prop · G303150 · 1979-12-31 00:00:00 — Jag framhöll därvid att den beräkningsmetod som tillämpatsför anslaget till oförutsedda ulgifter påverkade denna bedömning. Desärpropositioner som lagls fram och som i vissa fall medför utbetalningarunder ftera år kan bedömas leda lill en pålaglig ökning avanslagsbehållningarna. Vidare förutses utbetalningarna under anslaget tilllokaliseringslån nu bli någol lägre . Sammantaget beräknarjag atlanslagsbehållningarna inom induslridepartemenlels verksamhelsområde undernästa budgetär kommer alt öka med . Anslagsbehållningarnapå övriga huvudtitlar återfinns på ett myckel stort anlal anslag. Som framgårav tabell 12 har de ökal i stort setl varje budgetår t. o.m. 1978/79,Budgetåren 1977/78 och l978/79är den uppnådda ökningstakten dock högre äntidigare år. För innevarande budgelår beräknas anslagsbehållningarna bli islort sell oförändrade. Förbudgeiårei 1980/ 81 förulser jag en minskning avanslagsbehållningarna med I miljard kr. Denna minskning är hänförbar tillanslaget lill energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet, 1 övriglberäknarjag sammantaget att anslagsbehållningarna kommer att bli oförändrade. Beräknad förändring i anslagsbehållningarnaunder /81 (Miljarder kr., ökning +, minskning -) Arbelsmarknadsdeparlemenlel Induslrideparlemenlet Övriga huvudlillar 6,.SI 10,42 + 1/2 + 1/2 - 1 Minabedömningar leder således till att anslagsbehållningarna kommer att blioförändrade under /81. Jag vill dock framhålla att dessaberäkningar mäste omges med belydande osäkerhelsmarginaler. Beräkningav dispositionen av rörliga krediter budgetåren 1979180 och 1980181 Budgetutfalletoch därmed statens upplåningsbehov påverkas av förändringar i dispositionen avrörliga krediter hos . vilka krediter enligt riksdagensbeslut ställs till förtogande för vissa myndigheter och bolag. 1 åretsbudgetproposition antogs det disponerade beloppet komma att öka med 2 104 milj,kr. under innevarande budgelår. beräknar nu ökningen till1775 milj. kr. avseende oljeberedskap komma alt ianspråktas med I 500milj. har regeringen föreskrivit alt upphandling avråolja med medel från den rörliga kredilen inle skall ske. Till följd häravjusterar jag ned ianspråktagandet med 400 milj. kr. jämfört medriksrevisionsverkets beräkning. För ett följande budgetår brukar en schablonmässigtberäknad ökning av den röriiga krediten tas upp i förslaget till statsbudget. 1budgetförslaget för budgetårel 1980/81 fann jag dock inte anledning att räknamed någon ökad disposition av rörliga krediter bl. a. med hänsyn till att jagdå förutsäg att del ianspråklagande som avser oljeberedskap kunde väntas minskaoch uppväga den ökning som i övrigt kunde förulses. Med beaklande av denjustering av den rörliga krediten för oljeberedskapen som jag harföreslagit för innevarande budgetår finner jag inte nu skäl atl räkna med någonytterligare minskning under /81, Det kan i detta sammanhanglilläggas att en utredning har tillkallats med uppgift alt undersöka olikaalternativa ambitionsnivåer i fråga om oljelagringen. 1 övrigt har jag intefunnit skäl att ändra min bedömning av ianspråktagandet av rörliga krediler.Jag räknar följaklligen med atl förbrukningen kommer att öka med 400 milj. kr.under nästa budgetär. Summering av statsbudgetens ulgijier 1 det föregående har jag, utgående frän statsbudgeten förbudgetåret 19 79/80, redovisat såväl som min egenbedömning av statsutgifterna under detta budgetår. Sammantaget innebär minberäkning att statsutgifterna kommer alt uppgå till 183 242 milj. kr., vilketär I 728 milj. kr. mindre än vad jag beräknade i budgetpropositionen 1980 och700 milj. kr. mindre än vad nu prognosticerar i sinutfallsberäkning. Statsutgifterna budgetåren 1979/80-1980/81 (Milj.kr.) Ulgiftsanslag Beräknad merbelastning på förslagsanslagFörändringar i anslagsbehållningar Ändrad disposiiion av rörliga krediler Riksrevisionsverkei (ny beräkning) För budgetårel 1980/8 1 beräknade jag ibudgetpropositionen de totala statsutgifterna till 203 773 milj. kr. Dejusleringar jag presenterat innebär att utgifterna nu beräknas till 206337 milj. kr. vilkel innebären uppräkning med 2 564 milj. kr sedanbudgelpropositionen. Av uppjusteringen härrör 4 164 milj. kr, från minberäkning av utgiftsanslagen, varav 1 600 milj. kr, är hånförbart till ökadeslalsskuldränlor. Anslagsbehållningarna beräknas nu bli oförändrade vilketinnebär en nedjuslering av belastningen på budgeten med 2000 milj. kr. jämförtmed min tidigare beräkning. Härtill kommer en beräknad ökning av dispositionerav rörliga krediter med 400 milj. kr, jämfört med beräkningen ibudgetpropositionen. 