prop · G303144 · 1979-12-31 00:00:00 — Enligt min mening bör frågan om en permaneni bindning avuppskrivningsbelopp lösas i elt slörre sammanhang. En av kooperationsutredningensviktigaste uppgifter är att överväga kooperationens kapitalförsörjningsproblem.Jag är alltså inle beredd all nu lägga fram något förslag i den delen. Däremoiförordar jag att promemorieförslagel om en uppskrivningsfond genomförs. 1 aktiebolagslagen regleras endasl koncerner därmoderföretaget är etl svenskl aktiebolag (I kap. 2 § akliebolagslagen).Beslämmelser om redovisning i sådana koncerner finns i 11 kap. 10 och 11 §8aktiebolagslagen. I den lidigare nämnda lagrådsremissen har förslag laglsfram lill bestämmelser om redovisning i koncerner där moderförelagel är elthandelsbolag eller en enskild näringsidkare (se I kap. 1 § saml 3 kap.förslagel till lag om årsredovisning m. m. i vissa företag). Jag hänvisar lillvad jag i det sammanhanget har anförl om värdet av koncernredovisningar. I promemorian föreslås beslämmelser om redovisning ikoncerner där moderförelaget aren ekonomisk förening. Bestämmelserna motsvararvad som gäller för aktiebolagen. Förslagel har i huvudsak lämnals utan erinran avremissinstanserna. Jag förordar alt det genomförs. I etl avseende har jag dock funnil anledning all frångåpromemorieförslagel. 1 promemorian föreslås alt endast moderföreningar islörre koncerner skall vara skyldiga alt ulan anmodan skicka in koncernredovisningshandlingarnatill . Jag har när det gäller handelsbolagen föreslagit attkoncernredovisningshandlingarna alllid skall sändas in lill Prop.1979/80: 144 46 (se 3 kap. 6 § förslagel till lag omårsredovisning m. m. i vissa förelag). Molsvarande bör enligt min mening gällaför de nu diskulerade koncernerna med en ekonomisk förening som moderföretag.Jag föreslår alllsä att moderföreningarna utan särskilt föreläggande skall varaskyldiga att sända in handlingarna. Den föreslagna koncerndefinitionen med moderförening ochdotterföretag tar sikte på klara koncernbildningar. Härmed avses att enekonomisk förening står i ett visst ägandeförhållande till doUerföretagel elleratt föreningen på annat säll har etl bestämmande inflylande över dotterföretagetoch en betydande andel i resultatet av dess verksamhel. Som har framhållits inågra remissyttranden finns det emellertid andra grupperingar där ekonomiskaföreningar ingår och som inte omfattas av koncernbegreppet. Ompromemorieförslaget genomförs, kommer det inte all finnas några krav päkoncernredovisning i dessa förelagsgrupper. De grupperingar som det är fråga om kan uppkomma genom attelt anlal ekonomiska föreningar önskar samarbeta i nägol avseende, lill exempelgenom en inköps- eller försäljningsorganisation. För delta ändamål kan de bildaen ny ekonomisk förening, i vilken de ursprungliga föreningarna ingår sommedlemmar. Den nya föreningen blir alltså ett samarbetsorgan. Samarbetsorganetutvecklas emellertid lätt lill etl ledande organ med en ganska självständigställning och en viss makt över medlemmarna. Man kan då betecknasamarbeisorganet som en huvudförening och medlemmarna som underföreningar. Mankan också tala om primärförening i förhållande lill förbund ellerriksorganisation. Det väsentliga är emellertid enligt min mening att i dennaorganisatoriska uppbyggnad åsyftas en hell annan situation än när del gäller enmoderförening i förhållande till dotierför-eningar. En gruppbildning av föreningar kan uppkomma även på etlannat sätl än del nyssnämnda, nämligen så atl huvudföreningen tar initiativtill all bilda underföreningar. En underförening bildas då avslyrelseledamöterna i huvudföreningen såsom ursprungliga medlemmar. 