsägas av bolagsman och bolaget skall då, om ej annal avtalats, träda ilikvidation därefler. Antingen bolag slutils pä beslämd eller obestämd lid kanenligt 27 8 nuvarande lag en bolagsman begära all bolaget skallträda i likvidation under vissa angivna förutsättningar, nämligen all bolagsmannensjälv eller annan bolagsman genom forlvarande sjukdom eller annal olycksfallblivit urslåndsall all fullgöra vad som ankommer pä honom, all annan bolagsmaniredskats alt göra avtalat tillskott eller ulan övriga bolagsmäns medgivandeför enskild räkning förfogal över sin andel i bolaget, att annan bolagsmansandel i bolaget blivil utmätt och försåld, all annan bolagsman i bolagetsangelägenheler visat trolöshet eller grov försummelse eller vårdslöshet elleratt annan bolagsman genom lagakraftägande dom dömts till fängelse i minst sexmånader. De angivna uppsägningsgrunderna i 27 8 har i principbibehållits i del remitterade förslaget men molsvarande lagrum har fält enallmännare formulering (se förslagets 25 8 med därtill hörandespecialmotivering). 1 remissen föresläs nu att livstidsavtalen bryts ul särskild kategori. De skall i fortsättningen inle kunna sägas upp annat änom sådana särskilda omständigheter föreligger som nämnts. Som skäl härtillanges atl livstidsavlal kan ha karaktär av en pensionsliknande förmän och atldet framstår som otillfredsställande om elt sädanl avtal skulle kunna bringasall upphöra efter endast sex månaders uppsägningslid. Förslaget innebär emellertid ocksä att den person, förvilkens livstid avtalet slutits, blir ur stånd atl säga upp avtalet, om intesädana särskilda omständigheter föreligger som ovan angivits. Denna situationhar inle berörts i remissen. Del kan enligt min mening inle uteslutas, atlgällande regler kan ha fungerat som elt skydd för den svagare parten i ettbolagsavtal. Med hänsyn härtill och då något omedelbarl behov av lagändringeninte redovisats förordar jag att den nuvarande ordningen bibehålls och atlparagrafens första stycke får följande lydelse: "Ett bolagsavtal kanträffas för bestämd eller obestämd tid. Avtal som träffas för en bolagsmanslivslid jämställs med avtal som träffas för obestämd tid," Skulle den föreslagna ändringen ändå genomföras, börövergångsbestämmelserna till den nya lagen kompletteras med ett stadgande avinnebörd att äldre beslämmelser skall tillämpas i fråga om avtal förbolagsmans livstid som träffats före ikraftträdandet. Elt sådant stadgandekommer i det följande att föresläs av lagrådet och jag hänvisar härulinnan lillvad som anförs i anslutning härtill. Prop.1979/80: 143 194 28 8 Lagrådel: I förevarande paragraf anges, atl etl enmanshandelsbolagskall anses ha trätt i likvidation senasl vid utgången av viss frist. Såutformad ger regeln sken av all likvidation just på grund av regeln kaninlräffa även lidigare. Delta torde dock ej vara avsiklen. En annan sak är altpå grund av bolagsmannens beslul därom bolagel kan ha trätt i likvidation före denangivna frislens utgång. Stadgandet - som bör angiva en bestämd lidpunkl dälikvidation skall anses inträda när särskild ålgärd därför ej vidlagils föredenna lidpunkl - kan lämpligen givas följande lydelse: "handelsbolag ivilkel anlalel bolagsmän har gåll ned lill en skall, när delta förhållande harbestått , anses ha trätt i likvidation, om så ej skettlidigare." 