prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — En ^långsiklig planhar upprättats för utbyggnaden av det befintliga ^rikslinjenälel. Genom altsuccessivt anpassa ^ulbyggnaden ^enligi denna plan till trafikens utvecklingkan de förvarnade förbindelsebehoven tillgodoses på del från teknisk ochekonomisk synpunk^t^ bästa sättet. Investeringsbehovet för ^kopplingslekniska utrustningar^besläms av ^ira- 1979/80:100 Bilaga 9 193 ^f^ik- och abonnentökningen. Några tecken till mättnad kan ej skönjas för de närmasteåren och en fortsatt utbyggnad är således nödvändig. Härtill kommer att en stordel av befintlig stationsutrustning är föråldrad och måste ^ersältas med modem^ulmstning, ^saml att ^kundema ^släller krav på nya teletjänster. Den beräknademedelsförbrukningen för ^telexrörelsen under /81 är 64,5 milj. kr. Huvuddelen av deltabelopp hänför sig ^lill ^kopp^lingslekniska anläggningar. ^Förbmkningen avsesfördelas på följande ^säll. Summa ^64,5 Den beräknademedelsförbrukningen för ^dalakommunikalionsrörelsen uppgår till 29,3 milj. kr. Beloppet avser utbyggnad av det allmänna ^dalanä^letsom ^beslulal om. Medelsförbrukningenför kommersiell radio under /81 är beräknad^lill 10,5 milj. kr. Den landmobila radion utgörs av den manuella^mobilielefontjänsten ^MTD, den automatiskalandsomfattande ^mobillelefonljänslen ^NMT och mobilsökning MBS. Vad de olika tjänsterna innebär har redogjorts för idet föregående. För budgetåret1980/81 har ^beräknai ^elt ^invesle^ringsbehov av 9,7 milj.kr. för uppförande av ^basradiosiationer i ^NMT-^nätel. Medelsförbrukningenför ^frekvensförvallning under ^budgeiårei 1980/81 beräknas uppgå till1,3 milj. kr. De senaste årens ökade krav på en såväl fysiskt sompsykiskt god arbetsmiljö har för del inneburit stora satsningar bl.a. på ^förbällring av förhållandena för^fällpersonalen. Tillkomsten av välutrustade ^arbetscentraler innebär stora fördelar för de ^anslällda och förteleverket. I anslutning till^arbelscenlralerna anordnas ^personaluirymmen, ^cen-13 1979180. 1979/80:100 Bilaga 9 194 ^iralgarage^oeh lokaler för arbetsledning. För byggande av ^arbetscentraler begär 60,6 milj. kr. Fördelningen av^objekl framgår av tabell 5. Investeringsplan för ^arbetscentraler(milj. Typ: ^N^ ^=^ nybyggnad,^T= tillbyggnad, 0 = ombyggnad år/mån. år/mån. ^//. /81 planeras påbörjandet av ^etllokalförråd i (). Lokalernavid befintligt förråd är otillräckliga och arbetsmiljön otidsenlig. För byggande av förrådsanläggningarbegär 57,0 milj. kr. Fördelningen av ^objekl framgår avtabell 6. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 195 Investeringsplan för förrådsanläggningar(milj. Typ: ^N^ ^=^ nybyggnad, ^T^ ^=^tillbyggnad, O ^=^ ombyggnad Byggstart år/mån. ande år/män. ^//. Byggnader avsedda att påbör- ^elapp II ^N^ ^N^ ^Töreboda T T 80-07 80-07 80-07 81-07 81-06 82-06 81-06 83-06 Den allmännatekniska ^ulvecklingen inom telekommunikationsområdet antas bli mycket snabbunder ^1980-lalel. För att klara omställningen från tillverkning av^eleklromekanisk till elekironisk utrustning krävs ^slora satsningar vidsamtliga televerkstäder. För ^budgetårel 1980/81 beräknas investeringsbehovettill 13,3 milj. kr. Fördelningen av ^invesle^ringamaframgår av tabell 7. ^Teleskolans i Kalmarhotelldel behöver byggas ut under /81. Medelsbehovet härförberäknas ^lill 6,6 milj. kr. Medelsbehovet fördatacentraler under det kommande ^budgetårel beräknas ^f. ^lill 0,6 milj.kr. För ^budgetårel 