2.6.3 Staisbudgelens saldo budgetciren 1979/80 och 1980/81 1 årets budgetproposition beräknades statsutgifterna förbudgetåret 1979180 till . Den nu akluella beräkningen innebäratt utgifterna beräknas bli ca . lägre eller ca 183.2 miljarderkr. Eftersom inkomsterna reviderats ned blir budgetsaldot för budgetåret1979/80 i stort sett detsamma som förutsägs i årets budgetproposition eller ca48,. Utvecklingen av statsbudgetens saldo1978/79-1980/81 (Miljarder kr.) 1978/79 Utfall Från ul- Frän ny befall 1978/79 räkning lill ny be- 1979/80 lill räkning nv beräkning 1979/80 1980/81 -38,7 -49,0 -48,6 -57,9 + 8,0 + 11,0 Anm. I förändringslalen har effekterna av budgetreformenräknals borl. Utgiftema för /81 beräknades ibudgetpropositionen till . beräknar jag utgifterna till206,. Ökningen förklaras bl. a. av ökade statsskuldränlor och enökad belastning på vissa priskänsliga anslag till följd av de prisstegringarsom inträffat . Statsinkomsterna näsla budgetäruppskattas nu lill . vilkel är i stort sett samma belopp somjag räknade med i budgetpropositionen. Enligt nuvarande beräkning förutses som framgår av tabell15 inkomsterna öka med 12,frän budgetårel 1978/79 lill innevarande budgetåroch med 8,till budgetårel 1980/81. För ulgifterna blir dessa ökningstal15,resp. 11,. Sammanfattningsvis innebär beräkningama attbudgetunderskottet för /81 ökar med . lill 57,9miljarder kr. 1979/80:150 72 med beräkningarna i budgetpropositionen. För innevarandebudgetår överensstämmer, somjag nämnde, budgetunderskottet i stort medberäkningarna i årets budgetproposition. Till regeringsprotokollel i detta ärende bör fogas sombilagor: Långtidsbudget för perioden /81 - 1984/85 (Bilaga 2.1) beräkning av budgetutfallel /80 (Bilaga 2.2) reviderade inkomstberäkning / 81 (Bilaga 2.3) Specifikation av statsbudgetens inkomster under budgetåret1980/81 (Bilaga 2.4) Specifikation av anslagsförändringar i förhällande tillbudgetpropositionen för /81 (Bilaga 2.5) Förändringar i förslaget till statsbudget för budgetårel1980/81 sedan budgetpropositionen (Bilaga 2.6) Lagförslag (Bilaga 2.7) Sammanfattning av översyn av organisationoch arbelsformer för revision vid revisionskontoren inom statsförvaltningenjämte remissyttranden häröver (Bilaga 2.8) Sammanfattning av promemorian Förvaltningsrevision inomförsvaret jämte remissyttranden häröver (Bilaga 2.9). Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemsläller jagatt regeringen dels föreslår att 1. godkänna deallmänna riktlinjer för budgetregleringen somjag har förordat, 2. godkänna vadjag har anfört om riktlinjer för den kommunala ekonomin, 3. antaga inom budgetdepartemenletupprättat förslag till lag om storleken av statlig inkomstskatt som ingår ipreliminär skalt för /81, 4. godkänna minberäkning av statsbudgetens inkomster för /81 enligt den viddetta protokoll fogade specifikationen, 5. godkänna minberäkning av förändringarna i anslagsbehållningarna för /81, 6. godkänna minberäkning av förändringarna i dispositionen av rörliga krediter för budgetåret1980/81. Prop.1979/80:150 73 7. med ändring avförslag i prop. 1979/80: 100 bil. 20 till Ränlor på statsskulden, m.m. /81 anvisa ell förslagsanslag av , 8. med ändring avförslag i prop. 1979/80: 100 bil. 21 lill Oförutsedda ulgijier för budgetåret1980/81 anvisa elt förslagsanslag av . att slå till regeringensförtogande för de ändamål och på de villkor jag har förordat, 9. bemyndigaregeringen att för budgeiårei 