prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Anslaget bör nästa budgetår föras upp med 165 000 kr.Jag hemställer all regeringen föreslår all ^lill ^Kosinader för vissa nämnder ^ft^ir^budgelåiel 1980/81 anvisa ^elt förslagsanslag av . ^Energibesparandeåtgärder inom näringslivet ^m. 1978/79 Utgift 167016050 ^Reservalion 1979/80 Anslag 300000000 1980/81 Förslag 225 000000 Från delta anslag bestrids ^ulgifter för^slalsbidrag ^enligi förordningen ^(1975: 422) om ^slalsbidrag ^lill^energibesparande åtgärder inom ^niiringslivet ^m.m. (omtryckt 1978:339, ändrad1979:5.54). enligt förordningen 11978: 9^85) om särskilt ^lillägg tillstatsbidrag enligt förordningen (1975: 422) om statsbidrag till^energibesparande åtgärder inom näringslivet ^m. och enligt förordningen(1979:428) om statsbidrag till ^energibesparande åtgärder inomträdgårdsföretag. ^Bidragsverksamhelen administreras, vad gäller de^energibesparande ^ålgärderna inom ^näringslivel (anslagspos^terna 1 och 2), avstatens ^induslriverk. vars ^utgifler för administration, ^informalion,^ulredning och uppföljning av verksamheten också läcks frän anslaget. Bidragentill ^trädgärdsförelag (anslagsposterna 3 och 4) administreras av ^lantbruksslyrelsen. 1^.^ ^Ålgärderi företagens byggna^der, processer ^m. ^saml ^ålgärder rörande små v^attenkraftverk ^Protolyperoch ^demonslralions^anläggningar ni. Åtgärder i trädgårdsnäringens byggnader ^Prolotyper och ^demonslralions^anläggningar inom trädg^årdsnäringen -70000000 -93 000000 ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 184 Statens industriverks rapport stöd tillenergihushållning inom näringslivet ^Slalens ^induslriverk har irapporten ^(SIND PM 1979; 9) Statensstöd till energihushållning inom näringslivet redovisat en plan för denfortsatta verksamheten för att med olika åtgärder främja energihushållningeninom näringslivet. I rapporten går ^verkel också igenom erfarenheter och förutsättningarför dels ^stödel ^lill ^energibesparande investeringar inom ^indu^slrin. dels^ulbildnings- och rådgivningsverksamheten. Medel till ^slalsbidragtill ^ulbildnings- och ^rådgivningsinsalser inom energiområdet anvisas underanslaget ^E^ 7. Vissa ^ulbildningsålgärder ^m.m. i ^energibesparande ^syfle.Här redovisas även de delar av ^rapporlen som rör dessa åtgärder. Efter remiss har^yllranden över ^rapporlen ^avgells av ^iransporlforsk-^ningsdelegationen,(), universitets- och högskoleämbetet (UHÄ),, ^lantbruksslyrelsen, ^slatens naturvårdsverk,^bosladssiyrelsen, ^slatens råd för byggnadsforskning (BFR), ^slatens planverk,NE), ,^slyrelsen för ^leknisk ^uiveckling ^(STU), ^energihushåll-^ningsdelegalionen(Bo 1978: 03), ^energisparkommittén (I 1974: 05), ^delega^lionen (I 1975:02)för energiforskning ^(DFE) som ^bifogal ^yllrande av forskningsgruppen för^energisyslemsludier. i (LO), ^Tjänslemännenscentralorganisation (), ,Svenska ^kommunförbundei. Svenska och (). I ^rapporlen ^(SIND 1979:1) ^Ulvärderingav ^slalsbidragen till ^energibespa^rande ^ålgärder i ^näringslivel harindustriverket presenterat resultaten av en ingående karlläggning av^bidragsgivningen och dess ^effekler ^l.o.m. En ^förhandsrapporl från^ulvärderingen ingår som bilaga 1.3 i ^prop. 1978/79:115. I den nu ^akluella^ulredningen följer ^indusiriverkel upp ^utvär^deringsarbelei och lämnar bl.a. följande ^komplelterande kommentarer ^beiräffande den bedrivna^verksamhelen. Stimulans- och^tidigareläggningseffekten av del särskilda ^bidragslillägg om 15^%^ ^(prop.1978/79:46, NU 1978/79:13, ^rskr 1978/79:121) som kunde ^ulgåtill vissa ^slörre projekt blev stor. Huvuddelen av de ^projekl som beviljades^lilläggsbidrag var från ^energibesparingssynpunkl goda ^projekl. Del är enligtindustriverket ^inle troligt all del höjda oljepriset spelade en avgörande rollför del stora antalet ansökningar . Däremot kan osäkerheten om^prisei och tillgången på olja ha spelat en ^slörre roll när det ^gälll ^atlutnyttja den ^lillfälliga extra stimulansen. Det ^senasle ^årels ^sloraintresse för ^f^iiseldning är ^ell exempel på delta. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 185 ^arna torde trots ^della ha haft en ^slörre^slimulanseffekt än ^lillåggsbidragei. Flera stora projekt som på grund avmedelsbrist ^inle kunde beviljas till-läggsbidrag kommer troligen ändå attgenomföras med enbart ^35^%-igt bidrag. Delta beror ^sannolikl på den^förbällrade ^lönsamhel som ^projekien fick när företagens ^lidigarekalkylpriser på olja övergavs. Bidrag har ^ulgålltill några ^koleldningsprojekl. ^Kolprojeklen gäller i de ^flesla fallinvesteringar i panncentraler. Vid en formell ^lillämpning av bestämmelsernakan bidrag ges till^"'uibyies""-invesleringar i kolanläggningar. Dessa bidrag kanfå en snedvridande ^effekl som enligt industriverket bör undvikas. Bidragen äri dessa fall mindre lämpliga som styrmedel i valet mellan olika importeradeenergibärare eftersom ^valel av energibärare bör prövas från flera ^synpunkier.De ^vikligasle av dessa år miljöpåverkan, ^försörjningslrygghel ochsysselsättningsaspekten. Vad gäller^fjårrvärmeanslutning menar ^verkel all det är tveksamt om ^energisparbidrag ärden lämpligaste formen för alt påskynda fjärrvärmeutbyggnader. Verket hänvisari stället till lagen (1976:838) om allmänna fjärrvärmeanläggningar. ^Verkel påpekar vidare^beiräffande ^energisparåigärder i byggnader all reglerna för olika former avstöd gör ^atl vissa sökande, 1. ex. vissa ideella organisationer, saknar^möjlighel all erhålla bidrag. Vidare krävs en ^bälire samordning mellan de^myndigheler som handlägger de olika ^slödålgär-^derna för alt ^l.ex. fålikartade bedömningar av lönsamheten för olika projekt. För alt få en ^bälireuppfattning om den faktiska energibesparingen av olika åtgärder bör ifortsättningen villkor för mätning av besparingen ställas i samband medbidragsbeslut. Genom statliga styrmedel (eller höjdaoljepriser) bör ^induslrin inom olika industriella processer ^lillår 1985 ha genomfört ^ålgärder som sparar ca 15 ^TWh olja ^(motsvararande 1,3milj, lon olja) och ca 2,5-3 ^TWh el enligt de utredningar ochutvärderingar som industriverket har ^gjort. Omräknat till ^toe' beräknas dentotala ^energibesparingspotenlia-^len inom industriella processer vara ca 1,9milj. Per den beräknas energibesparingsåtgärderna inomindustriella processer - både sådana som kommit till med ^slöd av bidrag ochsådana som fått avslag eller inte sökt bidrag men kommit till stånd ändå - hamedfört en sammanlagd besparing med 850000 ^toe. verksamhet haralltså nästan hälften av de ^lill praktiskt möjligabesparingsåtgärderna genomförts. Fram kan ytterligare ca I milj.^toe sparas med hjälp av ca I 000 milj. kr. Fram till år 1979genomförda åtgärder i näringslivels byggnader beräknas ha ^medförl enbesparing om 100000-200000 ^toe , varav genom ^bidragsgivning ca 60 000^toe ^perår. ^'^^toe^=ton ^oljeekvivalen^ler. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 186 te ^årel ^lorde ha ökat den ^prakliska besparingspotentialenmed ungefär lika mycket. Den åters^tående besparingspotentialen under periodenfram torde enligt industriverket kunna uppskattas ^lill 500000^loe , förutsatt all energipriserna ^forisällningsvis följerin^f^lationen. Ungefår 300000 ^loe av dessa torde ^ftilla på åtgärdersom är ^bidragsberätti^gade. En genomgripandeöversyn av stödprogrammet bör enligt industriverket inte göras . Frågan om^siyrmedel i ^energipoliliken ^böi i stället tas upp i ^etl vidare sammanhang.^Detla kan inte lämpligen ske ulan allavvakta ^resullaien från ^lillkallade ^uiredningar såsom^energiskatlekommit-^tén (B 1979: 06) och ^ulredningen (I 1979:13) om styrmedelför näringslivets energihushållning. En sådan översyn bör heller ^inle ske förrän^inrikiningen av den framlida energipolitiken mera i ^delalj kan läggas ^fasi^efler ^folkom^röslningen i kärnkraftfrågan . ^Erfarenhelerna frånden ^hillills bedrivna ^siödverksamhelen pekar ^inle på några grundläggande ^brisier i programmets utformning,men visar ^atl återföringen av kunskap om ^hus-^hållningsålgärder ^lill^induslrin behöver ^förbällras och bli en ^alll ^vikligare del av hela^programmei. h^artidigare påpekat att stödet tillkonventionella ^energi^besparande åtgärder bör avvecklas efter en^"flerårsperiod". Återstående besparingsmöjligheter inom industrin ärdock så betydande ^atl del torde krävas än ^lidigare beräknat förall uppnå dessa besparingsmöjligheter. Oljeprisökningarna ^underår 1979 görockså ^atl poten^tialen ytterligare kan ^vänlas öka. Den i ^prop. 1978/79:115ökade betoningen på oljebesparing och samhällsekonomisk ^koslnadsminimering ienergihushållningsprogrammen motiverar också en förlängning av ^siödet till^ombyggnadsål^gärder. En tryggareenergiförsörjning ^framslår som ^belydelsefull för näringslivet. Förbättradenergihushållning uppfattas numera allmänt som ^etl verksamt medel ^atl uppnådelta. Den nuvarande bidragsformen får från ^finan-^sieringssynpunkt anses ge^lillräckligl ^incilamenl för projekt i byggnader och processer med normall^lekniskt-ekonomiskl risktagande. Investeringsbidragen harsyftat ^lill all ^åsladkomma båttreenergihushållning och ^ersällning av olja med andra bränslen. Dessa ^moliv har^varil styrande för industriverkets ^projeklbedömningar och försiktighet hariakttagits när hänsyn tagils till andra skäl, t, ex. miljöförbättringar eller^försörj^ningslrygghel. ^Verkel har emellertid tidigare poängterat all energipolitiken^måsle inordnas eller samordnas med andra ^seklorer som industripolitik ochbostadspolitik ^m. Tillämpat på bedömningav enskilda ^energibesparingsprojekl skulle en vidgning av bedömningsramarnakunna medföra både ^s^^ora svårigheter med hänsyn till kompetens,utredningsbehov ^elc. och ^belydande oklarhet om anslagens användning. Därförhar den nämnda snäva ^avgränsningen av godtagna motiv för ^slöd upprätthållits. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 187 Vissa typer av projektinnehåller en energihushållningsaspekt vid sidan av sitt huvudsyfte. Det kangälla yttre ^miljövårdsålgärder, som sopförbränning eller liknande, men också^arbelsmiljöförbällringar eller annat. Men del kan också gällautvecklingsprojekt där energihushållning finns med som en mindre del avprojektets potentiella fördelar. Det är i sådana fall ofta önskvärt att undvikamer eller mindre godtyckliga gränsdragningsfrågor. ^Sirävan