prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — a. energihushållningi byggnader, ^oljeeldningsiek-^nik och ^ventilalionsteknik. VVS- ochbyggnadskonstruktörer, ^konsuller, byggherrar, entreprenörer etc, som svararför av antalet ^kursdel^iagartimmar, har fått utbildning rörande bl. a.Svensk Byggnorm, energinormer, ^lermiskt ^inomhusklimal och värmepumpar.Styrelseledamöter och verkställande ledning i bostadsrättsföreningar ochbostadsföretag har deltagit i kurser som behandlat lagar och ^beslämmelser inom^energiområ^del ^saml finansieringsfrågor angående ^energibesparande^ålgärder. För utbildningsinsatserinom området industriella processer har industriverket t. o, ^m. budgetåret1978/79 beviljat bidrag med sammanlagt 2,1 milj, kr, till varierande typer avkurser arrangerade av bl. ^SIFU-enhelen, högskolan i ,^Jemkontoret, , tekniska fakulteten vid universiteteti och , Driftpersonal svarar för ca65% av totala antalet ^kursdeltagartim- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 218 VVS- och ^byggnadskonstruklörei,konsulter, entreprenörer ^elc. svarar för återstoden. Under ^höslen 1979planerar ^verkel - utöver ^ulbildningsverksamhel av samma slag som ^lidigarehar ^bedriviis - en försöksverksamhet enligt den ^ulbildningsmodell som harskisserats i den treåriga utbildningsplanen enligt ^rapporlen ^(SIND PM 1979:9) ^Slalens stöd tillenergihushållning inom ^näringslivel. ^Verksamhelen avses ^ulvärderas undervåren 1980 för all ^verkel skall få underlag för detaljutformning avu^tbildningsplanen. Förrådgivningsverksamhe^ten har ^indusiriverkel ^l.o.m. ^budgeiårei 1978/79^la^git i anspråk sammanlagt 3,6 milj. kr. ^Erfarenhelerna från försöksverksamhetenmed en dags gratis ^konsullbesök har ^visal all det i de mindre och ^medelsloraförelagen finns ett stort behov avhjälp och service när del gäller ^atl hushålla med energi. pågår en^försöksverksamhel med en ^energikonsulenl placerad vid fyra av de regionala utvecklingsfonderna. Målsättningen äratt genom information, utbildning och rådgivning ^åsladkomma energibesparingarinom de mindre och ^medelslora förelagen. Konsulenterna har också ^möjlighelall ^anlila lokala ^konsuller. Vidare har verket låtit genomföra industriellaenergiinventeringar inom branscherna gummi, trä och ^gjuleri. Erfarenhelenafrån denna ^verksamhel är ^posiliva. Under innevarande^budgelår avses ^verksamhelen med ^energikonsu-^lenler fortsätta i de fyralånen för all ^ulvärderas . Praktiska försök ^atl pröva enbesiktningsmall anpassad för ^induslrilokaler planeras också. har irapporten ^Slalens stöd till energihushållning inom näringslivet bl. a.^presenieral en plan för den fortsatta ^verksamhelen med ^ulbildnings- och^rådgivningsinsalser. Rapporten och remissinstansernas ^synpunkier på dennaredovisas under anslaget ^E^ 6. ^Energibesparande åtgärder inom näringslivet^m.m. I ^anslagsframslällningen hänvisar ^verkel ^lill förslagen i ^rapporlenoch den fortsalla ^verksamhelen föreslås expandera ^krafligl ^beiräffande bådeutbildning och rådgivning. För ^budgetårel1980/81 föreslår ^verkel all ^uibildningsinsalserna ökar successivt och ^atl^ell ^anlal kurser enligt den föreslagna utbildningsplanen startar,^Samordningsuppgiftema kommer därvid ^atl öka. Delta gäller särskilt omstatens planverk även i fortsättningen kommer ^atl få ge bidrag ^lillutbildning för samma målgrupper som ingår i industriverkets plan. För rådgivningsverksamhetunder /81 föreslår ^verkel att ^energikonsulenler placeras på deregionala utvecklingsfonderna enligt den nämnda planen. För ^aU konsulenternaskall kunna arbeta på ^eU meningsfullt sätt måste industriverket bistå dessa medutbildning, service och information. Vidare bör ^erfarenhetsålerföringenangående energihushållning inom industrin ske genom bl. Medelsbehovet för^budgetårel 1980/81 uppgår till 22 milj. kr. enligt verkets bedömning. Av^detla belopp avser 15 milj. kr. utbildningsåtgärder och 7 milj. kr.rådgivningsverksamhet. För administrationskostnader ^m. ^m, begärindustriverket att få använda . ^Prop, 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 219 ^Verksamhelen med ^slöd ^lillkurser i energifrågor avseende uppvärmning av byggnader inleddes våren 1974^(prop. 1974:69, ^CU 1974:21, ^rskr 1974: 180). Efter förslag i 1975 årsenergiproposition ^(prop. 1975: 30 bil. 355, NU 1975: 30, ^rskr 1975:202) utvidgades verksamheten till att omfatta ^slöd även ^lill kurser om godenergihushållning i ^induslriella processer och ^lill rådgivning i energifrågortill framför allt de mindre och ^medelslora företagen. Sedan ^verksamheleninleddes har sammanlagt . anvisats för ^utbildningsverksamhelen.För rådgivningsverksamheten, som kanaliseras via de regionalautvecklingsfonderna, har sammanlagt . Därutöver har för föregåendeoch innevarande ^bud^gelår ^sammanlagi I milj. kr. ^anvisals för att avindustriverket fördelas mellan ^ulbildnings- eller ^rådgivningsinsalser. har i sin^ulredning om statens ^slöd till energihushållning inom ^näringslivel ^redovisalalt behovet av ^energiinriktad utbildning hos yrkesverksamma inom olika områdenär mycket stort. Verket har utarbetat en plan för den ^fortsatla^ulbildningsverksamhelen för all kunna läcka en stor del av utbildningsbehovet.Enligt planen skall bransch- och intresseorganisationer med viss^ulbildningserfarenhel och med en lokal eller regional organisation gesresurser för alt bygga upp och organisera utbildningen. De målgrupper^verksamhelen ^riklar sig mot är i första hand yrkesverksamma inom värme- och^veniilalionsbranschen, ^drifl- och underhållspersonal samt konstruktörer,^arbelsledare och beslutsfattare ^m.fl. Enligt planen kan ca65 000 personer erhålla utbildning . Efter denna period^förulsäller ^verkel att den utbildning som krävs skall kunna ges via deordinarie ^ulbildningsvägarna. I likhet med flera avremissinstanserna anser jag all det är mycket värdefullt alt ^indusiriverkel nuhar inventerat behovet av ^energiinrikiad utbildning bland stora grupperyrkesverksamma och utarbetat en plan för hur man ^relaiivi snabbi skall kunnaläcka ^slora delar av detta behov. Genom en god utbildning kan man på ^sikl^åsladkomma åtskilliga energibesparingar inom lokalområdet och inomindustriella processer. Planen behöver ^emellerlid - såsom ocksåindustriverket påpekar - ses över ^yllerli^gare. Den försöksverksamhet somverket ^f^ ^n. bedriver kommer ^atl ge underlag härför. Jag är därför ^inleberedd all nu ta ställning ^lill planen i dess helhet. För nästa ^budgelår^beräknarjag, i avvaktan på ^etl fullständigare underlag, en viss ökning avanslaget. Vad gäller verksamheten har jag för ^avsikl altsenare la upp frågan om en ^uividgning av verksamheten i samband med frågan om finansiering av ^slöd ^lill ^ålgärder för attbl. a, underlätta ^invesleringar i ny ^energiieknik som snabbi kan minskaoljeberoendet. Statens industriverkhar det övergripande ansvaret för slödel ^ulbild^ningsåtgärder