prop · G3032 · 1979-12-31 00:00:00 — Länsstyrelseni Slockholms län hänvisar till en promemoria från skattechefen i länet ochbegränsar sig till vissa allmänna synpunkter. Länstyrelsen framhåller atttaxeringsorganisationen efler hand har föreeits med vittgående befogenheter närdet gäller all erhålla kännedom om enskildas ekonomiska förhållanden. Denenskilde har å andra sidan goda möjligheter att i skalteprocess viaförvaltningsdomstolar lä sin sak prövad. Han har vidare den för allasekretesskyddade tillgängliga möjligheten att själv efterge sekretess om sinaprivata ekonomiska förhållanden, vilkas röjande skulle medföra skada för honom.Enligt länsslyrelsen föreligger självfallel behov av insyn och offentlig debattpä skattemyndighetens verksamhetsområde liksom på andra. Det vill emellertidsynas som om offenllighetsintresset huvudsakligen skulle vara inriktat ibestämda banor, såsom inkomst- och förmögenhetsuppgifter samt uppföljning avvissa fall av skattebrott. Den bevakning som sålunda sker synes ulan svårighetha kunnat ske utan hinder av atl offentligheten varit begränsad tillhuvudsakligen myndigheternas beslut. Med hänsyn härtill anser auoffenllighetsintresset har getts större utrymme än som sakligt kan motiveras.Den avsevärda mängd laxeringsmaterial -deklarationer m.m.- vars sekretessenligt förslaget skulle Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 411 bliberoende av viss skadeprövning ger också ur arbetsmässiga synpunkter anledninglill betänkligheter. Redan en begränsad frekvens äv framställningar omutfående av handlingar skulle säkeriigen menligt inverka på laxeringsarbelel.Länsstyrelsen avstyrker med hänvisning härtill den uppluckring av sekretessen idessa hänseenden som förslaget innebär. Skattechefen i Stockholmslän anför sammanfattningsvis att förslagel, om del genomförs, skulle fä tillkonsekvens att all sekretess i princip skulle bli relativ. Detla gällerävenallmän självdeklaration, mervärdeskattedeklaration och revisionspromemoria.Skaltesekretessen bryter genom all annan sekretess varför det enligtskattechefens mening är klart olämpligt att luckra upp sekretessen på deltaområde och därtill tillskapa svånillämpningsbara och subtila bestämmelser påett område som karakteriseras av massärendehandläggning och de problem somsammanhänger härmed. Den fråga allt här rör sig om - vilken aktualiseras i höggrad genom den nya taxeringsorganisationen - är en intresseavvägning mellan, åena sidan, möjligheten för kontrollapparaien att arbeta effektivt och medbibehållet förtroende gentemot de skattskyldiga som blir föremål för kontrollsamt, å andra sidan, allmänhetens i övrigi, i och försig berättigade krav påinsyn i myndigheternas arbete. I och för sig bör det senare enligtskattechefens mening i detta sammanhang väga mindre tungt. Skattechefenföreslår att självdeklarationer och revisionspromemorior liksom f n. skallomfattas av fullständig sekretess och att denna skall gälla även i länsskatierätioch skatiedomstolar. Härigenom bibehålls integriteten och underlättastillämpningen avsevärt. Skattechefen säger sig vara helt överens medpromemorian om vilken betydelse yttrandefriheten och offentlighetsprincipen hari vårt samhälle. Del är av yttersta vikt att slå vakt härom, men detta fär inteleda till alt samhällets strävan atl komma lill rätta med de olika lyper avekonomisk brottslighet som alltmer breder ut sig och som tenderar att anta meroch mer sofistikerande former försvåras eller rent av omöjliggörs. Dessa typerav brottslighet har blivit ett alll större samhällsproblem som är mycket svåraatl avslöja och utreda. Del kan med den uiformning de föreslagna reglerna harerhållit enligt skattechefens mening föreligga risk för att samhället omedvetetunderiättar denna brottslighet. Skattechefen ifrågasätter om inte densekretesslagstiftning som skall omfatta bl. a. skatter och avgifter i förstahand skall tillvarata de intressen som man vill skydda. Taxeringsarbetethandlar i regel om en massärendeprocess. Den nya taxeringsorganisationen somavses träda 1979 bygger i högre grad än den nuvarande på ettbetydande lekmannainflytande, även om själva granskningsarbetet är överlämnattill etl mycket stort antal tiänsteman som emellertid saknar det kunnande ochden erfarenhet av juridiska bedömningar som promemorieförslaget förutsätterfinns hos såväl tjänstemän som lekmän. Själva hanterandet avsekretessbestämmelserna kan därför bli ett rättssäkerhetsproblem i första hand,men i andra hand kan administrativa aspekter också anläggas. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 412 medhänsyn till vad som har sagts den framtida sekreiessen när det gäller skalleroch avgifter men också tullar byggas upp kring en bestämd regel atltaxeringsmyndigheter och skalledomstolars ålgärder och beslut i princip skallvara sekretessbelagda. Lämpligen bör detta kunna ske lagsiiftningsmässigi såall ett särskilt kapitel skapas för skallesekretessen, vilket bygger på detförslag framlagt. Skattechefen framhåller vidare all i laxeringsarbelelmyndigheten tillförs etl stort konirollmalerial under själva utredningsskedet.Även under taxeringsprocessen kan malerial införekaffas som är av betydelse förmålet. Detla material bör vara helt sekretesskyddat och del lorde knappaslkunna anföras bärande skäl för uppfattningen all det finns allmänna intressenav insyn under uiredningsstadiel eller över huvud så länge domstol inteslutligl har avgjort målet. Det finns därför starka skäl för sekreiess ävenunder processföringen. Den nuvarande ordningen atl processmalerialet iskattemål är offentligt försvårar processföringen för såväl det allmännasrepresentant som för den enskilde. För atl möta denna insyn i processmaterialetkan del allmännas företrädare "föriägga" sin argumentering i t. ex.en revisionspromemoria som ju enligt nuvarande och föreslagna regler ärsekretessbelagd. En sådan ordning försvårar emellertid samspelet emellan t. ex.revisorn och taxeringsintendenten. En sådan bestämmelse måste enligtskattechefens uppfattning kompletteras med regler om undantag. Länssiyretsen iÖstergötlands län säger sig vilja starkt understryka vikten av all sekretessenpå skatteområdet upprätthålls. har den uppfattningen atl man ipromemorieförslaget har avsett atl i vart fall inte inskränka denna sekretessjämfört med vad som gäller f. n., åtminstone inte beträffande skaltesekretesseninom skatteadministrationen. Detta ser länsslyrelsen inte såsom någon nackdel.Fråga uppkommer då om den valda lagstiftningstekniken med införande av etlomvänt skaderekvisit för de fall åsyftar leder lill atl det storaantalet beslutsfattare som här skall ta ställning lill sekretessfrågorpraktiskt kommer att kunna tillämpa lagen. gällande absoluta sekreiessknuten lill olika uppgifter och handlingar som sådana har onekligen klarafördelar i praktiskt hänseende. Ett införande av skaderekvisii på sättföreslagits måste därför med nödvändighet följas av mycket ingående anvisningarom hur tolkningen skall göras i olika fall. I promemorian synes man ha tagitallt för lätt på denna uppgift. efteriyser därför omfattandeuttalanden i lagförarbeten med etl flertal konkreta exempel på fall avsekreiess contra offentlighet beträffande vanligen förekommande handlingar ochuppgifter inom skatteadministrationen. Inte minst den omfattande regisierföringmed ADB-stöd i laxeringsförfarandet som skall införas, fordrar klariäggande avvilka uppgifter som skall anses skyddsvärda. Förutom självdeklarationer tordedet vara ett rimligl krav ur den enskildes synpunkl att handlingar såsomtaxeringsavier, kontrolluppgifter, arbetskori, förda anteckningar osv. somutgör underiag för taxeringsnämndens beslut, sekretessbeläggs. I dettasammanhang uttalar länsslyrelsen också önskemålet Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 - - 413 attdet i lagförarbeten klarläggs hur del revisionsregisier skall behandlas, sominförs i samband med omläggningen av skatteförfarandef En annan fråga är hurdetpraktiskt skall gå till att urannars sekretesskyddade handlingar plocka utuppgift