prop · G30383 · 1979-12-31 00:00:00 — omändring i konkurslagen (1921:225); Regeringen föreslår atl anla del förslag som hartagits upp i bifogade uldrag av regeringsprotokoll ovannämnda dag. I propositionen föreslås nya regler om näringsförbud isamband med konkurs, s. k. konkurskarantän. Reformen är ett led i denforlgående revisionen av konkurslagstiftningen och i kampen mot den ekonomiskabrottsligheten. Enligt nuvarande regler får en person som försatts ikonkurs inte driva rörelse under konkursen. Det föreslås att det vid sidan avdetta förbud skall finnas ett mer långtgående näringsförbud som förutsätterprövning i det enskilda fallet. Detta näringsförbud skall kunna meddelasgäldenär som är näringsidkare. Om gäldenären är ett aktiebolag eller liknandejuridisk person, skall förbud kunna meddelas den som är eller senare än två årinnan konkursansökningen gjordes har varit ställföreträdare för den juridiskapersonen eller som faktiskt handhar eller har handhaftledningen eller förvaltningen av företaget. En grundförutsättning för att näringsförbud skall kunnameddelas är att konkurs har inträffat. Vidare skall den ifrågavarande personenha förfarit grovt otillbörligt mot sina borgenärer eller på annat sätt ha grovtåsidosatt vad som ålegat honom i hans näringsverksamhet. Förbud skall ocksåkunna meddelas den som upprepade gånger har förekommit i konkurs, om han inäringsverksamhet som har föregått konkurserna har åsidosatt vad som ålegathonom som näringsidkare och näringsförbud är påkallat av särskilda skäl. Den som meddelats näringsförbud får i princip inte drivanäringsverksamhet som är bokföringspliktig enligt bokföringslagen (1976: 125).Han får inte heller vara styrelseledamot eller i annan egenskap varaställföreträdare för aktiebolag eller vissa andra slag av juridiska personereller - utan 1 1979180. t saml. 1979/80:83 2 atlformellt vara ställföreträdare - faktiskt handha ledningen eller förvaltningenav företaget. Näringsförbudskall kunna meddelas att gälla inte bara under konkursen utan också sedan dennaavslulals. Förbudet skall emellertid vara tidsbegränsat. Maximitiden är enliglförslaget med viss möjlighet till förlängning. Frågorom näringsförbud skall prövas av allmän domstol på talan av allmän åklagare. Densom bryter mot ett meddelat näringsförbud skall enligt förslaget kunna dömaslill fängelse i högsl . 1 ringa fall skall påföljden vara böter ellerfängelse i högsl . Reformenföreslås träda i kraft . Prop.1979/80:83 3 Lagom ändring i konkurslagen (1921: 225) Härigenomföreskrivs i fräga om konkurslagen (1921: 225) dels atl 55. 185 b, 199 a och212 SS skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas nio nyaparagrafer. 199 b- 199 j SS. av nedan angivna lydelse. Förvaltaren skall så snart ske kan upprätta skriftlig berättelse om boets tillstånd, så ock om orsakerna till gäldenärens obestånd, såvill de kunnat utrönas. I berättelsen skall upptagas en översikt över tillgångar och gäld av olika slag ävensom särskill anmärkas, huruvida förhållande har förekommit som kan föranleda återvinning till konkursboet och huruvida skälig anledning förefinnes till antagande, alt gäldenären gjorl sig skyldig lill gäldenärsbrott. Förefinnes anledning till antagande, som sagts, skall grunden därför angivas. Om gäldenären är eller före konkursansökningen varil bokföringsskyldig, varde i berättelsen tillika anmärkt, vilket bokföringssystem han har tillämpat och hur bokföringsskyldigheten har fullgjorts; och skall i sådant fall vid berättelsen fogas den av gäldenären senast uppgjorda balansräkningen. Förvaltaren skall så snarl ske kan upprätta skriftligberättelse om boets tillstånd, så ock om orsakerna till gäldenärens obestånd,såvitt de kunnal ulrönas. 