bör, enligtindustriverket, vara dels ^atl ^stödel baseras på huvudmotivet för åtgärden,dels att hela stödet kan ges från en myndighet. Den restriktiva inställning^lill de motiv som accepteras för bidrag som ^lidigare ^redovisals gäller iprincip också hår. ^Grånsdragningsfrågorna innebär ^emellerlid här närmast enskärpning av motivprövningen. En skärpning är dock enligt industriverketsbedömning rimlig när konkurrensen om bidragen ökar. Jordbruk är förelag ochhör därför ^lill näringslivet. De^energibesparande ^ålgärdema är - ^ulom i undantagsfall - åtgärder som bara kanfå stöd genom industriverket. ^Lanlbruksstyrelsen ansvarar för^energisparbidrag till trädgårdsnäringens byggnader. Med hänsyn till denkompelens som finns hos de berörda ^myndigheiema ^framslår det som uppenbartolämpligt att industriverket ansvarar för stödet ^lill lantbruket. ^Indusiriverkel föreslår alltså all den ^poslunder förevarande anslag som disponeras av lantbruksstyrelsen för bidrag ^lill^energibesparande åtgärder i trädgårdsnäringen också skall omfatta lantbruk, inkl. prototyper och ^demonslralions^anläggningar. ^Verkel föreslår alt slödeltill processer och byggnader ^fortsäller med i huvudsak oförändrad inriktning,men trappas ned för alt upphöra ^hell ^budgetårel 1984/85. Den närmare ^inrikiningen avslödel bör - som ^hitlills - kunnajusteras av ^indusiriverkel med hänsyn till uppstående behov och andra^fakiorer. ^Della innebär bl. a. all vissa ^lyper av ^projekl bör kunna^undandras ^slöd. Det innebär också ^atl andra skäl ån energihushållning ävenfortsättningsvis skall vägas in med ^slor återhållsamhet. Anslagen ^lill"omställningsåtgärder" i industriella byggnader och processerföreslås /81- 1983/84 uppgå till ^sammanlagi 480 milj. kr.,varav 140 milj. kr. under vartdera av ^budgelåren 1980/81 och 1981/82 och 100milj. under vartdera av . Med en bidragsvolym avdenna omfattning torde av återstående besparingspotential fram ^lill kunna ^intecknas. ^Syflel med ^stödel till^protolyper och ^demonslralionsanläggningar bör vara i princip ^oförändrai: attunderlätta införandet av oprövad men i huvudsak färdigutvecklad teknik för^bäitre energihushållning, ^Siödet bör finnas och volymenbör öka i ^lakl med ^atl intressanta ^projekl kan ^vänlas komma fram, bl. a.som ^resullal av energiforsknings-programmet. För ^protolyper och ^demonslralionsanläggningar ärmotivet för bidrag i 1979/80: 100 Bilaga17 Industridepartementet 188 väsentlig grad alt kompensera för del risktagande somanvändande av oprövad teknikinnebär. har vid flera^lillfällen ^ansluiil sig till tanken alt förbättra delekonomiska ^stödel för denna typ av ^projekl. ^Siödformen förprototyp- och demonstrationsanläggningar är ^f^ ^n. enbart bidrag med upp ^lill50^%^ av investeringen, medan slödel ^lill forsknings- och ^Ulvecklingsprojektkan ^ulgå i många former från ^fulll ^slalsbidrag ^lill ^enbari lån med ellerulan villkorligt ^ålerbelalningskrav. ^Elt ^enkell salt att^förbällra stödet till prototyp- ochdemonstrationsprojekt, som dessutom ansluter till förhållandena förforsknings- och ^ulveck-^lingsprojekl, är alliså ^atl komplettera bidraget medmöjlighet ^atl lämna lån med villkorlig ^ålerbelalning. ^Ell ^annal ^allernalivär ^slalliga ^garanlier. ^Siödet bör enligtindustriverket ^komplelleras med ^möjlighel att lämna lån med villkorligåterbetalning p^å^ i huvudsak motsvarande ^säll som sker inom ^energiforskningsprogrammelhos ^STU och NE. Dessa lån bör motsvara