prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Medelsbehovenför ^utbildningsprogramverksam-^helen och programverksamheten för utlandetredovisas under anslaget utbildningsradio aktiebolag underutbildningsdepartementels huvudtitel resp. Information om i utlandetunder utrikesdepartementels huvudtitel. verksamhet finansierasmed ^moltagarav^gifter. har ansvarför ^dislribulion av program, ^avslörningsverksam-^hel och avgiftsuppbörd.^Avgiflsuppbörden är decentraliserad till ^telekon-^toren och samordnad medinkasseringen av ^lelefonavgifter. Avgiftsmedlen fonderas hos^riksgäldskonlorel. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 12 67 har ansvarför projektering och byggande av större byggnader för Radio-koncernen.Denna får självt göra byggnadsinvesteringar i de fall då ^byggnadskoslnadema^inle överstiger 2 milj. kr. Televerkels ^drifl- och ^invesleringsulgifler^saml ^byggnadsslyrelsens ^inves-^leringsulgifler i samband med den allmännaprogramverksamheten ^bes^lrids av avgiftsmedel. Investeringarna avskrivsomedelbart till 100%^;. fattar^beslul om såväl ^moltagaravgifter som drift- och ^inves^leringsanslag ^lillden ^avgifisfinansierade ^verksamhelen. Avgiftsmedel har förljudradio- och televisionsverksamheten under /79 tagits ianspråk med I 352 milj. kr., varav (60 ^+^ 60+20) 140 milj. kr. avsågavskrivning ^lill av Radio-koncernens, ochbyggnadsstyrelsens ^avgifisfinansierade ^invesleringar och (1 022+ 190) I 212milj. Radiokoncernens och ^av^gi^f^isfinansieradekostnader för ^produklion och distribution av program. ^Koslnaden för radionämndens^verksamhel, som ^beslrids i särskild ordning med avgiftsmedel, uppgick för^budgeiårei 1978/79 ^lill . Under samma budgetår uppgickde ^toiala intäkterna i rundradiorörelsen av ^moltagaravgifter och ^ränlor på^avgifier ^lill 1 365 milj. kr. ^Tolall innebär ^resulialel under ^budgelåret1978/79 ^ell överskoll på 12,5 milj. kr. ^Detla medför ^atl del ackumulerade^överskollel per uppgick till 225,4 milj. kr. Den allmänna^mollagaravgifien uppgår sedan den ^lill . ochtilläggsavgiften för ^färg-TV ^lill . Antalet allmänna^avgifier uppgick den ^lill drygt 3 miljoner och antalettilläggsavgifter för ^färg-TV ^lillca 2,3 miljoner. ^Med^e^ 1 ^sfra^m^ ^s^tål I^n^ i ^ngar för den ^avgifisfinansieraderadio- och T ^V-verk ^samhelen /8 1 För /80anvisades 81.5 milj. kr. för investeringar i rundradioanläggningar. Televerketberäknar ^atl del vid utgången av innevarande ^budgelår skall föreligga en^anslagsreservalion om ^sammanlagi 8,2 milj. kr., som ^hell hänför sig ^lill^ell belopp som av bl.a. ^konjunklurmässiga skäl ^anvisals ^ulanför ^invesieringsramen. Televerkels beräkningari 1980/^koslnadsnivå av investeringskostnader för den^avgifisfinansierade ^rundradioverksamhelen ^budgelåren 1980/81-1984/85redovisas i följande ^sammanslällning. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 12 68 ^Sändarslalioner för FM ^i)ch TV Utbyggnad ^Reinvestering ^S^ändarslalioner för ^AM "^MV "Gotl^a^nd ^LV" Radiolänklinjer och ^OB-ulruslning Utbyggnad ^Reinvestering Rundradiocentraler s^amt lokal- och ^Ijärrkontroll-^utrustning Under budgetåret1980/81 avser ^televerkel bl.a. all anlägga ca 5 ^FM-^sändare, ca 20 TV^1-sändare och ca 30 ^TV2-sändare. ^Verkel avser vidare ^atl påbörjauppförandet av en ny ^mellanvågstation i sydöstra för att ersätta enäldre station i . För ^uppförande avtelevisions- och ljudradioanläggningar under ^budgel^åiel 1981/82 vill^televerkel under ^budgetårel 1980/81 ha ^etl ^besiällningsbe^myndigande om 30milj. Verket önskar vidare under /80 få ^räll all ^ulnylljaden anslagsdel om 3,8 milj, kr. som ej förbrukades under ^budgeiårei 1978/79.