1 sambandmed bildandel binds underföreningen vid huvudföreningen. Därefter värvar man demedlemmar som i fortsättningen skall bära upp underföreningen. kan en gruppbildning av nu behandlat slag sträcka sig genom flera ledpå så sätt att flera huvudföreningar ingår i en ny huvudförening av högreordning, ett riksförbund e. d. finns alltså i loppen och desärskilda underföreningarna i botten. Om man jämför denna bildning med enkoncern finner man emellertid stora olikheter. Den grundläggande olikheten äratt i en koncern ligger hela makten i pyramidens topp, hos moderföretaget,medan i en grupp av huvud- och underföreningar maklen principiellt ligger hosunderföreningarna. De föreningsrättsliga konstruktioner som jag nu har beskrivitbör inte anses som koncerner enligt de nya bestämmelserna. Jag vill emellerlidunderstryka att frågan om koncerndefinitionens förhållande till vissa för- Prop.1979/80:144 47 eningsrätlsliga samarbetsformer kan behöva las upp på nylli samband med den fullständiga översyn av föreningslagen som kan bli aktuellnär kooperationsulredningen har slutfört sitl arbele. Några remissinstanser har i detla sammanhang tagit upp enfräga som gäller tillämpningen av det s. k. låneförbudel i 12 kap. 7 § akliebolagslagen.Läneförbudet gäller inte om gäldenären är företag i en koncern i vilken detlångivande bolaget ingår. avses här en akliebolagsrättslig koncern,dvs, moderföretaget måste vara etl akliebolag, undantag kan alltså inteåberopas för lån inom en föreningsrättslig koncern. Från låneförbudet undantas emellertid även s. k.kommersiella lån. För tillämpning av detla undantag krävs alt gäldenären driverrörelse samt atl lånet betingas av affärsmässiga skäl och är avsett uteslutandeför gäldenärens rörelse. Undantaget har utformats så att det skall möjliggöralegitima lånetransaktioner inom s.k. oäkta koncerner (prop. 1975:103 s. 492).Enligt min mening bör även legitima lån inom en föreningsrättslig koncern kunnaske med stöd av detta undantag. Jag anser alltså inte att det behövs någonändring i aktiebolagslagen för alt möjliggöra sådana län. I promemorian föreslås atl bestämmelserna om revision iföreningslagen ändras så att de i huvudsak stämmer överens med vad som gäller föraktiebolagen enligt 10 kap. aktiebolagslagen. De viktigaste nyheterna är kravpå auktoriserad revisor i vissa fall samt en vidgad möjlighet att användajuridisk person som revisor. Förslaget har i huvudsak lämnats utan erinran avremissinstanserna. Även jag anser att förslaget bör genomföras. På ett parpunkter harjag emellertid funnit anledning att frångå promemorieförslaget. Auktoriserad revisor bör finnas i större ekonomiskaföreningar. Somjag redan har anfört (se avsnitt 2.2) föreslår jag med ändringav promemorieförslagel att inte bara antalet anslällda ulan ävenbalansomslutningens slorlek skall kunna medföra atl reglerna för störreföreningar blir tilllämpliga. Kravet på en auktoriserad revisor i slörre föreningar kanmedföra vissa komplikationer när del gäller de s. k. revisionsorgan som f n.finns inom kooperationen. Enligt gällande föreningslag är det möjligt atl tillrevisor i en ekonomisk förening utse en sammanslulning med ändamål alt ha handom gemensamma uppgifler för föreningar, om sammanslutningen har ett särskiltrevisionsorgan inrättat för uppgiflen. Om revisionsorganet utgör en särskildjuridisk person utses denna till revisor. I promemorian föreslås inte nägon ändring i de nu angivnabestämmelserna. Inom revisionsorganet skall emellerlid ulses någon som ärhuvudansvarig för revisionen och av promemorieförslaget följer att denne måstevara auktoriserad revisor om det är fräga om en större förening. Prop.1979/80:144 48 KF har i sill remissyttrande redogjort för hur desärskilda revisionsorganen fungerar och vilka problem som skulle uppstå ominle en dispensmöjlighet införs när del gäller kravel pä auktoriserad revisor.KF understryker särskilt vikten för den konsumentkooperativa rörelsen av atletl eget sammanhållande revisionsorgan kan bibehållas. Jag har förståelse för de synpunkier som KF har fört framoch föreslår att en dispensmöjlighet införs när det gäller kravet alt denhuvudansvarige i etl revisionsorgan skall vara auktoriserad. Jag villemellertid understryka att revisionsorganets och den huvudansvarigeskvalifikationer och kompetens måste prövas noga i varje enskilt fall.Dispensmöjligheten får inte heller utnyttjas sä alt internrevisorer anlitas förextern revision. Jag vill i detla sammanhang också framhålla att det vidvägrad dispens finns möjlighet all externt knyla en aukloriserad revisor lilldel särskilda revisionsorganet för revision av den aktuella föreningen. De nu föreslagna dispensärendena bör prövas avkommerskollegium. 