i ^syfleall minska energianvändningen i byggnader och inom industriella processer.Frågor rörande olika former av ^energiinrikiad ^ui- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 220 bildning handläggs av flera ^slalliga organ, bl. a. stålens råd för byggnadsforskning och^slalens planverk. ^Behovel av samordning av ^verksamhelen är därför ^slori,vilket också har påpekats av industriverket och flera av remissinstanserna. Jaghar erfarit att ^ulredningen (I 1979; 10) om ^myndig^helsorganisalionen inom^energiområdel, ^m.m. kommer ^atl ta upp bl. a. denna fråga. ^Ulredningenväntas vara klar med sitt ^arbele ^ijuni1980. Som ^elt led i en särskild^energisparkampanj har ^indusiriverkel ^bedrivii en särskild,^inlensifierad rådgivningsverksamhet. ^Verksamhelen har - liksom den övriga^rådgivningsverksamhelen - ^varil inriktad mot de mindre och medelstoraförelagen. ^Syflel har ^varil all ^slimulera dessa företag all vidta^energisparåigärder som redan på ^korl ^sikl dämpar energianvändningen inom^förelagen. Rådgivningen har därför ^varil ^inrikiad på uppvärmning, ^slyr- och^reglerulruslning ^saml ^venlilalion. För ^ändamålel har 2 milj. kr. anvisatspå tilläggsbudget 1 ^lill ^slalsbudgeten för innevarande budgetår ^(prop.1979/80: 25 bil. NU 1979/80: 16. ^rskr 1979/ 80: 114). ^Indusiriverkelkommer alt lämna en rapport över verksamheten. Man kan emellertidredan nu konstatera att ^inlressel för all få del av denna rådgivning har ^varilmyckel ^slort. ^Indusiriverkel bedriversedan våren 1979 en försöksverksamhet med ^energikonsulenler placerade vid fyraav de regionala utvecklingsfonderna. ^Erfarenhelerna från ^verksamhelenförefaller goda. För de mindre och medelstora förelagen är del ^särskiliangelägel med uppsökande ^rådgiv-^ningsverksamhel avseende energihushållning.Jag anser därför ^atl denna ^lyp av ^verksamhel bör kunna vidareutvecklas. Jagser alliså positivt på all industriverket på olika sålt prövar vilken form avrådgivning som år ^mesl ^effekliv i förhållande ^lill insatta medel. ^Bran^schanknutenenergirådgivning år också ^belydelsefull från energibesparingssynpunkt.^Indusiriverkel harangen ^atl ^verkel på ^sikl bör verka för att de olikabranschorganisationerna skaffar sig branschkunniga ^energiex-^perler. Delta^måsle enligt min mening vara en angelägen uppgift både för verket och deberörda ^organisalionerna. ^Ansvarei för alt industrins olika branscher fårenergiexperter ^knulna till sigmåste, enligt min mening, i första hand åvila i ^induslrin själv. Visst ^slödfrån ^slalens sida år dock, särskilt i ett uppbyggnadsskede, motiverat. De regionalautvecklingsfondernas uppgifter är bl. a. all främja ^ulveck^lingen av små och^medelslora företag genom att ^l.ex. informera om tillgänglig service ochförhållanden i förelagens ^omvärid. identifiera utvecklingsmöjligheter,föreslå åtgärder och förmedla service och följa upp och stimulera genomförandeav åtgärder i företagen. Energifrågorna ^fär en allt större ^belydelse för^näringslivel. De mindre och medelstora företagen har ^inle samma möjlighetersom stö^r^te företag ^atl bevaka dessa aspekter. Jag anser del därför angelägeloch naturligt ^atl de regionala utvecklingsfonderna i sill arbete med attstöda ^ulvecklingen inom de mindre förelagen även lar hänsyn tillenergiaspekterna. Jag har ^samrått med chefen för industridepartementet i dennafråga. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 221 Rådgivning i energifrågorkommer att få ökad betydelse. Jagkommer i ^etl ^annal sammanhang att ta upp frågan om all finansiera ävenrådgivningsverksamheten via den nämnda fonden. För ^budgelåiel 1980/81bör ^verksamhelen ^emellerlid vara finansierad på ^hillillsvarande ^säll. har ^beräknai^behovel av medel för den föreslagna ^ulbild^ningsverksamhelen under perioden1980/81 - 1982/83 till 65 milj. kr., varav för ^budgetårel 1980/81 15 milj. kr.För rådgivningsverksamheten har industriverket för /81föreslagit att 7 milj. kr. föreslår verket ensuccessiv utbyggnad av verksamheten. Med hänvisning till vad jagnyss har anfört ^beräknai jag ^behovel av medel för ^budgeiårei 1980/81 underdelta anslag till sammanlagt 6 milj. kr. Av beloppet ^beräknarjag 3.5 milj. kr.för utbildningsåtgärder i syfte att minska energianvändningen vidlokaluppvärmning och inom ^induslriella processer.För ^rådgivningsverksamhelen ^beräknarjag 2.5 milj. kr. Jag har vid minberäkning av medel ^lagit hänsyn också till industriverkets kostnader för att^adminislrera ^verksamhelen. Jag ^hemsläller att regeringen föreslår att till Vissa utbildningsåtgärder ^m.^m. i ^energibesparande syfte för ^budgetårel 1980/81 anvisa ^ellreservationsanslag av . Främjande av landsbygdens elektrifiering 1978/79 ^Ulgift 4853850 ^Reservalion 14779042 1979/80 Anslag 8000000 1980/81 Förslag 4500000 Från anslaget ^beslrids^ulgifter enligt förordningen (1959; 369) om ^slalligl stöd ål landsbygdenselförsörjning ^(omlryckl 1977: 348). ^Slöd kan beviljas till nyanläggning ochupprustning av elektriska distributionsnät på landsbygden inbegripetanläggningar för lokala elverk, såsom vattenkraftverk och ^dieselaggregal vidavsides belägna fastigheter. ^Slöd kan ^ulgå i form av bidrag ochlånegarantier. Beslut om ^sådanl ^slöd fattas av ^slalens industriverk. Från anslaget bestridsockså ^kosinader för arvoden ^lill ledamöter i ^rådel för eldistributionsfrågoroch ^ersäitning för resor ^m. för rådels ^ledamöier samt övrig expertis ielkraftfrågor och andra ^utredningskoslnader i samband med industriverkets^verksamhel på ^områdel. fastställdevåren 1976 ^rikllinjer för strukturomvandlingen på ^eldistrtbutionsområdet^(prop. 1975/76: 100 bil. NU 1975/ 76:45 ^rskr 1975/76: 263).Riktlinjerna innebär bl. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 222 ^eldistribuiionen bör bedrivas ^ulifrån^förulsällningen all de enskilda ^elkon-^sumenlerna skall tillförsäkrasgynnsamma distributionsförhållanden. Enligt ^proposilionen bör industriverket bl. a. överväga om ^forisälla ekonomiska^slödålgärder är påkallade för att påskynda och underlätta^rationaliseringsarbeiel^. uttalade år 1977^(prop. 1976/77: 100 bil. NU 1976/ 77; 24, ^rskr 1976/77: 206) allstödverksamheten för de ^närmasle tre ^budgel^åren borde ^forisälla inom entotal ram av 25 milj, kr. ^Slödprogrammel löper ^Ul med ^budgelåiel 1979/80. godtog våren 1979nya riktlinjer för den ^forisälla ^siödverk^samhelen ^(prop. 1978/79: 115 bil.I ^s. NU 1978/79:60, ^rskr 1978/ 79:429). Dessa innebår bl. a. alläven nye^tableringar undantagsvis skall omfattas av ^bidragssystemel och att^slatliga bidrag till upprustning av nedslitna och ^oräntabla elnät i vissaspeciella fall skall kunna ^ulgå även . Så skall kunna ske i glesbygdsområdensom saknar inslag av tätare bebyggelse och där huvudsakligen mindre, ekonomisktsvaga ^dislri^bulionsföretag ärverksamma. Bidrag avses kunna ^ulgå ^lill svaga lokala och kommunala förelagsom har ^lagil över eller slår