eller uppgifter som fär offentliggöras. Under fömlsältning att man medklariäggande motivullalanden kan ge ledning för att bemästra sekretessfrågornapraktiskt på sätt avsetts i förslaget lorde enligt entillfredsställande avvägning i och för sig ha nåtts mellan kravet på offentliginsyn och kravet på skydd för den enskilde i personligt och ekonomiskthänseende. Om så inte sker, förordar ett bibehållande av absolutsekretesskydd utan skaderekvisit vad gäller både deklarationer, kontrolluppgifterm. m. och inhämtade uppgifter i samband med taxeringsrevision. Om och i vilkenmån lagstiftningen tekniskt i olika detaljer är uttömmande anser siglänsstyrelsen inte kunna gå in på. Härför skulle erfordras mycket djupgåendeanalyser av det omfattande promemoriemaierialei. Länsslyrelseni anser att de uttalanden som görs i promemorian synesunderiätta tillämpningen av skaderekvisilet. Promemorieförslageiinnebär - under fömtsättning att man över huvud accepterar metoden med skaderekvisit- enligt mening att man på skatteområdet fär en i huvudsaklillfredsslällande avvägning mellan offentlighetsprincipens insynskrav i frägaom skattemyndigheternas verksamhet och den sekretess som skall skydda deenskildas integritet i personligt och ekonomiskt avseende. Verket tar upp ocksåden 1 a g t e k n i s -ka utformningen och anser att det måste understrykas attförslaget att på grundval av 17 § SekrL och 29 § LAH reglera skaltesekretessenoch dess olika delar i ett antal paragrafer inte alltigenom framstår somtillräckligt genomarbetat. Verket anser bl. a. att den lämpliga terminologin isammanhanget måste analyseras ytteriigare samt paragraferna och deras inbördesrelationer granskas närmare. Risken är annars att regleringen kan fä vissaoavsedda effekter. Förslaget bör övervägas och bearbetas ytterligare. Det kanvisserligen aldrig helt undvikas att en sekretesslag i vissa delar blirsvårbegriplig, eftereom materian delvis är av mycket komplicerad natur. Denföreslagna lagtexten bör dock enligt verkets mening kunna göras avsevärt merlättillgänglig. Datainspektionen uttalar däremot att förslaget synes leda mera överskådlig reglering än de nu gällande reglema. Beskrivningenav myndighets verksamhet föranleder några kommentarer. Riksskatteverketnoterar att sekretessen omfattar bl. "taxering till grund för beräkningav skatt". Verket anseratt bestämmelsen givetvis i princip bör omfattaäven sådana uppgifter om enskildas fastigheter som lämnas inför Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 414 allmäneller särekild fastighetstaxering. Vid sådan taxering bestäms enligt 4 §kommunalskattelagen "underiag för beräkning av" skatt. Verkel anseratl fastighetstaxering omfattas av ordalydelsen i första styckel. Verkelerinrar om att det i promemorian anförs atl bestämmelsen omfattar även regisierföringoch annan verksamhei som har anknytning till förfarandet men som saknarärendekaraktär. Delta är ett viktigt motivutlalande av stor betydelse bl. a.för del planerade framtida laxeringsförfarandet. Härigenom erhålls ett till 5kap, 1 § och 10 kap, 3 § kompletterande sekretesskydd för del s, k,revisionsregistrel m, ft, register. Verket hälsar ullalandet med tillfredsställelse.Enligt promemorian omfattas även skattemyndighets processföring som part iskattedomstol av företa och andra styckena. Delta innebär, som verket förslårdet, alt grunderna för t, ex, taxeringsiniendeniens besväreyrkande eller hansredovisning av omständigheterna i målet i etl yttrande över den skallskyldigesbesvär kan komma att åtnjuta sekretesskydd. Det beloppmässiga yrkandet somsådant bör dock enligt verkets uppfattning alllid vara offentligt. Länsstyrelseni anser att det bör beaktas att skalledomslolarna inte ansessyssla med "taxering" utan med "besvärsprocess" (RRK R 761:89), ifrågasätter därför om den föreslagna lagtexten i andraslyckel jämfört med företa stycket ger den avsedda sekretessen i skattedomstol. Länsstyrelseni - som i avsnitt 4,3 har mera principiella synpunkter påärendebegreppei - anser att