1980/81föreslaget belopp för övriga byggnader, 46,2 milj. kr., är bl. ^avsell förombyggnad av kontorshus i , och ^saml nybyggnad av^förvallningshus i . För inköp avfasligheter har använ^t^ ca 20,7 milj. kr. under ^budgeiårei1978/79. En fullständig redogörelse för förvärven har ^lämnals i ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 Investeringsplan ^Jör verkstadsbyggnader (milj. Typ: ^N^ ^=^ nybyggnad. ^T= ^lillbyggnad, 0 ^=^ ombyggnad 1979/80 1980/81 Byg^g- ^Färdig- ^slart ^ställ- ^år/mån. år/mån. ^//. Byggnader avseddaatt påbörjas ^I980I8I ^fupp- ^mslning av HK) O (sane ring av äldre verkstad) O ^(kon- ^tors-/kon^flokal) O För^budgetårel 1980/81 begär för ändamålet 8,0 milj. kr. avseende inköpav fasligheter i bl. Jama, ^Elmsta och . För ^objekisgruppen ^sammanlagi begär 61,4milj. ^Televerkel har ^enligidet nya ^investeringsbegreppel ^beräknai medelsbehovet under denna rubrik till12,1 milj. kr. för ^budgetårel 1980/81. Delta belopp överstiger enligt ^verkelden anbefallda planeringsramen med 2,1 milj. kr. ^Beloppel avser ökade medelför ^modemisering av ^reservtelefon-^slationerna. Investeringarna förförsvarsberedskap föreslås liksom ^lidigare år avskrivas genomanslag på driftbudgeten. Medelsförbrukningen förförsvarsberedskap vid fördelar sig på följande anslagsposter. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 197 Telefon ^Reservlelefonnätet 6,0 Transportabla stationer 2,6 System förtrafikbegränsning 1 Lokalisering av linjeanläggningar 1 3 Reservanläggningar för rundradio- verksamheten I 2 Televerketsledning i krig 1 ^f^i ^Televerkel ombesörjeröverföring av ^ullandsprogram ^lill ^korlvågssändare i Hörbyoch ^Karisborg ^saml utsändning av program från dessa. ^Televerkel har erhållitmedel fr. ^o.m. /77 för att uppföra ett ^s. ^gardinanlennsyslemvid för all ge förbättrad mottagning ^främsl i ochöstra . ^Anlennsystemet beräknas kunna las i ^bmk under ^budgelåret1980/81. För ^budgetårel 1980/ 81 beräknar ^verkel ^invesleringskoslnaderna^lill 2,6 milj. kr. harteleverket föreslagit en ^posl för diverse och ^ofömisell. Denna post harupplagils ^lill 5,0 milj. kr.Höjningen av ^belop^pel, jämfört med föregående ^budgelår, hänför sig tillverkels nya investeringsbegrepp. ^Televerkel har i sin^anslagsframslällning lämnat sedvanlig redogörelse för användningen av dennaanslagspost under ^budgeiårei 1978/79. Till följd av förslaget omändrade principer för finansiering av ^lokallin^jenätet och delvis nyaavskrivningsprinciper kommer ^behovel av tillskott av ^slalskapiial för^budgeiårei 1980/81 enligt gammalt investeringsbegrepp alt minska med 105,6milj. från 340,3 milj. kr. ^lill 234,7 milj. kr. När del nya^investeringsbegreppel tillämpas uppgår ^behovel av ytterligare statskapitaltill 311,5 milj. kr. Enligt skrivelsen den 8 ^oklober 1979 medför de ^ålgärdersom där föreslås alt ^någol ^kapilallillskolt ^inle behövs. investeringsplanmåste på grund av den tekniska komplexiteten hos ^anläggningama ske pårelativt lång ^sikl. Beställningar av teleutrustningar måste ske föreleveranstidpunkten. Träffade avtal kan ^inle ^förskjuias vid kostnadsökningareftersom tillverkningen av materielen ^påbörjals. Del är vidare förenat med^slora ^svårigheler alt snabbi anpassa ^arbelsslyrkan ^lill den lägreanläggningsvolym som följer av en kostnadsökning. Televerkels investeringsram^omfallar ca . och ^mol den ovan angivna bakgrunden är detpraktiskt tagel omöjligt för 1979/80:100 Bilaga9 198 att exakt