prop · G3031 · 1979-12-31 00:00:00 — Därmedvill jag ha sagl att hela samhällsforskningen har mer eller mindre direklbelydelse för socialljänslen. Här kommer jag emellertid att i första handbehandla den för verksamheten centrala forskningen. Den framtida tvärvetenskapligasamhällsforskningen måsle, liksom nu är fallet, avse olika verksamhelsnivåer.Den skall bilda underlag för planering och utveckling av påriks-, regional- och lokalnivå. betonar i sillprincipbetänkande alt det måste byggas upp en nära samverkan mellan forskningenoch fältet, dvs. den praktiskt verksamma . Somjag återkommer tillhar bl.a. reformarbetet i fråga om den sociala utbildningen getl nyaförutsättningar härför. Den socialpolitiska planeringenbehöver etl omfattande kunskapsunderlag om människornas levnadsförhållanden iolika avseenden. Som en del av den socialpolitiska verksamheten gäller dettaäven . Jag ansluter mig här till socialutredningens uppfattningatl vidgade kunskaper om behovsslmkturen hör lill de mesl angelägna förplaneringen av socialpolitiska insatser och då även dem som gäller socialtjänsten.Socialslyrelsen har i likhet med andra remissinstanser understrukit samma sak.1 remissvaret på slulbetänkandel pekar på betydelsenav de kunskaper om behovsstrukturen som s. k. levnadsnivåundersökningar(välfärdsmätningar) ger. Den första omfaltandelevnadsnivåundersökningen genomfördes av låg-inkomstutredningen år 1968.Undersökningen syftade till att genom intervjuer med elt representativt urvalav befolkningen i åldern ge en bild av "hur svenska folkel hardet". Undersökningen omfattade nio olika välfärdsområden ellerlevnadsnivåkomponenler, nämligen hälsa, arbete, utbildning, ekonomiskaresurser, politiska resurser, uppväxt- och familjeförhållanden,bostadsförhållanden, kost, fritid och rekreation. Det var första gången som manhar gjort en så omfattande undersökning med syfte all statistiskt beskrivamänniskors förhållanden på politiskt centrala områden. 1 enlighet med beslutgjorde socialforskningsinstitutet en motsvarande s. k. replikationsundersökningför med i stort sett samma urval. Institutet fick i uppdrag atl närmarekonkretisera idén om en 1979/80:1 FoU-verksamhet, statistik 484 social rapportering och arbela med de forskningsmässigaproblemen i välfärdsforskningen. genomför statistiskacentralbyrån levnadsnivåundersökningar (undersökningar rörandelevnadsförhållanden, ). har cenlralbyrån i form av intervjuer medetl represenlativi urval personer genomfört omfattande undersökningar i frägaom komponenterna ulbildning. sysselsällning, ekonomi, boende, hälsa, frilid,sociala relationer, iransporler och kommunikationer, trygghet och säkerhel,politiska resurser. gäller undersökningarna arbelslivs- ochutbildningsfrågor. För de närmasl följande åren planeras molsvarandeundersökningar av hälsolillslånd, vårdkonsumtion och social omsorg.Centralbyrån genomför således mer omfattande undersökningar av någon ellernågra komponenter . Urvalet varieras efler en s.k. rolalionsprincip.Dämlöver ingår från samtliga komponenter etl mindre urval faklorer, somgäller centrala och snabbt föränderliga förhållanden. Många problem är förknippade medundersökningar av det här slagel. En inle oväsenfiig andel personer som ingår iurvalel har mol bakgrund av den deball som pågåll om dalabehandling avpersonuppgifter visat sig Iveksamma eller direkt negaliva till atl lämna utuppgifler om sina personliga förhållanden. Bortfallet i vissa undersökningarhar därför varit belydande. För all kunna förankra sådana undersökningar imedborgarens förtroende fordras en omfaUande informalion om undersökningarnassyfte och om del inlegrilelsskydd som ges. Frågan om integritetsskyddet och hurdetla på bäsla sätl skall tillgodoses måsle forfiöpande ägnas sloruppmärksamhet. Levnadsnivåundersökningarna ger ettmycket omfattande faktamaterial om svenska folkeis levnadsförhållanden. Del ärhär fråga om basfakta som bör ingå i det underlag som samhället i första handpå cenlral nivå behöver för den