32 8 Lagrådet: I yltrande över bl. a. förslag tilllag om kallelse på okända borgenärer framhöll lagrådet del ur systematisksynpunki vara alt föredraga atl bestämmelserna om kallelse på okända borgenärerrörande handelsbolag intas i vederbörande specialförfattning. Regeringen har sedermerabiträtt lagrådets förslag och det genom proposiiion framlagdaförslaget till lag om kallelse pä okända borgenärer innehåller inga sädanaregler beträffande handelsbolag. Departementschefen har i yltrande lillstatsrådsprotokollet framhållit all åsyftade bestämmelse bordelagas in i förslaget lill handelsbolag. Med hänsyn lill vad sålunda förekommit bör i förslagellill lag om handelsbolag och enkla bolag upplagas en bestämmelse i ämnel. Denkan lämpligen fogas in som ell iredje stycke i förevarande paragraf och fåföljande lydelse: "När bolagel har trätt i likvidation, får kallelse päbolagels okända borgenärer sökas av bolagsman eller likvidalor." anför för sin del följande: Genom atl bolagets rörelse kan fortsättas underlikvidationen kan denna komma att draga ut och kanske pågå under fleraår. Då i 32 8 ej hänvisas till 7 och 9 88 föreligger ej enligt lagen någon rättför bolagsman alt få ut vad som enligt 6 8 tillgodoräknats honom. Avsiklensynes vara alt delta liksom hans andel i ev. uppkommande vinst enligt 7 8 skallslå inne hos bolaget och utbetalas lill honom först vid den slulligautdelningen enligt 34 8 i samband med bolagels upplösning. Detta innebär alt bolagsmannen - som kan länkas vara fulllsysselsäU med uppgifter i bolagel under den länga likvidationsliden - icke färul någon inkomsi från bolaget men icke dess mindre har atlbetala inkomstskatt på vad som tillgodoräknats honom och hans andel i Prop.1979/80:143 195 bolagets vinst år för år. Enligt bokföringslagen synesnämligen årsbokslut skola upprättas för varje är även under likvidationsliden. Laglexlen synes icke hindra alt bolagsmännen genom avialordnar så all medel från bolagel tillgodoförs dem. Emellerlid kan förhållandelmellan bolagsmännen vara sådanl all enighet om etl avtal ej kan nås. För sådanlfall synes en regel som löser det påtalade problemet knappasl kunna undvaras.En möjlighel synes vara att i 34 8 första slycket lill del där upplagnastadgandet foga en lilläggsregel av följande lydelse: "hinder av vadnu sagts skall, om rörelsen fortsätter under längre lid än ell räkenskapsår,bestämmelserna i 7 och 9 88 gälla, såvida inle annat avtalats," 35 8 Lagrådet: 1 enmanshandelsbolag som är i likvidation får enligtförevarande paragraf endast sädana rättshandlingar eller andra åtgärderföretas som Ijänar avvecklingsändamålet. Det synes vara avsett atl ocksäbolagets rörelse fär fortsättas, om detta tjänar avvecklingsändamålel. Dessutomfär rörelsen fortsättas, om det behövs för att de anslällda skall fä skälig tidatt skaffa ny anställning. Den sålunda angivna innebörden slår inle hell klar vid enjämförelse med 33 8. Innebörden synes komma lill tydligare utiryck, om försiaslyckel av förevarande paragraf ges följande lydelse: "Om elt handelsbolagi vilkel anlalet bolagsmän har gåll ned lill en har trätt i likvidation, fårbolagets rörelse fortsättas eller annars rällshandlingar eller andra åtgärdervidlas endast i den mån det behövs för en ändamålsenlig avveckling eller förall de anställda skall få skälig lid för all skaffa ny anslällning. "Bestämmelsen är sanklionerad av de rättsverkningar vid åsidosällande som följerav andra slycket i förevarande paragraf. Innebörden i bestämmelsen i andra slycket skulleomedelbarl framgå om stadgandet inledes med orden: "En rättshandling, somär otillåten enligt försia stycket, får åberopas