1 berättelsen skall upplagas en översikt över tillgångaroch gäld av olika slag ävensom särskilt anmärkas, huruvida förhållande harförekommit som kan föranleda återvinning till konkursboet och huruvida skäliganledning förefinnes till antagande, att gäldenären gjort sig skyldig till gäldenärsbrott.Förefinnes anledning till antagande, som sagts, skali grunden därförangivas. Om gäldenären är eller före konkursansökningenvarit bokföringsskyldig, varde i berättelsen tillika anmärkt, vilket bokföringssystemhan har tillämpat och hur bokföringsskyldigheten har fullgjorts; och skall isådant fall vid berättelsen fogas den av gäldenären senast uppgjordabalansräkningen. Finns det skälig anledning till antagande all gäldenäreneller, om denne är en juridisk person, någon sådan företrädare som avses i199 h § har förfarit på ett sådant sätt att näringsförhud enligt samma paragrafkan meddelas, skall även det angivas jämte grunden för antagandet. av berättelsen med den balansräkning, som må varadärvid fogad, skall av förvaltaren utan dröjsmål tillställas konkursdomaren ochtillsynsmydigheten samt varje borgenär, som del begär. Senasle lydelse 1979:340. 1979/80: 83 Om förvaltaren finner alt gäldenären kan misstänkas för gäldenärsbrott, skall han underrätta allmän åklagare därom och därvid angiva grunden för misstanken. Delsamma gäller om gäldenären har drivit näringsverksamhet och det under konkursförvaltningen kommer fram att gäldenären kan misstänkas för annat brott av ej ringa beskaffenhel, som har samband med verksamhelen. Om förvaltaren finner att gäldenären kan misstänkas förgäldenärsbrott, skall han underrätta allmän åklagare dårom ochdärvid angiva grunden för misstanken. Delsamma gäller om gäldenären hardrivit näringsverksamhet och del under konkursförvaltningen kommer fram atlgäldenären kan misstänkas för annal brotl av ej ringa beskaffenhet, som har sambandmed verksamheten. Kan del misstänkas atl gäldenären eller, om denne är enjuridisk person, någon sådan företrädare som avses i 199 b § har förfarit påett sädant sätt att näringsförbud enligt samma paragraf kan ineddelas, skallJörvallaren omedelbarl iinderräitu åklagaren om della och ange grunden förmisstanken. 185 b S' Ifråga om förvaltarens allmänna åligganden äga 51,51 a och 52 SS, 53 S förstaslycket, 57 §, 58 S första och andra styckena saml 60 S andra stycket motsvarande tillämpning. Vidare äger 54 S motsvarande tilllämpning. Förvaltarenskall lämna konkursdomaren och tillsynsmyndigheten skriftlig uppgift omorsakerna till gäldenärens obestånd, såvitt de kunnat utrönas. skallanmärkas, om det har förekommit förhållande som kan föranleda återvinningtill konkursboet och om det finns skälig anledning antaga alt gäldenären gjortsig skyldig till gäldenärsbrott. Finns anledning till sädant antagande, skallgrunden därför angivas. Om gäldenären är eller förekonkursansökningen varit bokföringsskyldig, skall vidare anmärkas, vilketbokföringssystem han har tillämpat och hur bokföringsskyldigheten harfullgjorts. I sådant fall skall den av gäldenären senast uppgjordabalansräkningen ingivas. Förvaltarenskall lämna konkursdomaren och tillsynsmyndigheten skriftlig uppgifl omorsakema till gäldenärens obestånd, såvitt de kunnat utrönas. skallanmärkas, om det har förekommit förhållande som kan föranleda återvinningtill konkursboet och om det finns skälig anledning antaga atl gäldenären ortsig skyldig till gäldenärsbrott. Finns anledning till sådant antagande, skallgrunden därför angivas. Om gäldenären är eller förekonkursansökningen varit bokföringsskyldig, skall vidare anmärkas, vilkelbokföringssystem han har tillämpat och hur bokföringsskyldigheten harfullgjorts. I sådant fall skall den av gäldenären senast uppgjordabalansräkningen ingivas. Finns det skälig an- - Senaste lydelse 1979: 340. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse ledning till anlagande att gäldenären eller, om denne ären juridisk person, någon sådan företrädare som avses i 199 h § har förfarit påett sådant sätl all näringsförbud enligl samma paragraf kan meddelas, skallåven det angivas jämte grunden för antagandel. Så snart kunskap har vunnits om löne- eller pensionsskuldskall förvaltaren anmäla sådan skuld till kronofogdemyndigheten i den ort därgäldenären bör svara i tvistemål som angå gäld i allmänhet. Finns ej löne- ellerpensionsskuld, skall förvaltaren anmärka della i bouppteckningen. Bouppteckningenskall jämte uppgifter enligl andra styckel tillställas konkursdomaren ochtillsynsmyndigheten snarasl och senast en månad från konkursbeslutet. Närsärskilda omständigheter föreligga, får konkursdomaren bevilja uppskov. Omförvaltaren finner att gäldenären kan misstänkas för all ha gjort sig skyldigtill gäldenärsbrott, skall han underrätta allmän åklagare därom ochdärvid angiva grunden för misstanken. Detsamma gäller om gäldenären hardrivit näringsverksamhet och det under konkursförvaltningen kommer fram attgäldenären kan misstänkas för annat brott av ej ringa beskaffenhet, som harsamband med verksamheten. Omförvaltaren finner att gäldenären kan misslänkas för att ha gjort sig skyldigtill gäldenärsbrott, skall han underrätta allmän åklagare därom ochdärvid angiva grunden för misstanken. Detsamma gäller om gäldenären hardrivit näringsverksamhet och det under konkursförvaltningen kommer fram atlgäldenären kan misstänkas för annat brotl av ej ringa beskaffenhet, som harsamband med verksamheten. Kan det misstänkas att gäldenären eller, om denne ären juridisk person, någon sådan förelrädare som avses 199 b § har jörfarit påett sådant sätl att näringsförbud enligt samma paragraf kan meddelas, skallförvaltaren underrätta åklagaren om detta och ange grunden förmisstanken. 199 a §' Gäldenärenmå icke under konkursen driva rörelse, med vars utövande följer bokföringsskyldighet. Gäldenärenfår inte under konkursen driva näringsverksamhet, varmed följerbokföringsskyldighet enligt bokföringslagen (1976:125). Verksamhet som innebärutövning av rättighet som avses i 2 kap. I § regeringsformen eller 1 kap. 1 §,4 kap. 1 §,6 kap. I § eller 13 kap. 5 § tryckfrihetsförordningen omfattas dockinte av förbudet. ' Senaste lydelse 1968:559. Prop.1979/80: 83 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Ar gäldenären en enskild näringsidkare och har hanjörjärit grovt olillhörligl mol borgenärerna eller på annal sätt grovtåsidosatt vad som ålegat honom som näringsidkare, får utöver vad som jöljer av199 a § förbud all idka näring meddelas honom för en lid av högsl fem år(näring.sjörbiid). Om gäldenären är etl akiiebolag, etl handelsbolag eller enekonomisk jörcning eller en sådan ideell förening eller stiflelse som driviinäringsverksamhet, varmed .följer hokjöringsskyldighel enligl bokföringslagen(1976:125), gäller vad som sägs i försia stycket den som företräder eller senareän Ivå år innan konkiirsansökningen kom in harjöreträtt den juridiska personenaniingen som ställJÖreträdare eller genom alt faktiskt handha ledningen ellerförvaltningen av dess angelägenheter. Näringsförbud får också meddelas den som upprepade gångerhar förekommit i samhand med konkurs antingen som gäldenär eller somföreträdare för en juridisk person enligl vad som sägs i andra stycket, om hanI näringsverksamhet som har föregåti konkurserna har åsidosatt vad som ålegathonom som näringsidkare och näringsförbud är påkallat av särskilda skäl. Den som har meddelats näringsförbud får inte drivanäringsverksamhet av den art som omfattas av förbudet enligt 199 a §. Han fårinte heller såsom styrelseledamot eller i någon annan egenskap varaställföreträdare för en sådan juridisk person som avses i 199 b § ellerfaktiskt handha ledningen eller förvaltningen av dess angelägenheter. Föreliggersärskilda skäl, får en Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse viss näringsverksamhet undanlas från näringsförbudet. 