socialpolitiska planeringen. Materialet gerockså vissa möjligheler till redovisningar av levnadsnivåvariationer pålänsnivå och i någon ulslräckning även på kommunnivå. I den fortsattaulvecklingen av levnadsnivåundersökningar kan närmare prövas behov av ochförulsällningar för atl undersöka bl.a. barns och äldres saml särskill ulsallagruppers levnadsförhållanden. Enligl arbelsgruppen förlåginkomslfrågor skulle levnadsnivåundersökningar kunna ange olika problemssiorieksordning, vilka grupper som drabbas och sambandel mellan olika problem.Undersökningarna skulle på så säll kunna fungera som varningsklocka (Ds In1972: 19). Del har grundläggande belydelse allbl. a. levnadsnivåundersökningarna blir föremål för forskningsmässiga analyser.Dessa bör bl.a. syfta lill aU söka klariägga samhällsfaktorer som påverkar deempiriska undersökningarnas resullal i fråga om tillstånd och förändringaravseende levnadsförhållandena. Sådana analyser bör kunna bidra lill enbedömning av vilka resullal som är särskill vikliga. Men statistiken kansjälvfallet aldrig säga vud som bör göras. Detla är lill sisl ell polilisklavgörande. 1979/80:1 FoU-verksamhet, statistik 485 Även om resultaten frånlevnadsnivåundersökningarna har kommit till användning på olika sätt, har dehittills inte utnyttjats lill fullo. Orsakerna är säkert fiera och gäller bl.a. informalion om saml spridning och presenia-tion av undersökningsresultaten.Jag tror också atl mottagarna är osäkra över hur de skall hantera del omfaUandekunskapsunderiaget. Det är viktigt aU ulveckla en metodik för hur materialetskall kunna användas i olika sammanhang. Statistiken måste anpassas lillbehovel av statistik och till förändringar av detta behov. Del fordras därföratl bl. a. utifrån verksamhelens mål och uppgifter analyseraroch preciserar de konkreta behoven av kunskaper om olika samhällsförhållandenoch för fram dessa behov till dem som svarar för forskning och slatislik. Redovisningar av faktiska lillslåndsom undersökningarna hiuills har svarat för är emellertid inte tillräckligt.Man måste även söka beskriva och analysera förändringar och orsaksförhållanden.Dessa krav gäller emellertid inte bara levnadsnivåundersökningarna. Jagåterkommer till dessa frågor . Olika funktioner inomsocialljänslen kommer atl behöva mer kalkyler-bara kunskaper änlevnadsnivåundersökningarna ger om behovsslmkturen på fiera nivåer förplaneringen. Det kan gälla behov av t.ex. ekonomiskl bislånd, barnomsorg ochäldreomsorg i olika avseenden. Den enda "mätare" samhället i dagmånga gånger har är köerna lill olika befinlliga serviceinrättningar. Här börefterfrågeundersökningar kunna ha betydelse. Därmed får man en bättre kunskapom människors upplevda behov av samt vilja och förmåga att acceptera socialatjänster, sysselsättning m. m. Sådana undersökningar kan emellertid blimissvisande, om de snarare ger ultryck för människornas anspråksnivå än förderas faktiska behov. Personer som lever under otillfredsställandeförhållanden torde inle sällan ha lägre anspråk än dem som lever under goda.Även svarsborlfallet kan vara särskill slort inom den försl nämnda gruppen.Undersökningarna bör därför inle begränsas till att mäta enbart altityder ulankomplelleras med objektiva dala, som möjliggör en bättre bedömning av delfaktiska behovet. Här som i många andra projekt måsle behovet avinlegrilelsskydd uppmärksammas. Välfärdsmätningar ochefterfrågeundersökningar bör kompletteras med områdesbeskrivningar förkommunerna. Som jag har anlyll tidigare kan levnadsnivåundersökningar bara ivissa fall redovisas på kommunnivå. Slatistiska centralbyrån har börjalproducera områdesbeskrivningar i fråga om befolkningens sammansältning ochförändringar, inkomstförhällanden m. m. Områdesbeskrivningar och efterfrågeundersökningarär av värde för verksamhetsplanering och medverkan i den övrigasamhällsplaneringen. Som cenlralbyrån påpekar i sitt remissvar redovisar ocksåfolk- och bostadsräkningarna speciella områdesbeskrivningar, som har utformatsi samråd med represenlanler för planering. 