^Sluiligen hemställer verket om att över- resp. underskridanden av^invesleringsmedelsförbrukningen inom ^fr.o.m. /80 fårbalanseras till följande budgetår, I femårsplanen las ^fiågan om A ^M-^Ijud radiosändningar på mellan- och lång v ^ågsba ^nd ^e^ ^n^ upp i ^etl större ^perspekliv.^Verkel anför att nu befintligasändare av detta slag är så gamla all man måste ta ställning till fråganom de skall ersättas och i så fall på vilket ^säll detta skall ske. ^Televerkelanger fem ^allernaliv: Nedläggning av samtliga fyra nuvarande stationer,vilket skulle ge driftbesparingar om ca 4 milj. kr. Nuvarande fyra stationer ^bibehålles och renoveras.Investeringskost naderna ^beräkniis till 15-20 milj. kr. och driftkostnaderna till ca 3,5 milj. kr. en ^sändarslalion, ^vilkel skulle medföra en investeringskostnad om ca 13 milj. kr. och driftkostnad om ca 1,7 milj. kr. ^Invesleringskoslnadernauppgår ^lill ca 29 milj. kr. och ^driftkosinaderna till 3,5 milj. kr. Pä ^sikl tre ^sändarslalioner, varvidinvesteringskostnaderna beräknas uppgå ^lill 44 milj. kr. och ^driftkosinader ^lill ca 5 milj. kr. ^Televerkel förordar all ^alternalivel ^D^ genomförs. I femårsplanen anmäls vidare ^atl ^televerkel inriktarsin planering på all ^Prop.1979/80:100 Bilaga 12 kunna ^lillhandahålla ^etl fjärde ^FM-nät såsnart förutsättningarna härför finns. Enligt verkets bedömning kan man i bästafall räkna med alt bandet blir ^lillgängligl /82, men del kanockså dröja ända ^lill ^budgetårel 1985/86. Kostnaden för ett fjärde ^FM-näl^beiäknas uppgå till ^minsl 30 milj. kr. ^Eör ^budgelåret1980/81 räknar verket med driftkostnader för den avgifts-finansierade radio-och ^TV-verksamhelen om ^sammanlagi 220 milj. kr. Härav avser 150,9 milj. kr.^ersällning för ^programdisiribulion, 59,2 milj. kr. ^ersäitning fördebi^tering och uppbörd av ^TV-avgifter och 9,9 milj. kr. Frågan om^avgiftsinkasscring och kontroll tas upp senare i delta avsnitt i anslutning^lill redovisningen av den utredning som har ^lagl fram förslag i ärendet. I sin anslagsframställningför ^budgeiårei 1980/81 har ^byggnadsslyrelsen beräknat ^anslagsbehovel ^lill 6milj. ^Beloppel avser ^främsl projektering, bl.a, för ^lillbyggnad i^Göleborg och nybyggnad i för utbildningsradion. I ^AB:sanslagsframställning för /81 presenterar moderbolaget sinsamlade bedömning av medelsbehovet. I bilagor redovisar de ^programproducerandedotterbolagen sina ^anslagsframsläll^ningar. Moderbolagels medelsframställning sammanfattas på följandesätt: Programföretagens planer ^Svergis Radios förslagtill medelstilldelning /81 bygger på programföretagens planerför verksamheten. Programföretagens planer vad avser den ^avgifisfinansieradeverksamheten sammanfattas för det ^kommande ^årel i följande tablå som ock^såvisar de ^lotala medelsramarna ^budgetårel 1979/80 (milj. Beloppen ärangivna i ^genomsnillligi prisläge 1978/79 ^ulom för investeringar, för vilkabeloppen är i samma prisnivå som anslaget /80. Medelsram 1979/80 Förslag till drift-medelsökning 1980/81 Anslag 1979/80 Förslag till investeringsramar 1980/81 ^Prop.1979/80:100 Bilaga 12 70 ^Statsmaklemasmålsättning för utvecklingen av ^rundradioverksamhelen under avtalsperiodeninnebär en ^regionalisering av ^riksprogramproduk-^tionen i radio och TV,^5kvaliletsförbättringar ^saml åtgärder för vissa publikgrupper.Programföretagens förslag är i följande tablå uppdelade med hansyn härtill. Till de ^tmgivna grupperna kommerövriga ^ålgärder ^saml ny- och ^åieranskaffningar av investeringar. Vidgad ^regionalisering Kvalitetsförbättringar ^Ålgärder för vissa publikgrupper Övriga åtgärder Kostnadsökningar och ^kompensalion enligt konsumentprisindex^(KPl) Programföretagen räknar med^atl under /80 få ^avsatla medel för ^atl täckakostnadsökningar i verksamheten utöver vad de kommer att tillföras i^KPl-kompensation. ^Detla innebär att ^ulbyggnaden av ^verksamhelen begränsas i^molsvarande mån. Del nuvarandekompensationssystemet innebär avsevärda fördelar i förhållande till tidigareordning. SR ^undersiryker emellertid ^atl det inte ger någon garanti för all SRerhåller en ^lillfredsställande kompensation för kostnadsstegringarna ^etlvisst ^budgelår. SR avser ^atl ^åierkomma med förslag ^lill regeringen om^åtgärder för ^aU ^kompensera programföretagen för ^koslnadsulvecklingen /80 och om en ^ulbyggnad av den nuvarandekompensationsordningen. ^SR:s avvägningar haromfattat följande moment. Del första har avsett ^atl pröva om programföretagensplaner är förenliga med statsmakternas målsättningar. Del andra har inneburiten prövning av de praktiska ^förul^sällningarna att genomföra planerna. Deltredje har inneburit en rimlig-helsbedömning av resurskraven och de ^dännedförenade kostnadsberäkningarna. ^SR:s definitiva ställningslagande ^lill ^föislagen kan ske först efter statsmakternasbeslut om medelstilldelningen. ^Detla är i överensstämmelse med denansvarsfördelning som föreligger mellan SR och ^siaismaklerna och där ^ansvareiför ^verksamhelens ^ulformning inom ^statsmaklemas ^mål-^sällningar åvilar SR medan^siatsmakterna begränsar sin granskning ^lill ^aU avse de samhällsekonomiska^förulsältningarna för medelstilldelningen. SR ^konslalerar sammanfattningsvisatt de förslag som ^LRAB, ^RR och ^Prop.1979/80:100 Bilaga 12 71 ^SvTV framlagt faller inom ^stalsmaklern^tis^målsällningar och ^atl kostnadsberäkningarna är i huvudsak godtagbara. ^SR:s förslag till medelstilldelning SR föreslår attavgiftsmedlen för drift /81 ökas med 100 milj. kr. till 1 185,8milj. i genomsnittligt prisläge 1978/79. Beloppen uppräknas automatiskt för^KPl-utvecklingen. SR redovisar också konsekvenserna av två lägreökningsbelopp för driften (80 resp. 60 milj. SR föreslår att den ^avgiftsfinansierade verksamhetentillförs ^inveslcr^ingsmedel om 137 milj. kr. Härav avser 83 milj. kr. investeringar för ^oförändiad ^verksamhel. Beloppen har uppräknats med 7%^/^för beräknad kostnadsökning /81. I skrivelse ^lillregeringen den 26 ^oklober 1979 har bl.a. ^redovisal och ^slälllsig bakom en av fastställd planeringsnivå för^lelevisionsbolagets regionala ^ulbyggnad. ^Målel med förslaget är alldistrikten skall producera av ^riks-TV vid avtalsperiodens slut.Regional- ^TV-ulbyggnaden anpassas till de resurser som ställs till förfogandegenom ^ulbyggnaden av distrikten för den ökade ^riks-TV-^produklionen.^Förslagel innebären ^loial investeringsvolym på 135 milj. kr. för ^dislriklen.Härav avser 35 milj. kr. ^byggnadskoslnader och teknisk utrustning ibyggnaderna i och ^Göleborg och 10 milj. kr. kostnaderna för enföreslagen inlösen av de förhyrda byggnaderna i och Sundsvall.