prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — ^Detla räkneexempel ger kalkylmässigt en ökning avde realt disponibla inkomsterna med ca 2%^., Enligt det lägre alternativet förlöneutvecklingen skulle den realt disponibla löneinkomsten i stortsett förbli oförändrad. Någon förstärkning är inteheller alt vänta ifrån de beskattade sociala förmånerna. Pensionärernasinkomster väntas dock stiga fortsatt kraftigt, eller . Pensionärernasinkomstökning beräknas bidra med omkring hälften av den totala^realdisponibelökningen på knappt 1 1/enligt del lägre ^lönealternalivetresp. enligt det högre lönealternativet. Kons^umentprisökningen fråndecember 1978 ^lill beräknas nu uppgå till . Delta innebär en^upprevidering jämfört med ^höstrapporl med 1,5procentenheter, främst föranledd av höjningen av skatterna på sprit, vin och tobak samt diskontohöjningeni november . I institutetshöstrapport antogs all skattehöjningar på sprit och tobak skulle beslutas gälla frän ochdå bli knappt hälften så stora som de nu beslutade. Den höjande effekten påkonsumentprisindex beräknas nu till , inbegripet 0,4procentenheter för en beräknad effekt av ^diskonlohöjningen. Mellan^genomsnillslägena 1978- 1979 beräknas uppgången i ^implicitprisin^dex bliendast en halv procentenhet större än som beräknades tidigare eller 7,. Konsumentprisökningenfrån beräknas bli enligt del lägre^löneanlagande^l. Häri innefattas en beräknad effekt av ^ytte^r^iigareindirekta skattehöjningar ^fr,o,m, , Det högre ^lönealternalivetberäknas leda till en prisökning mednärmare 1980, i stort sett sammaökningstakt som ^prognoserades i institutets höstrapport. Prisuppgången räknatsom ^konsu-^menlprisindexhöjning mellan genomsnittslägena 1979 och 1980ber^äknas bli avsevärt större, 93/enligt del lägre och 10 1/enligt dethögre ^lönealternalivet. Något lägre ^prisslegringslakt har ^implicitprisindex^beräk- näts uppvisa 1979-1980, eller 9 1/och 93/enligt det lägre resp, högrelönealternativet. Konsumtionssammansättningen har nämligen antagits skiftafrån varugrupper med stora prisstegringar till sädana med lägre prisstegringar,något som återspeglas i ^implicitprisindexulvecklingen ^lill skillnad mot ikonsumentprisutvecklingen. Prognosen för prisutvecklingen mellangenomsnittslägena 1979 och 1980 innebär -jämfört med prognosen i ^höslrapporten- en ökning av ^in^f^iationslaklen. ^Implicitprisindex beräknas nu öka närmareen halv procentenhet alternativt närmare en procentenhet mer enligt det lägreresp. högre alternativet än enligt den tidigare prognosen. Det är med ^impliciiprisindexoch inte konsumentprisindex som den privata konsumtionen och den disponiblainkomsten för hushållen ^de^f^lateras för att få fram den reala utvecklingenför dessa storheter. Efter en god tillväxt med mellan förstahalvåren och 1979 förefaller ökningstakten i den ^privutu konsumtionen hasaktal av avsevärt mellan andra halvåren 1978 och 1979 ^lill 1 1/. Den privata konsumtionens tillväxt 1978-1979, som i ^höstrapporl^progno^serades till , har därför ^nedreviderats till knappt 2 1/2%.^Sparkvoten skulle därmed ha uppgått till 9,, obetydligt lägre än tidigareberäknat. Konsumtionsprognosen har utgåttfrån de angivna två alternativen för löneutvecklingen som ger en ökning pådrygt I 1/4 och för disponibel inkomst i det lägre resp, högre alternativet.Som framgår av diagram 6: 1 låg ^sparkvoten på en fortfarande myckel hög nivå1979, Osäkerheten när det gäller att förutsäga ^sparkvotens utveckling gör konsumtionsprognosenosäker. Institutet har antagit att ^sparkvoten även 1980 kommer att minska ibåda alternativen. Konsumtionsvolymen beräknas därmed öka 1979-1980 med 13/och ^2^ ^1/4%o i det lägre resp.högre ^lönealternalivet. Utvecklingen ochprognoserna för den privata konsumtionen 1978- 1980 medför att dess andel avBNP successivt sjunker. 