anpassa den årliga medelsförbrukningen ^lillden för ^budgelåret medgivna ramen. ^Televerkel föreslårdärför all ^verkel vid behov får utnyttja upp till 50 milj. kr. av nästkommandebudgetårs medgivna ^förbmkning för alt ^avba-^hinsera det löpande åretsförbrukning samt rätt ^atl ^inlill 50 milj. kr. f^ä^ utnyttja under ^ell^budgelår icke ^ianspråklagna medel del nästkommande budgetåret. haravgett det yttrande över bl. a. ^anslagsframslällning som redovisasunder rubriken ^Vägväsendet ^(s. 58). Den 1 april 1975genomfördes med ^statsmaklemas godkännande en ny organisation för televerket.^Målel för den nya ^organisalionen var all skapa en organisations- ochverksamhetsform som jämfört med den gamla organisationen tillät en^ytteriigare ^delegering och decentralisering till regional/ lokal nivå av^uppgifler och beslutsfattande. ^Samiidigi skulle en effektivare styrning av^verksamhelen kunna erhållas. Organisationsarbetet har fortsatt med en översynav ^regionkonlorens ställning och teleområdenas organisation. ^Eflerriksdagens godkännande upplöstes regionkontoren . En nyorganisation för teleområdena med ^delresullalenheler och funktionellastabsenheter var helt genomförd . ^Målel för de organisatoriskaförändringarna är all förbättra ^teleområdenas effektivitet och uppnå ^bälire ekonomi,service och ^arbelsmiljö. har vidare ^cenlralförvaltningens^organisalion ändrats i vissa avseende^n. a. har efter godkännande avregeringen verkels ^ADB-verksamhel ^samlais ^lill en särskild ^ADB-avdelning. Televerkels rörelseresultatvar tillfredsställande under / 79. Verket redovisade del^rörelseöverskoll som krävs för förräntning av statskapitalet.^Resullatprognoserna för ^budgelåren 1979/80 och 1980/81 visar dock ^atl^inläktsförstärkningar är nödvändiga under dessa ^budgelår för att^förräntningskravel skall uppfyllas. måste ^driflkostnadsök-^ningarnabegränsas genom ^fortsatla ^ralionaliseringar. Investeringarna i^televerkel syftar ^lill alt ^verkelgenom ^tillämpning av den snabbt expanderande teletekniken skall kunna erbjudakunderna goda och billiga telekommunikationer och ^ell varierat utbud avmoderna teletjänster. Genom ^invesleringama i ny materiel kan uppnås betydandebesparingar i underhålls- och driftkostnader ^saml en förbättradarbetsmiljö för de ^anslällda. Genom utbud av nya tjänster och produkter skapasäven en ^tryggad ^sysselsällning och framlid för verkets personal. 1979/80:100 Bilaga9 199 Även inom områden medanknytning till telekommunikation går ^ulveck^lingen snabbi. Inom deltraditionella teleområdet och inom dataområdet kommer alltmer en likartad^leknikbas all utnyttjas. ^Della medför all såväl ljud som text, dala och bildi framliden kommer ^atl i ökande ^omfallning kunna överföras i samordnadetelesystem. Ett införande av ny teknik och nya system förinformationsöverföring kan komma all förändra ^förulsällningarna för^leleverkeis ^verksamhel. Den nuvarande ^televerk^samhelen kan då ses som endel av de framväxande informationssystemen. ^Televerkel har ^naturligen ^etlsamordnande ansvar även vid uppbyggnaden av dessa syslem. Den tekniska^ulvecklingen, framför allt inom elektronik-området, har redan möjliggjort nyatjänster för data- och ^textkommunika-^lion över de allmänna ^lelefon- ochdatanäten. Dessa ^ijänsler kan komma att fä stor betydelse för en rationellinformationshantering inom näringsliv och ^förvallning. Väl fungerandetelekommunikationer och ^ell väl utbyggt telenät möjliggör snabba