1980/81, om arbetsmarknadsläget kräver det,besluta om utgifter i enlighet med vad jag har förordat intill ett sammanlagtbelopp av , 10. godkänna de riktlinjer för den statligaredovisningsrevisionens organisalion och bedrivande somjag har förordat, 11. bereder tillfälle att yttra sig övervad jag har anfört om en sammanslagning av tre inom arbetsmarknadspolitiken existe rande fonder, delsbereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört beiräffande 12. utnyttjandet avfinansfullmakten, 13. omprövning ochomprioritering, m, m., 14. avskrivning avoreglerade kapitalmedelsförlusler, 15. revision avaffärsverken, 16. förvaltningsrevisioninom försvaret. Prop.1979/80:150 Bilaga 2 74 1 Det reviderade budgetförslaget för /81 I 1.2 Tendenser i denstatliga budgetutvecklingen ......... I 1.3 Det revideradebudgetförslaget .............................. ..... 7 Saidoutvecklingen ................................................... ..... 8 1.4 1980 årslångtidsbudget ........................................ ..... 9 1.5 Riktlinjer förbudgetpolitiken ..................................... ... 15 Budgelpolitiska överväganden................................... .. 16 Budgelpolitiska riktlinjer på kortare sikt ................. 20 1.6 Riktlinjerför den kommunala ekonomin 24 2 Särskilda frågor .............................................................. 34 2.1 Den statliga revisionsverksamheten ...................... .. 34 2.1.1 Inledning .............................................................. 34 2.1.2 Redovisningsrevision ........................................... 34 2.1.3 Förvaltningsrevisioninom försvaret ..................... 44 2.1.4 Vissa frågorrörande revision av affärsverken......... 46 2.2 Omprövning ochomprioritering, m.m.......................... .. 47 2.3 Fondfinansieringav vissa arbetsmarknadspolitiska utgifter ... 52 2.4 Avskrivning avoreglerade kapitalmedelsförlusler ...... 55 2.5 Utnyttjande avfinansfullmakten, m, m....................... 56 2.6 Statsbudgetenbudgetåren 1979/80 och 1980/81 . 2.6.1 Statsbudgetens inkomster budgetåren1979/80 och 1980/81, m, m........................................................................ .. 60 2.6.2 Statsbudgetensutgifter budgetåren 1979/80 och 1980/81 ... 65 2.6.3 Statsbudgetenssaldo budgetåren 1979/80 och 1980/81 71 3 Hemställan .................................................................... 72 Prop.1979/80:150 Bilaga 2 75 1 Skattekvolens utveckling i ................... 6 2 Statsbudgeten 1979/80-1980/81 ..................... 9 3 Statsinkomsternas utveckling /75- 1984/85 ... ... II 4 Statsutgifternas utveckling /75-1984/85 ..... .. 11 5 Statsutgifternas utveckling /75-1984/85, Konsumfion,investeringar och transfereringar 12 6 Statsbudgetens utveckling /81 -1984/85 ....... 14 7 Statens och socialförsäkringssektorns inkomster,ulgifter och finansiella sparande 1980/81 -1984/85 14 8 Statens och socialförsäkringssektorns finansiellasparandeunderskott i procent av BNP 15 9 Transfereringarna budgetårel 1980/81 ............... 19 10 Justering av beräkning av statsbudgetens inkomster 65 11 Beräknad förändring i anslagsbehållningarna under /80 68 12 Anslagsbehållningarna vid utgången av budgetåren 1973/74-1979 /80................................................................ 68 13 Beräknad förändring i anslagsbehållningarna under /81 69 14 Statsutgifterna budgetåren 1979/80-1980/81 ..... 70 15 Utvecklingen av statsbudgetens saldo 1978/79-1980/81 71 1 Statsutgifternas och statsinkomsternas realautveckling /65-1979/80 2 2 Statsutgifter och statsinkomster uttryckta somandel av bruttonationalprodukten 3 1979/80: 150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 1980 Denreviderade nationalbudgeten ' som härmed läggs fram är utarbetad inomekonomidepartementet och . Nationalbudgeten bygger påmaterial som erhållils från fackdepartemenl och olika verk och institutioner.Vidare har utredningsrådel hörts. Dess ledamöter bär dock ej något ansvar förnaiionalbudgetens utformning och bedömningar, Nationalbudgetenbestår av tre delar. 