1978 var sålunda andelen 52,5 ^%. och har denberäknats ^lill , 1980beräknas den privata konsumtionsandelen ligga kring i båda^löneallernativen. Den totala lönesumman ökade1977-1978 med 8,^(exkl, nettot av löner till och från utlandet). Förindustriarbetarnas del uppgick förtjänstökningen ,varav den ^avtalsmässiga löneökningen svarade för knappt 5 procentenheter.Arbetskraftskostnaderna ökade härutöver till följd av införande av den femte^semeslerveckan med . Genom borttagandet av den allmännaarbetsgivaravgiften sänktes de totala sociala avgifterna ,vilket drog ned timkostnaderna . Totalt stegarbetskraftskostnaderna för industriarbetare med ca 10 3/1977- 1978. 1979/80: 100 Tabell 6:3 Löneutveckling 19691980 ^samlarbetskraftskostnader för industriarbetare 3 = ^fl ^+^ ^2) 6= (4+5) 3,0^' -0,7 10,^7' ^'^ ^Timförtjänslen och de^sociala kostnaderna i indexform multiplicerade med varandra. ^^^ Enligt lönesummeberäkningarna.^Förljänstslatisliken visar 4,9 och 4,3 . ^^^ Inkl. kostnad för femte semesterveckan. Den totala utbetaldalönesummans ökning kalkyleras nu till , Den^avtalsmässiga löneökningen beräknas härvid till 5,. ', Vidare höjs^avialskomponenten som ytterligare effekt av införandelav den femte semesterveckan. Däri ingår bl, a, del statliga^semesierlönelilläggel ^saml inom ^PTK-områdel höjt semester-tillägg.Löneglidningen uppskattas till 2,,medan sysselsättningen förutses ge ^elt positivt bidrag till lönesummeökningenpå . Industriarbetarnas^timförtjänsler steg mellan de tre första kvartalen 1978 och 1979 enligtstatistiska centralbyråns ^förljänstsiatistik, korrigerad för retroaktivalöneutbetalningar, med 7,, varav avtalen och löneglidningen svarade förvardera . Mellan helåren 1978 och 1979 kalkyleras den^avtalsmässiga löneökningen till 3,7 ^%'^,^ medan löneglidningen uppskattastill 3,. Som en följd av ökade sociala avgifter beräknas timkostnaderna förindustriarbetare stiga utöver limlöneökningen, eller med^drygl 7,, Vad gäller den ^toialalönesummans utveckling räknas nu med två alternativa ulfallvilka baserar sig på en sammantagen ökning för den ^avtalsmässiga löneökningenoch löneglidningen på 7,5 resp. 10,. Löneglidningen har i båda alternativensatts ^lill 2,och den ^'^ Detta innefattarhöjningar enligt 1978 och avtal, inkl. de förtjänst- och ^löneutveckling.sgarantier som under vissa förutsättningar utfaller ^fr.o.m. 1979-11-01.Höjningar till följd avprisklausulen ingår däremot i sin helhet avtalskomponent. Bilaga 1.1 ^Preliminärnationalbudget 10/ ^avtalsmässiga löneökningen skulle därmed uppgå till4,8 resp. 7,3%^.. Sysselsättningskomponentens bidrag ^lill lönesummeökningen kalkyleras till 0,, Under ovan angivnaförutsättningar skulle sålunda ökningen i den totala lönesumman uppgå till 8,4och 10,i det lägre resp. högre ^löneal^ternalivet. Till följd av ökadesociala avgifter beräknas timkostnaden ^sliga med 1 procentenhetutöver timlönehöjningen. 