Återstående 90 milj. kr. avser byggnadskostnader och teknisk ^ulrusining i^dislriklen ^exkl. Anslaget ^lill radionämndenför /80 uppgår till 1,1 milj. kr. Detta innebär en ökning meddrygt . i förhållande till vad nämnden disponerade under ^budgeiårei1978/79. Ökningen motiverades i första hand med att en personalförstärkningbehövs ^saml alt del skulle bli möjligt all trycka en redogörelse för de^beslul av större ^vikl eller principiell betydelse som nämnden har fattat. För /81 harnämnden beräknat ^etl medelsbehov om sammanlagt 1,3 milj. kr. vilket bl.a.möjliggör anställning av ytterligare en handläggare. Den av Radioberäknade och förutsatta intäkts- och ^koslnads^ulvecklingen samtfondbehållningen under innevarande och nästa ^budgelår framgår av följande^sammanslällning. 1979/80:100 Bilaga12 72 1979/80 1980/81 Över- resp. underskott Ackumulerad fondbehållning ^Intäklsberäkningenför ^budgetårel 1980/81 förutsätter alt den allmänna ^mollagaravgifien ^fr.o.m.den 1 juli 1980 höjs med . från 340 ^lill , och tilläggsavgiften förinnehav av ^targ-TV höjs med . ^TV-avgifisulredningenhar ^avgetl betänkandet (Ds ^U^ 1978:16) ^TV-avgifter:inkassering, kontroll och ^avgiftsskolk. Betänkandet har ^remissbehandlais. 1del följande ges en kort redovisning av ^ulredning^ens förslag. I ^direkl^anslulning ^lill olika förslag redovisas också remissinstansernas^synpunkier. Utredningen påpekar altriksdagen fastställt avgiftsfinansiering som finansieringsform för SverigesRadio ^(prop. 1977/78:91^). Utredningen har därför utgått frånfortsalt avgiftsfinansiering i sill ^arbele. Flera remissinstanser hardock ifrågasatt avgiftsfinansieringen. Hovrätten för anser delfinns skäl all överväga en ändring av gällande principer för all finansieraradio- och ^TV-verksamheten. Datainspektionen och ^datalagstiftr^dngskommittén^(DALK) förordar en skallefinansiering. Delegationen ^f^i^S^r^ företagens ^uppgiftslämnande^(DEFU) anser alt ^l.ex. accis på ^TV-apparaler bör övervägas. förordar en reklamfinansiering. Fleraremissinstanser har också förordat en enhetlig ^TV-avgift för såväl svart/vitsom ^färg-TV, bl.a. ^justitiekanslern (), , ^DALK och ^DEFU.Postgirot föreslår alt avgift skall kunna ^belalas på en gång,och all viss ^nedsä^tlning av avgiften därvid bör prövas närmare. ^Ulredningen har förordatalt ^TV-avgiften skall betraktas som o ^f^ ^f^ ^e^ ^n^ 11 ^i-^grältslig avgift. Detta godtas av hovrätten för ochriksåklagaren (). ^Inle heller integritetsskyddskommittén har några invändningar.Svenska Arbetsgivareföreningen () avstyrker förslaget. Utredningen har söktkartlägga avgift ^sskolketsomfattning och kommit fram ^lillalt under vissa antaganden så många som ca 500000 hushåll inte betalar korrektavgift. Nära 400000 av dessa betalar ingen 1979/80:100 Bilaga12 73 medan ^drygl 100000 hushåll bara ^belalarför ^svarl-vii TV trots att de innehar ^färg-TV. ()och ^DALK framhåller all ^avgiftsskolkel är betydande och har en omfattningsom ^inle kan ^godlas. ^DEFU och Radiohandlares ^Riksjörbund pekar påatt ^skolkel har samband med avgifternas höjd, och att en ond cirkel uppstårgenom alt vissa innehavare ^inle ^belalar sin avgift, varigenom Radiosinkomster minskar, avgiften behöver höjas ^yllerligare osv. Radiohandlarnaanser dock all ^ulredningens beräkningar ^måsle ^siarkt ifrågasättas.Televerket diskuterar ^avgifisskol-^kets omfattning, och