prop · G303150 · 1979-12-31 00:00:00 — Trols prisövervakningen antas takten öka 1980: devalveringarnasfulla effekt på den interna prisutvecklingen väntas under första delen av innevarandeår. Dessulom förutses energiprishöjningarna slå igenom. Konsumentprisökningarnakan komma alt öka med 1980. Löneulvecklingen under ärel påverkas som nämnls bl. a. avall lönerna inte längre automatiskt justeras upp på basis av konsumenlprisökningarna.Under våren 1980 bortfaller sålunda minsl tre sådana justeringar, s.k.dyrtidsporlioner. Lokala förhandlingar kan dock till viss del kompensera. Dengenomsnittliga årslöneökningen för samtliga anställda anges lill . Denskärpta inkomstbeskattningen och de prisutsikter som angivits, bör leda tillatl hushållens konsumtionseflerfrågan avlar. För en minskning i den privalakonsumtionen, med , talar också den fortsatt restriktiva kreditmarknaden.Del är vidare tveksamt om sparandet kan utgöra buffert. I tider med lågekonomisk aktivitet och risk för arbetslöshet brukar spar-benägenheten öka.Danmark ger å andra sidan fullgod ersättning till den arbetslöse, varförgenomslagslagskraften på konsumtionen kan komma all utebli. Investeringarna både i ulrustning, maskiner ochanläggningar ser av flera skäl ut att minska - de höjda skatterna,räntehöjningarna samt det sämre vinstlägel talar för fortsatt försiktighet hosförelagen. väntas denna nedgång bli ännu mer markerad. Vidareförutses krafiiga minskningar i den offentliga sektorns investeringar.Sammantaget antas en svag inhemsk efterfrågan, allt mer så mot årets slul.Därmed skulle ijolårets imporiexpansion vändas i en minskning om 1980.Omslaget på imporlsidan kommer sannolikt att förstärkas av att lagren minskarunder året. Detta gäller främst lagren av importerade råvaror och halvfabrikat. Exportutvecklingen vänlas ge en positiv lillväxiimpulsockså 1980, främsl via industrins avsättningsmöjligheter. Ökningen för densamlade exporten antas bli . Kronans effektiva devalvering 1979kan till en del kompensera för de kostnadsfördyringar, som l.ex. löneavtalenoch oljeprishöjningarna medför. Prisutvecklingen i utrikeshandeln blir sannoliktfortsatt ofördelaktig for del. Bytesförhållandet beräknas bliförsämrat med ; imporlprisökningarna på olja väger tungt härvidlag. Tilldenna förväntade negaliva utveckling kommer ökande ränteutbetalningar,vilka kan uppskattas till ca 9 miljarder . Trots vikande inhemskefterfrågan och förslärkt handelsbalans verkar det sannolikt attbytesbalanssaldol blir ännu mer negativt 1980. Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 61 Den relativt livliga industriproduktionen avlarsannolikt under loppet av året. Totalproduktionen lorde med de ovan gjordaövervägandena avla med 1980. Lägel pä arbeismarknaden kan därtöråterigen förvärras. Andelen arbetslösa antas komma att överstiga . Samtidigthar industrin svärl atl rekrytera personal. Regeringenpresenterade ell ekonomiskt åtslramningspakel som, om detgenomförs, innebär att realinkomsten minskar 1980 och med 1,5 ä denästföljande åren. Avgifterna på el, olja och bensin höjs och en särskildstatlig fastighetsskatt aviseras. Slalens inkomster beräknas öka med 5miljarder dkr. På utgiftssidan tillkommer ca 4,5 miljarder 1981-1983fören sysselsättningsplan. Totalproduktionen ökade med 6,1979, vilkel var klarlsnabbare än genomsnittet för övriga industriländer. Uppgängsfasen, som ocksåinnefattar 1978, startade emellertid från en mycket låg nivå i sluiet av 1977.Den starka tillväxten ledde till ökad sysselsättning; härtill bidrog de arbetsmarknadspolitiskaålgärder, som sattes in bl.a. för att minska arbetslösheten hos deunga. Trots att läget pä arbetsmarknaden blev väsentligl bättre 1979, andelenulan arbete understeg i genomsnitt , kvarslår obalanser: vissa regioner haren dubbelt så hög arbetslöshetsandel som genomsnittet, ungdomarna är generelllsell värre utsatta. Samiidigi är det brist på arbetskraft i några branscher. De realt disponibla inkomsterna steg 1979.Hushållens ökade köpkraft tycks