prop · G303150 · 1979-12-31 00:00:00 — Inkomsterna från såväl den slalligainkomslskallen som från socialavgifterna (arbetsgivaravgifterna) är i alltväsentligl beroende av utvecklingen av de samlade löneinkomsterna i samhällel,lönesumman. gäller i belydande grad även för inkomsterna frånmervärdeskatten. Antagandena om ulvecklingen av lönesumman för budgetåren1980/81 och 1981/82 sammanfaller med de beräkningar som gjorts i den revideradenationalbudgeten. För perioden därefter har mer schablonmässiga antagandengjorls. Slatens toiala inkomsler uppvisar med dessa utgångspunkter en årliggenomsnittlig ökningslakt om i löpande priser. Inkomstberäkningarna i den långtidsbudget som presenteradesi förra årets kompletteringsproposiiion och som omfattade perioden fram t. o.m. /84 var baserade pä ell antagande om en något högre tillväxtav lönesumman. Slaisinkomslerna beräknades då öka i löpandepriser. De framtida inkomsternas tillväxt i löpande priser bedöms således blilägre än i fjolårets långtidsbudget vilket bl. a. beror på en långsammaretillväxt i lönesumman. Statsinkomsterna beräknas vidare öka i väsentligtlångsammare takt /81-1984/85 än vad som varit fallel underperioden /75- 1978/79, då ökningstakten var . Denna nedgång itillväxttakten beror främst på att antagandet om lönesummans utveckling förlångtidsbudgelperioden väsentligl understiger den fakiiska ulvecklingen underjämförelseperioden /75-1978/79. En annan orsak lill den långsammareökningstakten är de föreslagna förändringarna av del kommunala skatteunderlagetsom leder till ökade kommunalskatteutbetalningar . Vidare höjdes- netto räknat skalteultagel . 1 fasta priserberäknas statsinkomsterna öka per är, vilket också det är väsentligtlägce än / 75-1978/79. Statsinkomsterna beräknas således under långtidsbudgelperiodensliga långsammare jämfört både med jämförelseperioden och med de beräkningarsom gjordes i förra årels långtidsbudget. Denna långsammare ökningstakt gälleri stort sett samtliga skalleslag utom mervärdeskallen. De direkla inkomstskatterna beräknas öka med i genomsnili4,. Genom systemet med inftationsskyddade skatteskalorpåverkas de direkta inkomstskatterna direkl av prisulvecklingen. Deniniräffade prisulvecklingen samt prisantagandena i årels långtidsbudgetinnebär atl infta-tionskompensationen är relativt hög under /82.Den genomsnittliga ökningstakten för den framförliggande perioden påverkas avden förutsatta prisprofilen. En annan orsak till att den direkla inkomslskallen aniasväxa långsammare är att de högre ränleanlagandena leder lillslörre avdrag vid inkomstbeskattningen. Den anlagna lönesummeuivecklingenligger vidare lägre än lidigare beräkningar och lägre än utfallet underjämförelseperioden. En yUeriigare förklaring är den föreslagna omläggningen iberäkningen av det kommunala skalleunderlagel. Denna omläggning leder tillökade utbetalningar av skattemedel från staten till kommunerna . Dessa utbetalningar motsvaras dock i stort sett av minskadeutgifter för vissa allmänna statliga bidrag till den kommunala sektorn. Inkomsterna från de lagstadgade socialavgifterna beräknasöka med 3,, vilket är långsammare än under såväl jämförelseperioden som iIjolårets långtidsbudgetberäkning. Avvikelserna jämfört med förra åretslångtidsbudgetberäkningar förklaras dels av antagandet om en lägre utvecklingav lönesumman, dels av den lekniska omläggningen av uppbördssyslemel för vissastatliga avgifier. Punktskatterna bl.a, skall på energi, spril, vin ochtobak - förulses öka . Den långsammare utvecklingstakten berorpå att skattesatserna är fastställda i fasla krontal. Förändringslalenåterspeglar sålunda endast volymutvecklingen och inte siigande priser. Dettainnebär en långsammare ökningstakt jämförl med fjolårets långtidsbudget, vilketbl.a. beror på att vissa punktskaltehöjningar var inlagda i förra årelslångtidsbudget. Effekterna av de punktskaltehöjningar som aviserats har iårels långtidsbudgetberäkning beakiats under anslaget till oförutseddautgifter på budgetens utgiftssida. Mervärdeskatten beräknas stiga med 7,, vilkel är i stortsett samma ökningstakt som beräknades . Historiskt sell är denna siffralåg. Förklaringen till denna långsammare utveckling är dels den antagna lägreprisutvecklingen, dels det begränsade uirymme som framgent har förutsatts förden privata konsumtionen. 