betonar att allaberäkningar utifrån nu tillgängligt underlag är osäkra, bl.a. i ^brisl på^väldefinieral hushållsbegrepp. Verket ställer sig tvekande ^lill deberäkningar som ^ulredningen gjort. ^Televerkel anser även ^atl verkels metod^atl beräkna ^skolkets omfattning har klara brister, och ^insalser bör görasför all få fram en ^sialisliskl väl underbyggd metod för alt fortlöpande följa ^avgiflsskolketsomfattning. ^Ålgärder för ^atl minska ^avgiflsskolketförordas av ^ulredningen och ^etl ^slort antal ^remissinslanser instämmer i^detla. ^Ulredningensförslag om förstärkt ^informalionom ^avgiflss-^kyldighel ^m.m. tillstyrks av ^DALK och SAF. påpekari sill ^yllrande all särskilda insatser förbereds bl.a. i fråga om ^cenlralinformation och framhåller därvid viklen av ^akliva medverkan.Sveriges Radio hänvisar bl.a. ^lill , som ^bedrivii en mycket ^effeklivmarknadsföringskampanj ^mol ^avgiftsskolk. ^DALK anser alt ^anlalel a^vgi fl ^s^ kontrollanter bör ökasmer än med de fem nya ^konlrollantljänster som ^ulredningen föreslår. Både SAFoch ^SSR anser alt de som ^avanmäll ^silt innehav bör utsättas för särskildakontrollåtgärder. Utredningen föreslår skärptapåföljder vid uppdagat ^avgiftsskolk och ^ålgärder för alt minska'"lönsamheten" i all ^avgifisskolka. Bötesbeloppet föreslås höjt.^Avgiftskonlrollanterna föreslås få la ^ul retroaktiva ^TV-av^gifter, en^schablonavgifi ^molsvarande en årsavgift såvida innehavaren ^inle kan visa altmollagaren innehafts en kortare lid. ^Schablonavgifien skulle enligt förslagetkunna ^ulgå ^jämle böter. Förslaget om höjt bötesbelopp tillstyrks av^D^AZ.^Å'. Någraremissinstanser, bl.a, JK och RÅ, förordar ^däremoi all ^bölespåföljdenersätts med en särskild avgift på samma sätt som är föreskrivet vidunderlåtenhet ^atl fullgöra ^irafikförsäkringsplikl. Avgiften bör enligt JKkunna fastställas ^lill ^ell sådant belopp ^atl den läcker både ^böierna och en^scablonmässigl beräknad ^TV-avgift. JK ansluter sig ^lill principen om omvändbevisbörda och anför all den särskilda avgiften bör åläggas alla påträffade^"avgiftsskolkare^"^ som ^inle kan visa all de har ^TV-apparaten^endasl på prov kortare lid än eller eljest är befriade frånskyldig-hel all ^beiala ^TV-avgift. Även hovrätten för ^godlarprincipen om omvänd bevisbörda. RÅ avstyrker bestämt förslaget att höja 1979/80:100 Bilaga12 74 bötesbeloppet och anser det även uteslutet att i^slraffrätlsligt sammanhang lägga bevisbördan för när ^TV-mollagare anskaffadespå innehavaren. Enligt ^DALK stämmer systemet med omvänd bevisbörda illa medprincipen alt den som påstår att brott föreligger ska styrka ^detla. Eftersombara de som är hemma när ^konlrollanlen gör besök kan debiteras retroaktivavgift, blir utfallet av denna mer eller mindre slumpartat. ^DALK avstyrkerdärför förslagen. ^Ulredningen har pekatpå möjligheterna av all använda pejlingsåsom ^elt hjälpmedel i kontrollverksamheten. I bl.a. och använder^TV-konlrollanlerna ^ulrusining för alt pejla in sådana radiovågor som sänds utfrån en påslagen ^TV-apparal. Med hjälp av denna utrustning är del möjligt ^atllokalisera ^TV-apparaler ^lill såväl villor och radhus som ^lägenheler i^fierfamiljshus. 