främst ha resulterat i inköp av varaktigakonsumtionsprodukter. Dessutom steg sparkvoten något. Företagens behov av attinvestera blev större efter hand som kapacitetsutnytijandet steg. Det mesldynamiska inslaget var skogsindustrins satsning på maskiner och utrustning.Den starka efterfrågan från både konsumenter och producenier speglas i enimportuppgång på , elt markant omslag då import volymen sjönkmed , Industriproduktionenstillväxtlakl accelererade under årel. Skogsindustrin var fortsatt expansiv.Den finska induslrin gynnades av efterfrågans inriktning ulomlands. Dessutomkunde pris- och kostnadsutvecklingen hållas lägre än i konkurrentländerna.Exporten utvecklades därmed ånyo starkt. Den livliga inhemska efterfrågan ochden drygl 2 miljarder dyrare oljenotan resulterade i att handelsbalansens saldoslog om i etl underskot! på 615 milj. mark. 1978 noterades ett överskott om 2.9miljarder. Likaså vände bytesbalansen lill ett underskott om 2,3 miljarder fränett överskott 1978 på ca 3 miljarder. minskade utländskanettoskuld uttryckt i finska mark till följd av valutakursjusteringarna under1979 lill 24,5 miljarder. Detla, i förening med den snabba BNP-tillväxtengjorde atl den ulländska nettoskuldens andel av bruttonationalprodukten gickned från till 1979, Prop.1979/80: 150 62 Expansionen i den finska ekonomin forlsalie under försiakvartalet 1980. Konjunkturcykeln var då i en uppålgående fas:kapacilelsutnytljandet var överlag högt. vid utgången av 1979,färdigvarulagren var små. Industriproduktionen torde öka med 1980 medmetallindustrin som etl av de mest dynamiska inslagen. Lageruppbyggnaden antasge etl fortsall positivt bidrag lill den totala tillväxten. BNP-ökningen antasbli god för året som helhet, . Läget på arbeismarknaden kan därmedfortsätta alt förbättras. En avmattning förutses mot slulel av 1980. Expansioneni den inhemska efterfrågan vänlas avta efter hand. Denna utveckling ser ut atlske som del internationella konjunkturiägei dämpas. Prognoserna för pris- och kostnadsökningarna är osäkra.Löneförhandlingarna för de nya avtal, som skall gälla från ,förs pä förbundsnivå. Lönekraven är generelll setl tvåsiffriga. Till dettaosäkerhetsmoment för pris- och kostnadsutvecklingen kommer ovissheten vadgäller oljepriserna och deras genomslagskraft. Fjolårets ökningslakt i konsumentprisledet,7,, kan därtor komma atl överskridas med 3 ä inkl.uppjusteringen av marken i sluiet av mars. Utrymmel för en ökning avhushållens realt disponibla inkomster antas bli betydligt mindre än 1979. Dettaskulle, vid oförändrat sparande, medföra en inle fullt sä slark privatkonsumtion. För detta talar även att penningpolitiken väntas förbli stram1980, särskilt vad gäller konsumtionskrediter. Trots diskonlohöjningarna och ,antas de privata investeringarna öka snabbare än eller med ca 8%.Företagen bör ha behov av nyanskaffningar, då många redan nu utnyttjar all sinkapacitet. Företagens finansiella ställning stärktes dessulom allmänl settunder 1979, Regeringen har också beslutat all dels förlänga momsbefrielsen förindustrianläggningar, dels all reducera momsen pä maskiner och ulrustning. Iprognosen om en 5-procenlig tillväxt för den toiala inhemska eflerfrågan rymsen uppgång på för den offentliga konsumtionen. Den offentliga sektornslotala inverkan på den inhemska efterfrågan väntas bli neutral eller möjligennågol litet stimulerande. Importen kan, med utgångspunkt i ovanstående övervägandenförutsättas bli fortsatt snabb, en ökning på anges. Samtidigtsom en viss avmallning kan väntas i den inhemska efterfrågan, är den inlernationellakonjunkturcykeln nedåtriktad. Exporlutsiklerna som pekar mot en ökning om ca5%, är inle lika gynnsamma för som under de tre närmasl föregäendeåren. Stora delar av exportindustrin gär redan nu för fullt och kan inte påkort sikt öka sin produktionsvolym. Företagens relativa konkurrenspositionväntas inte förändras nämnvärt. Beslutet atl vidga ramen för markens index gerstörre möjlighet alt anpassa kursen bäde uppåt och nedåt. En uppskrivning, inomramen, gjordes , Därmed har den finska marken effekiivtrevalverats med 4,. Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 63 hare än exportpriserna så alt bylesförhållandet försämrasmed . Därmed kan bylesbalansen komma all försvagas med ca 4 miljarder markjämförl med 1979. Den ekonomiska aktiviteten i hölls totalt sett väluppe . Brullonalionalproduklen ökade med , jämfört med 3%1978. Lägel på arbetsmarknaden förbättrades . Mol sluiet av åretuppträdde emellertid nedälgäende lendenser i ekonomin: ökningslaklen i dentraditionella exporten minskade lill följd av de vikande konjunkturernautomlands. DeUa ser ul all ha dämpat de ulländska lagerinköpen av de mycketkonjunkturkänsliga norska varorna. Samiidigi ökade emellerlid investeringarna,men utan alt slä nämnvärt igenom i ökad industriproduktion. Del av regeringenuppställda riktmärket för prisökningarna i konsumenlledel. , överskreds mednästan en procentenhet. Hushållens realt disponibla inkomster torde därmed hastagnerat. Konsumentefterfrågan utvecklades nägot starkare än väntal. Sparandet sjönk under ärel lillbaka lill en mer normal nivå1979, efter den rekordhöga sparkvolen 1978. som det tycks ha funnilsell uppdämt köpbehov, var det fortsall svårt att lånefinansiera inköpen. De fasla investeringarna minskade totalt sett ocksä 1979.om än i lägre takt. Utvecklingen vad gäller industriinvesteringarna vändeemellertid uppåt under årel. Sammantaget uigjorde sålunda den inhemskaeflerfrågan exkl. lagerrörelserna ett negaiivt inslag. Den ekonomiska politiken, med inrikining på att återställaexlern balans, den för norsk exporl gynnsamma efterfrågesammansättningen samlbidragel frän oljeseklorn har lett till att de slora bytesbalansunderskottenfrån 1977 och 1978 har kunnal dras ned. Utrikesekonomin utvecklades på det helatagel gynnsamt 1979. Oljesektorn svarade för etl väsentligl bidrag i form avexportintäkter. Den Iradilionella exportens ökning uppgick lill , trotsden mot slutet av årel avlagande trenden. Industrins konkurrensförmågaförbättrades kraftigt under det 15 månader långa pris- och inkomststoppel (från12 seplember 1978 t.o.m. ). Men den relativa konkurrenskraftenberäknas forlfarande vara sämre än i början av 1970-lalet.Bytesförhållandet ser ut atl ha förbättrats med . På importsidan vändestrenden markant frän 1978, då volymen sjönk med 13,. Importen tilltog underloppet av året, till slor del en följd av att lagren började fyllas på. Menökningen blev ändå totall sett bara ca I %. Inslaget av Iradilionellaimportprodukter vägde tungt. Trols ökande ränteutbetalningar ochtransfereringar minskade sålunda bylesbalansunderskottet med över 3 miljardernkr. Osäkerheten beträffande den inlernationella konjunkturengäller främst avmatlningens varaktighet och djup. Det är emellerlid lämligensäkert att tillväxttakten pä de traditionella norska exportmarknaderna, som1979 1979/80:150 64 uppgick lill , blir avsevärt lägre 1980, eller ca2%. Ulsiklerna för exportindustrin är svåra atl klarlägga också med lanke på depågående löneförhandlingarna, Förulom den egenlliga löneuppgörelsen finns delanledning att särskilt beakla löneglidningarna; under pris- och inkomststoppelvar dessa så gotl som obefintliga. Indslrins konkurrensförmåga torde inteutvecklas lika gynnsamt som /79. Prognoserna för varuexporten pekarmot en ökning på . Energikrävande exporlpro-duklion kan förvänlas klarasig bra. Inkomslema från försäljningen av råolja och naturgas förutses bli väsentliglslörre än 1979. Den samlade exporten beräknas därmed öka med 4 ä . Resultatetav löneavtalen kommer också ati vara styrande för hushållens köpkraft. Dentotala lönekostnadsökningen pä den privala sidan beräknas bli 1980,varav det generella påslaget . För den offentliga sektorn väntas ett totaltsett något dyrare avtal. Till detta kommer effekterna av jordbruksavtalet, somännu inte är klarl. Staten har presenieral ell paket på totalt 1,4 miljardernkr. som ett led i uppgörelsen. De viktigaste ingredienserna