prop · G303150 · 1979-12-31 00:00:00 — För planförändringen 1979-1980 har använlsdet preliminära utfallet . Anm. Uppgiftema inom parenies ärprognoserade. Källor: och . Diagram 7:2 Investeringar inom industrin, totalt ochuppdelat på branscher 1973 1980 Index 1975 = 100 110 100 90 80 70 60 50 40 30 20 Verkstadsmdustri, exkl. varv 80 70 60 50 1973 74 75 76 77 78 79 80 I_ \_ \_ L J \_ I 1973 74 75 76 77 78 79 80 De branschvisa prognoserna är något osäkrare änprognosen för totala induslrin. Investeringarna i bilar är inkluderade.Källor: och . sig inte räcka för att motivera företagen att ensbibehålla sina investeringsplaner än mindre utöka dem. Tveksamheten omkonjunkturutsikterna blev troligen också utbredd i samband med de upprepadeoljeprishöjningarna . förutses industriproduktionen sliga med 4 1/,medan produktivitetsökningen väntas bli väsenlligl lägre än . Därmedskulle kapacitetsutnyttjandet kunna stiga ytterligare något 1980, medanförändringen av vinstmarginalerna väntas bli obetydliga. (Se vidare kapitel 8,om industrins lönsamhet.) Konjunktumlsikterna förblir dessulom fortsattosäkra, och det har därför ansetts motiverat med en försiktig lolkning Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 135 av industrins mycket expansiva investeringsplaner. Ennedjuslering på I % har bedömts som rimlig, vilket innebär att företagen skullei lägre grad än justera ned sina investeringsplaner. Därmed skulleindustriinvesteringarna öka 1980. Byggnadsinvesteringarna har med ledningav enkäten bedömis öka och maskininvesleringarna . I diagram 7:2 redovisas investeringsutvecklingen för någrai invesle-ringshänseende tungt vägande branscher. Branschuppgifterna för 1980har schablonmässigt nedkorrigerats på samma sätt som för industrin som helhet.Med denna enkla metodik förmår man givetvis endasl grovt fånga de enskildabranschernas utveckling, men det kan ändå vara av intresse att notera deskillnader i utvecklingen som framträder för de olika industribranscherna.Investeringarna inom järn- och stålverken ökade starkt 1979. Investeringarnainom verkstadsindustrin liksom inom gruppen övriga branscher förblev på i stortsett samma nivå 1979 som 1978. medan däremot investeringarna inom massa- och pappersindustrinföll ytterligare. Även förutses den starkaste investeringsökningen skeinom järn-och stålverken. Verkstadsindustrins investeringar förväntasaccelerera 1980, och även inom gruppen övriga branscher förutses en vissuppgång. Däremot väntas investeringarna inom massa- och pappersindustrin på sinhöjd bli av samma storlek som 1979. Handel m. m. De totala investeringarna inom gruppen handel m. 'beräknas ha ökal med . Byggnadsinvesteringarnaökade medan maskininköpen steg med . Beräkningarna baseras på dels den avstatistiska cenlralbyrån genomförda enkätundersökningen inomhandels-, bank- och försäkringsföretag, dels på uppgifter om totala kosinaderoch byggnadstider för påbörjade byggnadsprojekt inom gruppen privat handel,"VTB Inarbetandet av prognoser för byggnadsinvesteringarna har ocksåutnyttjats de av SCB och utförda byggnadsinventeringarnasamt rapportering av beviljadeigångsättningslillstånd. Igångsättningen inom prival handel steg 1978-1979.Detla innebär alt igångsättningen blev avsevärtstörre än vänlat - en ökning jämfört med . Vid bedömningenav påbörjandet har beakiats bl.a. den troliga ökningen av denprivata konsumtionen. Påbörjandet kommer dock sanno- ' Med investeringar inom gruppen handel m.m, avsesinvesteringar i varuhandel, bank- och försäkrings verksamhet, leater, hotell,restauranger, lagerbyggnader samt fastighetsförvaltning. Prop.1979/80:150 136 likt atl hållas tillbaka av fortsatt brisl på arbelskraftoch av att regeringen därför föreskrivii länsarbetsnämnderna störrerestriktivitet i lillslåndsgivningen för oprioriterat byggande.Igångsättningen inom prival handel har därför bedömts komma att minska svagteller . Det höga påbörjandet under såväl 1979 som 1980 kommerändå atl ge en kraftig tillväxt i de privata