1979/80:1 FoU-verksamhel, statistik 486 Förändringur, orsaker, teorier Vi behöver analyser av de socialaprocesserna för planeringen både i fråga om strukturinriktade, allmänlinrikiade och individuellt inriktade insatser. Dessa analyser måsle ha enproblem- och orsakssökande inriklning. Vilka faklorer ger de viktigasteförklaringarna till dåliga villkor i fråga om inkomster, arbete elc? Vilkenbelydelse har olika faktorer i boendemiljön för de sociala relationerna i eltområde och för individens personliga utveckling? Vilka faklorer kan kommuneroch socialljänsl påverka? Skall man kunna påverka brisier i samhället, krävsdel alt man kan angripa orsakerna. Forskningen bör även sludera positivasociala processer. Även sådan forskning bör kunna ge bättre kunskaper ochdärmed möjligheler lill bättre meloder. Jag vill slryka under allsocialtjänsten måsle kunna arbela utan all alltid grunda sina insatser påentydiga vetenskapliga resultat. Praktiska ålgärder måsle snabbisällas in för alt söka undanröja sociala missförhållanden. Detta kan gälla ifråga om såväl planeringen i storl som insatser för enskilda människor ellerfamiljer. behöver en praktisktoch konkrel inriklad forskning som kan tillämpas i del dagliga arbetet på olikanivåer. Men den behöver också en mer teoretiskt inriktad forskning, som arbelarmed orsaksteorier och förklaringsmodeller till sociala problem i samhället, somarbetslöshet, främlingskap, missbruk osv. Den föreslagna socialtjänstlagenkommer atl ge en betydande frihel all i samråd med klienternasätta in olika slag av ålgärder och metoder i det förebyggande och avhjälpandearbetet. Även strukturinriktade insatser m. m. kan utformas olika. Det är somsocialutredningen och remissinstanserna har understrukit viktigi all utvecklameloderna för socialt arbele på olika nivåer. Hur skall vi ulnyllja vårakunskaper om sociala problem och deras orsaker när det gäller alt avgöra vilkabehandlingsinsatser som bör sältas in i en given situation? Under vilkaförulsällningar bör en viss behandlingsmetod väljas? Vilka miljöpåverkandeåtgärder bör man genomföra för all åstadkomma en viss förändring? Jag kommersenare att ge exempel på projekt som sysslar med konkreta frågor som mer ellermindre direkt gäller metodutveckling inom socialt arbele. En viktig förutsättning för bl.a.metodutvecklingen inom är all man följer upp insalserna ochgenomför resulialvärderingar. Uppföljning och värdering har en myckel storspännvidd, och de rymmer självfallet många metodproblem på olika nivåer.Omfattande socialpolitiska reformer, t. ex. reformerna inomförtidspensioneringen, behöver följas upp fortlöpande och så långt möjligtvärderas. På samma säll mäsle socialtjäns- Prop.1979/80:1 FoU-verksamhet, statistik 487 tensindividinriklade insalser följas och bli föremål för en resultalvärdering. Som socialulredningen har påpekat måstesocialarbelarna i sin uppföljning systematisera och bearbeta sina erfarenheterfrån fältarbelel. Tar tillvara sina vunna erfarenheler och görnödvändiga ändringar, kan efterhand förbällra sina insatser. måste alltså kritiskt pröva hurverksamheten fungerar. Det bör göras en fortlöpande uppföljning ochresultalvärdering mot bakgrund av de kunskaper om sociala problem som vi harutifrån praktiska erfarenheter, levnadsnivåundersökningar, forskning m, m.Samtidigt måste vi realisliskl bedöma vad man inom den samladesamhällspolitiken kan begära alt skall klara. kanfrämja en god social utveckling i samhällel, men den kan inte ensam ulan endasigenom samverkan med andra samhällsverksamheler nå mer beslående och belydelsefullaresullal. Jag delar som sagl socialulredningens uppfaUningatt de problem som socialarbetarna möter i sitt praktiska arbete måste vara ellviktigi underlag för beslut om inriklningen av forskning och ulvecklingsarbete.Genom all förelrädare analyserar egna insalser och erfarenhelerkan de ge impulser lill ulvecklingsprojekl och försöksverksamhel. Socialarbelaresom är lämpliga och intresserade