1980 höjs avgifterna till ATP,delpensionsförsäkringen, arbetsskadeförsäkringen samt barnomsorgen. Vidaretillkommer på den privata sidan smärre höjningar för tilläggspensioneringen^(ITPoch ^STP). Hushållens disponibla^inkomsler ökade med 9,^lill 1978. Prisstegringen för total^prival konsumtion - ^implicitprisindex - uppgick till 10,, Realt sjönksåledes disponibelinkomsten med 1.1 ^%., beräknas tillväxteni de ^totulujuklorinkomsierna (se tabell 6: 1) till 8,, vilket är ungefärsamma ökning som . Som framgår av avsnitt 6.2 kalkylerasden totala utbetalda lönesumman (före skatt) öka med 9,3 ^%, ungefär 3/4procentenhet mer än 1978. Alt ökningen blir större 1979 är en följd avgynnsammare sysselsättningsutveckling; såväl avtalskomponent som löneglidninguppskattas vara lägre 1979 än ^årel innan. 1 föreliggande lönesummekalkyl för1979 har inte inräknats något utfall av ^prisgaranlin avtal. För enskilda företagareväntas en lägre inkomstökning 1979 än 1978, Beträffande jordbruket beräknassåväl produktion som, i än högre grad, kostnader utvecklas mindre gynnsamt änunder 1978. Kalkylen över jordbrukets ^driftsöverskott har för både första ochandra reviderats ned kraftigt, , sedan beräkningarna ^lillkonjunkturinstitutets höstrapport. Angående övriga ^förelagarinkomsterföreligger nu ungefär samma kalkyler som tidigare, dvs, en viss ökning för^skogsinkomslerna 1979 efter den kraftiga nedgången året innan ^saml för övrigarörelseinkomster samma ökningstal som 1977 och 1978, eller i runt ^lal .. Prognoserna för 1980utgår från två alternativ beträffande ^lönesummeul-^vecklingen, nämligen 8,4och 10,. (se avsnitt 6,2). Ökningen av de enskilda företagarnas inkomsterskattas i de två alternativen till ^drygl 8 resp. . Jordbruksinkomsternaförutses ^åler öka 1980, bl, a, som följd av kompensation i efterhand förkostnadsutvecklingen för jordbrukels produktionsmedel under periodernaapril-oktober 1979 och därefter för , För skogsbruketförutses en kraftig ökning, , till följd av .såväl ökad avverkning som^siigande priser. Övriga ^lörelseinkomster väntas öka ungefär ^irendmässigt idet högre ^lönesum-^mealternalivet och något mindre i det lägre. Under dessa förutsättningar kan tillväxten i de ^toiala ^faklorinkomslerna beräknas ^lill 8och 10 1/i det lägre resp. högre ^lönesummealternativel. ^Inkomstöverforingurnufrån del offentliga till hushållen beräknas öka mellan 1978 och 1979.Delta är det ^hilintill lägstaökningstalet ^~^ 1973. De egentliga inkomstöverföringarna, dvs.transfereringarna till hushållen från stal och kommun ^exkl. socialförsäkring(se tabell 6:4), kalkyleras stiga 1979(15%.1978). Ersättningen ^lill deltagare i arbetsmarknadsutbildning ökar avsevärtmindre än 1976- 1978. Barnbidragen beräknas öka , medanutbetalningarna av studiebidrag väntas sjunka något efter den myckel kraftigahöjningen . Efter en svag utveckling stigerdäremot bostadsbidragen , bl. a. till följd av höjda bidragsbelopp.Ökningstakten för socialförsäkringsutfallen sjönk ^efler att h^a^ legat kring 20%^.^ i ^åriig tillväxt alltsedan den kraftiga höjningen1974, beräknas ökningen bli ., ^Tillväxttaklen för^socialförsäkringsuibelal-^ningarna saktar nu av, eftersom en hög nivå harnåtts för bl, a, pensionerna - nytillkomna ^ATP-pensionärer kan nu få fullpension - och arbetslöshetsförsäkringen. ^Inkomstöverföringamatill hushållen 1980 har skattats med ledning av gällande prognoser ochantaganden angående löneutveckling, prisstegring Tabell 6:4 ^InkomstöverTöringar till hushåll 1^976-1980 kr., löpande priser pensioner från stal och kommun därav: folkpensioner' ^'^ Kommunala bostadsbidrag till