elc. 37 8 Lagrådet: Att en person som är omyndig eller i konkurs skall kunnautses till likvidator synes i princip inle vara lämpligt. Undanlagsfall kannaturligtvis inlräffa, l.ex. om den som är omyndig med vederböriigt lillstånddriver näring och därvid är bolagsman. De fall som med nuvarande omyndighetsreglerkan komma i fråga och dä det dessulom är lämpligl all den omyndige ärlikvidalor är dock sä fåtaliga att de inle synes behöva särskilt beaklas.Beträffande bolagsman som är i konkurs synes det än mer sällan kunna framslåsom önskvärt atl han förordnas till likvidalor av rälien. Lagrådel avslyrkerdärför del undanlag som beträffande bolagsman föreslås från Prop.1979/80:143 196 förbudet i förevarande paragraf mol att ulse den som äromyndig eller i konkurs till likvidalor. 41, 43 och 44 88 Lagråder-Av förevarande bestämmelserframgår inte, vem som skall ombesörja all bolagsmännen får del avredovisningshandlingarna, när likvidator har haft hand om likvidationen.Uppgiften bör ankomma på likvidatorn. härom kan lämpligen upptas somen ny sista mening i 41 8 av följande lydelse: "Berättelsen ochredovisningshandlingarna skall av likvidatorn delges var och en av bolagsmännen". Införs den sålunda föreslagna bestämmelsen, blirdelgivningslagen till-lämplig (22 8 andra stycket nämnda lag). 1 princip skalldärvid den handling som avses med delgivningen överlämnas till den som skalldelges i huvudskrift eller styrkt avskrift eller styrkt kopia. Vissa undanlaghärifrån, säsom vid kungörelsedclgivning, synes ändamålsenliga också i del fallsom avses med förevarande paragrafer. Därför bör orden "genom överlämnandeav en bestyrkt avskrift" ulgå ur 43 respektive 44 8, 4 kap, 2 8 Lagrådet: I det remitterade förslaget görs i förevarande paragraf -i motsats till vad som är fallet beiräffande 1895 ärs lag - inte någonhänvisning lill vissa bestämmelser i 2 kap. som för sin tillämpning i allmänhetkräver atl näringsverksamhet utövas. Motiveringen härtill är atl enkelt bolaginle skall användas för drivande av näring. Som påpekas i remissen gäller dockundantag från denna princip i fräga om jordbruksrörelse som drivs i bolag, närbolagsmännen är bokföringsskyldiga enligt jordbruksbokföringslagen. Det ärsåledes framför allt jordbruksförelag som torde kunna dra nytta av denutförliga regleringen av enkla bolag i lagförslaget, medan andra former avenkla bolag skulle kunna klara sig med ett myckel enklare regelsystem ellereventuellt inte behövde regleras alls. Det är därför lämpligt alt regleringenutformas så att den i vart fall inte sämre än gällande rätl passar förjordbruksföretag. I 47 8 lag, som motsvarar förevarande paragrafhänvisas även till 11 8, som motsvarar 2 kap. 9 8 i lagförslaget. Förevarandeparagraf bör därför hänvisa även till 2 kap. 9 8, som reglerar tidpunkten närbolagsmännen äger lyfta bl.a. vinstandel (jfr s. 401). 1 47 8 1895 ärs laghänvisas även lill preskriptionsbestämmelserna i 15 8 i lagen. Reglerna i 4kap. 4 8 i lagförslaget torde emellerlid härulinnan vara tillräckliga. Prop.1979/80:143 197 Lagrader-Förutsättningen för all bolagsmännen skall i densitualioii som avses i paragrafenundgå solidariskt ansvar mol medkonlrahenten är alt denne icke var i god trobeiräffande den frän bolagels sida använda benämningen. Detta skulle med störretydlighet framgå om i stadgandet anges alt solidariskt ansvar inlräder förförbindelser genlemol den som varken insåg eller borde ha insett "atlbenämningen avsåg ett enkell bolag", 7 8 