prop · G303132 · 1979-12-31 00:00:00 — Inomområdet för de s. k. närslående räitigheterna (5 kap. URL) är för svensklagsliftning följande överenskommelser av belydelse; Europeiska överenskommelsen om skydd förlelevisionsutsändningar (1960). Inlernationella konvenlionen om skydd för utövandekonslnärer, framsiällare av fonogram saml radioförelag, den s. k.Romkonveniionen (1961), Konventionen rörande skydd för framsiällare avfonogram mot olovlig kopiering av deras fonogram, den s, k.fonogramkonventionen (1971), Enredogörelse för nu nämnda överenskommelser kommer au lämnas i samband med atlulredningen lar upp filmfrågor och 5 kap, URL lill behandling. 2.3 Förhållandet mellan den internationella regleringenoch den nationella lagstiftningen Somlidigare nämnts är URL:s beslämmelser om upphovsrätt i första hand lillämpligaendasl på verk av svenska upphovsmän och på verk som eljesi i upphovsrättsligtavseende anses ha ursprung i , Motsvarande gäller beiräffandebestämmelserna i , Såväl URL som FoloL innehåller emellerlid en särskildfullmaklsregel som gör del möjligt att, under förutsättning av ömsesidighel, iadministrativ ordning meddela bestämmelser om tillämpning också med avseende påannat land. Den förul nämnda kungörelsen (1973:529) föreskriver i deltahänseende atl URL:s reglerom upphovsrätt även gäller 1, verk av den, som är medborgare eller har sinvanliga vistelseort i främmande land lillhörande Bernunionen; 2, verk, som först utgivits i främmande unionslandeller i sädanl land och i land ulanför unionen; 3, filmverk vars producent har sitt säte eller sinvanliga vistelseort i främmande unionsland; 4, byggnadsverk som uppförts i främmande unionsland; 5, verk av grafisk eller plastisk konst av ulländskupphovsman, vilkel utgör del av en i främmande unionsland belägen byggnad ellersom i främmande unionsland på annat sätl är fast förenat med marken. Vidtillämpning av URL på verk som skyddas enligt det anförda skall dock gälla deninskränkningen atl skydd inte skall åtnjutas i fall, då den i verkets hemlandstadgade skyddstiden redan utgått (skyddsiidsjämförelse), I della sammanhangges också beslämmelser om vilkel land som avses med hemland. Vidareanges på molsvarande sätl atl URL:s beslämmelser om upphovsrätt är tillämpligapå verk som skyddas av Väridskonvenlionen om upphovsrätt saml på verk som förstutgivits av vissa inlernalionella organisationer. Bestämmelsernaskall enligt elt särskilt stadgande ha molsvarande tillämpning i fråga omFotoL. Tillämpningskungörelseninnehåller också bestämmelser om alt det i 45, 46 och 48 §§ URL regleradeskyddel för utövande konstnärer, fonogramframslällare och sändningsföretagskall avse även framföranden, ljudupptagningar och utsändningar från vissaandra länder. 2.4 Lagstiftningen i övriga nordiska länder lavsnitt 1.1 har redovisals vilken upphovsrättslig lagstiftning som i huvudsakgäller i de övriga nordiska länderna. Lagstiftningen i dessa länderöverensstämmer i slort setl med den svenska. I den mån olikheter föreliggerinom vissa områden, kommer redogörelse att lämnas därför i samband med atlutredningen tar upp dessa områden till behandling. 2.5Nordiskt lagstiftningsarbete efter tillkomsten av URL och FotoL Såsomtidigare framgått i samband med redogörelsen för direkliven i avsnitt 1.2tillsalles 1970 en samnordisk ulredning med sakkunniga från , ,och för alt göra en allmän översyn av den upphovsrällsligalagsiiftningen mol bakgmnd främsl av den tekniska utveckling som ägl mm i denordiska ländema sedan tillkomsten av upphovsräitslagarna. Utredningen antogbenämningen Nordiska upphovs-räilskommitién (NUK). Kommiiténavgav 1974 elt delbetänkande med förslag om lagreglering av bl. a.folokopiering och bandinspelning inom undervisningsverksamhet (NU 21/73).Förslagen har för svenskt och finländskt vidkommande inte lett tilllagstiftning. De från dansk och norsk sida framlagda förslagen har däremoi iDanmark och resulterat i vissa lagändringar. I häda fallen hänför sigändringarna till rälien alt göra