och billigakontakter mellan och inom landets olika regioner. De tekniska framstegen, inteminst införandet av elektronisk teknik, förbättrar ^yllerligare^fömlsällningama för användning av telekommunikationer i de regionalautjämningssträvandena. investeringsramför ^budgeiårei 1978/79 beräknades i ^prop. 1977/78: 100 ^lill 970,3 milj. kr.Genom regleringsbrevet och regeringens beslut den 8 juni1978, , och höjdesramen ^lill 1 079,3 milj. kr. Till följd av förseningar i vissa delar avinvesteringsprogrammet har ^medelsför^bmkningen uppgått till 1 031,5 milj. kr. 1978/79: 100 beräknades^invesieringsramen för ^budgeiårei 1979/ 80 ^lill 1 180,0 milj. kr. Ramen hargenom regeringsbeslut den 13 och den 20 ^seplember 1979 ^höjls med 29,5 milj.kr. För med dess ^omfal^lande investeringsverksamhet är del förenatmed myckel ^slora svårigheter att exakt avpassa den årliga medelsförbrukningen^lill ramen. För /79 underskreds den medgivnainvesteringsramen med 47,8 milj. kr. För alt utjämna medelsförbrukningen mellanbudgetåren bör en ramhöjning medges med samma belopp för innevarande budgetår.Ramen kommer därmed all uppgå ^lill 1 257,3 milj. kr. Jag ^ålerkommer ^lillregeringen i denna fråga. För /81 har ^televerkelföreslagit en medelsförbrukning av 1 499,8 milj. kr. Investeringarna är därvidangivna enligt del nya ^inves^leringsbegrepp som införs i statsförvaltningenfr. ^budgeiårei 1980/81^.^ Del nya ^begreppel skiljer sig från del ^hillills tillämpade bl. a. genom au enskälig andel av indirekta kostnader skall ingå i investeringsbeloppen. del innebär ^della all utgifterna för del föreslagna investeringsprogrammethar ^ökal med 346,6 milj. kr. För all det nya ^investeringsbe^greppel ^inleskall medföra någon nämnvärd förändring av självfinansieringsgraden inomteleverket kommer avskrivningsberäkningarna all ^base- 1979/80:100 Bilaga 9 200 ras på uppvärderade^anläggningslillgångar. ^Uppvärdenngen av anläggningstillgångarna sker därvidmed utgångspunkt från det nya investeringsbegreppet. Vidare har , ilikhet med föregående år, ^föreslagil att investeringar i ^lokallinjenätskall finansieras genom anläggningsbidrag, dvs.på samma sätt som gäller för abonnentanläggningar. Som framgår avinvesteringsplanen för ^kommunikalionsverken har jag tillstyrkt en investeringsram av I 403,1 milj. kr. varvid jag ^inlehar ^räknal in investeringar i ^lokallinjenätet.En övergripande utgångspunkt vid min prövning har varit all så ^långlmöjligt begränsa kapitaltillskottet från statsbudgeten. I följandesammanställning redovisas hur televerkels ^invesleringar ungefärligen kan beräknas komma alt fördela sig påolika rörelsegrenar och ^objeklsgrupper.Av sammanställningen framgår även utfallet för ^budget^årel 1978/79 och den beräknademedelsförbrukningen för / 80. Denna överstiger den i ^prop. 1978/79: 100 angivna ramen med 77,3milj. 1978/79 Ulfall 1979/80 Beräknad 1031,5' 1257,3' 1499,^»^= Enligt gammall ^invesleringsbegrepp och inkl.^invesleringar i ^lokallinjenätet. Enligtnytt ^invesleringsbegrepp och ^exkl. investeringar i ^lokallinjenätet. ^Televerkel hari skrivelser den 8 ^oklober och ^hemslälll om vissaåtgärder för bättre marknadsanpassning. ^Verkel föreslår att ett dotterföretag till^televerkel, ^Telefinans AB, inrättas med ^uppgifl all finansiera vissa terminalanläggningar. Vidareföreslås en omstrukturering av industrier och inrättande av ^etlav ^helägt ^holdingbolag,^Teleinvest AB. Bolaget föreslås få ^lill ^uppgifl att äga och förvalla aktier i befintligadotterföretag och i de förelag som ^verkel kan komma all engagera sig iframdeles. De föreslagnaåtgärderna syftar ^lill att öka verkets ekonomiska handlingsfrihet när det gäller möjligheterna ^atlbilda bolag och alt finansiera verkels ^invesleringar. ^Ålgärdema har därigenomvissa ^effekler på statsmakternashantering av budgetförslag. 