är en ökning avbarnbidraget saml en generell skatlelälinad med I procenlenhel per den I juli1980. Konsumentpriserna kan komma atl stiga med 1980. Impulserna frånutlandet förblir sannolikl belydande. När prisstoppet upphävdes vid årsskiftet1979/80 framträdde ocksä ett starkt underliggande inhemskt prislryck. Av viktförden privata konsumtionen blir även ulvecklingen av sparandet. Likviditetentycks f.n. vara relativt god och på banktillgodohavanden kan man förvänla enposiliv realränta. Att lånefinansiera inköpen är sä gott som omöjligt i detnuvarande strama kreditläget. Eftersom hushållens konsumtion i storl settlegal på samma nivå som 1978, bör del finnas ett uppdämt köpbehov. Vidare ärsysselsätlningsläget gott i , varför försiktighet av arbelsmarknadsskälej synes påkallad. Sammanlaget kan man därför anta att hushållens inköp ökarnågot snabbare än 1979. Ökningen i den offenlliga sektorns konsumtion, främst inomförsvarei. beräknas till , mot ca 2,1979. Den inhemska efterfråganvänlas även få tillväxtimpulser från investeringssidan. Medinduslrisatsningarna som del mesl dynamiska inslaget, förutses ett omslag såatt de fasta bmttoinvesteringarna totalt sett stiger med . Den totaltsell starkare inhemska efterfrågan torde inte helt speglas i en ökadimportvolym. Importen väntas dock öka något snabbare än 1979. med , menden inhemska produktionen antas förbli konkurrenskraftig. Den externa balansen bör därmed komma att stärkasyllerligare 1980. Handelsbalansen väntas bli starki posiliv, kanske upp emot 16miljarder nkr. Den för gynnsamma utvecklingen av bytesförhållandet,främsl som en följd av oljeprishojningarna. väger lungt härvidlag.Upplåningspolitiken syflar lill att sä snart som möjligt nå nolltillväxt i denutländska nettoupplåningen. Ränteutbetalningarna beräknas ändå dra några miljardermer än 1979. Bytesbalansen bör ändå ge elt positivt saldo på inemot 5miljarder. Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 65 Totaltillväxtenkan med de gjorda övervägandena bli nägot snabbare än 1979. En BNP-ökning på ca4% ter sig rimlig. Oljeseklorns bidrag vänlas öka jämfört med året innan.Sysselsättningslägel förulses bestå, andelen arbetslösa kommer sannolikt inteatt överstiga . 1979/80:150 66 Den slarka utvecklingen av den ekonomiska aktiviteten iOECD-länderna åtföljdes av en mycket betydandeökning av dessa länders import. Marknadstillväxten för den svenska exporten avbearbetade varor till OECD-området beräknas nu ha uppgåll till 10-11 %1978-1979, vilket är mer än vad som förulsågs så sent som iden preliminära nationalbudgeten. Efter smärre andelsvinster i OECD-områdelförsta kom exporten av bearbetade varor emellertid att underandra halvåret visa en något mindre expansiv utveckling än den internationellaefterfrågan. Exporttillväxten vad avser bearbetade varor till OECD-området komhärigenom att för helåret stanna vid ca 9 1/med följd att den i PNBemotsedda mindre andelsvinsten uteblev.' En förhållandevis gynnsamandelsutveckling för exporten av verkstadsprodukter exkl. fartyg synes hasammanfallit med betydande andelsförluster för varugruppen övrigaindustriprodukter. Denna utveckling lyder på att volymeffekterna från denkraftiga sänkningen av exportens relaliva pris nu till fullo ebbatut ifråga om övriga industriprodukter medan de fortfarande kan vara av en vissstorlek ifråga om verkstadsprodukter. Det senare motsägs emellertid i viss månav del faktum att exporten lill utvecklingsländerna - vilken till allra störstadelen består av just verkstadsprodukler - likaledes fick vidkännas belydandeminskningar av marknadsandelarna . Den svenska exportens marknadsandelsförlusler kan ha varit en följd av den icke obelydliga höjning av exportensrelativa pris som synes ha skett under loppet av 1979. Relativprishöjningen,vilken för helåret beräknas ha uppgått till , skedde med uigång från devid en internationell jämförelse starkt nedpressade vinstmarginaler som 1978var rådande i den svenska exportindustrin. De allt mer försiktigt ' I tabell 