byggnadsinvesteringarna - ca 12 %från 1979 till 1980. De totala byggnadsinvesteringarna inom gruppen handel,dvs. inkl. slallig handel, beräknas komma att öka . Enkäten pekar på en minskning av maskininköpen under 1980.Mot bakgrund av lidigare års erfarenheter av förhållandet mellan planer ochulfall har en relativt kraftig uppjuslering ansetts motiverad även denna gångoch maskininvesteringarna förutses sålunda öka med 8 1/. Sammanlaget skulledärmed de totala investeringarna inom gruppen handel m. m. öka med drygt 9 %mellan 1979 och 1980. Investeringarna i handelsflottan, dvs. inköp av nybyggdafartyg från svenska och utländska varv minus nettoutförsel av begagnade fartyg,minskade kraftigt . Räknat priser blev minskningen drygt 1miljard kr. och den därmed uppnådda investeringsnivån endast ca 130 milj. kr.Nettoutförseln av begagnade fartyg kom nära nog att fördubblas under 1978samtidigt som inköpen av nybyggda utländska fartyg minskade drastiskt.Leveranserna av svenskbyggda fartyg ökade däremot något. Den svenskahandelsflottan, räknat i antal fartyg och dödviktston, decimerades ytteriigareför tredje året i följd. Leveranser av nybyggda fartyg till svenska rederier Netloulförsel av begagnade fartyg -1 135 217 Beräkningarna bygger i huvudsak på två enkäter,en till svenska rederier angående deras beställningar hos utländska varv och entill de svenska varven. Den sistnämnda enkäten, som tidigare utförts av statistiskacentralbyrån, är nedlagd och gjordes senast . Detla innebäratl det statistiska underlaget både vad gäller för utfallet och förprognoserna är sämre än vanligt. Med ledning av enkäterna beräknasleveransvärdet av nybyggt tonnage 1978-1979 ha ökat med drygt 600 milj. kr. i1975 års priser. Från de svenska varven betyder Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 137 Tabell 7:6 Statliga invesleringar 1978-1980 Ärlig procenluell förändring, 1979, 1975 ärs priser priser 1978 1979 1980 Statliga affärsverk exkl. induslri 5450 -2,2 -0,3 16,9 Slatligamyndigheter inkl. mililära 4 337 11,6 4,8 -4,8 Slalligaföretag (induslri m.m.) 3921 0,9 12.4 15,1 a investeringar totall 13708 2,7 4.7 9,5 byggnader 7 256 3,3 3,7 1,3 maskiner 6452 1,9 5,7 18,4 Källor:Konjunkturinstilulel och siaiisiiska cenlralbyrån. detta en fördubbling av leveranserna medan nyinköpen avutländska fartyg beräknas ha minskal ytterligare något. En mycket svårbedömdpost i kalkylerna över investeringarna i handelsflottan ulgörs av exporten avbegagnat tonnage. Omstruktureringen och reduklionen av den svenska handelsflottanhar (1976- 1978) lett lill en högre avyttring av begagnattonnage än tidigare , Delta har skett trots en extremt lågprisnivå på denna lyp av tonnage. blev nelloulförseln avandrahandstonnage halverad gentemot 1978. Investeringarna i handelsflottan1979 uppgick därmed till närmare 1 600 milj. kr, räknat priser. jämfört med ger beräkningarna i 1975 årspriser ungefär oförändrat leveransvärde till de svenska rederierna, liksom förnelloulförseln av begagnat tonnage. Sammanlaget blir således den troligaeffekten på investeringarna i handelsflottan ungefär oförändrat utfall ijämförelse med 1979. Utiryck priser erhålls en investeringsnivå på 1500 milj, kr. De statliga investeringarna ökade med i volymmellan 1978 och 1979 enligt ännu preliminära beräkningar. Som framgår av tabell7:6 sleg investeringsverksamheten inom myndigheter och företag' medan den blevoförändrad inom affärsverken. Byggnadsinvesteringarna ökade med ochmaskininvesteringarna med . Beräkningarna grundar sig på enkäler som statistiskacenlralbyrån samlade in i febmari 1980 från statliga myndigheter, affärsverkoch företag. Investeringarna inom de statliga affärsverken blev i stortsett lika stora som 1978 med en mindre förskjutning från maskin-lill byggnadsinvesteringar. Nedrevideringen av affärsverkens investeringar,som gjorts sedan den preliminära nationalbudgeten, förklaras av att en del ' De statliga företagens investeringar redovisas i tabell7: I under industri, handel