ibegrepp all la över dåliga företag. harunder initierat ^ell flertal lokala^eldis-^iribulionsulredningar för all närmare belysa förutsättningarna för en^forl^sall strukturrationalisering. Utredningarna har ^getlunderlag ^lill konstruktivaförhandlingar med berörda ^parler. Genom ^induslriverkels dellagande hararbetet ^kunnal vägledas och ^verkel har fått beslutsunderlag iförvärvs-, statsbidrags- och områdeskoncessionsärenden. I samband medutredningsverksamheten har det uppmärksammats all ^eldislributionsrörelsen ivissa kommuner har behov av statligt ^slöd vid ^upprusining av dåliga elnät. Industriverkelsbedömning är alt huvuddelen av dessa problem kan lösas inom en femårsperiodgenom förhandlingar med berörda ^parler om verket har ^möjlighel alt bidra medekonomiska stödåtgärder. ^Indusiriverkel har^sluderal del ^ålersiående ^uppruslningsbehovet och gjort en grov uppskattningav ^koslnaden. Undersökningen visar alt 59 förelag är i behov av ^upprusining isamband med alt de ^övertas av bärkraftiga förelag eller fusioneras ^lilllämpliga ^dislribulionsenheler. I dessa förelag finns totalt ca 27 000abonnenter. ^Koslnaden för ^upprusining av elnäten beräknas till ca 200 milj.kr. varav hälften faller på den kommunala sek- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 223 hade industriverket ansökningar omupprustningsbidrag med sammanlagt 76 milj. kr. och ^nyelektrifieringsbidragmed 5 milj. kr. För alt ^verkel skallkunna följa intentioner med ^struktuifrå-^gorna ^så.som dessa^kommii ^lill uttryck i ^prop. 1978/79: 115 måste verket veta om medel förbeviljande av statsbidrag finns ^lillgängliga den ^närmasle femårsperioden.Delta för au kunna planera arbetet och föra meningsfulla förhandlingar medberörda kommuner, förelag och andra intressenter. ^beräknaimedelsbehovet till ca 10 milj. kr. under den ^närmasle femårsperiodenvarav 3 milj. kr. För /81 begär industriverket ^etlanslag av 10 milj. kr. Andraformer av stödåtgärder än bidrag ^Enligi den inledningsvisnämnda förordningen får ^slatens industriverk bevilja ^slalligl ^slöd ållandsbygdens elförsörjning även i form av ^garanii för lån som tas ibankaktiebolag, sparbank, ^hypoteksförening, ^kreditkassa för jordbruke^t^eller annan kreditinrättning som industriverket godkänner ^(el-^lånegaranti).Stöd i form av ^ellånegaranti har ^inle ^efleifrågats . Efterriksdagens ^beslul om nya ^rikllinjer för den ^slalliga stödverksamheten sominnebär att de ^slora ^kraftföreiagen undantags från ^möjlighelen att få bidragär del sannolikt ^atl upprustning ^lånefinansieras. Det är emellertid inte^Iroligl ^atl dessa förelag efterfrågar ^ellånegaraniier. ^Verkel föreslårdärför alt dessa slopas. har funnit^atl ^inle heller andra stödåtgärder an bidrag bör införas. uttalade år 1977^(prop, 1976/77: 100 bil, 17 ^s. 21 1, NU 1976/ 77: 24, ^rskr 1976/77: 206) altstödverksamheten för de ^närmasle tre budgetåren borde ^forisälla inom entotal ram av 25 milj. kr. ^Slödprogrammel löper ut med /80, I^prop. 1978/79: 115 (bil, 1 ^s. 245-250) om riktlinjer för energipolitiken harföredraganden återkommit ^lill ^fiågan i vilka former och i vilken läkt eneventuellt fortsatt stödverksamhet bör bedrivas. I ^proposilionen föreslogs alt^resleleklrifieringen bör fortgå inom en bidragsram av 2 ^å^ 3 milj. kr. perbudgetår, I fråga om ^uppruslningsslö-^det uttalades alt den pågående^slrukluromvandlingen har ^lelt till all bärkraftiga enheter har skapats bl.a. genom att mindre