3:1 visas ulvecklingen av exportensmarknadsandelar och relativpris. gäller atl irendmässigt gör envolymmässig andelsföriust kring I % per är, vilken förmodas vara utslag avsystematiska mätfel. Konjunklurinstitulel deflaterar nämligen exportvärdet medLaspeyres' enhetsvärdeindex medan de enhelsvärdein-dex som används för alldeflatera de olika respeklive importvärden i allmänhet ärPaasche-index (eller i några fall Fischer-index). Om den svenska exporten ocksådeflateras med Paasche enhetsvärdeindex så visar del sig au volymtillväxten igenomsnitl blir ca I 1/större per är än då Laspeyres'indexformel används. I diagram 3:1 återges ulvecklingen av exportens marknadsandelaroch relativpris efter korrigering för den historiska trenden. Del som fortsättningsvissägs om ulvecklingen av exportens marknadsandelar och relativpris i deltaavsnitt syftar emellertid på tal vilka ej korrigerats för den trendmässigaökningen av relativpriset. Diagram 3:1 Marknadsandelar och relativa priser förSveriges export av bearbetade varor till 1969-1980 /A löpande priser -X/j \/larkn vfolym 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 Anm. Relativpriser har angivits med avdrag för en sedanlänge konstaterad historisk trend - molsvarande en ökning på ca 0,per halvår- som kan vara utslag av systematiska mätfel. I motsvarande grad harmarknadsandelen i volym justerats så all den multiplicerad med del jusleraderelalivprisel är lika med marknadsandelen i löpande priser. Se också anm. lilllabell 3:1. /Cfl/Za.-Se tabell 3:1. hållna bedömningar av världsekonomins utveckling under detnärmaste året som från skilda håll lades fram kanockså ha medfört att många företag såg det som alltför riskfyllt attnyrekrytera arbelskraft och dra upp produktionen i fullt den utsträckning somden 1979/80:150 68 Tabell 3: I export av bearbetade varor (exkl.fartyg)' tiil OECD-området 1972-1980 -0,5 -6,5 -4,5 -1,5 -9,5 -1,5 -13,5 Pris (enhetsvärde). -4,5 ' SITC 5-8, exkl. 68. Utom , , , , ,, och . Anm. Begreppel "marknad" avserimportförändringen för de olika länderna sammanvägda med deras andelar iSveriges export. Härigenom elimineras eventuella förmånliga eller oförmånligaeffekter av exportens strukturella ländersammansätlning. Marknadens pris avserdel implicit beräknade mellan marknad i löpande priser och i volym. Källor: FN, utrikeshandelsstatistik frän , nationellastatistikproducenter, samt beräkningar och bedömningarinom konjunklurinslitulet. inlernationella efterfrågeutvecklingen kortsiktigt kundeantas medge. Den oförutsett livliga internationella eflerfrågan under senaredelen av 1979 skulle alltså snarare ha ulnyttjats till att återställavinstmarginalerna än till att öka försäljningsvolymerna. Den expansiva utvecklingen av råvaruexporten 1978, då envolymtillväxt med kunde noteras, följdes av en mer dämpad utvecklingunder . Den prognos för det värdemässiga utfallet som gavs i PNB komemellertid att överträffas med ca I miljard kr, främst till följd av attexporten av petroleumprodukter oförutsett kom att öka mycket kraftigl undersenare delen av 1979. Den totala exporten, exkl, fartygsexporten, beräknasvolymmässigt ha ökat 1979. Räknat inkl, fartygsexporten, vilken ånyo sjönkkraftigt, blev exporttillväxten nägot lägre eller drygt 6 1/(drygt 8 1/inationalräkenskaperna). Den ekonomiska utvecklingen i bedöms kommaalt undergå en betydande försvagning under loppet av 1980. Den starka importtillväxtenunder senare delen av 1979 antas följaktligen komma aU dämpas och för förutses en mycket svag utveckling av importen. Även omimporttillväxlen bromsas upp kraftigt under loppet av 1980 så kan den medhänsyn till den utvecklingstakt som rådde vid årsskif- Tabell 3: 2 export av bearbetade varor (exkl,fartyg)' till olika länderområden 1979,% prognos -13,3 därav: Osteuropa och -12,7 -2,5 -11,6 -12,1 ' SITC5-8, exkl. 68,793. Utom , , , , ,, och . ' , , , ,, , , , , Algeriel Affl/tor.