den upplysningsverksamhet som åliggerskatteavdelningen i de enskilda fallen knappasl kan betecknas som ärenden, Ipromemorian (s, 539) anges visseriigen all med myndighels verksamhei åsyftasäven annan verksamhet, som har anknytning till förfarandet men som saknarärendekaraklär. Då begreppet verksamhet i förevarande fall dock inskränks bl,a, genom tilläggen "i fråga om beräkning av skatt"" och "ifråga om taxering till grund för sådan beräkning" förefaller detlänsslyrelsen tveksamt, om förfrågningar angående tillämpningen avskattelagstiftningen allmänt eller i enskilda fall kan rymmas härunder. Då detvid sådana förfrågningar kan framkomma uppgift om enskilds förhållanden av nogså känslig natur, framstår det som otillfredsställande om de inte skyddas. Omexempelvis en förfrågan angående fullgörande av deklarationsskyldighet ellerlämpligheten av all söka förhandsbesked i visst hänseende framställs tilltjänstemän, som senare har att handlägga deklarationen resp, avge yttrande överförhandsbeskedet, finns enligt länsslyrelsens uppfattning starka skäl för attskydda uppgiftersom lämnas i samband med förfrågan med samma sekreiess som deuppgifter som lämnas när del föreligger etl ärende i vilket beslul skallfattas. Begreppetskatt tas upp i två yttranden. Kammarrätteni erinrar om alt det i promemorian (s. 539) sägs all ordel skatt harsamma betydelse som i RF, vilket skulle innebära alt skatt Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 , 415 omfattaräven lull och allmän arbetsgivaravgift. Enligt RF gäller i fråga omnormgivningskompetensen i princip samma regler för skatte- och tullagstiftning.Del fins dock ingen beslämmelse som direkt anger all skall avser även tull. Iförarbetena lill RF redovisas alt begreppet skall i den slalsrältsligadoktrinen innefallar också lull. Att la detta till intäkt för atl skatt skallomfatta tull även i sekrelesslagen är inte rimligt, särskill som skatt i delallmänna språkbmkel inte kan anses innefatta lull. Kammarrällen anför ungefärsamma kritik mol all skall skall anses omfatta allmän arbetsgivaravgift.Eftersom särekild arbetsgivaravgift nämns direkt i lagtexten, fär man i ställetnärmast den uppfattningen att allmän arbetsgivaravgift inte omfattas avbeslämmelserna. Kammartälten anser att det i lagtexten måste anges allbeslämmelsen är tillämplig även på tull och allmän arbetsgivaravgift. GeneraUuttstyrelsenanför liknande synpunkter. Eftersom lull och vissa avgifter skall anses utgöraskatter trots att denna betydelse av ordel skall ej framgår enligt vanligtspråkbruk, anser styrelsen att en definition av ordet skall bör intas isekrelesslagen. Härvid bör också klargöras om följande är att anse som skall:särskild beredskapsavgift enligt lag 1973:1216, chokladut-jämningsavgifl enligtförordning 1968:361, dryckesförpackningsavgift enligt lag 1973:37,skrotningsavgift enligt lag 1975:343, växtskyddsavgift enligt förordning1975:994, vegetabilieavgift enligt förordning 1975:990 saml särekild avgiftenligt 39 § tullagen. Skulle någon av dessa avgifter ej anses som skall fallerde enligt förslagel utanför sekretessreglema, förklarar styrelsen, som menaratt någol sådanl i och för sig inte är befogat. Ocksåordel prisregleringsavgift föranleder kommentarer av generaltullstyreisen.Styrelsen anmärker atl ordet används för atl beteckna avgift för prisregleringpå jordbrukels och fiskets område. Eftersom ordet inte används i berördaförfattningar annat än i fråga om prisregleringsavgift för fisk eller räkor,föreslår styrelsen atl ordet ersätts med "avgift för prisreglering".Staiensjordbruksnämnd utgår frän alt termen prisregléringsavgift inte endastavser avgift enligt 7 § lagen (1974:226) om prisreglering på fiskets områdeutan alla de avgifter som nämnden har alt la befallning med enligt såväl dennämnda lagen som lagen (1967:340) om prisreglering på jordbrukets område. Kammarrätteni anser atl den föreslagna ordningen med en svagare skallesekretesshosdomstoläni övrigi rimmar väl med de gmndläggande tankegångarna bakomförslagel och alt den får godtas. Atlkammarrätten i och skattechefen i är kritiska molförslaget såvitt gäller skaltesekretessen hos domstol framgår av vad som haråtergetts under 1-7 §§. Samma inställning redovisas i . Iviss mån liknande uppfattning har andra remissinstanser. 