inspelningar av radio- och TV-program föranvändning inom undervisningsverksamhet. Dennya regleringen har i intagils i 17 § ophavsretsloven (lov den 8 juni1977 nr. 240 om aendring af ophavsretsloven) och i 7 a § fotografiloven (lovden nr. 239 om aendring af fotografiloven). INorge har motsvarande bestämmelser upptagits i 16 § opphavsretsloven och 5 §folografiloven (lov nr. 51 om endringer i opphavs-reltslovenoch fotografiloven). Till bestämmelserna hör särskilda tillämpningsföreskrifter.Lagändringen Irädde i kraft i och i den 1 januari1978. Kommitténsförslag i fräga om folokopiering har ej heller i och lett lilllagstiftning.' 'Om det nu aktuella ulrednlngsläget i , och i fråga omlagstiftningsåtgärder på området, se not s. 27. 3 Fotokopiering inom undervisningsverksamhet 3.1.1 Utvecklingen avnya kopieringsmetoder Blandde teknologiska framsteg som haft belydelse för upphovsrättenintar nya metoder för direkt kopiering av föriagsmässigi publicerat text-, not-och bildmaterial en framträdande plats. Utvecklingenhar här gått i etapper. Privat och annan icke-föriagsmässig reproduktion avtryckt material kunde urspmngligen endast ske genom avskrift. Stencilteknikensutveckling möjliggjorde alt avskrifter kunde framställas i tämligen storaupplagor. Etl betydelsefullt steg togs med införandet av metoder för direktkopiering av förlagan. Hit hörde sådana metoder som fotostatkopiering ochtermografisk kopiering. Metodema var emellertid i flera avseenden ofullkomliga.Först med tillkomsten av elektrofotografiska och xerografiskametoder (fotokopiering) kunde tekniken tillhandahålla kopieringsförfaranden somuppfyllde högt ställda krav. Metodema möjliggjorde en snabb och billigkopiering, som gav högklassiga kopior och som kunde användas förmassframställning. Kopieringsmaskiner baserade på den nya tekniken ingår numerai varje mer avancerad kontorsutmstning. De används också i mycket storutsträckning inom undervisning, forskning, förvallning och näringsliv.' Denu använda meloderna sammanfallas vanligen under benämningen fotokopiering medhänsyn lill att i meloderna ingär elt fotografiskt moment. Nya meloder äremellertid under utveckling som icke använder ljus ulan t. ex. elektronstrålar.Intemationelll har man därför numera övergått till all beteckna samtligahithörande kopieringsmeloder som reprografi. Denna beteckning används också iSverige inom företagen i branschen. Även ulredningen har ansett sig böraanvända denna term i lagtext och då del eljesi är nödvändigl atl ange en exaklavgränsning. I betänkandet används emellertid som synonym den i dagligt tal användatermen folokopiering och oftast talas helt allmänt om kopiering. 1 utredningensbetänkande omfattar de nu nämnda beteckningarna också äldre kopieringsmelodersäsom stencile-ring och elektrostencilering. Fränupphovsrättslig synpunkt har den omfattande användningen av reprografi medförtväsentliga förskjutningar i fråga om upphovsmännens möjligheter att utnyttjaden ensamrätt till mångfaldigande som tillkommer dem som en grundlägganderäuighet. För ulredningen är det därför en 'En redogörelse för olika meloder för kopieframställning har lämnats i bilaga 4till NUK:s delbelänkande (NU 21/73), s. 137 ff. 1979/80:132 64 betydelsefulluppgift alt närmare undersöka denna fråga för de olika seklorer avsamhällslivet där meloderna används för reproduktion av skyddade verk. Av skälsom har anförts i del föregående är undersökningen i förevarande delbelänkandebegränsad till förhållandena inom undervisningsverksamhet. Frågan om reprografioch upphovsrätt inom andra seklorer av samhällslivet kommer ulredningen att taupp i ell senare sammanhang. 3.1.2 Denya kopieringsmetodernas användning inom undervisningsverksamhet Denya kopieringsmeloderna har funnit vidsträckt användning inom skolväsendet ochannan undervisningsverksamhet. Fotokopiering är ell vedertagethjälpmedel för lärarna när del gäller att komplettera de vanliga,förlagsmässigl utgivna läroböckerna och andra läromedel. 