1 ett beslut om näringsförbud får faslslällas en senaredag frun vilken jörbiidel skall gälla. Talan om näringsförbud förs av allmän åklagare vid allmändomstol. Angående utredningen och förfarandet i mål om näring.sjörbiid skall,om annat inle föreskrivs i denna lag, i tillämpliga delar gälla vad som iallmänhet är föreskrivet om mål som rör allmänt åtal för brott, för vilket ärstadgat fängelse i högsl . Talan om näringsförbud får las upp av rätlen i den ort därkonkursen är eller har varit anhängig. Bestämmelserna i 24 och 25 kap. rältegångsbalkenskall inle tillämpas i fråga om näringsförhud. Talan om näringsförbud skall väckas senast fråndagen jör konkursbeslulet. Så långe konkursen pågår får dock lalan väckas. skall, om inte förvaltaren gjorl någonanmälan om näringsförbud lill åklagaren enligl 55 § eller 185 b §, göra ensådan anmälan, så snarl det finns anledning lill det. skall till sin anmälan .foga denutredning som jlnns tillgänglig hos myndigheten. Ett lagakraflvunnet beslut om näringsförbud kan på begäranav den som förbudet avser hävas helt eller delvis, när ändrade förhållandeneller något annat särskilt skäl jöranleder det. Beträffande mål om hävande av näringsförbud gäller itillämpliga delar vad som i 199 d § första stycket har föreskrivits om talan Nuvarande Ivdelse Föreslagen lydelsi Mål om hävande av näringsjörhiid lasupp av den lingsräli som lidigare liar handlagt målel om näring.sjörbiid ellerav rälien i den ort där sökanden har sill hemvist, om råtlen med hänsyn lillutredningen saml koslnader och andra omsländigheier finner det lämpligt. Målom hävande av nnringsförhiid jår avgöras ulan huvudförhandling om saken äruppenbar. Om särskilda skäl jöranleder del, får rälien meddelanäringsförbud jör tiden lill dess frågan om näringsförbud slutligt haravgjorls (tillfälligt näringsjörhiid). I fråga om lillfälligt näringsförbud gäller reglerna i199 c § andra och tredje styckena. Enfråga om tillfälligt näringsjörhiid las upp på yrkandeav åklagaren. Innan ett tillfälligl förbud meddelas skall den som yrkandetavser få tillfälle att yllra sig i frågan, såvida det inte finns anledning antagaatt han har avvikit eller i övrigl håller sig undan. Rälten får hållaförhandling förfrågans prövning. Till förhandlingen skall den som avses medyrkandet kallas personligen. I kallelsen skall han erinras om att frågan kanavgöras även om hun inle insläller sig. Om förfarandet i övrigt vid en sådanförhandling gäller i lillämpliga delar föreskrifierna i 24 kap. 14 § . Ett beslut om tilljälllgl närings-jörbiid skall genastlända till efterrättelse. Besluiel skall delges den som avses med förbudet. Mot ett beslut om tillfälUgt näringsförhud, som harmeddelals under rättegången, skall talan föras särskilt. Prop.1979/80:83 9 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Om rätten meddelar ell lilljälligl näringsförhud, skallden, om inle lalan enligt 199 d § redan har väckts, utsätta den tid inom vilkensådan talan skall väckas. Denna får inte bestämmas längre ån vad som äroundgängligen behövligt. Är den utsatta tiden inle lillräcklig. får rälien påframslällning som åklagaren har gfin-l före tidens utgång medge förlängning avtiden. Om lalan enligt 199 d § inle har väckls inom denföreskrivna tiden och det inte heller har kommit in en framställning omförlängning av tiden, skall beslutet om tillfälUgt näringsförbud omedelbarthävas. Detsamma gäller om talan återkallas eller lämnas utan bifall eller omannars skäl för del tillfälliga näringsförbudet inte längre föreligger. Omtalan bifalls skall rätten pröva om det tillfälliga näringsförbudet fortfarandeskall beslå. Rätten får i samband ined domen .självmant förordna omtillfälligt näringsförbud. skall.föra ett register övernäringsförbud och tillfälliga näringsförbud. Det åligger tillsynsmyndigheten att vaka över attnäringsjörbud och tillfälliga näringsförbud efterlevs saml att anmälaöverträdelser av förbud till åklagaren. 212 §" Gäldenär som bryter mot 199 a § Gäldenärsom bryter mot 199 a § straffes med dagsböter. döms till böter. Den som överträder ett näringsförbud eller etttillfälligt näringsförbud döms till fängelse i högst eller, om brottetär ringa, till böter eller fängelse . " Senaste lydelse 1968:559. Prop.1979/80: 83 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Överträds ell näriiigsjhrbiul. tår del förlängas med . Sker jlera jörlängiiingar. Jår den sammanlagda liden för förlängninginle vara . Talan om förlängning skall väckas innan jör-hiidslidcnhar gåll ul. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller forlfarande i fråga omkonkurser, i vilka konkursbeslul har meddelats före nämnda dag. Prop.1979/80: 83 Närvarande: stalsminislern Fälidin, ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,Åsling, Söder, Krönmark, , , , , ,, , . Lagrådsremiss med förslag till ändring i konkurslagen(1921:225) pågår en genomgripande revision avkonkurslagstiftningen. Översynen sker etappvis. genomfördes efterförslag av lagberedningen omfattande ändringar i den materiella konkursrätten,bl.a. i reglerna om återvinning lill konkursbo. Ytterligare ändringar har gjorts är 1979 bl.a. i reglernaom förvaltning och lillsyn i konkurs, konkursgäldenärs rörelsefrihel ochtvångsmedel mol konkursgäldenär (prop. 1978/79:105, LU 1978/79:19, rskr1978/79:309). De nya reglerna har trätt i kraft (SFS1979:340). Reformen bygger på förslag av konkurslagskommittén (Ju 1971:06) itvå delbelänkanden (SOU 1974:6) Förenklad konkurs m.m. och (SOU 1977:29). har genom tilläggsdirektiv den 3februari 1977 (Dir 1977:09) fått i uppdrag att närmare överväga de problem somhar samband med att vissa mindre nogräknade gäldenärer missbrukarkonkursinstitutet genom upprepade konkurser. Enligt direktiven har kommitténhaft att pröva hur man från konkursrältsliga utgångspunkter kan stävja dettamissbruk. Därvid skulle undersökas bl.a. frågan om förbud för gäldenär attunder efter konkursens avslutande driva bokförings-pliktig verksamhet(konkurskarantän). Kommittén' har avlämnat delbetänkandet(1979:13) ' Ledamöter justitierådet , ordförande,rådmannen , verkställande direktören i AckordscentralenStockholm samt advokaten . . Prop.1979/80: 83 12 Konkurs och rätten atl idka näring. Kommittén föreslår ibetänkandel nya regler om näringsförbud i samband med konkurs. Reglema syftartill att komma åt kvalificerade missbruk av näringsfriheten. Kommitténs lagförslagbör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga I. Över betänkandet har efter remiss yttranden avgetts avjustitiekanslern (), riksåklagaren (), , hovrätten över Skåneoch . , , ,, , brottsförebyggande rådet, bankinspektionen,statskontoret, , riksskatieverkei (RSV), kommerskollegium,, , , patent- ochregistreringsverket, , statens industriverk,länsstyrelserna i , samt ,utredningen (Fi 1973:01) om säkerhetsåtgärder m.m. i skatteprocessen,företagsobeståndskommittén (Fi 1976:03), datainspektionen, , . i , Tjänstemännens centralorganisation.Centralorganisationen /SR, , , , hantverks- och industriorganisation (), . Lantbrukarnas riksförbund.Kooperativa förbundet. , SverigesAckordscentral, Föreningen auktoriserade revisorer och . och har avgett ettgemensamt yllrande. Remissinstanserna har bifogat yttranden, RÅ från överåklagarna i , och samtfrån länsåklagaren för speciella mål och från läns-åklagarnai och , RSV från kronofogdemyndigheterna i , ,, , och , kommerskollegium från handelskamrarna i ,, , , , och , gemensamt yttrande, samtfrån handelskammaren i , i från kronofogdemyndigheternai , och samt handelskammaren i , Föreningen från lokalavdelningarnaför Bergslagen, , och . En sammanställning av remissyttrandena bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 2. 1979/80: 83 13 2 Allmän motivering 2.1 Gällande rätt En konkurs medför betydande inskränkningar i gäldenärensmöjligheter att utöva ekonomisk verksamhet så länge konkursen pågår. Enligt 20S konkurslagen (KL) är gäldenären efler konkursbeslulet inte berättigad attråda över egendom som hör till konkursboet eller atl åla sig förbindelser somkan göras gällande i konkursen. Till konkursboet hör enligl 27 S KL i principall egendom som var gäldenärens. när beslutel om konkurs meddelades, eller somtillfaller honom under konkursen. Gäldenären behåller dock rådigheten över vissegendom. Av det som han förvärvar genom eget arbete under konkursen får hannämligen behålla vad som går åt till hans försörjning och till underhåll ålannan. Enligt 97 S KL jämförd med 65 § utsökningslagen (1877:31 s.l) fårgäldenären vidare från konkursboet erhålla, förutom underhåll och kläder iviss ulslräckning, nödvändiga arbetsredskap