-Statistiska centralbyrån samt beräkningar ochbedömningar inom konjunkturinslilutel. let likväl antas bli förhållandevis betydande för helåret- enligt här gjorda bedömning ifråga om bearbetade varor. Den svenskaexportens stmkturella ländersammansätlning synes komma att verka i storl settneutralt med avseende på marknadstillväxten 1980. Importen väntas visserligenstagnera eller till och med sjunka något i och , vilkabåda väger jämförelsevis tungt i den svenska exporten, men motses enfortsatt hög importtillväxt i och -två länder som likaledes harbetydligt högre vikttal i export än i import. Det senaste årets kraftiga prishöjningar på råolja ochpetroleumprodukter kan beräknas fortsätta att driva upp priserna på bearbetadevaror i internationell handel . Effekterna påprisstegringen 1980 torde vidare förstärkas därigenom att priserna pä olikaformer av inom OECD-området producerad energi med viss eftersläpning följeroljeprisets utveckling. Del synes också vara realistiskt aU räkna med en vissökning av löneslegringstakten 1979-1980 mot bakgrund av den kraftiga och istor utsträckning ofömtsedda ökningen av prisstegringstakten 1979 och desenaste årens förhållandevis expansiva utveckling av företagens vinster iOECD-området. Den i exportberäkningen förutsedda konjunkturavmattningen iOECD-området kan å andra sidan väntas medföra en dämpning av denprisuppdrivande verkan som 1979 utgick från efterfrågesidan.Världsmarknadspriserna på bearbetade varor - mätt i genomsnittlig nationellvaluta - bedöms sammanfattningsvis öka med ca 10 1/1979-1980 med en vissuppbromsning under loppet av året. Om de prognoserade exportprisökningarna ide olika sammanvägs med elt viktsysiem som avspeglar de olikaländernas betydelse som konkurrenter till blir den internationellaprisstegringen något lägre eller ca 9 3/. Under förutsättning av oförändradeväxelkurser från prognostillfället blir prisprognosen densamma uttryckt ikronor - ca Prop.1979/80:150 70 9 3/vilket innebär en uppjustering med 2procentenheter av den prisprognos som gjordes i PNB. Dels har ökningen avvärldsmarknadspriserna mätt i nationella valutor bedömts bli drygt 1procentenhet större än i PNB till följd av nya antaganden om prisutvecklingenpå råolja och petroleumprodukter 1979- 1980, dels har kronan undergått ensmärre depreciering mellan de båda prognostillfällena. Med en internationellt sett myckel dämpadlönekostnadsökning och en icke obetydlig höjning av exportens relaliva pris påbearbetade varor så bör de svenska företagens relativa vinstmarginaler ha ökatavsevärt - dock från en myckel låg nivå 1978. Del allra mest akutabehovet av lönsamhetsförbättring torde därmed ha tillgodosetts. De svenska exportprisernaberäknas nu komma att öka i samma takt som världsmarknadspriserna under loppetav 1980. skulle prisuppgången därmed bli ca 10 3/ochrelativprishöjningen stanna vid . Kalkylen baseras på antagandet atl desammanlagda timlönekostnaderna ökar med 1979-1980, vilkel torde vara inivå med utvecklingen i våra konkurrentländer. Produktivitetstillväxten i dedelar av industrin som producerar bearbetade varor för export bedöms - som eltgenomsnitt - bli ca 4 1/och lönekostnadsökningen per enhet följaktligenkring 6 1/, Inkl. ökade kostnader för insatsvaror och bränslen skulle dentotala kostnadsökningen därmed komma att uppgå till och sålunda medge enbegränsad marginalförbättring.' Den höjning av exportens relativpris som beräknas ha ägtmm kan som tidigare nämnts ha varil en bidragande orsak till densvaga utvecklingen av exportens marknadsandelar . Mankan naturiiglvis inte utesluta risken för ytterligare andelsförluster under1980. finns det anledning tro att den internationella efterfrågan1980 till stor del kommer att vara inriktad på produkter vilka - vid eninlernationell jämförelse - väger lungl i den svenska exporten. Den förutseddakonjunkturavmattningen vänlas nämligen - åtminstone under större delen av 1980 drabba konsumtionen betydligt hårdare än investeringarna ochinvesteringsvaror väger tyngre i den svenska exporten än i OECD-ländernasimport. Av stor betydelse är utvecklingen i och .