pensionärerredovisas under posten folkpensioner, ^^^ Inkl, läkemedelsrabatter. Ang, alt, 1 och alt, II setabell 6: 1. Källor: ochstatistiska centralbyrån. samt beslutade och föreslagna ändringar ibidragsregler. Totalt ger prognosen en ökning av inkomstöverföringarnafrän det offentliga av ungefär samma storlek som 1979, nämligen 12 1/. meddet lägre och med del högre ^lönesummealternativel. De egentligainkomstöverföringarna förutses i bägge alternativen öka . Höjningen av delallmänna barnbidraget med , från gör att utbetalningarna avbarnbidrag kan beräknas öka 11 ^%, Med de beslutade höjningarna vid årsskiftetav bidragsbelopp och övre ^hyresgränser beräknas bostadsbidragen öka ,Utbetalningarna till dem som deltar i arbetsmarknadsutbildning väntas totaltöka . Studiebidragen förutses däremot åter stiga kraftigt, närmare15%. När del gäller socialförsäkringsutfallen beräknas pensionerna ^sligaobetydligt mer 1980än 1979, i det ^lägie och i det högrelönesummealternativet, mot för de samlade pensionsutbetalningarnaföregående år. Sjukförsäkringen, inkl. den utbyggdaföräldraförsäkringen väntas stiga med 12 resp. 13 1/i de två alternativen,vilket är något mer än ökningslakten 1979. Utbetalningarna till arbetslösa, somsteg , kalkyleras bli ungefär lika stora 1980 som1979. Totalt skulle därmed ^socialför-^säkringsuibetalningarna 1980 öka iungefär samma takt som , eller med 13 1/alternativt 143/(1979). Hushållensinbetalningar till stal och kommun av skatter och avgifter ^m.m. (se tabell6:5) beräknas ha ökat ^drygl 1978-1979, ungefär samma ökning som enligtkonjunkturinstitutets ^höstrapporl. För hushållens preliminäraA-skatteinbetalningar finns nu preliminär statistik t. o. ^m. inkomstmånadenoktober, dvs. Utfallet syns inte föranleda någon^slörre revidering av prognoserna för ^november-^och januariuppbörden.Inbetalningarna av preliminär ^B-skatt beräknas bli drygt 100 milj. kr. lägreunder än vad som antogs tidigare. För övriga skatter ochavgifter medför den officiella ^kvartalsstatisiiken från nationalräkenskapernatills vidare ^inle några ^slörre revideringar av tidigare prognoser ,^totall sett. Inbetalningarna avpreliminär A-skatt 1980 har kalkylerats enligt det förslag till fortsattreformering av inkomstskatten ^m.m, som lämnas i proposition 1979/80:58,Beträffande statsskatten innebär förslaget marginalskattesänkningar. Detkommunala grundavdraget höjs medan del statliga grundavdraget slopas. Densärskilda skattereduktionens storlek anpassas till den nya reglerna förgrundavdrag. Indexregleringen av den särskilda skattereduktionen kvarståremellertid. En marginalskattespärrföreslås för den sammanlagda statliga och kommunala marginalskatten. Denna får^inle överskrida en gräns som utgörsav i ^inkomslskikt upp till 30 basenheter - . 1980 - och förinkomstdelar därutöver. Särskild avdragsrättföreslås för avgifter till arbetslöshetsförsäkringen. Folkpensionärer fårsärskilda skattelättnader, vilka liksom tidigare är så ^Prop.1979/80:100 110 Tabell6:5 Hushållens direkta skatter och avgifter 1976-1980 kr., löpande priser 6 ^Slutskattereglering (3 + 4+5) 7 Övriga skatter och ^a\ 8 Summa (1 + 2 + 6+7) ^'^ Influtna delen. Anm. ^Kvarskatlen avser inkomsten ,medan fyllnadsskatten och överskjutande skatten avser inkomsten ^etl år tidigare. Ang. alt. I och alt. II se tabell 6: 1. , och statistiska cen^tralbyrån. avvägda att en folkpensionär med enbart ålderspensionoch pensionstillskott normalt inte påförs