2.5 Den kooperativa insatsräntan I ekonomiska föreningar fördelas överskottet påverksamheten normalt i förhållande till den omfallning i vilken medlemmarna harutnyttjat föreningens tjänster. Fördelningen av överskottet görs i form avåterbäring eller s. k. efterlikvid. Utdelning som beräknas på annat sätt fårenligt 18 § andra slyckel föreningslagen fastställas till högst avinbetalda insatser. I promemorian föresläs inle någon ändring av dennabestämmelse, Kooperationsulredningen, som bl.a. skall övervägakooperalionens kapilalförsörjningsproblem, har i sill remissyttrande hemslälllatt begränsningen av insatsräntan ändras och görs rörlig genom en anknytningtill ränteutvecklingen på kapitalmarknaden. Motsvarande önskemål framförs avLRF, KF, OK och HSB. Enligt kooperationsutredningen är det från både kooperativoch samhällelig synpunki angeläget atl kapitalbildningen stärks inom denkooperativa sektorn. En av vägarna är all öka insalskapitalet. Möjligheternaatt anskaffa kapital genom alt höja insatserna ökas betydligt om föreningarnakan betala en ränta som ligger i nivå med de låneräntor som gäller i övrigt.Det finns enligt utredningen inte någol principielll hinder mol att höja denhögsia tillåtna insalsränlan. En höjning slrider inte mol den svenska ellerinternationella kooperationens grundsatser och innebär inte heller att kooperationenspersonassociaiiva karaktär ändras. Det kan enligt utredningen givelvis ifrågasättas om detfinns anledning för siatsmakterna atl över huvud tagel fastställa en högstaräntesats för kooperativa förelag. Ulredningen har dock funnit det värdefulltatt den kooperativa särarten markeras bl. a. när del gälleröverskottsfördelningen. Därför bör föreningslagen enligt utredningens meningäven i fortsättningen innehålla regler om högsia insatsränla. Prop.1979/80:144 49 Frågan om den kooperativa insalsränlan har närmare belyslsi en inom utredningen utarbetad promemoria (se bilaga 2:1). Den nu gällande begränsningen till infördesvid föreningslagens tillkomst (se prop. 1951: 34 s. 121). Riksbankensdiskonto var /51 , medan det f. n. är 10 procenl.Emissionsräntan för långa statslån är f n. Jag ansluter mig till de synpunkter som har förts fram avkooperations-utredningen och förordar alltså all begränsningen av insatsräntangörs rörlig genom en anknytning till ränteutvecklingen på kapitalmarknaden. föreslår att begränsningsregelnutformas så, atl insatsräntan högst får motsvara gällande emissionsränta förlånga statslån. Enligt min mening talar emellertid prakliska skäl mol allknyta begränsningsregeln till detla räntebegrepp. Bl.a. är begreppet inlealldeles entydigt. En bättre lösning är enligt min mening att utgå frånriksbankens diskonto. Bestämmelserna i räntelagen (1975:635) knyter an tilldetta. Upplysningar om ändringar i diskontot lämnas i massmedia och i Svenskförfattningssamling (se senast SFS 1980; 20). På varje bankkontor kan man fåbesked om gällande diskonto, medan man i princip torde få vända sig direkt tillriksbanken för att få besked om räntan på långa lån. Jag förordar därför atl insalsränlan knyts tillriksbankens diskonto. En lämplig nivå torde enligt min mening uppnås, om manföreskriver att insatsräntan högst får motsvara del diskonto som gällde vidräkenskapsårets utgång med tillägg av . 