Lagrådet: I förevarande paragraf hänvisas i fråga om likvidation ochupplösning av enkelt bolag bl.a. till 2 kap. 33 8 försia meningen. Andrameningen av sisinämnda paragraf innehåller beslämmelser om forlsältande avbolagets rörelse. Dessa beslämmelser kan vara av belydelse för etljordbruksförelag som är enkelt bolag. Under hänvisning lill vad som anförtsvid 2 8 förordas att hänvisningen i förevarande paragraf får omfatta helanämnda 33 8 och sålunda även andra meningen. Denföreslagna lydelsen av punkl 4 i övergångsbestämmelserna ger enligt ordalageninle någon upplysning om vad som fram lill gällerbeiräffande frågan, huruvida handelsbolag eller enkelt bolag föreligger. Vidaremå anmärkas, att skyldighel föreligger att ansöka om registrering avhandelsbolag, innan bolagel börjar sin verksamhet, och all denna skyldighet ärstraffsanktionerad, varför det bör klargöras, när ansökan senasl skall görasom regisirering av enkelt bolag som genom den nya lagsiiftningen blirhandelsbolag. Övergångsbestämmelserna synes i denna del kunna ges följandelydelse: "4. Fråga humvida handelsbolag eller enkell bolag föreliggerskall intill ulgängen av är 1985 bedömas enligt äldre lag. Enkelt bolag, somfrån och med den blir handelsbolag, skall ansöka om registreringföre nämnda dag." Enligtnuvarande lag gäller för bolagsavlal, som slutils för en bolagsmans livstid,de regler om uppsägning av avtalet som givits för bolag slutna på obestämd tid.Genom det remitterade förslaget ändras detla. Bolagsavtal slulna för enbolagsmans livslid kommer atl utgöra en särskild grupp, och möjligheterna altuppsäga avtalet begränsas. En sådan ändring bör ej gälla för livstidsbolagtillkomna före den nya lagens ikraftlrädande. Det remitterade förslagelpåkallar därför en övergångsbestämmelse av förslagsvis följande lydelse:"Bolagsavlal, som före lagens ikraftträdande slutits för en bolagsmanslivstid, skall även därefter anses träffat för obestämd tid." Stadgandetbör lämpligen lagas upp som punkl 5 bland övergångsbestämmelserna ochföljaktligen bör punkterna 5-9 i förslagel i Prop.1979/80:143 198 stället få numren 6- 10; i punkten 3 skall då som undantaganges punkterna 4-8. Förslag till lag om årsredovisning m. m. i vissa företag anför för sin del: Huvudsyftet med den föreslagna lagen är att framtvingaårsredovisning även i vissa andra företag än aktiebolag. Därutöver föresläsregler om koncernredovisning enligt elt nytt och utvidgat koncernbegrepp. Det angivna syflel med den föreslagna lagen skulle hakommii till klarare ultryck om lagen - såsom skell i kommiltéförslagel -inletts med bestämmelserna om årsredovisning, medan definitionen av det nyakoncernbegreppet fåll uigöra försia paragraf i kapitlet om koncernredovisning.Av remissen kan utläsas att den framskjutna placeringen av bestämmelserna omkoncernbegreppet valts med aktiebolagslagen som förebild. Aktiebolagslageninleds emellertid med en definiiion av begreppet aktiebolag och först därefterföljer en definition av koncernbegreppet. Säsom den nu föreslagna lagen byggisupp (jfr kapilalrubriken: I kap. Inledande bestämmelse,) kan den lätt geintryck av all den endast handlar om koncerner. Delta kan bl.a. få till följdatt företagare lägger den ifrån sig ulan att uppmärksamma, atl den ålägger demårsredovisningsskyldighei. Då emellertid en omredigering av lagen skullemedföra svårigheter i förevarande skede av lagstiftningsarbetet, avstår jagfrån att föreslå en sådan. 