skatt. Vad gällerkommunalskatten innehåller propositionen den ^laglekniska regleringen av denförenkling av del kommunala skatteunderlaget som beslutat på grundvalav proposition 1978/79: 95 om den kommunala ekonomin. När sjukpenningen med^f^ler liknande ersättningar ^gjordes skattepliktiga fr. o. ^m. inkomståret1974 beslöts att dessa förmåner ^inle skulle ingå i del kommunala skalleunderlaget.Staten, som skulle ^ftnansiera de ökade kostnaderna för sjukpenningreformen,skulle ges kompensation härför i samband med ^avräkningen avkommunalskattemedel mellan staten och kommunerna. Denna modell har sedankommit till användning i fråga om ytterligare skattepliktiga ersättningar. Delkommunala ^skalteunderiaget skall även ändras med hänsyn ^lillvissa bidrag. Dessa olika justeringar av det kommunala ^skalteunde^r^iaget görberäkningen komplicerad och svåröverskådlig. 1 proposition 1978/79: 95framlades därför förslag om förenklingar, varigenom ^å^ ena sidansärbehandlingen av ^skalteunderia^get från de nämnda förmånerna upphör och ^å^andra sidan ^skatlebortfallsbi-^draget och kompensationen i anledning av 1974års skattereform slopas. Nettoeffekten av dessa åtgärder innebär emellertid enbetydande ökning av det kommunala ^skalteunderiaget och en motsvarande ökadkostnad för staten. För all balansera denna effek^t^ föreslås ^aU grundavdragetvid den kommunala taxeringen höjs från , till , somden av staten finansierade särskilda skattereduktionen minskas med hänsyn härtill.För enskilda ^skalteskyldiga innebär omläggningen ingen ändring av skatten ikommuner med genomsnittlig utdebitering. Bilaga 1.1 ^Preliminärnationalbudget 111 harberäknat att omläggningen i den statliga beskattningen skulle sänkainbetalningarna av preliminär A-skatt 1980 med ca 2,5 miljarder kr.Indexregleringen av såväl skatteskala som sårskild skattereduktion kalkylerasinnebära all skatteuttaget med ca . understiger ett beräknatuttag enligt skatteskala. Den totala effekten av ändrade skatteregler skulle alltså uppgå till ^drygl 6,5miljarder kr. jämfört med ett beräknat uttag enligt 1979 ^åis regler. Denkommunala utdebiteringen ökar 1980 enligt preliminära beräkningar med 5 öre.Med tillämpning av tidigare ^ledovisade alternativa prognoser för lönesummor(8.4 resp. 10,) och beskattade inkomstöverföringar (13 3/4 resp. )resulterar kalkylerna i en ökning av preliminär A-skatt med 7 1/4 och i dellägre resp. högre alternativet. Del bör ^emellerlid observeras all prognosernaöver inkomstfördelning ^m.m. vid föreliggande ^beräkningslillfälle är merosäkra än i tidigare ^nationalbudgeter, eftersom den taxerings- och^debiteringsstalistik som brukar vara färdig i slutet av taxeringsåret (ioktober/november) 1979 försenals och är av svårbedömbar kvalitet på grund avomläggningen av del ^skaiteadministrativa systemet. Beträffande ^B-skalten skerhuvuddelen av preliminärdebiteringen på basis av inkomst och slutlig debitering . Enskildaföretagare har fr. o. ^m. större möjligheter att göraavsättningar till ^resul-^talutjämningsfonder ^m. Av denna anledning harförutsatts alt ^B-skatte-^betalarna i något ^slörre utsträckning än tidigarebegär jämkning av den debiterade skatten och i samband därmed anpassar skattentill inkomstförhållandena under det löpande året. ändradestabellerna för preliminär A-skatt så alt uttaget i varje ^inkomslintervallbaserades på den inkomst som ligger vid övre gränsen av ^inlervallel och intesom tidigare i mitten. Sedan denna ändring genomfördes har ^underuitagen avpreliminär skatt nästan helt varit att hänföra till ^B-skallen.