1 har ^leleverkei utvecklat en ^hanterbar ^ulrusiningför ^TV-pejling, men ^någol ^iniliativ^lill ^atl införa pejling som kontrollmetod har inte ^lagits. Det har vid denlöpande avgifts-kontrollen i form av hembesök, som kontrollanterutför, ^inle anset^ts behövligt med pejling. ^Ulredningen är ^inle bereddalt föreslå ^ell ^generelll införande av pejling i televerkelskontrollverksamhet mot bakgrund av de ändrade förutsättningar som detta skulleinnebära för ^verksamhelen. Däremot anser ^ulredningen alt ^pejlulruslning ivissa fall bör kunna användas som ^ell hjälpmedel. Pejling borde vara enanvändbar metod för all få fram bevisning när en misstänkt ^avgi^f^tsskolkareförnekar innehav av ^TV-apparat. Även vid ^för-^slärkla kontroller, som skergenom ^atl kontrollanter gör kontroll av områden med en hög frekvens av^annullerade licenser borde ^pejulrustning kunna komma ^lill användning.^Ulredningen föreslår därför ^atl ges mandalall inleda en begränsad ^försöksverksam^hel med pejling. ^Etl fåtalremissinstanser har ^yttral sig över frågan om införande av pejling. SRhänvisar till all ^avgiflsskolket anses vara mindre i både och Norgeän i och finner ^fiera troliga ^ors^tiker. bl.a. effektiva kampanjer^mol ^skolkel och användning av pejling för all ^eflerforska ^skol-^kare.Enligt SR är ^erfarenhelerna av pejlingen goda särskilt i , där man haften omfattande verksamhet. Hovrätten för menar att frågan omhuruvida pejling bör tillålas är av ^utomorden^tligl stor ^bely^delse ur^integritelsrättsliga aspek^ter. Eftersom ^avgiftskonlrollanterna ^inle har^räll all gå in i en lägenhet för att kontrollera om där finns en icke anmäld^TV-mottagare bör del redan på grund härav ^inle vara ^lillålet att med hjälpav teknisk apparatur utifrån skaffa sig kännedom i denna fråga. Hovrättenavstyrker förslaget om begränsad ^försöksverksamhel med pejling.^Integritetsskyddskoinmittén anser alt ^pejlingsförfarandet företer vissalikheter med husundersökning. Enligt kommitténs mening bör ^elt sådant syslem^endasl komm^a^ i fråga när andra möjligheter kan anses uttömda. ^Däremoi anserkommittén att del inte finns någotdirekt rättsligt hinder 1979/80:100 Bilaga12 75 ^mol att använda ^pejlulruslning vid kontroll av^TV-innehav. ^Ulredningen anserockså all de ^uppgifler som T ^V-ha ^odlarna lämnar om ^TV-inköphar en viktig påminnelse- ochkontrollfunktion som bidrar till alt minska ^skolkel. ^Ulredningen föreslårdärför att ^uppgiftsskyldighelen t.v. kvarstår, men att informationen tillanställda inom ^TV-handeln förbättras och ^atl administrationen granskas isamarbete med ^(SRR). ^Förslagel tillstyrksav RÅ som anser all nuvarande straffbestämmelse i radiolagen för ^TV-hand-^laresom ^underlåter ^atl anmäla försäljning bör kvarstå oförändrad. ^DEFU anser^inle att utredningen kunnat göra troligt ^atl ^anmälningssyslemel i sinnuvarande form ger ^effekler som motsvarar ^koslnadema för rutinen hos^leleverkei och ^TV-handlare. ^Mol den bakgrunden förordar ^DEFU att televerketoch radiohandeln gemensamt gör en översyn av ^sysiemel för ^atl få mindre^resurskrävande ^ruiiner som ger samma ^ulbyte som . ^SRR och SAF avstyrker^förslagel. ^SRR framhåller alt den nuvarande rutinen avsetts gälla kortaretidsperiod, och all hushållstäckningen av ^TV-appara^ler nu är . ^Ellbegränsat ^anlal hushåll saknar således TV och det finns nu ^inle skäl altbibehålla anmälningsskyldigheten. Även ^kosinaderna för ^rulinen är höga irelation till utbytet. Ifall anmälningsskyldigheten ^kvarslår ^lillslyrker ^SRR^ulredningens förslag all andra administrativa och påföljdsregler diskuteras av^televerkel och radio- och ^TV-handeln. ^Ulredningen har granskal nuvarande ^uppbördsadminislra-^lion inom ^televerkel.Därvid konstateras en del grundläggande problem som har all göra med dengemensamma ^lele- och ^TV-räkningen och all ^TV-avgiftsuppbörden ^ulförs som endeluppgift inom försäljnings- och ^faklureringsverksamhet.