inte bärkraftiga förelag gått upp i större. De bör därföräven i fortsättningen ^aktivi medverka till en rationell utveckling på områdetoch bl. a, vara beredda ^atl ta över olönsam och dålig distribution. Ipropositionen föreslogs all ^slalliga bidrag ^lill upprustning av nedslitna och^oräntabla elnät i fortsättningen bör lämnas ^endasl till vissaglesbygdsområden och inriktas på svaga lokala och kommunala förelag som hartagit över eller står i begrepp ^atl ta över dåliga företag. Återståendebehovet av sådana bidrag beräknades till totalt 10 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 224 milj, kr. har godtagit de angivnariktlinjerna för ^siödverksamhe^len (NU 1978/79:60, ^rskr 1978/79:429). Såvitt avserstödverksamhetens omfattning bedömer jag alt bidrag för nyanläggningarfortsättningsvis bör lämnas med 2,5 milj. kr, per^budgelår. Återstående behov av statliga bidrag ^lill upprustningar avnedslitna och ^oräntabla elnät uppskattar jag till ^totall 10 milj. kr. Sådanabidrag bedömer jag bör ^ulgå under fem ^budgelår och del ^lolala bidragsbehovetfördelas med 2 milj. kr. I ^likhei med industriverket finnerjag ^inle några skäl föreligga att nu ^ersälla bidragen med andrastödå^tgärder. Med hänvisning till detanförda ^beräknarjag anslaget för ^näsla ^budgelår till (2,0+ 2,5=) 4,5 milj.kr. Jag ^hemsläller all regeringen föreslår alt ^lill Främjande av landsbygdens^elektrij^lering för ^budgeiårei 1980/81 anvisa ^elt reservationsanslag av . Åtgärder för hantering av radioaktivt avfall ^m. 1978/79 Överskott '881825 Reservation 3169259 1979/80 Anslag 1000 1980/81 Förslag 1000 ^'^ Utgifterna för ^verksamhelenhar uppgått till . Från anslaget bekostasutvecklingsarbete rörande radioaktivt avfall och utbränt bränsle från^kämkraftanläggningar. Arbetet leds av programrådet för radioaktivt avfall^(Prav). Kostnaderna för arbetet ^beslrids helt av ^kärnkraftproducentema genomSvensk kärnbränsleförsörjning A B ^(SKBF), varför anslaget har förts upp med^etl formellt belopp av I . Det får inte belastas. För innevarande^budgelår har medelsförbrukningen beräknats till ca 14 milj. kr. Programrådet för radioaktivtavfall har i sin verksamhetsplan för innevarande ^budgelår angivithuvudområdena för sill ^arbele. - hantering av låg- och ^medelaklivtavfall, - transport och central lagring avanvänt kärnbränsle och förbrukade reaktordelar, - ^upparbelning av använt kärnbränsleoch överföring i fast form av hög-aktivt avfall, - slutlig förvaring av radioaktivtavfall i berg, - information, riskanalys, ^m^.m. Vad gäller hanteringav låg- och ^medelaklivt avfall har programrådet ^främsl inriktat sitt ^arbelepå hanteringsleden ^ulanför ^kraflverksanläggning-^ama såsom transporter,central lagring och slutförvaring och på avfallsbehandling i anslutning tilldessa hanteringsled. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 225 Programrådet genomförde /77 en ^försludie av en anläggning för central lagring avanvänt kärnbränsle, ^CLAB. Av denna ^försludie framgick bl. a. alt del varangelägel ^atl ^snarasl få en sådan anläggning till ^slånd. På grundval avförstudien bedrivs därför nu ^elt ^projekl av ^SKBF, som syftar ^lill all ^ell^sådanl centralt lager skall kunna las 1984. För /80planerar rådet inga arbeten inom området transport och ^cenlral lagring av^använl ^kåmbränsle och förbrukade reaktordelar. Nära ^konlakt hållsemellertid med ^SKBF:s fortsatta ^arbe^len bl. a. vad gälleravfallsbehandlingen vid ^CLAB. Insatserna inom området ^upparbelning avanvänt kärnbränsle och överföring i fast form av ^högaktivt avfall omfattar^laboralorieundersökningar av metoder alt separera de högaklivaavfallslösningarna från ^upparbetning-^en i ^ftaklioner, så alt^sluiförvaringen kan förenklas och ^evenluelll värdefulla komponenter iavfallet kan tillgodogöras. Som en följd av de kravsom ställs i lagen ^(1977: 140) omsärskilt ^lillslånd ^all tillföra^kärnreaklor kambränsle, ^m. ^m., den ^s. k. villkorslagen, bildade^kärnkraftproducentema projekt ^kärnbranslesåkerhet ^(KBS).^Målel för dess ^verksamhel var ^atl beträffande använt kärnbränsle och ^aktiviavfall. - konkret beskrivahur de olika ^hanleringsstegen ^l.o.m. slutförvaring ^lekniskl kan ^ulformas, ^-^ redovisa degeologiska förutsättningarna för ^etl slutförvar och peka ut en eller flera platser där dessa förutsättningar uppfylls, - analysera säkerheten ihela hanteringskedjan, både för normala och onormala förhållanden, som underlag för regeringens prövning enligt villkorslagen. ^KBS har ^lämnal ^ivårapporter, nämligen en rörande slutligförvaring av ^högaktivt avfall från upparbetat kärnbränsle och en rörande slutlig förvaring av använt ickeupparbetat kärnbränsle. Därmed var projektels ^upp^gifler enligt dessursprungliga målsättning i huvudsak slutförda. ^Kärnkraftproducentema har dock ^beslulalom en mer ^långsiklig fortsättning av ^KBS-projektel inom ramen för ^SKBF:sverksamhet. I denna ^fort-^sålining ingår även alt studera ^omhånderlagandel avlåg- och ^medelaklivt avfall dels av den ^lyp som erhålls vid driften avkärnkraftverken, dels s^ådant avfall som kan komma all återsändas ^lill Sverige^efler ^upparbelning av ^svenskl kärnbränsle utomlands. Programrådet har ^samråti med ^KBS om del^forlsaila långsikliga programmet. ^Detla har avvägts så att de bådaorganisationernas sammantagna ^arbelen skall läcka den för ^landel erforderligainsatsen. Arbeten avseende systemanalys och av projektkaraktär har därvid ihuvudsak finansierats av ^SKBF/KBS medan mer långsiktiga studier ochutvecklingsarbeten har genomförts i programrådels regi. Inom området slutlig förvaring av radioaktivt avfall iberg har ^KBS-^projektel gjort ^omfauande ^uiredningar och undersökni^ngar^under de ^se-15 Riksdagen1979180. ^Prop.1979/80: 100 Bilaga 17 Industridepartementet 226 I samband med all ^KBS-projekteisursprungliga målsättning ^fulllöljlsunder ^diskulerades del ^forlsaila ^arbelsprogrammel mellan^pio^gramrådei och ^SKBF. Med ^beaklande av de ^inilialiv som ^SKBF har ^tagil har programrådet inriktat sina^arbelen ^fiamsi på berggrundsgeologiska undersökningar och på ^geokemiska^sludier av ^nukliders transport i ^bei^ggriindsvatten. Till områdetinformation, riskanalys, ^m.m.. förs ^koslnadema för programrådets kontor ochadministration ^saml för ^verksamheier som griper över (lera huvud^områden. Insatserna rörande^kiirnkraftens radioakliva avfall har ^ökal ^väsenlligl . Av^belydelse i sammanhanget är bl. a. de ^resullal som har ^kommii fram ^geno.^m^del av pr^ogramrådet ledda ^arbelel liksom resultatet av ^KBS-projektel.Utvecklingsarbetet på delta område har på mycket ^korl lid ^nåll ^långl. såväl^kvanliialivi som kvalitativt. ^Förulsällningarna har förbättrat^s^ lör^konkreia diskussioner med ^sikle på mera långsikliga ^siällningsia^gandentill de problem och risker som är förbundna med ^hanleringen och förvaringen avdel radioakliva ^avfallel och del ^ulbrända ^bränslei.