och övrigt näringsliv. Prop.1979/80:150 138 investeringar inom vallenfallsverket, slatensjärnvägar ochteleverket uppskjutits. Jämförl med 1978 sleg ändå investeringarna inomteleverket relativt kraftigl som de sjönk inom bl.a.vattenfallsverkel och luftfartsverket. Myndighelernas investeringar sleg mellan 1978 oeh1979. Härvid ökade byggnadsinvesteringarna, som väger tyngst, ochmaskininvesteringarna med 7,'. På byggnadssidan är det ochförsvarels fastighetsfond som svarar för ökningen. De statliga företagen drog upp sina totala invesleringarmed . Växande maskininköp inom industriföretagenutgör den avgörande delen av ökningen. Prognoserna för den statliga investeringsverksamhetenunder 1980 baseras på de ovan nämnda enkäterna och utgår sålunda frånbedömningar grundade på de enskilda verkens, myndigheternas och förelagens uppgifter.Enkätsvaren för det andra halvårel 1980 frän affärsverk och myndigheter byggerdelvis på årets budgetproposition. Affärsverkens invesleringar väntas öka från 1979till 1980. Byggnadsinvesteringarna beräknas stiga till följd av att bl.a. SJ:s och vattenfallsverkets byggande expanderar. byggnadsverksamhetväntas däremot minska jämfört med . Vad beträffar maskiner och inventarierförutses investeringsvolymen 1980 bli av ungefär samma storlek som kalkyleradesi den preliminära nationalbudgeten, vilket till följd av de nedre videringar av1979 som tidigare nämnts resulterar i en 26%-ig ökning mellan 1979 och 1980.Del är främst planerna på fortsatt växande maskininköp inom och ensnabb ökning inom som ligger till grund för denna utveckling. De slatliga myndigheternas investeringar vänlas minska med5% 1980. Nedgången ligger på byggnadssidan, där en reducering med drygl 7%förutses som en följd av minskat statligt vägbyggande. Prognosen för de slalliga företagens investeringar 1980anger en fortsatt hög tillväxt - 15 %o i volym . De totala statliga byggnadsinvesteringarna beräknassålunda komma att öka svagl eller med drygt I % . Maskininvesleringarnaväntas öka något . Sammantaget skulle då de totala statliga investeringarnaöka med 9 1/. Den kommunala sektorns investeringar ökade enligtpreliminära kalkyler totah sett i volym 1978-1979.Byggnadsinvesteringarna beräknas därvid ha stigit med 1 1/ochinvesteringarna i maskiner och ' 1 delta avsnitt redovisas de kommunala investeringarnaexkl. bostäder och industri. Tabell 7:7 Kommunala invesleringar 1978-1980 1979, löpande priser Åriig procenluell förändi priser Kommuner därav: affärsverk myndigheler Landstingskommuner Övriga' därav: byggnader maskiner 10593 3671 6922 3065 2 890 -7,1 -6,1 -7,7 -3,1 -3,6 -0,6 0,7 0,4 0,8 2,2 6,2 1,7 -0,1 2,7 6,3 4,6 ' Häri innefaiias kommunägda förelag, församlingar m. m.Källor: Konjunklurinstitulel och . inventarier med 2 1/(se tabell 7:7). Starkast synesexpansionen har varil inom de kommunägda företagen. Till grund för kalkylerna över invesleringsulvecklingen1979 och 1980 ligger en av insamlad enkätbland kommuner och landstingskommuner, samt en enkät avseende vissa av dekommunägda företagen. Landstingskommunernas investeringsuppgifter ifebruarienkäten för det innevarande året brukar i allmänhet stämma väl överensmed det utfall som senare redovisas. Kommunernas investeringar 1979 har dock påbasis av tidigare erfarenheter nedjusterats, främst på maskinsidan. Kommunernas och landstingskommunernas sammanlagdabyggnadsinvesteringar minskade med 1/i volym 1978-1979. Därvid sjönk kommunernasbyggnadsinvesteringar med I %, medan investeringsökningen inomlandstingskommunerna begränsades lill 2 1/. Kommunernas uppgifter om denplanerade respeklive realiserade byggaktiviielen inom kommunerna 1979 har nureviderats ned successivt i varje enkät . Detta uppgesfrämst vara en följd av förseningar av planerade byggnadsarbeten, vilket i sintur bl. a. torde kunna förklaras av den tidigare nämnda bristen påbyggnadsarbelare. På maskinsidan synes kommunernas och landslingskommunerasinvesteringar ha ökat med 9 1/i volym. Detla innebär att kommunernas ochlandstingskommunernas investeringar totalt seU steg i volym 1978-1979. Den kommunala investeringsaktiviteten är beroende av bl.a. utvecklingen av byggnadskostnader och prisutvecklingen i övrigt för investeringsvarorliksom av tillgången på produktionsresurser inom byggsektorn. Eftersom deårsvisa budgetramarna i allmänhet lorde vara tämligen snävt fasflagda ochangivna i nominella belopp kan prisutvecklingen normalt förmodas ha en rättslark inverkan på invesleringsvolymen i kommunerna. 