2.6 Följdlagstiftning och ikraftträdande Lagen om ekonomiska föreningar har inle bara belydelse förde ekonomiska föreningama i allmänhet. Genom mer eller mindre långtgåendehänvisningar är lagens bestämmelser tillämpliga också på sådana sammanslutningarav ekonomisk förenings natur som i övrigt regleras i speciallagstiftning.Detta gäller jordbrukskasserörelsen, bostadsrättsföreningar, understödsföreningar,arbetslöshetskassor och sambmksföreningar. I promemorian läggs fram förslag till denföljdlagstiftning som behövs på grund av de nya reglerna om redovisning ochrevision i föreningslagen. Koncernreglerna föreslås inte i något fall blitillämpliga. Promemorieförslagen har i allt väsentligt godtagits avremissinstanserna och även jag anser att de bör kunna ligga till gmnd förlagstiftning. Jag återkommer till förslagen i specialmotiveringen. Samtliga lagförslag bör träda i krafl ,dvs. samlidigt med förslaget till lag om årsredovisning m. m. i vissa företag. 4 1979/80. Prop.1979/80: 144 50 I enlighet med det anförda har inom justitiedepartementetupprättats förslag till 1. lag om ändringi lagen (1951: 308) om ekonomiska föreningar, 2. lag om ändringi lagen (1956:216) om jordbrukskasserörelsen, 3. lag om ändringi bostadsrättslagen (1971: 479), 4. lag om ändringi lagen (1972: 262) om understödsföreningar, 5. lag om ändringi lagen (1973; 370) om arbelslöshetsförsäkring, 6. lag om ändringi lagen (1975:417) om sambruksföreningar, 7. lag om ändringi lagen (1976:351) om styrelserepresenlalion för de anställda i aktiebolag ochekonomiska föreningar. De under 2 och 4 angivna förslagen har upprällals i samrådmed chefen för ekonomidepartemenlet. förslagen under 5 och 7 i samråd medchefen för arbelsmarknadsdeparlemenlel och förslaget under 6 i samråd medchefen för . Förslagen bör fogas till protokollet i delta ärende somhilaga 3'. 4.1 Förslaget till lag om ändring i lagen om ekonomiskaföreningar Äger en ekonomisk förening så många aktier eller andelar ien svensk eller utländsk Juridisk person att den har mer än hälften av rösternaJör samtliga akiier eller andelar, är den ekonomiska föreningen moderföreningoch den andra Juridiska personen dotterföretag. Äger ett dotterföretag elleräger en moderförening och ett eller flera dotterförelag tillsammans eller ägerflera dotterföretag tUlsammans aktier eller andelar i en Juridisk person i denomfattning som angivits , är även sistnämnda Juridiska person dotterföretagtill moderföreningen. Har en ekonomisk förening i annat fall på grund av aktie-eller andelsinnehav eller avtal ensamt ett bestämmande inflylande över enJuridisk person och en betydande andel i resultatet av dess verksamhet, är denekonomiska föreningen modet-förening och den Juridiska personen dotterföretag. och dotteiföreiag utgör tillsammans enkoncern. Paragrafen, som är ny, innehåller en definition avbegreppel koncern i de fall moderföretaget utgörs av en ekonomisk förening.Bestämmelserna har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.3). Motsvarande koncerndefinition när moderföretaget är ettaktiebolag finns i 1 kap. 2 § akliebolagslagen. Vid ulformningen av andrastycket i förevarande paragraf har beakiats den ändring i aktiebolagslagen somhar ' Bilagan har uleslulils här. Frånsell all III och 117 aSS lagen om ekonomiska föreningar har ändrals är förslagen likalydande med demsom ar fogade lill propositionen. 1 fråga om nämnda paragrafer hänvisas lillden i specialnioliveringen inlagna laglexlen. 1979/80: 144 51 föreslagits i lagrådsremissen med förslag till nylagstiftning om handelsbolag m.m. Ändringen (tillägg av ordet "ensamt")innebär alt s.k. 50/50-bolag inte skall omfattas av koncernbegreppet. I nämnda lagrådsremiss har även föreslagils en molsvarandekoncerndefinition när moderföretaget är ett handelsbolag eller enskildnäringsidkare (se I kap. 1 § förslagel lill lag om årsredovisning m. m. i vissaföretag). Utdelning /år inle överstiga vad som i fastställdbalansräkning och. i fråga om moderförening, i Jästslälld koncernbalansräkningför del senaste räkenskapsåret redovisas såsom föreningens eller koncernensnettovinst för året, balanserade vinsl och fria fonder med avdrag för 1.redovisad föifusl, 2. belopp som enligt lag eller stadgar skall avsättas tillbundet eget kapital eller, i .fråga om moderförening, belopp som av del friaegna kapilalel i koncernen enligt årsredovisningarna Jör förelag inom dennaskall överföras till bundel egel kapital. 