^Slutskatteregle-^ringen, dvs. det för hushållen negativa nettot mellanfyllnadsinbetalningar plus ^kvarskatl och återbetalningarna av överskjutandeskall, har därför minskats. beräknas emellertid nettot till ca 970milj. mot 800 milj. kr. för övrigaskatter och avgifter ^lill stat och kommun (se ^labell 6: 5) kalkyleras blinågot högre 1980 än 1979. - ^Totall skulle därmed hushällens inbetalningar tilldet ^offenlliga 1980 öka i det lägre lönesummealternativet med ochi det högre alternativet med ^drygl 11 ^%. Ovan redovisadeberäkningar resulterar sammantagna i en ökning avhushållens ^disponiblu inkomster i löpande priser med 9,, Detta är ungefär1/2 procentenhets lägre ökningstakt än enligt institutets tidigare prognoser,^vilkel främst beror på ^nedrevideringen av jordbruksinkomsterna och pårevideringar av transfereringarna 1978 och 1979, Den ^genomsnitlligaprisstegringstakten enligt ^implicitprisindex beräknas nutill 7,(6,9 enligt höstrapporten.^Beträ^f^ ^fande ^upprevideringen se avsnitt 6,4), Enligt föreliggandeberäkningar skulle således ^realinkomsten öka 1,7%1979, 1979/80:100 112 kalkyleras en tillväxt i de disponibla inkomsterna pänominellt 10,i det lägre lönesummealternativet och i det högre.Ökningen i ^implicitprisindex har skattats till 9,3 resp. 9,87c och^lealinkomstökningen 1980 skulle därmed bli 1,3 resp . Från december 1978till steg konsumentprisindex 7,. Detta är en knapp procentenhetmer än 1978 (6,), ^Netloprisindex steg från december1978 ^lill senast redovisade månad, , med 6,, under det attkonsumentprisindex gick upp 6,, Inga större skatte- ellersubventionsförändringar registrerades i ^netloprisindex .' Trots den ^krafiigainternationella prisstegringen 1979 var konsument-prisökningen ^t.o.m. juli1979 lägre än 1978. 4,mot 5,december^1977-juli 1978, drogs konsumentpriserna upp bl. a. aveftersläpande effekter från devalveringen , av höjda indirektaskatter på bränslen och drivmedel samt av taxehöjningar för offentligakommunikationer. Dessa faktorer beräknas sammanlagt ha bidragit med 2,3procentenheter av den totala prisstegringen på 5,t. o. ^m. juli 1978.Genomslaget i den svenska prisnivån 1979 av ^imporlprisstegringen har fördröjtsgenom prisreglering beträffande bensin och olja samt ^l.ex. Undersommarmånaderna 1979 medgavs höjningar för de ^prisreglerade importvarorna^vilkel medförde alt ökningstakten enligt konsumentprisindex stegutöver ökningstal för motsvarande ^åtlamånadersperiod. Prisutvecklingen december^1978-oklober 1979 för delgrupper i konsumentprisindex redovisas i tabell 6:6.Till skillnad mot utvecklingen under loppet av ökade varupriserna mer änpriserna på tjänster, främst till följd av den kraftiga internationellaprisstegringen på bränslen och drivmedel. Bidraget ^lill totalakonsumentprisstegringen från denna grupp uppgick till fram1,0. Om den prisuppgång på råolja och petroleumprodukter somframträtt i importstatistiken tillåtils slåigenom på de svenska konsumentpriserna hade ytterligare ca 1,5 procentenhetervarit att tillskriva deninternationella prisfaktorn. a. på grund av höjda importpriser ^sleg ocksåde livsmedel som ^inle omfattas av jordbruksregleringen mer i pris underperioden december ^1978-oktober 1979 än motsvarande månader 1978. Prisökningenför de ^jordbruksregle-^rade livsmedlen var ^t.o.m. något mindreän 1978. bidrag till totala konsumentprisstegringen inkluderarbl, a. ^'^ ^Netloprisindex stiger vidoförändrade skaller och subventioner snabbare än konsumentprisindex på grund av allprisförändringarna mäts från en lägre ^pristalsnivå. Tabell 6:6 Konsumentprisindex december ^1978-oktober 1979 Bränsle och drivmedel' Övriga icke v^araktiga varor ^'^ ^Exkl. kokgas och elström, vilka ingår ioffentliga tjänster. derna för uppvärmning av bostäder.