1979/80:2 Del B Bilaga 2 416 Riksskatteverketutgår från all avsikten är atl även den skaitskyldiges inlagor tillskattedomstol i form av besvärsskrivelser och svarsyttranden i vissa delar -dock inte i fråga om själva yrkandet - skall kunna sekrelesskyddas. Ispecialmoliveringen lill 10 kap. diskuteras dock inte denna sak ulan enhänvisning sker till förslagets 12 kap. där domslolssekrelessen behandlas.Verkel har dock förstått saken sä att den skallskyldiges inlagor till domstolanses falla under första styckel, varför dessa inlagor liksomtaxeringsiniendeniens omfattas av sekreiess enligt andra stycket. Framställningeni promemorian bör dock i kommande lagförarbeten kompletteras på denna punkt,liksom över huvud taget när det gäller förhållandel mellan andra slyckel och 12kap., där förslaget nu framstår som oklart. I specialmotiveringen (s. 541)redovisas del skaderekvisit som föreslås i de skalleärenden som förts lilldomstol. Vidare diskuteras detta skaderekvisits innebörd i fråga om innehålleti självdeklarationer och revisionspromemorior. Synbarligen menas i promemorianatt uppgifter t. ex. i en revisionspromemoria - när promemorian har föreletis idomslol - skall bedömas av domstol enligt det raka skaderekvisilet. Verket haremellertid bl. a. mol bakgrund av ingressen lill försia stycket inte kunnatföreta beslämmelsen i 3 § på annal sätt än så att uppgifter i revisionspromemorioralllid omfattas av den regeln och alltså faller in under sekretess med detomvända skaderekvisilet även när uppgifterna i "revisionsärendet"företes i domslol. Verkel anser f ö. alt sakliga skäl starkt talar för dennaordning. Uppgifter i taxeringsrevisionspromemorior kommer regelmässigt allföretes för domstolarna. Dessa uppgifter bör anses särskill skyddsvärda, varföräven domstol bör ha att tillämpa det omvända skaderekvisilet. (Jfr vad verketanför belräffande 3 §.) Den nu upptagna frågan rör över huvud taget relationenmellan försia och andra styckena i 1 § och de övriga paragraferna omskaltesekretessen. Saken bör behandlas närmare i lagförarbetena. Verket anseratt flera skäl kan åberopas både för och emot förslaget om den svagaresekreiessen hos skattedomstol. argument mol förslaget är alt enskattskyldig kanske kan komma att avhålla sig från att besvära sig ellerargumentera i skatteärendet inför risken all uppgiften skulle komma atloffentliggöras. Detta skulle vara en olustig konsekvens av regeln. Verkel anserdock all risken härför inte bör överdrivas. gällande regler ger jämfört medförslagel ett starkare skydd ät uppgifter i självdeklarationer men till synesett sämre skydd åt uppgifter i inlagor till domstol (uppgifter som dock ivissa fall kan skyddas i samband med förhandling inom slängda dörtar). Verkelanser emellertid atl man borde överväga att modifiera förslagel i promemorianså att det raka skaderekvisilet endast omfattade uppgifter i parternas inlagortill domslol medan övrigi material, självdeklarationer, kontrolluppgifter etc.- liksom nämnis belräffande revisionspromemorior - alltid bör behandlas enligtdel omvända skaderekvisilet även av domstolarna. Därmed uppnås enhetligasekretessgrader för olika uppgifter i beskaiiningsförfarandet. Detta medför enförenkling av systemet bl. a. så till Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 417 vidaatt rättspraxis blir lättare att tolka då man alllid kan ulgå från att allainstanser tillämpat samma rekvisit. Verkel förordar denna lösning framförförslagel i promemorian. iÖsiergöUands län uttalar atl enligt nu gällande sekretessregler ell starkareskydd råder för självdeklarationer och uppgifter i dessa, revisionspromemoriorm. m., som ingår i processmalerialet än vad promemorieförelagel skulle ge.Enligt länsslyrelsens mening kan det