3. belopp som enligi stadgarna eljesiskall användas för annat ändamål än utdelning lill medlemmarna. Ej heller /årgollgörelse som avses i 17 § 1 mom. och som icke inräknats i årsvinsten betalasut i vidare mån än atl föreskriven avsättning kan ske lill reservfonden. Iövrigl får utbetalning lill medlemmarna av föreningens tillgångar ejverkställas på annat sätt än genom återbetalning av insatsbelopp enligt 16 § 1mom. eller 16 a § eller i samband med nedsältning av insatsernas belopp enligt68 § sisla slycket. Utdelning, som beräknas på annal sätt än i förhållandelill den omfattning / vilken medlemmarna deltagit i föreningens verksamheleller / övrigt lagit denna i anspråk, /år fastställas till högst en ränta förår på inbetalda insatser som motsvarar det av fastställda diskontosom gällde vid räkenskapsårets utgång med tillägg av . Vinstutdelning eller utbetalning I annan form avgollgörelse som avses I 17 § 1 mom. får inte ske med så stort belopp attutdelningen eller utbetalningen med hänsyn tiU föreningens eller koncernenskonsolldcringsbehov. likviditel eller ställning i övrigl står i strid mol godajfärssed. Paragrafen innehåller beslämmelser om vinstutdelning m.m.1 den allmänna motiveringen (avsnill 2.2) harjag beröri frågan omvinsluidelning i förhållande lill sädana gotlgörelser som kan ulgå tillföreningsmedlemmarna i form av efterlikvid eller återbäring. Somjag har anförtdär föreslås inle nägon ändring av gällande rätl, som innebär all sådanagotlgörelser kan aniingen ingå i vinstutdelningen eller ulgå på annal säu änsom vinsl. Första stycket har kompletterats med bestämmelser förutdelning m. m. i moderföreningar. 1 enlighet med etl påpekande av FöreningenAuktoriserade revisorer har vidare bestämmelserna i försia meningenformulerats om så all de bättre stämmer överens med de nya redovisningsbestämmelsema(jfr också 12 kap. 2 § försia slyckel aktiebolagslagen). Förutsättningen för att vinstutdelning skall få ske är alten fastställd balansräkning för det senaste räkenskapsårel ulvisar frill egelkapiial som överstiger evenluell redovisad föriusl. Innan vinsluidelning fårske skall dock från della överskott av frilt eget kapital dras av vad somenligt lag eller stadgar skall avsättas till bundet egel kapital. Beslämmelserom obligatorisk avsättning till en reservfond finns i 17 § I mom. Yllerligare Prop.1979/80:144 52 avsättningsskyldighet kan följa av stadgarna. Dessa kanocksä t, ex, föreskriva att visst belopp av årels vinst skall avsällas lillannan fond, som därvid får anses vara bunden. Bestämmelser om innebörden avullrycken bundet resp. fritt eget kapital finns i 41 § andra stycket. En föruisättning för att utdelning skall kunna ske i enmoderförening är att del inte bara föreligger en utdelningsbar vinst hosmoderföreningen utan också hos koncernen i dess helhet. Koncernens vinst ochvad som i övrigt finns utdelningsbart inom koncernen skall framgå avkoncernbalansräkningen. Vid beräkning av utdelningsbart belopp i enmoderförening måsie alllsä avdrag göras för förlust som denna balansräkningutvisar. Dessutom skall avdrag göras för belopp som av det egna fria kapitaleli koncernen enligt årsredovisningarna för företag inom denna skall överförastill bundel eget kapital. Upplysning i sistnämnda hänseende skall enligt 43 a §sjätte slycket sisla meningen lämnas i moderföreningens förvaltningsberättelse. Andra stycket, som innehåller en beslämmelse om högstatillåtna insatsränla, har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt2,5). Tredje stycket, som är nytt, innehåller en generell regelom försiktighet i fräga om vinstutdelning m. m. (jfr 12 kap. 2 § andra stycketi aktiebolagslagen). Genom bestämmelsen klargörs att föreningenskonsolideringsbehov måste beaktas vid bedömningen av vilken vinstutdelningeller utbetalning av gollgörelse till medlemmarna som får ske. Normalt torde enganska betydande reservering av vinstmedel vara påkallad, om föreningen skall kunnamöta försämringar i föreningens lönsamhet som kan bli en