1 skilda undervisningsavsnittfinns del ett behov av atl tillhandahålla eleverna kopior av artiklar itidningar och tidskrifter, utdrag från skönlitterära alster ellerfacklitteratur, statligt och kommunalt tryck osv. Alla slags föriagsprodukterutnyttjas på detta säu. Även utländskt material kopieras. 1 stor utsträckningkopieras även material som publicerats för undervisningsändamål. Längrefram kommer atl återges viss statistik som närmare belyser omfattningen av detutnyttjande av skyddade verk som här föreligger (se avsniu 3.1.5.3). 3.1.3.1 Gällande svensk rätt Denensamrätt atl förfoga över verket som lillkommer upphovsmannen enligt 2 § URLomfattar, som tidigare angivils, bl. a. den grundläggande rättigheten attmångfaldiga verket eller, som det uttrycks i lagtexten, atl framställa exemplarav detta. En principielll viklig begränsning i rätten framgår av bestämmelsen i11 § URL, enligt vilken del stär envar frill all framslälla enstaka exemplar avoffentliggjort verk för enskill bruk. Molsvarandereglering gäller i fråga om rätten till fotografi (I och 5 §§ FotoL) och iftåga om skyddet för kataloger och liknande arbeten (49 § URL). I del följandenämns i allmänhet inte särskilt fotografier och arbeten av nu nämnt slag. Reprografiär en form för mångfaldigande av verket, och den reprografiska framställningenomfattas därför i princip av upphovsmannens ensamrätt. I ett avseende, nämligeni fråga om fotokopiering av verk inom arkiv och bibliotek, har meddelatssärskilda bestämmelser om denna form för mångfaldigande, se 12 § URL och 1-6§§ förordningen 1961:348.1 övrigl innehåller inle lagen några särbestämmelserom reprografi. Undanlagsbestämmelsen om rätt att framställa exemplar förenskilt bruk innebär emellertid alt det i viss utsträckning är tillåtet förenskilda atl kopiera föriagsmässigi framställda produkter. Dengränsdragning det här gäller kan i det enskilda fallet vara svär alt närmarebestämma Ofr SOU 1956:25 s. 181 fsamts. 188 fO-1 äldre tid var den dock, ifråga om förlagsmässigl framställda produkter, av mindre praktisk vikl,eflersom de enskilda i regel inie hade tekniska möjligheter att reproduceraeller kopiera det tryckta materialet i sådan utsträckning atl del hade praktiskbetydelse för upphovsmännen och föriagsbranschen. Förundervisningsverksamhetens del innebär det sagda att lärarnas möjligheter attframslälla avskrifter eller kopior av tryckt maierial för användning iundervisningen var begränsade och i allmänhet endast utnyttjades i speciellasammanhang. Del kunde t. ex. gälla sådana fall som all en lärare behövdeavskrifter eller kopior av en dikt för en lektion i diktanalys eller av enkortare språktexl för översättning. I allmänhel var den kopiering som ägde rumav mycket liten omfattning och kunde i regel sägas ligga inom ramen fördenangivna undantagsbestämmelsen i 11 § URL om kopiering för enskill bruk. Denya kopieringsmetoderna har här medfört en radikal förändring genom alt degjort det tekniskt möjligt atl inom skolorna och andra undervisningsanstalterövergå till massproduktion av kopior av det tryckta materialet. Av del fömtanförda framgår atl dessa möjligheter ocksä utnyttjais i myckel vidutsträckning. Kopieringen har härigenom fält en omfattning som i regel går vidauiöver den ram som undantagsbestämmelsen i 11 § URL om kopiering för enskillbmk anger. Somframgålt av det förul anförda finns det inga lagbestämmelser som löser detillämpningsproblem som sålunda uppstått. För en viklig sektor, nämligen detallmänna skolväsendel, har frågan emellertid reglerats genom ett avtal mellanstaten och vissa organisationer, företrädande upphovsmän m. fl. (se avsniu3.1.5). Lagstiftningen igrannländerna överensstämmer i här berörda delar med den svenska. VarkenBernkonventionen eller Väridskonvenlionen om upphovsrätt innehåller regler somsärskilt behandlar reprografiskt mångfaldigande av skyddade verk. Somförut nämnts innehåller i art. 9:1 en bestämmelse omupphovsmannens ensamrätt att mångfaldiga sitt verk. Härtill ansluter enundantagsregel, art. 9:2, enligt