en reell ^förbällring av stödet ochmåste därför inledningsvis motsvaras av en direkt anslagsökning. Andelen lånoch bidrag i ^ell ^projekl bör tillsammans ^inle översliga av denbidragsgrundande ^koslnaden. För bidragen bör samma regler gälla som ,dvs. den nuvarande maximala bidragsdelen bör bibehållas. Principen skullekunna vara all bidraget kalkyleras på basis av beräknad energibesparing och^efler de grunder som används för ^bidragsgivningen till ^ålgärder i^induslriella processer. ^Lånel skulle i princip kompensera förelaget för deökade risker en prototyp- eller ^demonstralionsanläggning medför. De senaste årens^erfarenheler och utvecklingsarbete har medfört all åtskilliga idéer kommitfram, vilkas hållbarhet kan behöva prövas ^yllerli^gare innan ^beslul om^projekiering och genomförande fattas. bedömer alt del nu år^rimligl all i någon ^ulslräckning kunna ^siödja ^förprojekteringsinsalser för^projekl som kan komma all få investeringsbidrag. bör dock ^dellaske restriktivt och endast i sådana fall där del från allmän ^synpunki kanbedömas som intressant. Dessa ^insalser bör i så fall kunna stödjas av^indusiriverkel ^hell eller delvis genom bidrag från förevarande anslag,^Stödel bör huvudsakligen inriktas ^mol prototyper och demonstrationsprojekt. Anslagen till ^slöd^lill prototyper och ^demonslralionsanläggningar föreslås i fortsättningenutgå med 150 milj. kr. har ^bedriviien ^försöksverksamhel med en dags ^gralis ^konsullbesök vid framför ^alllmindre och ^medelslora förelag för all ge råd om och ^slimulera ^lill^energibesparande åtgärder. Verksamheten har kanaliserats via de regionala^uivecklingsfonderna och ^sammanlagi har ^drygl 1000 företag besökts.Erfarenheterna från ^verksamhelen har visat att enbart gratis konsultationer avdetta slag är otillräckliga för ^atl ta ^lillvara möjligheterna till en godenergihushållning. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 189 Under /79 haren ny ^försöksverksamhel av uppsökande ^arl inletts. Vid fyra av de regionalautvecklingsfonderna har en ^energikon-^sulenl ^placerals. 1 ^konsulenlernas^uppgifler ingår såväl ^informalions- och ^Ulbildningsålgärder som rådgivning till förelagen. Under försöksverksamhetenhar målet även varit ^atl ^hitla metoder som bäst svarar mot företagensönskemål om service och hjälp för alt hushålla med energi. I rapporten till energihushållning inom ^näringslivel redovisar verket några av^erfarenhelerna frän ^verksamhelen. Under ^höslen 1979 kommer ytterligare ansträngningar all göras föratt få till stånd ^företagsanpassadenergiutbildning - framför ^alll för ^drifl- och underhållspersonal.Kontakterna med kommunernas energiansvariga avses fördjupas. En annan uppgiftför konsulenterna blir alt få förelagen att ^iilse en energiansvarig som kontaktmani energifrågor. Under ^höslen 1979 kommer konsulenterna dessutom att delta i^arbelel med den särskilda intensifierade rådgivningskampanj som regeringenbeslutade om ^ijuni 1979. 1 ^samarbele med ^lekniskafakulteten vid i har ^indusiriverkel bedrivit enförsöksverksamhet med ^branschanpassad energirådgivning. Syftet har ^varil allgöra energifördelningsanalyser och ge förelagen råd om olika^energisparmöjlighelcr inom såväl processer som byggnader och ^VVS-områdel.