1 den första delen, kapitel I, sammanfattarekonomidepartementel del ekonomiska läget och konjunkturutsikterna. Den andradelen, kapitel 2-10, behandlar utvecklingen t. o, m, 1980 inom olika områdenmera i detalj, 1 den tredje delen redovisas vissa kalkyler över en tänkbarutveckling och 1982. Dessa kalkyler har utförts inom ekonomidepartementel. Kapitlen 3 Utrikeshandeln,6 De enskilda konsumenternas ekonomi, 7 Investeringarna, 8 Industrinslönsamhet, kostnader och priser och 10 Kreditmarknaden har sammanställts inomkonjunkturinstitutet. Institutet har även sammanställt avsnitten om gruvor,mineralbrotl och tillverkningsindustri samt skogsbruk i kapitel 4. Av ettbihang som följer efler kapitel 11 framgår även i tablåform vilka kapitel ochavsnitt som sammanställts inom ekonomidepartementet resp. konjunkturinstitutet.Vidare redovisas prognostal för olika delsektorer enligt ekonomidepartementetsoch bedömningar. Ansvaret för bedömningenav ekonomi 1980 vilar pä ekonomidepartementet där arbetet mednationalbudgeten letts av statssekreteraren och t, f.departementsrådel . 'Kalkylerna låstes för konjunklurinstituieis del , och förekonomidepartementets del . I 1979/80. Prop.1979/80: 150 2 1 Sammanfattande översikt' l.l Den internationella konjunkturutvecklingen Sedan den nuvarande omgången oljeprisstegringar börjademot slulel av 1978 har OPEC-ländernas ökningar av de officiella säljpriserna(s. k. ) på råolja ökal med i genomsnitl . Prisstegringarnahar skelt successivt . 1 genomsnitt låg prisnivån 1979 45 %över molsvarande nivå 1978. 1 den preliminära nationalbudgeten konstateradesalt orsakerna lill båda oljekriserna under 1970-lalet främst får sökas, inle iförsta hand i ekonomiska fakiorer, ulan i specifika politiska kriser, 1973-1974som en följd av oktoberkriget, 1978- 1979 som en följd av de politiska omvälvningarnai . Efterfrågan och utbud av olja gav knappast i och för sig underlag fören så dramatisk prisutveckling som faktiskt ägde rum . Den lotalaefterfrågan på råolja för slutlig förbrukning inom industriländerna varoförändrad eller ökade någon procenl. Samiidigi ökade produklionen i världenutanför och , från 46,5 miljoner fat per dag till 48,5miljoner fat per dag 1979". En betydande lageruppbyggnad har således skettmolsvarande så myckel som av efterfrågan. Sifferunderlagel är myckelosäkeri men lageruppbyggnaden skulle således kunna motsvara ett heltårs förbrukningsökning. Av produkiionsökningen på 1,9 miljoner fat per dag föll0,9 miljoner fal på OPEC. Det 40-procentiga produktionsbortfallet i Irankompenserades av produktionsökningar i länder som och Irak.Totalt sett ökade OPEC-länderna produktionen . Relationerna mellan utbud och eflerträgan för direklanvändning skulle i och för sig inte ha givit underlag för en prisökning av denslorlek som faktiskt ägt rum. Förklaringen är i stället all riskerna för slörreproduktionsbortfall och förväntningar om ytterligare prisstegringar hållituppe efterfrågan och därmed i sin tur givit underlag för ytterligareprishöjningar. Den upplagring som ägt rum i industriländerna har medfört attlagren torde ha legat bortåt över normallagren. Industriländernas efterfrågan på OPEC-olja blir lägre i årän vad som var fallet 1979 motsvarande uppskattningsvis en minskning avförbrukningen om 2 milj, fat per dag. Orsakerna till della är dels attBNP-tillväxten i stort selt halveras, dels att den kraftiga lageruppbyggnadenunder Qolåret torde hålla lillbaka efterfrågan . Vidare kommer de gjordaprishöjningarna på olja atl dämpa efterfrågan. Den lägre eflerfrågenivån harredan gett sig till känna på så sätt att spotmarknadspriserna både på råoljaoch raffinerade produkter sjunkit under årets början. ' 1 detta kapitel presenteras ekonomideparlementelsbedömning av del ekonomiska lägel och konjunklurulsiklerna. 