1979/80:100 Bilaga9 201 1 avvaktan påremissutfallet och de vidare överväganden som ^della kan ge anledning till harjag ^bedömi investeringsprogram för ^budgeiårei 1980/81 utifrånverkels anslagsframställning och enligt gällande ^hanteringsordning. Vid min bedömning avinvesteringsbehovet har jag bl. a. utgått från all ^verkel måste tilldelasmedel som möjliggör ^invesleringar i rationaliserings-syfte. Dessa krävs föratt så ^långl möjligt möta de ökande ^driflkoslna-^dema. Bland ^ålgärdema kannämnas den fortsatta moderniseringen av såväl telefon- som ^telexnälen genominförande av ny elektronisk teknik och datorstyrning. Den nya tekniken medgerockså ^atl ^abonnentema kan erbjudas en rad nya funktioner och tjänster. I fråga omtelefonrörelsen har jag ^beräknai medel så all planer för utbyggnadoch modernisering av telenätet kan hållas. Alla investeringar i abonnentanläggningarfinansieras numera av abonnenterna själva. ^Detla möjliggörs genom attengångsavgiften och en del av abonnemangsavgiften för de olika ^anläggningamaredovisas som anläggningsbidrag. kan därigenom bättre tillgodosekundemas ökande efterfrågan på teleutrustning. Mellan ^invesleringar i^abonnenlanläggningar och ^lokallinjenät råder ^etl starkt samband.Installation av ^l.ex. en abonnent-växel innebär ^atl också en eller flerahuvudledningar, dvs. ^lokallinjenät, måste installeras. Investeringsbehovet i^lokallinjenätel är således i ^likhei med behovet av investeringar i^abonnenlanläggningar i hög grad marknads-styrt. Enligt min mening bör därförfr. ^budgetårel 1980/81 även investeringar i ^lokallinjenätetfinansieras genom anläggningsbidrag. Den av mig föreslagna investeringsramenomfattar alltså ^inle dessa ^invesleringar. För ^telexnälels delmedger ^invesieringsramen bl. a. alt utbytet av gamla ^telexstationer till nyahelelektroniska kan fortsätta. Jag har ^beiräffande^dalakommunikalionsrörelsen ^beräknai medel för en fortsatt uppbyggnad av detallmänna datanätet. Även ^dalanälet baseras på elektronisk teknik ochinnehåller nya funktioner som dels tillgodoser kundemas krav, dels ger^televerkel möjligheter till en rationell ^drifl. Den första utbyggnadsetappen,som sträcker sig fram ^lill slutet av , möjliggör anslutning av ca 4000abonnenter. De medel jag harberäknat för rörelsegrenen kommersiell radio innebär all utbyggnaden av detautomatiska mobiltelefonsystemet ^(NMT) kan fortgå ^planenligl. Utformningen av^NMT-tjänsten sker i nordiskt ^samarbe^le och tjänsten beräknas kunna införasunder ^budgeiårei 1981/82. har begärtmedel för igångsättning av ^etl stort antal nya ^projekl inom objektsgruppenfastigheter och byggnader. Jag kan ^inle tillstyrka att hela dettabyggnadsprogram läggs ^lill grund för televerkels ^invesleringsplanering för^budgetårel 1980/81. ^Programmei bör ^lill viss del kunna ^förskjuias i tiden.Det är däremot angelägel ^atl, liksom ^hillills, ^objekl ^uiöver ordinariebyggnadsprogram kan igångsättas med kort varsel om så skulle visa sig^erforderiigl av ^sysselsällningsskäl. Jag kan i del 1979/80:100 Bilaga 9 202 sammanhanget erinra om all