^Erfarenhelerna från verksamheten är myckel goda. ^Erfarenhelerna ^ftån dennarådgivning lyder på ^atl det finns en ^energisparpolenlial på i genomsnitt^drygl av förelagens ^lolala energianvändning. En ^forlsall ^verksamhel av ^branschlypiska åtgärder och ^informalion om ^della ^saml^energisparhandböcker ^m.m. bedömer ^verkel som ^viklig. Den ^branschanpassaderådgivningen avses ^forisälla under ^budgeiårei 1979/80 inom ^yllerligare någrabranscher. bör enligt^indusiriverkel de olika branschorganisationerna skaffa sig en ^branschkunnig^energiexperl. Verket har därför delfinansierat en sådan expert inom järn- och^slålinduslrin av ^ivå år. ^Parallelll med^energikonsulenlprojeklel drivs vidare en ^försöksverksam^hel med^konsullbidrag som ^slöd ^lill deförelag som tvekar all anlita en konsult för alt identifiera och genomföra^energisparåigärder. ^Slora besparingsmöjligheteråters^tår både hos många av de företag som har beviljats ^energisparbidrag ochmed hjälp av dessa har genomfört sparåtgärder och hos de företag som ^hillills ^inle genomfört energihushållningsåtgärder.^Mol den bakgrunden ler del sig ^alll ^vikligare med ^akliviieier som syftartill att återföra ^erfarenheler från ^verksamhelen ^iill ^induslrin och bl. a.på så ^sätl initiera ^sparprojekt. Aktiviteter som krävs är bl. a. information,rådgivning, utbildning och branschvis ^erfarenhelsåierföring genom^energisparhandböcker, kurser, konferenser ^m. På grund av de högaoljepriserna kan ofta ^ålgärder med hög ^lönsamhel påvisas och komma till^slånd ulan investeringsbidrag föru^tsat^t^ alt förelaget kan erhålla hjälp med^atl klarlägga vilka möjligheter ^lill energibesparing 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 190 som finns i ^förelagel och ^vilkel ^slöd ^samhällel kange. En långsiktig lösning i^della hänseende ^måsle ^inriklas på alt lokalt och regionall såväl lämnaupplysning och information om energibesparings-möjligheter som att med stöd ochannan service följa upp genomförandel av ^ålgärder. En ^uiveckling av ^ellrådgivningsprogram i linje med vad som här har angivils bedömer ^indusiriverkelhärvid vara ändamålsenlig och den ^nalurliga fortsättningen på de ^försöksvcrksamhelersom ^genomförls under några års lid. Den ökade ^belydelsesom ^erfarenhelsåierföring ^m.m. får, när kunskapen omenergibesparingsmöjligheter ökar ^saml den service i dessa avseenden somframför ^alll mindre företag behöver, har ^varil huvudmotivet för detföreslagna rådgivningsprogrammet. Huvudpunkten i programmet är att lämpligkompelens bör byggas upp regionall, dvs. inom länens utvecklingsfonder.^Verksamhelen bör ^ulformas i huvudsak som den försöksverksamhet medenergikonsulenter som har bedrivits . ^Anlalel konsulenter sombehöver ans^tällas av utvecklingsfonderna uppskattas ^lill ^drygl 20. Någramindre län kan dela energikonsulent med ^ell närliggande län, I andra län där^anlalel småföretag är myckel ^slori kan två konsulenter behövas. Stödet börutgå som ^etl ramanslag - för en konsulent med möjlighet alt ^anlilaexperthjälp regionall och annan nödvändig service - ^lill av ^verkel^programskriven ^verksamhel vid utvecklingsfonderna. Anslagen till rådgivningsverksamhetenföreslås av industriverket uppgå ^lill 7 milj, kr. ^förbudgeiårei 1980/81, 10milj. för /82, 13 milj. kr. för ^budgetårel 1982/83 och 15milj, kr. för ^budgetårel 1983/84. ^Därefler bör anslagsnivån kunna hållasoförändrad. Sedan verksamhetenmed statsbidrag ^lill utbildningsåtgärder inom energiområdet inleddes har^indusiriverkel ^l.o.m. /79 beviljat sammanlagt 10,8 milj, kr. ibidrag ^lill kurser och andrautbildningsinsatser rörande lokaluppvärmning och ^induslriella processer. Ca 11000 yrkesverksamma har fåll utbildning med i genomsnitt ca 18 limmar perkursdeltagare. Huvudprincipen vid^bidragsgivningen har ^varil ^atl ge kursarrangören ^etl bidrag som är just såstort all ^ulbildningen kommer ^lill stånd. Det har visat sig alt de bidrag somerfordras i ^genomsnitl uppgår till av ^lolala kurskostnaden. 