1 de följandekapitlen 2-11 redovisas mera ingående utvecklingen inom olika områden. - I fal= = 0,159m' Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 3 De produklionsnedskärningar som gjorls resp. aviseratshittills är, vid de gjorda antagandena om efterfrågan, knappasl tillräckligaför att sänka utbudet så att oljepriserna förblir realt oförändrade. Avavgörande betydelse är slorieken på produklion. Någonutbudsminskning har ännu ej aviserats därifrån. Del läge som råder f. n. skulledärför i och för sig knappast ge anledning till förvänlningar om stigandeoljepriser. Osäkerheten är emellertid slor på detta omräde. En medvelenbegränsning av utbudet eller nägon form av politisk kris skulle drastiskl kunnaförändra bilden. OECD-sekretarialet arbetar mer eller mindre schablonmässigtmed antagandet om ett oförändrat realt oljepris. Detta ger en prisökning påråolja om över 1979 ärs genomsnittsnivå molsvarande ettgenomsnittligt exportpris från OPEC om per fat. Konjunkturinstituteträknar också med elt genomsnittligt exportpris på per fal i de ländersom svarar för importen till . Institutet räknar emellertid med ettoförändrat nominellt pris i dollar . Att prisnivån ändåblir densamma som OECD-sekretarialet räknar med beror främst påsammansättningen av den svenska importen. Vad som kommer att hända i fråga om oljepriserna är avavgörande belydelse för den internationella utvecklingen. Skulle inga merabelydande oljeprisstegringar ske finns det förutsättningar för attinflationslakten sä småningom kan börja avta. De omedelbara genomslagen på deinhemska priserna frän oljeprisslegringarna tycks nu i stort sett ha ägt rum.Under förutsätlning att den nuvarande höga nivån på infiationslaklen, iOECD-länderna, inte ger upphov till kompenserande löne- och prisstegringarborde möjligheter finnas att undvika en löne- och prisspiral av samma slag somefter den förra oljekrisen vilkel då bidrog till läg tillväxt och kraftigt ökadarbetslöshet. Förhållandet kan illustreras med följande tablå. Internationella priser och arbetskraftskostnader producerad enhet i dollar Dessa siffror tyder på atl höjningen i det internationellainflationstrycket blir mindre än efler den förra oljekrisen. Elt relativt högt kapacilelsuinyiljande gör del svårt altfå ner inflationen. Man kan nu konslalera att tillväxttakten i OECD-ländernavid var starkare än vad som då ansågs troligt. Prop.1979/80: 150 4 Den privata konsumtionen fortsatte atl öka genom atlhushållen minskade sparkvoten, den sparade andelen av inkomsterna. Denutvecklingen förefaller att ha fortsatt in på 1980, främst i Förenta slalerna. Även de privata investeringarna har ökal anmärkningsvärtmyckel, skulle i och för sig kunna sägas tyda på att företagensförvänlningar om framliden var relativt positiva. Atl investeringarna ökadeberor också pä det relativt goda vinstlägel. Löneökningarna har hållitslillbaka samlidigt som produktpriserna stigit. Lagerinvesteringarna bidrog tillatl hälla uppe aktiviteten men della borde å andra sidan vara enfaktor som snarasl verkar återhållande på eflerfrågan . Med säkerhelgäller delta upplagringen av olja och oljeprodukter. De ökade oljekostnaderna försämrade OECD-ländernasbytesbalans med ca 1979, De fortsatta oljeprisökningarnaunder årel leder till att en ytteriigare försämring kan vänlas också . Ellsamlat underskott på förefaller iroligl. Delta underskottär dock jämnare fördelat än vid den förra oljekrisen . OPEC-ländernasöverskott beräknas bli . Omsorgenom prisstabiliteten och bytesbalanserna har emellerlid lell lill en skärpningav penning- och kreditpolitiken i flertalel . Särskilt märkbar ärskärpningen i där räntenivån nätt . De i utgångslägetstora budgetunderskotten har också medfört en åtstramning av finanspolitiken.Man kan diskutera när och i vilken omfattning detla leder till en avmattning itillväxten och till en avsaklning i inflationstakterna men en avböjande profilöver året har här ansetts trolig. Vad gäller tillväxttakten torde den dockfortfarande vara svagt posiliv i men negalivi . som helhet ger detta en BNP-tillväxt på över 1 %för OECD-området. Världshandeln kan med beaklande av de tendenser som redan kanskönjas och med den givna tillväxtsiffran förutses uppgå till över 4 %.Priserna för bearbetade varor i internationell handel lorde komma att stiga medca vilket är ungefär i nivå med konsumentprisökningarna. Hur deninternationella bilden kan te sig bortom det innevarande årel diskuteras nägoti avsnitt 1.4 och kapitel 11, 1.2 Tillbakablick på den svenska utvecklingen 1 Qol uppnåddes den högsta tillväxttakten , 3,. Detta ligger klart över den långsiktiga kapacitetstillväxten vilket innebäralt kapacitetsutnyttjandet fortsatte att stiga , Man kan dock konstateraatl tillväxten blev avsevärt lägre än vad som förutsågs i den revideradenationalbudgeten då en BNP-ökning på ansågs möjlig. Inhemskeflerfrågan Netloeflerfrågan från ullandel 5,2 -0,1 -1,3 Deninhemska eflerträgan blev totalt selt ungefär så stor som prognoserades. Trotsatt exporten till följd av den snabbare marknadstillväxten blev större änväntal ökade imporlen så mycket mera atl nettot av export och import blev sämreän väntat. Oljanspelar här naturiiglvis en viss roll. Alt oljeimporten blev högre än väntal1979 förklarar emellerlid bara en del av den högre importtillväxlen.' Detavgörande är att den svenska ekonomin visade sig ha en ovänlat högimportbenägenhet. Beräkningarna i utrikeshandelskapitlet visar atl företagenhöjt sina relativa priser på exportmarknaden. Det förefaller högst troligt attdelsamma gäller den importkonkurrerande industrin. Förutomatt förskjulningar i efterfrågesammansättningen kan förklara en del avimportökningen bör huvuddelen av förklaringen ligga i höjda relativa priser päsvenskproducerade varor. Företagen synes ha varit mera angelägna att återställasina vinstmarginaler framför atl genom en återhållsam prispolitik vinnavolymer. Det kan diskuteras vad detta beror på men den osäkerhet om framtidensom oljekrisen och dess följdverkningar skapade spelade förmodligen en vissroll. Tabell t: 1 BNP från produktions- och användningssidan1978-1980 BNP frånproduktionssidan därav: varuproduklion Ijänsteproduklion Industriinvesteringarnaökade inte 1979. En viktig faktor bakom den begränsade ulbyggnaden synes varaatt företagen haft stigande svårigheter alt rekrytera personal. Ikonjunkturbarometrarna redovisade ett stigande antal förelag att de haderekryteringssvårigheter. Frän det att eflerfrågan på den svenska industrinsprodukter började stiga efter devalveringen kunde denna tillgodosesunder den genom utförsäljning frän lager samt genom ett högreutnyttjande av den befintliga ' Eflersom resonemangel gäller den volymmässiga tillväxtenkommer oljeprishöjningarna inle in i bilden. Tabell 1: 2 Förändring i BNP-komponenterna i procent avBNP föregående år 1977-1980 -0,6 -1,3 -3,4 -1,1 -3,8 -1,9 Neltoeflerfrågan från ullandel' -1,3 -2,5 ' Export av varor och Ijänsler ./. imporl av varor ochijänster. Källor: Siaiisiiska centralbyrån och beräkningar utförda inomekonomidepartemenlet. krävde emellertid den ökadeefterfrågan atl företagen rekryterade mer personal. 1 samband härmed har de kapacitetsbegränsningar somrekryterings-svärigheterna utgör blivit fullt märkbara. En ökad löneglidning kunde ha varit en naturlig följd avrekryteringssvårigheterna. Tillgänglig statistik visar emellertid att dennainte ökat . Därmed skulle motivet atl förbättra vinsterna i praktikenövervägt. Den förhållandevis låga löneglidningen,kan också till någon del beroav att prispolitiken verkat återhållande. Ett siarkt sug efter arbetskraftfrån den offentliga sektorn kan också ha spelat en viss roll för näringslivetsrekryleringssvårigheter. Enligt industriproduktionsindexhar produktionen vuxit avsevärt, , Enligt konjunkturinstitutetsberäkningar, där den redovisade efterfrågan beaktats, skulleprodukiionsökningen ha stannat vid , innebär också attproduktiviteten, produktionsökningen , vuxit långsammare, mot 8,. Även en produktivitetsökning pä är kraftig jämfört med vad som varitfallet de senasle åren men når inle upp lill vad som skulle ha kunnat förväntasvid en jämförelse med tidigare konjunkturuppgångar och med beaktande av detlåga kapacitetsutnytijandet vid ingången till uppsvingsfasen.