1 kap. I 8 Lagrådet: Av förevarande paragraf jämförd med reglerna omkoncernredovisning i 3 kap. i lagförslaget följer alt även enskildnäringsidkare, som på säll anges i paragrafen har elt bestämmande inflylandeöver en juridisk person, kan bli skyldig atl upprälla koncernredovisning fördels den rörelse som han själv driver, dels den juridiska personens verksamhel.Bestämmelserna kan medföra vissa tillämpningssvårigheter. Om en person dels haren rörelse som han själv driver dels äger akliemajorilelen i etl akliebolag,lorde man ha rält all ulgå från all de båda verksamheterna ingär i en koncern,vilket bl, a. innebär atl innehavet av aktierna skall redovisas i den enskildarörelsens bokslut. Emellerlid framgår av bokföringslagen all en enskild person kanvara bokföringsskyldig för flera olika rörelser (12 8 Ijärde stycket och 21 8andra stycket). Om en näringsidkare på så sätt driver tvä rörelser, för vilkahan är skyldig alt upprätta årsbokslut, saml dessulom äger aktiemajoriteten ietl akliebolag, uppkommer frågan om aktiebolaget skall anses uigöradotterföretag till den ena eller den andra rörelsen eller eventuellt anses heltfristående. Övervägande skäl talar för Prop.1979/80:143 199 att aktiebolaget anses utgöra dotterföretag till denrörelse med vilkel det har det närmasle sambandet. Nägon heltliilfredsslällande lösning av detta problem torde inle nås förränredovisningsmetoder utvecklats som möjliggör en redovisning av sidoordnadekoncerner, någol som i sin tur lorde förutsätta att man är beredd atl dra inäven ägarnas privata förmögenhetsförhållanden i bilden. Även med detolkningssvårigheler som redovisals bör emellertid del framlagda förslagetgodlas också i fråga om redovisningen av enskilda näringsidkares rörelse. anför för sin del ytteriigare: förekommer f. n. i elt flertal lagarulan all däri ges någon definiiion av begreppel. Däremoi görs i motiven lilldessa lagar uttalanden om vad som i respeklive lag skall avses med koncern.Sålunda sägs i förarbetena till bokföringslagen (1976: 125; ändr. 1976:991) allmed koncern i 12 8 femte stycket avses koncern enligt den definition som ges iaktiebolagslagen (prop. 1976: 104 s. 152). Av förarbetena till lagen omanslällningsskydd 1974: 12) framgår all i denna lags koncernbegrepp innefattasäven den situationen all annan juridisk person än akliebolag är moderföretag(prop. 1973: 129 s. 136). Koncernbegreppet i lagen om anställningsskydd gällerenligt motivutlalanden även vid lillämpning av lagen (1974:981) om arbetstagaresrätl lill ledighel för utbildning, semeslerlagen (1977; 480) och lagen (1978;410) om räll lill ledighel för värd av barn, m. m. I lagen (1976: 351) om slyrelserepresentation fördeanställda i akliebolag och ekonomiska föreningar har direkl i laglexlen angellsvad som i den lagen skall anses som koncern. Sålunda stadgas i 3 8 andraslyckel, all med koncern förstås i denna lag svenska juridiska personer somenligt bestämmelserna i I kap, 2 8 aktiebolagslagen (1975: 1385) eller, såviuavser ekonomiska föreningar, vid en motsvarande tillämpning av dessa beslämmelserär moderföretag och dotterförelag i förhållande till varandra. En likadanbestämmelse finns i 2 8 andra stycket lagen (1976; 355) om styrelserepresenlalionför de anslällda i bankinslitul och försäkringsbolag. 