vilken medlemsländerna för tillåta mångfaldigandeav verk i vissa särskilda fall, om detta inte gör inträng i det normalautnyttjandet av verkel och inte heller oskäligt inkräktar pä upphovsmannenslegitima iniressen. Reglema infördes vid . Igeneralrapporten från konferensen framhålls som ett praktiskt exempel därundantagsregeln kan tillämpas fotokopiering av verk. Härom anförs följande:' Ifit is considered that reproduclion conflicts with the normal exploitalion ofthe work, reproduclion is not permitted at all. If il is considered thatreproduclion does not conftici with the normal exploitalion of the work, thenexl siep would be to consider whelher il does not unreasonably prejudice thelegitimale inlerests of the aulhor. Only if such is not ihe case would it bepossible in certain special cases to iniroduce a compulsory license, or loprovide for use withoul payment. A practical example mighi be pholocopying forvarious purposes. If it consists of producing a very large number of copies, itmay not be permitted, as it conflicts with a normal exploitalion of the work.If 'Punkl 85 i Report on the Work of I, Records of the IntelleclualProperty Conference of 1967, s. 1145-1146, 1971. 5 1979/80. 1979/80:132 66 il implies a raiher large number of copies for use inindusirial undenakings, il may nol unreasonably prejudice the legitimaleinlerests of ihe aulhor, provided ihal, according lo national legislalion, anequitable remuneration is paid. If a small number of copies is made,pholocopying may be permilted wilhoul payment, particulariy for individual orsieniific use. Nugällande upphovsrältslag i utfärdades och träddei kraft . Bestämmelser av viss belydelse för rälien atlfotokopiera skyddade verk inom undervisningsområdet finns i 53 och 54 §§.Enligt 53 § är det lillålel att under närmare angivna omständigheter frittframställa enslaka exemplar av vissa verk för slrikl personligt bmk. I 54 §regleras rätten alt framslälla exemplar dels för vissa särskilt angivnaändamål, såsom t. ex. för egel vetenskapligt bruk, dels för annat eget bruk. Isisinämnda hänseende medges rält att mångfaldiga korta avsnill av utgivna verk,enstaka uppsatser i lidningar och tidskrifter saml, under vissaförulsältningar, utgångna verk. Om mångfaldigandet enligt 54 § sker iyrkesmässigl syfte gäller atl skälig ersättning skall utgå till upphovsmannen.Bestämmelsen äger tillämpning även på juridiska personer och inom allmännainrättningar. Ehumlagstiftningen är av ganska sent datum, innehåller den inga beslämmelser somsärskilt reglerar användningen av reprografiska metoder. Den ökade användningenav sådana metoder har emellertid aktualiserat behov av nya regler pä området.Enligt uppgift kan ett förslag till upphovs-rättslig reglering av helareprografiomrädet vänlas föreligga omkring är 1980. nederländska uppbovsrättslagen från är 1974 finns bestämmelser som tillåterkopiering av verk i 16 b och 17 §§. Enligt 16 b § flr envar fritt framställakopior för sill egel personliga bruk, bl.a. för studieändamål.Mångfaldiganderätten omfattar i princip endast kortare avsnitt av verk. 117 §regleras bl.a. näringsidkares och sammanslutningars rält till mångfaldigande.Stadgandet medför räll lill kopiering i den omfattning som betingas avverksamheten. Regleringen är emellertid begränsad till facklitteratur (works ofscience), och de exemplar som framställts lår användas uteslutande för interntbruk. Upphovsman är berättigad till ersättning för mångfaldigande som sker medstöd av 17 §. gäller särskilda lagbestämmelser förkopiering inom ministerier, bibliotek och undervisningsanstalter. Sådanainstitutioner har rätt atl framställa exemplar av verk i den omfattning sompåkallas av ijänsteförhällandena. Framställt material fär i princip inteutnyttjas av andra än institutionernas egen personal. Om materialet är avsettför bruk inom undervisningsverksamhet gäller särskilda villkor. Exemplar får dåframställas enbart som komplettering lill läroböcker och annat studiematerialsom föreskrivs i läroplanerna. Upphovsman är berättigad lill ersällning för denkopiering som verkställs med stöd av bestämmelserna. 