^Ulredningen föreslår ^ell antal ^ålgärder alt genomföra på kort sikt för altlösa några av dessa problem, samt för ^atl nedbringaadministrationskostnaderna. SR anser all utredningenstyrker ^SR:s uppfattning att uppbörden av ^mollagaiavgifterna ^måsleeffektiviseras. ^Kosinaderna är högre än vad som är förenligt med en ^ralionelltbedriven ^verksamhel. SR påpekar all Radio och angerkostnaderna för ^avgiflsuppbörden ^lill ca 7 sv. per licens, medan Norsk^Rikskringkastning anger sina ^kosinader till ca 10 sv. per licens.Motsvarande siffra för den svenska ^TV-avgiftsuppbörden är ca . Enligt har bl.a, ^ulredningens analyser ^visal au det finnsmöjligheter alt effektivisera ^TV-^uppbörden. avser all ta vara pådessa möjligheter. Enligt verkels beräkningar kan de sammantagna besparingarnauppgå ^lill ca 7 milj. kr. Flertalet ^remissinslanser har ^slälll sigpositiva ^lill förslagen all ^ralionalisera den nuvarandeuppbördsadministrationen. ^Uppbördsresulialelför den gemensamma ^lele- och ^TV-räkningen anses av de ^ftesla remissinstanservara myckel gott, och ^etl ^vikligl skäl för ^atl bibehålla nuvarande syslem.För de ^TV-avgifter som debiteras på separat räkning är ^uppbördsresulialelsämre, ^DALK föreslår all ^anlalet separata 1979/80:100 Bilaga12 76 ^TV-räkningar minskas genom ^atl gemensam räkning görsobligatorisk i alla de fall då gemensamt ^lelefon- och ^TV-innehav föreligger.^DALK och ^riksskatteverket anser också all en förhöjd avgift om . skullekunna övervägas vid försenad betalning för separata räkningar inom ramen förnuvarande uppbördssystem, ^Ulredningen redovisar tvåhuvudalternativ för den framlida uppbörden av ^TV-avgifter: ^forlsall uppbördpå räkning gemensam med ^telefonavgif-^terna samt ^etl särskilt, separat syslem^förTV-uppbörden, såsom nu ^lilläm^pas bl.a. i ^Daninark och . ^Ulredningen anför en radsvagheter i del nuvarande ^sysiemel: ^siigande ^adminslrationskostnader,bristfälligt datastöd, all ^TV-uppbörden är fördelad på mer än 2 000 personersom en delarbetsuppgift, svårigheter all samordna insatserna mot ^skolk, dåligöverblick och oenhetlig praxis. ^Ul^redningen anför vidare all televerketanser att den fiskala rollen är svår all förena med ^serviceinriklningoch alt ^TV-avgiften på den gemensamma räkningen höjer beloppet på räkningenså alt kunderna minskar sin telefonanvändning med inkomstbortfall som följd. lett separat ^uppbördssyslemmed en centraliserad ^orga^nisalion skulle enligt ^ulredningens meningdessa ^svårigheler kunna undvikas. Vissa förutsättningar, bl.a. ^möjlighelen^lill en ^effekliv indrivning av obetalda fordringar, bör dock vara uppfyllda. ansluter sig i^alll ^väsenlligl till ^ulredningens bedömning och förordar alt ett system medseparata ^TV-räkningar införs så snart förutsättningar föreligger. RÅ och^integritetsskyddskommiitén behandlar ^inle särskilt frågan om gemensam ellerseparat uppbörd, utan lämnar ^förslagel ulan erinran. anser del^svårl alt bedöma om del finns tillräckliga skäl ^atl överge den nuvarandeordningen, men har dock inga invändningar ^mol alt uppbörden överförs ^lill enfristående uppbördsorganisation.