och andra nödvändiga lösören. Hanär oförhindrad att ådra sig nya skulder under konkursen men de får enligt 100 SKL inte göras gällande mot konkursboet. Enligt 199 a § KL får gäldenären under konkursen inledriva rörelse varmed följer bokföringsskyldighet. Av olika bestämmelser i aktiebolagslagen (1975:1385)framgår atl den som har försatts i konkurs inte så länge konkurstillståndetvarar får vara stiftare, styrelseledamot, verkställande direktör, revisor,firmatecknare, granskare eller likvidator i aktiebolag (se 2 kap. 1 S, 8 kap. 4och 11 SS, 10 kap, 2 och 14 §§ samt 13 kap. 7 S). Den som är i konkurstillståndfår inte heller vara fullmäktig i (31 § lagen 1934:437 för Sverigesriksbank) eller stiftare av försäkringsaktiebolag eller ömsesidigt försäkringsbolag(5 och 167 §§ lagen 1948:433 om försäkringsrörelse), bankaktiebolag (4 S lagen1955:183 om bankrörelse) eller sparbank (4 S lagen 1955:416 om sparbanker). Inom näringslagstiftningen förekommer regler om att vissnäringsverksamhet i princip inte fär utövas av den som är i konkurs. Se bl.a.2 S lagen (1966:742) om hotell- och pensionatrörelse och 3 §bilskrotningsför-ordningen (1975:348). I 6 S lagen om hotell- ochpensionatrörelse föreskrivs vidare att ett konkursbo under vissaförutsättningar under högst elt år kan få fortsätta att driva den verksamhetför vilken gäldenären beviljats tillstånd. Bestämmelser med huvudsakligen sammainnehåll förekommer i 33 § vapenkungörelsen (1974:123) samt 2 kap. 7 §yrkeslrafiklagen (1979:559). För utövande av näringsverksamhet hänvisas i vissafall lill föreskrifter eller villkor för idkande av handel eller rörelse iallmänhet. Så sker t.ex. i 3 och 4 8§ lagen (1919:240) omfondkommissionsrörelse och fondbörsverksamhet, 10 och 22 S§ förordningen(1949:341) om explosiva varor, 18 § vapenlagen (1973:1176) och 13 S lagen (1977:293)om handel med drycker. Prop.1979/80:83 14 Enligl 5 kap. 2 § tryckfrihetsförordningen fär den som äri konkurs inle vara utgivare av periodisk skrift. Av 7 och 14 SS lagen (1968:555) om rält för utlänning ochutländskt företag all idka näring här i rikel följer atl näringstillstånd inlefår meddelas utlänning eller utländskt företag, som i eller ulom landet ärförsalt i konkurs. I fråga om juridisk person innebär en konkurs i allmänhetatt den juridiska personen upphöratt existera, se bl.a. 13 kap. 19 Saktiebolagslagen och 94 S lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar. Endasi omöverskott skulle uppstå i konkursen kvarslår den juridiska personen. Den skallemellertid träda i likvidation. Beträffande handelsbolag gäller enligt 29 Slagen (1895:64 s.l) om handelsbolag och enkla bolag att bolaget genasi skallträda i likvidation, om en bolagsman försätts i konkurs. Den som är i konkurstillstånd får inle utöva domartjänsl(4 kap. I S , RB), vara ledamot eller föredragande i allmänförvaltningsdomstol (24 S lagen 1971:289 om allmänna förvaltningsdomstolar),vara ledamot i bostadsdomstolen (8 S lagen 1974:1082 om bostadsdomstol) eller ifrsäkringsdomstol (13 S lagen 1978:28 om försäkringsdomslolar) eller varaadvokat (8 kap. 2 och 7 SS RB). Han får inle heller vara rättegångsombud,rältegångsbitrade eller försvarare (12 kap. 2 och 22 SS samt 21 kap. 2 och 3 SSRB) eller överförmyndare eller ledamot av överförmyndarnämnd (19 kap. 8 Sföräldrabalken). 1 olika förordningar finns liknande bestämmelser omrevisorer, mäklare, fastighetsmäklare och publicus. 2.2 Konkursutvecklingen och förekomsten av upprepadekonkurser avslutades 1.306 konkurser i landet. Av dessa varomkring 590 () fattigkonkurser. Konkurserna, särskill fattigkonkurserna,har ökal kraftigt i antal. avslutades resp. 4.566,4.305, 4.145, 3.554 och 3.803 konkurser. Av dessa var resp. 3.197 (), 3.126(), 3.129 (). 2.613 () och 2.703 () falligkonkurser. Antaletbeslutade konkurser där gäldenären var aktiebolag uppgick till 352() och till 2.497 (). Det höga antalet fattigkonkurser under 1970-talel kandelvis förklaras av den slora nybildning av små akiiebolag som inleddes ibörjan av och som kulminerade .