1 förevarande lagrådsremiss görs i specialmotiveringenlill 3 kap. 5 8 årsredovisningslagen ett uttalande, som tyder på all avsiklenvarit att koncernbegreppet i 12 8 femte slycket bokföringslagen ifortsättningen skall innefatta även det utvidgade koncernbegrepp som nuföreslås. I sak innebär bestämmelsen i 12 8 femte stycket all förelagen inom enkoncern, om inte undantag medges, skall ha samma räkenskapsår. Del synes inte stå i god överensstämmelse med gängselagstiftningsteknik att ulan ändring i bokföringslagen uividgatillämpningsområdet för bestämmelsen i 12 8 femte stycket nämnda lag till allgälla även del koncernbegrepp som föresläs i den nu aktuella lagsiiftningen.Jag delar i princip meningen att en sädan utvidgning är önskvärd och föreslärdärför atl en ändring görs i 12 8 femte slyckel bokföringslagen för att markeraatl koncernbegreppet i fortsättningen kommer att ha en annan innebörd i nämndalagrum än som förutsattes vid dess lillkomsi. Prop.1979/80: 143 200 förslagsvis få följande lydelse: "Fjärde slycket ägermolsvarande lill-lämpning på räkenskapsår inom koncern. förståskoncern enligt I kap. 28 aktiebolagslagen (1975:1385) och 1 kap. 18 lagen(1980: 000) om årsredovisning m. m. i vissa förelag." Om man underiåler atl göra en sädan precisering ibokföringslagen, kan dessulom oklarhet komma alt uppstå vid tolkningen av bl.a.lagen om anställningsskydd. Dess koncernbegrepp omfattar f n. inte densituationen all en enskild näringsidkare är moderföretag. Del framgår inle avremissen om avsiklen varil att del nya koncernbegreppet skall tillämpas äveninom arbetsrätten. Skulle så vara fallet bör i enlighet med vad jag ovan anförtmotsvarande bestämmelser införas i dessa lagar. Är avsikten däremoi all det nyakoncernbegreppet inte skall gälla inom arbetsrätten, torde en lolkning i dennariklning försvåras av att koncernbegreppet i bokföringslagen automatiskt gesdel nya vidare innehållet. 2 kap. I 8 Lagrådet: Skyldighel all avgiva årsredovisning skall enligt försiaslyckel punkt 3 föreligga om tillgångarnas nettovärde i rörelsen enligtbalansräkningar översiiger 1 000 basbelopp.Tvekan kan råda huruvida skyldigheten atl avge årsredovisning inträder redandet andra året nettovärdet översiiger 1000 basbelopp eller först det därpåföljande året. Uttryckssättet är delsamma som användes i beslämmelser om kravpå atl en revisor skall vara auktoriserad (10 kap. 3 8 aktiebolagslagen) ochhär kan innebörden rimligtvis ej vara annan än atl krav på en auktoriseradrevisor föreligger först det tredje årel eller med andra ord försträkenskapsåret närmasl efler två, vilkas balansräkningar utvisat nettovärde pätillgångarna överstigande 1000 basbelopp. Tidsbestämningen får anses ha sammainnebörd i förevarande paragraf och skyldighet atl avgiva årsredovisninginträder alltså först för räkenskapsåret efler del att balansräkningarna för detvå närmast föregående räkenskapsåren upptagit nettovärdet på tillgångarna tillmer än 1000 basbelopp. Enligt försia slyckel punkl 4 skall moderförelag upprällaårsredovisning, om koncernen enligt koncernbalansräkningar för de två senasteåren haft tillgångar överstigande 1000 basbelopp. En förutsättning för tillämplighetav punkl 4 är alltså atl skyldighet alt upprätta koncernbalansräkningförelegat. Sådan skyldighet föreligger enligt 3 kap, 1 8 när koncernen harminsl tio anställda. Men i sådant fall skall moderföretaget upprätta årsredovisningredan pä grund av bestämmelsen i första slycket punkt 2,1 punkt 4 föreskrivsalltså en skyldighet som redan föreligger enligt punkt 2. Punkt 4 bör därför ioch för sig ulgå. Om det emellertid - säsom upptagandel av punkt 4 ger vissanledning antaga ehuru intet därom sägs i motiveringen - 1979/80:143 201