1den franska upphovsrättslagen frän uppräknas i 41 § olika former avulnyltjanden som är tillåtna ulan upphovsmannens samtycke. En sädan form ärmångfaldigande av offentliggjorda verk som sker för framställarens Härmed avses dels personligt bruk, dels bmk inom familjekretsen.Stadgandet kan emellertid inte åberopas lill slöd för framslällning förkollektivt bruk (uiilisation collective). lorde innebära allframslällning av kopior inom t. ex. ell företag inle är tillåten ulanupphovsmannens medgivande och della även om kopiorna är avsedda atl användasuteslutande för inlernl bruk. infördes genom en särskild lagsliflning(Li de Finance) skall på försäljning och import av folokopieringsapparater medtillbehör. Inkomslerna-beräknade lill 30 milj. francs/år(1976)-skall i försiahand användas lill slöd för bokutgivning, typografisk induslri, bibliotek m. m.Enligt uppgift är del avsell all använda en del av skatteintäkterna för altkompensera förläggare och upphovsmän för det intrång de lider genomanvändningen av folokopieringslekniken. Enligtengelsk rätl - Copyright Acl av , secs. 6 och 9 - anses kränkning avupphovsräiten inte föreligga vid lojal användning, "fair dealing", avlitterära, dramatiska eller musikaliska verk eller av konstverk. Sådananvändning är alltså tilläten. Begreppet "fair dealing" definierasinte närmare i lagen utan får avgränsas genom domstolsavgöranden. Till områdetför "fair dealing" anses höra bl. a. mångfaldigande av verk närändamålet med utnyttjandet är forskning och privata studier. Ytterligareundantag från upphovsmannens ensamrätt görs i sec. 41, som tillåtermångfaldigande av skyddade verk när det sker inom undervisningsverksamhet. Denpraktiskt viktiga begränsningen görs emellertid att mångfaldigandet ej får skegenom lekniska metoder för masskopiering. Del förutsätts vidare att kopieringenutförs av lärare eller elev. - lade en statlig kommitté fram ettbetänkande med förslag till ändringar i Copyright Acl, den s. 1 betänkandets kapitel 4 behandlas frågor som har sambandmed reprografi. Enligt förslagel skall inom vissa i lagen närmare angivnaområden, däribland undervisningsväsendet, fotokopiering av skyddade verk kunnaregleras genom kollektiva avtal. Dessa skall innefatta generella lillstånd föravnämarsidan att fotokopiera skyddade verk enligt i avtalet angivna villkor(blänket licensing). Villkoren skall fastställas efter förhandlingar mellanberörda upphovsmän och uinytljare. För upphovsmännens del skall förhandlingarnahandhas av vissa, av vederbörande ministerium godkända organisationer(collecting societies). Dessa föreslås även få till uppgifl att administreraupphovsmännens ekonomiska rättigheter. Tvist, som uppkommer i samband medförhandling, föresläs kunna hänskjutas till en särskild domstol (Copyrighitribunal), IAmerikas Förenta stater har antagils en ny upphovsräiislagsliftning,Copyright Acl, Public 94-553, vilken irädde i kraft ochsom ersätter 1909 ärs lag i ämnel. Enligt lagen (§ 107) får verk utnyttjas ulantillstånd av upphovsmannen när del är fräga om etl lojalt utnyttjande,"fair use" (jfr "fair dealing" i engelsk räll). Reglernahärom har lillämpning bl. a, pä användning av reproducerat material inomundervisning och forskning. Då det gäller atl bedöma om "fair use"föreligger skall hänsyn las till en rad olika fakiorer, bl. a. lill ändamålelmed och karaktären av användningen, t. ex. om verkel används i kommersiellt syfteeller för undervisningsändamål utan sådanl syfte, arten av det skyddade verkel,omfattningen av den använda delen i förhållande lill hela verket saml deninverkan som användningen kan ha för ersättningen eller värdel av det 'Report of the Commiltee to consider the on Copyrighi and Designs (London1977). Kommitténs förslag har, såvitt känt, ännu inle lill någon del föranlettlagsliftning. Upphovsrättslageni utfärdades och trädde i kraft . Lagen harsedan dess vid skilda tillfällen