1 dennakostnad inräknas ^l.ex. inte deltagarnas ^resekosl^nader. Under denhittillsvarande verksamheten har verkels roll ^varil all behandla inkomnabidragsansökningar från olika utbildningsarrangörer. Ansökningarna, som undersenare lid har ^ökal i omfattning,ger dock ingen uppfattning om vilket behov av utbildning inom energiområdet somfinns. För ^atl få en samladbild av ^behovel av utbildning för yrkesverksamma inom lokal- ochindustrisektorn under de ^närmasle åren och ^elt underlag 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 191 för planering av ^ulbildningen på energiområdet har ettantal studier genomförts på uppdrag av industriverket. ^(STF) och ^Byggljänslorganens ServiceAB ^(Bygginfo), har ^gjori behovsinven^teringar inom ^VVS-områdel,industrisektorn resp. byggnadssektorn. Målgrupperna på ^VVS-området utgörs avfastighetsförvaltare, ^VVS-konsulter, ^venlilalionsentreprenörer ^och^rörinslalla-^törer. del huvudsakligen järn- och stål-^saml massa- och pappersindustrierna som har undersökts. ^Diirvid har behovetav utbildning för beslutsfattare,drift- och underhållsingenjörer, konstruktörer ^saml arbetsledare ochoperatörer belysts. Inom byggnadssek^torn har analyser ^gjorls förentreprenörer, ^konsuller och förval^tningspersonal. Med dessa ^sludier som grundhar ^verkel ^låtil ^uireda hur ^uibildningsbe^hovel kan ^lillgodoses och vilkaresurser som erfordras härför. I ^detla ^arbele har engagerats en referensgruppm^ed representanter för industriverkets ^SlFU-enhei, ^VVS-lekniska föreningen,^slalens råd för byggnadsforskning, ^Kommunförbundei, ^slalens planverk,, ^bosladssiyrelsen, ^Bygginfo, ^saml industriverket. I ^ulredningen har ^behandlals fort- ochvidareutbildningsfrågor för personal inom ^VVS-branschen, ^fastighelsdrift samtöversik^tligt för industrin i syfte att främja en bättre hushållnig medenergi. Förslag ^lill utbildning förbyggbranschen redovisas dessutom i en ^separal rapport från ^Bygginfo. ^Ulredningen resulterar i entreårig plan för utbildningsinsatserna. Denna plan ger en bild av hur^ulbildningen kan genomföras, vilka målgrupper som skall prioriteras, olikavågar att nå ut med utbildningen och ^lidplan för genomförande samt resursanspråk. Följande principer har ^varil utgångspunkter förplanen: en utbildning av den^slorleksordning och med den ^inlensilet som den avsedda måste genomföras isamarbete med användarnas egna organisationer utbildningen ^måsle delas upp i småenheter både vad gäller gruppstorlek och kursinnehåll huvuddelen av genomförandel bör avkostnadsskäl ske på lokal nivå den lokall genomförda kursen harpedagogiska fördelar, ^specielll vad gäller vissa ^lyper av grupparbeten.Resorna för deltagarna minskas uppdelningen i små grupper och inomsmå regioner ger ^förutsållningar för en ökad aktivitet vid genomförandet. Följande frågor behandlas inte i ^ulredningen: ^-^ ^informalionom energihushållning ^lill en bredare^allmänhel. Ansvar för dessa frågor synes ^främsl åvila ^energisparkommittén, studieförbund ^m.fl. - behovet av^energiinriktad ^uibildning inom den grundläggande ^ulbild ^ningen.