för uppgifterna bör också på olika sätl deltai forsknings- och ulvecklingsprojekl. Här bör den reformeradesocionomutbildningens forskningsanknytning bli av stor betydelse. Genom denna anknytning och möjlighelerna lillforskarulbildning bör den framtida kunna tillförasforskarkrafter bällre än lidigare. Genom de studerandes erfarenheter av socialtarbele bör forskningen kunna tillföras nya erfarenheter. En forskning som ärknulen till den sociala utbildningen bör spela en viktig roll både i fråga ommetodutveckling inom huvudområden och en nödvändigresultalvärdering av socialtjänslreformen i dess olika delar. Jag vill här ytterligare underslryka denreformerade socionomutbildningens betydelse för socialtjänstreformen. Den nyautbildningen syftar till atl tillgodose de utbildningsbehov som den avsocialutredningen formulerade helhetssynen på det sociala arbetet innebär.Utbildningen har i större utsträckning gjorts obligatorisk och de olika ämnenahar integrerats bättre än lidigare. Behoven av återkommande utbildning och vidareutbildninghar beaktats. Målen för utbildningsreformen är all fördjupa och förstärkautbildningens arbetsfältsanknylning och skapa fömlsällningar för enforskningsanknyl-ning av ulbildningen. Del nya integrerade tvärvetenskapligaämnel socialt arbete är avsell att bilda grund för säväl yrkesverksamhet på detsociala området som för forskarulbildning. Ämnel skall ge kunskaper för socialaarbetsinsalser i vid mening och omfalla såväl socialljänslens möjligheter alllösa problem och lillgodose behov - meloder i sociali arbete som andra Prop.1979/80:1 FoU-verksamhet, statistik 488 formerför sociala åtgärder i etl brelt socialpolitiskt perspektiv. Utbildningenskall vara probleminriklad och ge kunskaper som behövs för problemanalys ochproblembearbetning. En viklig del av underiaget för den forskning somär knulen till ulbildningen skall vara de praktiska erfarenheter somsocialarbelarna får från sin verksamhet på fallel. Samlidigl som forskningentillgodogörs dessa erfarenheler, måste forskningsresullalen föras ut ochtillvaratas bl.a. genom ell fortlöpande utvecklingsarbete inom den praktisktverksamma . Forskning och forskarutbildning inom ämnet socialtarbete avser såväl individer och familjer, grupper och organisationer("mikronivå") som hela samhällel ("makronivå").Utbildnings- och forskningsinsatserna bör ha som ansatser såväl beskrivning avsociala förhållanden och svårigheter som förklaring av bakomliggandesammanhang och orsaker. De bör också inriktas på alt utveckla och analyseraåtgärder som kan påverka problematiska förhållanden. Utbildningsreformen en är bara gammal. Delär självfallet viktigi atl gmndutbildning, vidareutbildning och forskning inlelåses utan anpassas lill ändrade behov och nya problem som följer medsamhällsutvecklingen och som den framtida har att möla. Genomatt forskningen knyts närmare fältet bör kommunerna få ökade förutsätlningarför aktiva insatser. 2.24.3Dokumentution och informution om sociul forskning och utveck-lingsurbete Jag delar socialutredningens mening attdokumentation och informalion kring forsknings- och utvecklingsprojekt har storbetydelse för möjligheler atl fullgöra sina uppgifter på bästasätt. Denna dokumentation är viktig både som kunskapskälla och som idégivareför fortsalla insalser. Den till knutna delegationen försocial forskning har lill uppgift att svara för bedömning och samordning avforsknings-och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet inom den sociala sektorn.Delegationen skall också initiera projekl som är betydelsefulla för socialpolitiken.Den publicerar en katalog över de projekt som harbeviljat anslag eller som efter delegationens tillstyrkan fått medel frånallmänna arvsfonden. Projektkatalogen är ett led i delegationensinformationsverksamhet. inledde delegationen en initiativ-verksamhetrörande forsknings och utvecklingsarbete inom olika socialpolitiska områden. Enligt delegationens bedömning är äldreomsorg ochsocial planering särskilt