undergått smärte ändringar. Liksom denengelska Copyrighi Acl innehåller lagen beslämmelser om "fairdealing". Enligt dessa regler, som finns upptagna i sec. 17(2), skallkränkning av upphovsmannens ensamräu inle anses föreligga när verkel utnyttjasför särskilda i lagen närmare angivna ändamål. Tillåtna ändamål är bl. a.enskilda sludier och forskningsändamål. - offentliggjordes etlkommiltébclänkande med förslag lill ändringar i den upphovsrällsligalagstiftningen.' Såvitt gäller bestämmelserna rörande "fair dealing"föresläs all de i huvudsak behålls oförändrade. I betänkandet har särskiltbehandlals frågan om folokopiering av verk. Det uttalas all frågan inle börregleras genom bestämmelser i lag. 1 stället bör hithörande problem lösas genomkollekliva avtal på gmndval av upphovsmannens allmänna ensamrätt tillreproduktion. 1 delta sammanhang hänvisas bl. a, till den bildadesamorganisationen mellan upphovsmän och föriäggare (Organization of CanadianAuthors and Publishers, OCAP, ), vilken har lill ändamål all utöva ochadministrera ersäilningsrätligheter som är knutna lill kollekliva upplåtelserav rätl till fotokopiering av verk. I Copyright in . Proposals for a revision of the law. By and C. (1977). Denupphovsrättsliga lagstiftningen {, Copyright Acl 1968-1973,överensstämmer i sina huvuddrag med engelsk rätt. 40 regleras "fairdealing" när del gäller litterära, dramatiska och musikaliska verk ochkonstverk och i sec. 200 ges regler om viss användning av verk inomundervisningsverksamhet. 1 fråga om utnytljandemöjligheterna bygger stadgandenai båda fallen på i princip samma fömtsättningar som motsvarande beslämmelser iengelsk rält. - En särskild kommitté med uppdrag alt uireda frågor avseendereprografisk kopiering av skyddade verk lade fram ell förslag , Ihuvudsak innebär förslagel följande såvitt gäller möjligheterna all fotokopieraverk för undervisnings- och studieändamål, I sec, 40 föreslås att "fairdealing" inte bör vara begränsat lill områdel för "forskning ochprivata studier" ulan bör utsträckas till all helt allmänt avse"forsknings- och studieändamål", alternativt med tillägget "samlför prival eller eljesi för personligt bmk", I anslutning härtill föresläsbestämmelser som närmare anger när "fair dealing" skall ansesföreligga i fräga om verk som fotokopieras. Bestämmelserna är utformade i näraöverensstämmelse med de förul berörda reglerna i § 107 i den amerikanskaupphovsrällslagen. Vidare föreslås regler om en licensordning, avsedd attlillämpas bl. a. inom sådan undervisning som bedrivs ulan kommersielll syfte.Förslagel i denna del går i huvudsak ul pä alt fotokopiering - med vissaangivna begränsningar - skall anses tillåten utan särskild ersättningsrätt förupphovsmannen, om kopieringen endasl avser ett visst mindre antal exemplar -olika för vissa närmare angivna fall - av ell utgivet verk eller delar avsådant verk. Mångfaldigas verk i större upplagor skall upphovsmannen emellertidvara berättigad lill ersättning. 3.1,3.4Förslag till internationell reglering InomBernunionen och har lidigare gjorts vissa försök att åstad- prographie Reproduction komma en internationell reglering av upphovsmännens rättigheter i (1976). 1979/80:132 69 En sammanfattande diskussion ägde rum vid ett internationelltexpertmöte i , D.C., . Frågan ansågs emellerlidännu inte vara mogen för en lösning på del inlernalionella planel. 1 denresolution, som anlogs vid mötet, framhölls därför atl varje stat tills vidaresjälv borde bestämma vilka former som skäligen kunde komma till användning föralt tillförsäkra upphovsmännen det skydd för deras ekonomiska iniressen isammanhanget, som förutsattes i Bernkonvenlionen och Väridskonvenlionen omupphovsrätt. Vidare framhölls att stater, i vilka reprografiska meloder kommiilill vidsträckt användning, bl. a. borde främja upprättandet av kollektivasystem för att utöva och administrera ersättnings-rältighelerna. Slutligenbetonades vikten av samarbete mellan de stater som vidtog åtgärder inom detberörda området.