1 tabell 7:8 redovisaskommunernas och landstingskommunernas investe- 1979/80:150 140 Tabell 7:8 Planerade och faktiska förändringar ikommunernas uch landstingskommunernas totala investeringar 1972-1980 Ärlig procenluell för; året innan -3-8-4 O 1 14 4 14 11 10 förändring 1 -10 -7 -2 -2 9-4 1 (3) (3) i Differens 4 -2-3 -2 -3 -5 -8 -13 (-8) (-7) ; De av kommunerna angivna investeringsplanerna haromräknals lill fasla priser på basis av prisutveck- I lingen förinvesteringsvaror. Vid faslprisberäkningarna av kommunernas planer haranvänts konjunklurinstituieis två prognosaltemaliv för prisulvecklingen1979-1980. Planerna redovisas i denna tabell som kvoten mellan prognosåretsenkälvärde och föregäende års utfall i fasta priser. För planförändringen1979-1980 har använts del preliminära ulfallel . Uppgiflerna inomparentes är prognoserade. Källor: Konjunkturinstilulel och statistiskacentralbyrån. ringsplaner omräknade till procenluellvolymförändring lillsammans med planer och faktiska förändringar för någratidigare är. De av kommunerna angivna investeringsplanerna omräknas alltså tillinvesteringsbelopp i fasta priser. används de inomkonjunkturinstitutet kalkylerade alternativen för prisutvecklingen avbyggnadspriser resp, priser på maskiner och inventarier. De så omräknade investeringsplanernabör sedan korrigeras med hänsyn lill mönstret för tidigare avvikelser mellanplaner och utfall. Kommunernas och landstingskommunernas sammanlagdainvesteringsplaner anger en betydande tillväxt av investeringarna -i volym vid högre prisutvecklingsalternativ för1979-1980. Dessa höga investeringsplaner får ses mot bakgrund av den gynnsammafinansiella utvecklingen inom den kommunala sektorn under 1978 och 1979.Investeringsutvecklingen förefaller dock ha överskattats för såväl 1978 som1979. Överskattningen 1978 var till stor del betingad av förseningar när detgäller genomförandel av pågående byggnadsarbelen samt igångsättningen av nyaprojekt. har förmodligen - som nämnls ovan - förseningar ägt mm pågrund av den uppkomna bristen på arbetskraft. Det är troligt attarbetskraftsrestriklioner i minst lika hög grad som kommer att verkai neddragande riktning vad gäller möjligheterna att realisera de mycket högainvesteringsplanerna . Kommunernas och landstingskommunernas investeringar väntasmed dessa förutsättningar totalt setl sliga med i volym 1979- 1980.Byggnadsinvesteringarna beräknas därvid öka med 2 1/och inköpen av maskineroch inventarier med 3 1/. Landstingskommuneras investeringar förutses stigamed , medan kommunernas investeringsökning synes inskränka sig till 11/. Inkluderas de kommunägda företagen Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 141 och församlingarna kan den kommunala seklornsinvesleringar lolall sell väntas sliga i volym. Den senaste lageravvecklingsfasen i den svenska ekonomin,som inleddes , avslutades . Lagrenkom nämligen att åter öka redan Qärde kvartalet 1979 vilkel var någol kvartaltidigare än vad som förutsågs i den preliminära nationalbudgeten.Lager-minskningen kom sålunda atl för hela 1979 stanna vid ca 600 milj. kr. i1975 års priser. Skillnaden gentemot de preliminära beräkningarna är praktisktlaget helt hänförbar till handeln där en ansvällning av lagerstockarna kom attske vilken endast delvis var förutsedd. Inom industrin, exkl. varven, inleddes avvecklingen medinsatsvarorna som började minska . Nästkommande halvårminskade lagren av varor i arbete följda av en neddragning av färdigvarulagrenandra , Som