en rad byggnader,främst ^arbetscentraler, på ^della sätt har ^kunnal uppföras under de^senasle åren. I fråga ominvesteringar för försvarsberedskap har jag ^räknal med oförändrat beloppjämfört med innevarande budgetår. Jag förordar all 9,1 milj. kr. enligtnytt ^invesleringsbegrepp uppförs för ändamålet. Medlen skall ^inle tillförasdet ^förräntningspliktiga ^slalskapilalel. De medel jag ^beräknai för ^invesleringar avseendeutlandssändningar innebär bl. a. altarbetena med det nya effektiva ^gardinantennsystemet vid ^Hörbystalionenkan fortsätta. Anslaget ^Teleanläggningar ^m. bör beräknas medhänsyn till all en viss marginal utöverinvesteringsramen bör finnas. ^Invesleringar i ^syssel-^sällningfrämjande syftebör fortsättningsvis alltid finansieras över finans-fullmakten i ^enlighel med vad chefen för^budgetdepartemenlet har anfört i bil.2 till föreliggande ^proposiiion. Denmedelsbehållning som vid utgången av innevarande budgetår kan finnaskvar på fonden ^Teleanläggningar ^m. på^kapilalbudgelen bör i sin helhet föras över till det reservationsanslag som tillskapas genom ^budgeloml^åggningen.Jag har vid min beräkning av anslagsbehovet tagit hänsyn till detta. Med hänsyn till vad jag sålunda anfört förordar jag ^atl medelför nästa budgetår anvisas enligt följande anslagsberäkning. Beräknad ^medelsförbmkning ^budgeiårei 1980/81 1 403,1 Avgårberäknad ingående behållning 86,5 Anslag /81 1386,8 Den av mig förordade^invesieringsramen för ^budgetårel 1980/81 innebär all investeringarna till övervägande del finansieras med verkets egna avskrivningsmedel. ^Kapitaltillskollel frånstatsbudgeten kan beräknas komma^atl uppgå ^lill ca 126 milj. kr. Jaghar därvid förutsatt alt vissa av verkets tillgångar skrivs av någotsnabbare än ^hillills. Jag vill avslu^tningsvis ta upp frågan om ^avgiftema förinnehav av radiosändare. Iradiolagen föreskrivs ^f^ ^n. ^atl regeringen äger förordna om dessa ^avgifier.Enligt min mening bör regeringen, främst av förenklingsskäl, kunna delegera beslutanderätten ^lillteleverket. Verket skall med dessa avgifter läcka ^kosinaderna för sin ^frekvensförvallningsverksamhet som enligt ^driftslaten för innevarande ^budgelåromsluter ca 17 milj. kr. av totala omsättning på ca 7,5miljarder kr. ^Sändaravgiftema uppgår ^lill förhållandevis små belopp. All beslutanderättenläggs hos överensstämmermed vad som gäller för alla andra mindre ^avgifier inom ^televerksamhelen. ^Efler samråd med chefenför ^ulbildningsdeparte-^menlelförordar jag därför att regeringen ^hemsläller hos om bemyndigande all delegera ^besluianderälten fördessa ^avgifier. 1979/80:100 Bilaga 9 203 ^ulbildningsdepartemenlel kommer senare denna dag ^atlföreslå erforderlig ändring av radiolagen. Jag ^hemsläller all regeringenföreslår att ^lill ^Teleanläggningar ^m.m. för^budgeiårei 1980/81 anvisa ^ell ^reservalionsanslag av I . 1979/80:100 Bilaga9 204 1978/79 Utgi^f^t 1979/80 Anslag 3387000 1980/81 Förslag 9120000 Enligt beslut medanledning av ^prop. 1978/79:99 om en ny trafikpolitik (/79: 18, ^rskr1978/79:419) ^inrätlas en ^cenlral trafikmyndighet benämnd ^transportrådel fr.o. De arbetsuppgifter som ^lidigare handhafts avtransportnämnden, ^bussbidragsnämn-^den och ^fraktbidragsnämnden har samordnatsoch ingår nu i den nya myndigheten. Härtill kommer vissa nya ^uppgifler. Enligt ^transportrådetsinstruktion (1979:1037) svarar ^rådel, i den mån det ^inle ankommer på någonannan ^myndighel, för frågor som rör