ifrågasättas om inte detta material ävenfortsättningsvis borde skyddas. Härigenom skapas dessutom enhetlig sekretessför samma uppgifter, oavsett om de avser en deklaration som är föremål förprocess eller inte. Ett omvänt skaderekvisii anser länsslyrelsen därför varaatt föredra även i denna del, om skaderekvisii skall införas i lagstiftningen. Enligt den promemoria avskattechefen i , vartill länsslyrelsen i länet hänvisar, framgårdet av andra styckel alt sekretessen fortfarande gäller men är uppluckrad genometl mindre omfattande sekretessbegrepp vid ett ärendes fortsatta behandling iskaltedomstolama (länsskatterätten), Taxeringsintendenls yttrande i besvärsmålfaller in under samma sekretessbegrepp som gäller för deklarationer så längedet är under arbete. När del expedieras lill länsskaiierält eller skattedomstolinträder den lägre graden av sekretess och blir beroende av hur rätten ser päärendet, Samma regler gäller f ö, även för deklaration som inkommit tillövertätt. Skattechefen framhåller atl skattefusk och skattebrott under senareår har tenderat att bedrivas i alltmer avancerade former. Detta leder till atttaxeringsintendent i yttranden lill länsskatterätt och skatiedomstolar oftabehöver ta in avsnitt ur den fortfarande med strängare sekretess omgärdaderevisionspromemorian. För denna gäller också i domslol en högre grad avsekretess än för andra uppgifter (12 kap, 1 § jämfört med 10 kap, 3§ i förhållandelill 10 kap, 1 §), Skattechefen ifrågasätter därför om inte ocksåtaxeringsintendenls yttrande bör omfattas av den strängare sekretessen, Sammagäller yttrande av allmänna ombudet för mervärdeskall. Skattechefen erinrar isammanhanget om de begränsningar i domslolssekrelessen som följer avbeslämmelserna i 12 kap, 2 och 3 §§ när uppgift förebringas vid offentiigförhandling. Det har blivit allt vanligare alt muntlig förhandling förekommer ilänsskatieräti och att därvid normalt sekretesskyddade uppgifter diskuteras avparterna. Den skatlskyldige har därvid inte varit medveten om atlvad som avhandlas inför rätten blir automatiskt offentligt om inte vid självaförhandlingen påyrkas att målet handläggs inför stängda dörtar. Likasåkritiserar i atl sekreiess, som råder i myndighetsverksamhet i fråga om taxering - och dit räknas enligt specialmotiveringen (s,539) även processföring - skyddas med det omvända skaderekvisilet, medan detraka skaderekvisilet gäller hos domstol. Detta innebär, att taxeringsintendenls yttrande eller besvär i laxeringsmål 59 1979/80. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 418 omgärdasav starkare sekretesskydd, medan akten är föremål för handläggningpä taxeringsenheten än när den efter skriftväxlingens avslutande överiämnastill skatterätten. Del kan enligt länsslyrelsens åsikt synas olämpligt allolika sekretesskydd för handlingar i en akt skall råda, beroende av på i vilketstadium i handläggningen ett mål eller ärende befinner sig, Länsslyrelsen tar uppockså en fråga om hur lagtexten skall tolkas. Skrivningen "hosdomslol" i andra slyckel lämnar enligt inte klart besked omdetla stycke är avsett att tillämpas enbart när akten faktiskt befinner sig hosdomstol eller så snart målet blivit anhängigl hos domstol. Inte heller motivenlämnar upplysning härom. Man kan även hysa ivekan humvida olika skaderekvisiiskall gälla för en uppgift, som kan införskaffas både genom taxeringsenhets ochskatterätts föreorg, beroende på vem som faktiskt införekaffar uppgiften.Förslaget förefaller länsslyrelsen varken praktiskt eller genomtänkt i dennadel. Vidare kommer stadgandet atl innebära ett avsteg frän den traditionelltgällande domstolsoffentiighelen. Att generellt öka sekretessen vid domstolsförhandlingar bara för atl dessa rör skatter synes inte motiveral.Länsstyrelsen anser dessutom atl det rimmar illa med förelagets allmänna linjeatt sekretess för sekretessens egen skull inte skall föreligga. Uttrycket"hos domstol" berörs också av JK. Denne anmärker att del i motivenuttalas att andra stycket gäller "skattedomstolarna".