följd avkonjunkturnedgång, konkurrens eller andra förhållanden. En annan viktig faktorsom mäste beaktas i detla sammanhang är föreningens likviditet. Tillomständigheter som ocksä bör beaktas - och som täcks genom del i lagtextenanvända uttrycket "ställning i övrigt" - hör förändringar iföreningens ställning som har inträffat efter räkenskapsårets slut (se prop.1975: 103 s. 478). Om sådan gollgörelse som avses i 17 S 1 mom. inte inräknasi vinslen och alltså inte visas som vinst i balansräkningen, skall den enligt40 § andra stycket föras via resultaträkningen som kostnad och alltså ibalansräkningen tas upp som skuld till medlemmarna. Straffbestämmelsen i 110 § 5 avser även utdelning m. m. i stridmed det nya tredje stycket. Om en förening har blivit moderförening, skall styrelsenmeddela detta till dotterjöretagets ledning. Dotterföretagets ledning skalllämna styrd-sen de upplysningar som behövs för beräkningenav koncernens ställning och resultatet av koncernens verksamhet. Paragrafen, som är ny, motsvarar 8 kap. 7 §akliebolagslagen och 3 kap. 11 § förslaget till lag om årsredovisning m. m. ivissa företag. Prop.1979/80: 144 53 serna riklar sig i vad avser dotterföretag även till andraföretag än ekonomiska föreningar. 3844 a § Redovisning De nya redovisningsbestämmelserna har behandlats i denallmänna motiveringen (avsnitt 2.2 och 2.3). Liksom i 11 kap. aktiebolagslagenhar bestämmelserna delats upp i tre avsnitt, nämligen Årsredovisning m.m.(38-43 §§). Koncernredovisning (43 a §) saml Delårsrapport (44 och 44 a §§). 1förslaget till lag om årsredovisning m. m. i vissa företag finns motsvarandebestämmelser i 2 och 3 kap. Med hänsyn till att de nya bestämmelserna avviker frångällande föreningslag både i fråga om innehåll och uppställning har jag intefunnit del meningsfullt att vid de olika paragraferna hänvisa lill evenluellmotsvarighet i gällande rätt, I gällande föreningslag finns i 43 a § en erinran om lagen(1972: 175) med vissa bestämmelser om bokföring av bostadslån m. m. Motsvarandebestämmelse fanns aktiebolagslag men har inte fått någon motsvarigheti den nya aktiebolagslagen eller i den nya bokföringslagen (se prop, 1975; 103s. 440 och prop. 1975; 104 s. 236), En särskild erinran om 1972 ärs lag, somnyligen ändrats (se SFS 1979: 313), behövs inte heller i föreningslagen, 43 a§ i gällande lydelse har alltså inte fått någon motsvarighet i de nyaredovisningsbestämmelserna. Årsredovisning m.m. 38 § För varje räkenskapsår skall styrelsen avgeårsredovisning. Denna består av resultaträkning, balansräkning ochförvaltningsberättelse. I fråga om resultaträkning och balansräkning iårsredovisning och i årsbokslut enligt bokföringslagen (1976: 125) gäller,förutom bestämmelserna i nämnda lag, föreskrifterna nedan om årsredovisning m.m. Dock tillämpas 39 § fjärde stycket och 40 § första slyckel endasl påårsredovisningen. 1 årsredovisningen skall återges resultaträkningen ochbalansräkningen för närmast föregående räkenskapsår. Har ändringvidtagits beträffande specificeringen av posler i resultaträkningen ochbalansräkningen, skall uppgiflerna från den tidigare årsredovisningensammanställas så att dessa kan jämföras med posterna i den senareårsredovisningen, om särskilt hinder inte möter. Årsredovisningen skall skrivas under av samtligastyrelseledamöter. Har beträffande årsredovisningen avvikande mening antecknatslill styrelsens protokoll, skall yttrandet fogas till redovisningen. Minst en månad före ordinarie föreningsstämma skallårsredovisnings-handlingarna för det förflutna räkenskapsårel avlämnas lillrevisorerna. Senast efter det resultaträkningen ochbalansräkningen blivit fastställda, skall avskrift av årsredovisning ochrevisionsberättelse hållas tillgängliga hos föreningen för alla som ärintresserade samt efter särskilt föreläggande av insändas dit.Sådant föreläggande utfärdas Prop.1979/80: 144 54 när någon begär det. Föreningar som avses i 46 § 4 mom.första stycket är ulan särskilt föreläggande skyldiga att insända nämndahandlingar lill .