Ändringen i ^bosiadsprissätlning i tabell 6: 6 och 6: 7 avser således enbartkallhyror och motsvarande kostnader för egna hem. Som framgår av tabell 6: 7var bostadspostens bidrag till totala ^konsumenlprisstegringen lägreän de närmast föregående åren och av ungefär samma storlek som ^genomsnitielför . ^1978-oktober 1979 drog bostadspostenupp ^toiala ^konsumenlprisnivän mot 0,8 motsvarande månader1978, Av bidraget var endirekt ^effekl pä ^egnahemsposien av diskontohöjningarna ,alt jämföras med en lika stor.sänkning på grund av diskontoändringarna 1978, Mellan ochoktober 1979 steg konsumentprisindex totalt 8,.,^'^ För varor var uppgången8,. och för tjänster 8,1 ^%, Prisprognosen föroktober-december 1979, liksom prognoserna , grundas på de beräkningarsom redovisas i ^labell 6: 7. ^vänlas dentotala prisuppgången bli ca 2,. De höjda skatterna pä ^alkoholhaltiga dryckeroch tobak beräknas dra upp indexnivån , varaven tiondels procentenhet som indirekt effekt genom den automatiskaprisstegringen till följd av högre momsbelopp, ^Bosladsposten beräknas bidramed , varav 0,4 är ökning av egnahemskostnaderna på grund avdiskontohöjningen . Prishöjningen på den import .som ingår iden privata konsumtionen förutses totalt bli 1979 ^(ca 1,5 ^%.under ^'^ Procentuellökning enligt ^SCB:s of^f^iciella ind^exsene. Jämförelse av indexserien över påverkas av därvid genomförda metod-och viktjusteringar. Om index hade räknatsulan metod- och ^viktförändringar skulle ^uppeåneen i stället ha blivit 8,. Tabell6: 7 ^Konsumentprisförändringen 1965-1980 uppdelad på komponenter centuella uppgång, totalt därav hänförs till: ändring i indirekta skatter ^-) ^-^) ändring i diverse taxor ^^)^ -1 -0,3 -0,1 -0,1 alt. 1 och all. II se tabell 6: 1. Kvartalsvisa förändringaruppräknade till ^årstakt ^^^^^^^^^^ ^ ^ ^ ^ ^ Sv^erige ^Main ^economic ^indicators. Bank forInternational ^settlemenis - press ^review, ^Wirtschaft ^und Statistik samt^Monthly report of ^the Deutsche . loppet av 1978). En del av importprisökningen påbränslen och drivmedel väntas ^emellerlid inte återverka på de inhemskapriserna 1979 utan först . Totalt lederkalkylerna till en uppgång i konsumentprisindex . från december 1978till . Detta är en uppjustering avprognosen i . härav berorpå höjningen av skatterna på ^alkoholhaltiga drycker och tobak, vilkengenomfördes och inte som hadeförutsatts i ^höslrapporten. Skattehöjningen blev dessutom större än vad somhade aviserats. ^Diskonlohöjningen var ^inle heller inkalkylerad iden tidigare prognosen. Mellan genomsnittslägena beräknashöjningen bli 7,., Vid en internationelljämförelse framgår att prisstegringeni och 1979 varit lägre än i de flesta andra industriländer. Somframgår av diagram 6: 2 har de kvartalsvisa förändringarna ikonsumentprisindex, uppräknade till ^års^takt, från till tredje kvartalet 1979 ^varil lägre ängenomsnittet för övriga europeiska ^OECD-länder. ^Implicitprisindex för totalprivat konsumtion kalkyleras 1979 öka något mer än genomsnittet förkonsumentprisindex, eller med 7,,