angelägna att satsa fortsatt forsknings- ochutvecklingsarbele på. Delegationen beviljar även medel till konferenseroch annan informationsverksamhet genom bl.a. liksom tillKommunförbundets "idé- och erfarenhetsbank". Kommunförbundetsdokumentationsverksamhet är en fortsättning på 1979/80:1 FoU-verksamhet, statistik 489 Kommunförbundel genomför enireårig försöksverksamhel på områdel bl.a. genom en årlig rapport, som omfallar 400-500 projekt.Erfarenheterna har dock visal all en skriftlig dokumenlation inle ärlillräcklig. Därför ordnas också konferenser om forskning och utvecklingsarbele.Delegationen för social forskning stöder försöksverksamhelen, som bedrivsdelvis i samarbele med bl.a. socialslyrelsen, de fackliga organisationerna. Dokumenlation av forskningsresullalbör kunna bli ett viktigt idé- och kunskapsunderlag för den framtidasocialtjänstens utveckling, om materialet las tillvara på avsett sätl.Socialslyrelsen bör i konlakl med bl.a. delegationen för social forskning följaulvecklingen och överväga på vilkel sätt dokumentationen av social forskningoch utvecklingsarbete bör organiseras. 2.24.4 Vissu forsknings- och utvecklingsprojekt Jag kommer i fortsäliningen atlkonkretisera mina tidigare synpunkler på social forskning och utvecklingsarbetegenom alt ge exempel på vissa akluella projekl. Dessa får illustrera initiativi fråga om inriktningar och områden somjag finner angelägna. Det utesluter inlealt andra projekl kan vara från olika synpunkler lika vikliga eller viktigareän de nämnda. Urvalel innefattar inle heller någon bedömning av projektensutformning och hittillsvarande resullal. Den indelning somjag gör i delföljande för min redovisning följer delvis den framlida socialljänslensverksamhetsområden. Men liksom dessa verksamhelsomräden griper över varandraomfallar många projekt fiera sådana områden. Vissa av dessa projekt harjagbehandlal som "övergripande". Övergripunde och summunsultu projekt Viktiga principer för den framtidasocialtjänsten går ut på atl så långl möjligt förlägga den inslilutionellavården nära klientens egen miljö och all skapa kontinuitet och flexibilitet ibehandlingsarbetet. Vården och behandlingen skall utformas så att de inte"stämplar" och isolerar den enskilde (normalisering). Socialtjänstensinsatser skall utmärkas av frivillighet och medinflylande från klienlernassida. Dessa principer har prövats i den av finansieradeförsöksverksamheten inom socialvården, det s. k. Skåneprojektet.Försöksverksamheten har omfattat hemma-hos-verksamhet, kontrakteradefamiljehem, stödfamiljsverksamhet, akli-vitetsskapande ungdomsverksamhet,dagcentralsverksamhet m. m. Jag har tidigare gett en översiktlig beskrivning avSkåneprojektet (avsnitt 2.7). Också på andra håll pågår en försöksverksamhelsom syftar till atl ändra socialbyråarbetet så atl socialarbelaren får mer tidöver för behandlingsinsatser och samhällsinriktat arbete. 1979/80:1 FoU-verksamhet, statistik 490 flera kommuner går ut på att förenkla behovsprövning ochutbetalning av socialhjälp. Del mest uppmärksammade försöket med rationaliseradsocialhjälpshandläggning har socialnämnden i bedrivit i samarbetemed . Även , , och hör lill dekommuner som har initierat försöksverksamhel med förenklad socialhjälpshandläggningbl. a. för att skapa förulsällningar för ell mer grupp-orienleral arbelssäll. Socialslyrelsen bedriver tvåprojekl med inriktning på atl framställa utbildnings- och informationsmaterialom socialtjänslreformen, nämligen Socialt arbele, innehåll och form () ochSociala Metoder (SM-projek-tet). Kommunförbundel genomför projeklel Utvecklingav social omsorg (USO). Jag har lidigare behandlalsocialtjänstens medverkan i samhällsplaneringen (avsnitt 2,4) och dåframhållit att insatser måste bygga på både egna erfarenhelerav sociala förhållanden och problem och de kunskaper som bl. a. den socialaforskningen ger. Del är också nödvändigt atl utveckla meloder för denna medverkanpå olika nivåer. I sammanhanget nämnde jag särskill projektet i . Projektet