framgår av vidstående diagram var fallet i lagerslockarnamycket stort fram dä en tillväxt av lagren avinsatsvaror och varor i arbete kom till stånd. Neddragningen av färdigvarulagrenfortgick i hög takt. Sammantaget blev minskningen ca 750 milj. kr.detta halvår. Fallet i färdigvarulagren avtog väsentligt under loppet av andrahalvåret medan lagren av varor i arbele fortsatte att stiga. Insatsvarulagrendäremot reducerades åter totalt sett till slor del genom oplanerade minskningarav råvarulagren i basindustrierna. Lagerminskningen kom därmedatt bli omkring 400 milj. kr. innebärande en minskning om ca 1,2 miljarder kr.för hela 1979. Lagerstockarna lorde därmed för induslrin i genomsnitt varalämligen normala. betraktade emellertid sinainsatsvarulager vid årsslutet som något för små medan verkstadsindustrin ochövrigsekiorn ansåg sina färdigvarulager som något för stora. Med detta utgångsläge väntas industrins lager stiga endastlångsamt . Prognosen omfallar för försia halvåret en relativt långsamökning av lagren av insatsvaror och varor i arbete medan färdigvarulagrenförutses dras upp först . Varvens lager av varor i arbete (vilken där är dendominerande lagertypen) sjönk högst väsentligt . väntas enfortsatt minskning av dessa lager. Handelslagren ökade som nämnts högst markant mot slutet av1979. Alldeles särskilt gällde detta detaljhandeln (inkl. bilhandeln) där dekraftiga ökningarna dessutom var ofrivilliga. som anser lagrensom för slora steg nämligen avsevärt inom detaljhandeln medan partihandelslagrenvar i storl sell i balans. Handelslagren vänlas stiga något 1980 sammantagetsett. Diagram 7:3 Totala indusirins lagervolymforändring 1967-1980' Milj. kr.,priser. 1967 1969 1971 1973 1975 1977 ' Exkl. varvens lagervolymförändringar. Anm. Fr.o.m. försia kvartalet 1972 redovisaslagerinvesteringarna enligt en ny metod, vilket stör jämförelser med tidigareperioder i obestämd omfattning. Källor: och statistiskacentralbyrån. Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 143 Tabell 7:9 Lagervolymförändringar totalt och efternäringsgrenar 19761980 Industri (inkl. el-, gas-. därav: verkstadsindustri (exkl. varv) Detaljhandel (inkl. transporl- Källor: och . Lagren i jord- och skogsbruk sjönk nägol 1979. De beräknasfortsätta att sjunka 1980 till följd av en förutsedd ökning avskogsavverkningarna innebärande en reducering av den outtagna skogstillväxten. Sammantaget för alla näringsgrenar väntas lagren 1980stiga ca , priser efter minskningen på drygt 0,5miljarder kr, 1979, Lagerinvesteringarna skulle därmed komma atl svara för ettpositivt bidrag till efterfrågeutvecklingen motsvarande ca 0,avBNP. Prop.1979/80:150 144 8 lönsamhet, kostnader och priser 1979 kan inte karaktäriseras som någol"övervinslår" för den svenska industrin. Troligtvis nåddelönsamhetslalen enligt de ftesla berakningssält inle upp till l.ex.genomsniltet för , Dessutom var vinstläget säkerligen mersplittrat företag emellan än vad som var normalt förstahälft. Förbättringen av lönsamheten var emellerlid mycket betydande sedd iförhållande till det mycket svaga samlade resultat som industrin åstadkom 1978.Enligt uppgick de större industriföretagensbruilovinstmarginal - rörelseresullal före avskrivning i procent avomsättningen - till 8,, en ökning på 3 procentenheter.Under förulsältning att marginalförbällringen blev av samma storleksordning iindustrin totalt kan man uppskatta att rörelseresultatet före avskrivningnästan fördubblades. En betydande del - grovt uppskattat kanske en fjärdedel -av ökningen utfördes av ökade realiserade prisstegringsvinster på förbrukningenav insatsvaror. Priserna på insalsvaror steg väsentligt starkare under loppetav 1979 än under loppet av 1978. En parallell skattning av industrins driftsöverskott 1979enligt nationalräkenskapernas beräkningsmetodik, som gjorts med hjälp avberäknade förändringstal för producentpriser, lönekostnader och insatsvarukostnader,visar även den på en avsevärd resultatförbättring. Bruttoöverskol-tet (förekapitalförslitning) i tillverkningsindustrin exkl. varv beräknas ha Stigit medca . Vid nationalräkenskapernas överskottsberäkningarär syftet att eliminera prisstegringsvinster, fastän man i praktiken sannoliktinte helt lyckas med detta. Överskottets ökning enligt den senast nämndakalkylen innefatlar därför även den ett visst mått av ökadeprisstegringsvinster på insatsvaror. En viktig fråga är naturligtvis i vad mån industrinsrörelseöverskott nått en nivå som kan anses förenlig med industrinsavkastningskrav på . Denna fräga kan inte fullständigt besvaras härmen kan dock få viss belysning genom diagram 8:1. Brutlovinslmarginalerna har,både om de uppskattas med data enligt nationalräkenskaperna och enligtföretagsstatistiken, nått upp i nivå med åtminstone vad som registrerades underlönsamhetssvackan 1971-1972,- Däremot är avståndet fortfarande ' Eftersom kapilalförslitningsbeloppet torde ha ökal rättobetydligt, skulle därmed driftsöverskoltet (netto) ha stigii med nästan likamycket, eller . säsom visas i tabell 8:1. Att den förstnämnda bruttomarginalen konsekvenl liggernågra procentenheter högre än den sistnämnda kan bl. a. bero pä atlinduslrislatistiken (på vilken nationalräkenskapskalkylen i huvudsak bygger)inle läcker in alla typer av relevanla kostnader. Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 8:1 Bruttomarginaler i totala industrin (inkl,gruvor och mineralbrott) enligt företagsstatistiken och enligtnationalräkenskaperna 1970-1979 15 14 13 12 11 Bruttoöverikott i % av produkt i on v ordel * Ovikrivning i % av L 1 1 l.l 1 1 1 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 Källor:Konjunklurinslitulet och statistiska cenlralbyrån. rätt stort till bruttomarginalerna under de goda vinståren1973 och 1974. Vid jämförelser mellan 1979 och svackan 1971-1972 finns detockså anledning ha i minnet all prisökningstakten på de ftesla varor var heltobetydlig 1971 och 1972 och att de realiserade prisstegringsvinsternaföljaktligen var mycket små. var däremoi som nämnlsprisstegringsvinsterna slora, vilket påverkade framför alltförelagsstatistikens bruttomarginal och till viss del ävennationalräkenskapernas. Den renl operativa bruttomarginalen - medvaruförbrukningen fulll konsekvenl värderad till äteran-skaffningspriser - vardärför troligen fortfarande lägre 1979 jämfört med och 1972. Den mest framlrädande faktorn bakom den positivaomsvängningen i lönsamhetsutvecklingen var att ökningen i lönekoslnaderna perproducerad enhet avtog starkt. Enligt nu föreliggande kalkyler skulle detkalenderårsvis 1978-1979 rentav ha varit fråga om någon liten absolut nedgångi lönekoslnaderna per producerad enhel - jämför labell 8:3. Framför alll vardetta en återspegling av att arbetskraftsproduktivitelen sleg mycket kraftigt,men också av att lönekostnaderna ökade mycket måttligt jämfört medde närmast föregående åren. Uppgången i vinstmarginalerna kunde sedan bli ettfaktum därigenom att industriprodukternas genomsnitlliga försäljningspriserIvärlom ökade i en uppdragen takt - se tabell 8:2 - sominsatsvarukostnaderna sleg endast obetydligt mer än försäljningspriserna. Förde mer stapelvambetonade produklerna, 10 1979180. 1979/80:150 146 Tabell 8: 1 Driftsöverskott i tillverkningsindustrin exkl.varv 1976-1980 Massa-, papper- och pappers- -1,1 -1,1 Petroleumraffinaderier, m. m. Massa-, papper- och pappers- -17,9 Petroleumraffinaderier, m. m. Anm. Driflsöverskollel beräknat nello (med avdrag förkapilalförslilning) och med tillägg av subventioner. Källor: Konjunkturinstilulel och siaiisiiska centralbyrån. däribland papper och massa, petroleumprodukter ochmetaller, höjdes prisökningstakten avsevärl medan priserna påverkstadsprodukler uppvisade en något försvagad ökningstakt.Verkstadsprodukternas kostnadsutveckling var ä andra sidan särskilt förmånlig. Vinslmarginalökningen synes ha ägt rum till priset av enviss höjning 1978-1979 av de svenska industriprodukternas priser i förhållandelill de internationella priserna.