bl. a. trafikplaneringen. Till dessa hörfrågor om regional trafikplanering, ^ersättningstrafik i samband mednedläggningsprövning av olönsam ^jäm-^v^^strafik och samordningen av dekollekliva ^irafikmedlens och trafikanläggningarnas anpassning för alt nå ensuccessivt högre grad av tillgänglighet för handikappade. På energiområdet skall ^transportrådel, iden mån det ^inle ankommer på någon annan ^myndighel, vid behov planera ochsamordna ransoneringar, av flytande drivmedel liksom andra ^energibesparande^ålgärder inom transportsektorn. Till uppgifterna hör bl.a. genomförandel av^ell ^energisparpro-^gram inom lastbilstrafiken. Vidare skall ^transportrådelmedverka i uppföljningen av de riktlinjer för nya personbilars specifikabränsleförbrukning som regeringen senare kommer alt besluta om. ^Transportrådel har ^atl inomtotalförsvaret svara för samordningen av planläggningen för den civila^iransportverksamhelen vid ^beredskapslill-^stånd och krig. ^Transportrådel handhar del^slalliga slödel till kollektiv ^irafik på väg och till viss skärgårds- och fjällflygtrafik.Rådet prövar vidare vissa ärenden, som gäller generella förändringar avtaxenivån i busslinje- och ^laxitrafiken. Det ankommer också på ^transportrådelatt handha det statliga regionalpolitiska ^iransporlslödel och det särskilda^iransporlslödet ^lill . På ^yrkestrafikområdel hartransportrådet att utarbeta föreskrifter och anvisningar inom ramen för^yrkeslrafiklagsliflningen. Dit hör också föreskrifter rörande det ^cenirala^yrkeslrafikregislret som inrättats . ^Transportrådel ärvidare ^besvärsinslans i fråga om besvär ^mol länsstyrelses ^beslul om^lillslånd ^lill yrkesmässig ^irafik, transportförmedling och biluthyrningeller ^ålerkallelse av ^sådanl tillstånd ^elc. Till uppgifterna hör också altvara ^lillsiåndsmyndighel för den ^inlerregionala ^busslrafiken 1979/80:100 Bilaga9 205 liksom ^atl följa ^ulvecklingen av denyrkesmässiga ^irafiken nationellt och ^inlernalionellt och lämna förslag ^lill ^förfallningsförändringar. ^Rådel är ^ocksä^dispensgivande ^myndighel i fråga om del ^s. ^helglrafik-^förbudel i vissafall. ^Transportrådeis^arbelsuppgifter på det ^inlemalionella ^områdel ^ulgörs av ^tillsiåndsärendeni fråga om vägtransporter och förberedelser för och dellagande i förhandlingar^beiräffande sådan ^irafik. ^Transportrådel svarar förkanslifunktionen för buss- och ^laxivärderings-^nämnden och^kolleklivirafiknämnden. Chef för^transportrådel är en generaldirektör. ^Transportrådeis ledning i ^övrigl bestårav en ^lekmannastyrelse. är organisatoriskt ^indelal i tvåenheter. ^Enheiema indelas i sektioner. Till ^transportrådel är knutet enrådgivande delegation för beredskapsplanering ^m. Regeringen har i ^beslul den14 ^föreskrivii all för liden ^inlill skall finnasen ^organisalionskommillé (OK) med ^uppgifl all förbereda de närmare beslutenom inrättande av ^transportrådel. Regeringen har vidare i beslut den 30augusti 1979 föreskrivit all OK skall lämna erforderligt underlag för^transportrådeis ^anslagsframslällning avseende ^budgeiårei 1980/81. Med hänsyn ^lill ^atliransportrådets anslag för ^budgeiårei 1979/80 enbart avser halva budgetåretberäknar OK anslagsförändringarna i förhållande till ^ell ^hell ^budgelår. ^Transportrådel har ålagts ^uppgifler inomenergiområdet. Till dessa hör ^ell samordnande ansvar för ^energifrågoma inom^transportsektom ^saml medverkan i uppföljning av ^rikllinjer för nyapersonbilars specifika bränsleförbrukning.