anknyter lill den diskussionsom har förts av socialutredningen om medverkan isamhällsplaneringen. a. ett projekt i har haft samma utgångspunkt- hur socialvårdens medverkan i samhällsplaneringen skall gå till. Jag fäster slort avseende vidforsknings- och ulvecklingsarbete som är inriktat på ålgärdsorienleradeanalyser av sociala problem i bostadsområden. Exempel på sådan forskning ärArbele och bostad i , som bl. a. syftar till att studeraförutsällningarna för att tillföra områdel arbetsplatser som kan förläggas ianslulning till bostäder samt projekt för dokumentation av erfarenheterna frånupprustning av den yttre miljön i , kommun. Kommunen fickmiljöförbältringsbidrag till upprustningen. Tekniska högskolan genomför enundersökning i fråga om effekterna av de statliga () har under forskarmedverkan redovisatprojekt om sociala problem i nya bosladsområden. institutetssocialmedicinska forskningsenhet i analyserar bl.a. segregation ochanpassning i nya bostadsområden. I projektet i omvandling, som Uppsalauniversitet genomför, studerar man hur spridningen av arbetsplatser, bostäder,service och rekreationsområden påverkar människors handlingsmönster.Socialstyrelsens projekt och resursutnyttjande inom olika delarav Dalbyregionen syftar till att beskriva dels hur invånarna i olika miljöeranser sig ha fått minimikrav i fråga om olika levnadsförhållandentillgodosedda, dels vilken anspråksnivå de har. Detla är några exempel påprojekl som gäller fysisk miljö och sociala förhållanden av betydelse förplaneringen. 1979/80:1 FoU-verksamhel, statistik 491 Inom ramen för socialslyrelsensprojekt i bedriver högskolan i social forskning. Syftel äratt bl, a. undersöka sambandet mellan samhällets struktur och människorslevnadsförhållanden. Flera projekl med de socialacentralnämnderna som huvudmän gäller socialvårdens medverkan i saneringen avbosladsområden i bl.a. Slockholm, Göleborg och . Projeklel Kommunplanering iglesbygd, avser planeringen av social service i glesbygdskommuner i Norrbotlensoch Västerbotlens län. Kommunförbundels projekl Sociala aspekier isamhällsplaneringen (SAISP) med försöksverksamhet i tre kommuner har bl. a.syftat till att olika per-sonalgmppers och förtroendevaldasproblembeskrivningar skall föras in i planeringen. Jag har tidigare behandlal fäll-och grannskapsarbele saml uppsökande verksamhel som en uppgift försocialtjänsten (avsnill 2.4). Många kommuner har under senare lid satt igångolika projekt som omfattar grannskapsarbete. Som exempel kan nämnas Ivåprojekt som slarials av sociala cenlralnämnden i . Del ena projeklelsyftar till atl i ell starkt problembelaslat bostadsområde försöka aktivera deboende att börja arbeta på att förändra sin situation. Del andra projektet gårut på all söka bryla anonymilel och brisl på konlakler mellan barn, lonåringaroch vuxna saml integration med grupper av invandrare. En liknande inriktninghar många andra projekt, dvs. alt försöka förbättra kontakter och förståelsemellan olika grupper och atl aktivera dem lill all själva la över. har omfattandeuppgifler på del ungdoms- och frilidspoliliska området. Av akluella ulredningarkan jag nämna kommunernas insatser för barn- och ungdomsverksamhet; hur delkommersiella fritids- och kulturulbudel påverkar ungdomars miljö ochungdomsorganisationernas arbetsvillkor samt försöksverksamhet som syflar lillall undersöka hur ungdomars behov av en meningsfull fritid tillgodoses och hurungdomarna i organiserade former kan påverka sin silualion. Utvecklingen på arbetsmarknaden hargivetvis grundläggande betydelse för villkor och behovet avsociala tjänster för utslagna, arbetslösa, och undersysselsatta. Inle minst dehandikappades och arbetslösa ungdomars problem behöver särskilda insatser. Jaghar tidigare behandlal medverkan i arbetet på atl beredamänniskor sysselsättning (avsnitt 2.4). Det pågår en mycket omfattandeforsknings- och utredningsverksamhet om arbetsmarknaden. redovisade 1978 en omfattande inventering avarbetsmarknadsforskningen i .