1979/80: 150 94 Statsutgifterna exkl. stalsskuldränlorna ökade ioförändiad pris- och lönenivå med 7,/75-1978/79.Långlidsbudgetkalkylen resulterar i en nedgång om . Denna skillnad i ökningstakt mellan den fakiiskautvecklingen och ärels långlidsbudgetkalkyl pekar påatl en siarkt dämpad utgiftsutveckling jämförl med den lidigare perioden blirnödvändig om de fakiiska utgifterna skall komma att stämma medlångtidsbudgetens beräkningar. De mest expansiva utgiftsområdena relativt sett under denförilutna perioden utgörs av näringspolitik samt arbetsmarknads- ochregionalpolitik. Långtidsbudgetens beräkningar för perioden fram /85 visar all framför allt bostadspolitiken släller belydandekrav på framlida statliga utgiftsökningar, medan övriga områden förulses ökasvagt eller, i några fall, minska. I löpande priser beräknas den årliga genomsnittligaökningen av sialsutgiftema, exkl. statsskuldräntorna. underlångtidsbudgelperioden uppgå lill , varökningstakten . Dessa siffror stämmer ganska väl överens medresultaten i fjolårets långtidsbudget. De nu framräknade siffrorna innebär all- enbari genom vad som kan rubriceras som i budgeien inbyggd utgiftsaulomalik -de totala statsutgifterna exkl. statsskuldräntorna ökar med ca . Statsskuldräntorna växer och uppgår försluiåret till ett belopp som moisvarar ungefär hälflen av underskottet.Sammanlaget beräkniis de loKild stalsutgifterna. ilöpande priser komma att öka . I 1979 årslångtidsbudget beräknades motsvarande utveckling till . För att belysa på vilkel sätt slatens utgifler direkleller indirekt kommer atl ställa anspråk på reala resurser är dei av intresseall analysera utgifterna i realekonomiska lermer, dvs. fördelade påkonsumlion, invesleringar, transfereringar och finansiella transaktioner. Statens utgifter för konsumtion och investeringar, dvs.statens direkta efterfrågan på varor och tjänsler, uppgår för budgetåret1980/81 till . och utgör därmed av statsbudgetensulgifter. Enligt långtidsbudgeten skulle statens utgifter för konsumtion ochinvesleringar i fasla priser minska . Detta kan jämföras medOolårets beräkningar där dessa utgifter antogs komma atl ligga oförändradeunder perioden. ökade statens utgifter pä dessa områdenmed . Den låga ökningstakten i långlidsbudgelberäkningen jämförl medulfall är i stor utsträckning en följd av långtidsbudgetens beräkningsteknik.Den underskattar systematiskt de slalliga invesleringsulgifterna, eftersomendast i utgångslägel kända investeringsbeslut beaklas. När det gäller denstatliga konsumtionen baseras beräkningen på förutsåtlningen om oförändradambilionsnivå. Bilaga 2.1 Långtidsbudget 95 Tran.sfereringar ochjlnansidlu transaktioner, dvs.övertöringar lill andra sektorer av ekonomin, innebär en indirekl eflerfråganreala resurser genom effeklerna på bl.a. mottagarnas disponibla inkomsler.Transfereringar och finansiella Iransaklioner beräknas för budgeläret 1980/81uppgå lill ca . och utgör därmed av budgetens utgifter.Liksom i tidigare långtidsbudgelkalkyler uppvisar iransfereringarna enbetydligt snabbare ökningstakt än konsumtions- och investeringsutgifterna.Transfereringarna beräknas således öka i fasla priser jämfört med 3,enligt fjolårets beräkningar och . Även beträffande transfereringarna innebärlångtidsbudgeltekniken en undervärdering av utvecklingstakten. Pris-ochlöneomräkningar görs således endasl på de anslag som genom indexbindning ellerregelsystem blir föremål för automatiska justeringar, exempelvisfolkpensionerna och räntebidragen på bostadsområdet. Beträffande t. ex.barnbidragen och livsmedelssubventionerna finns inga sädana kopplingar. Dethar därför anlagils att dessa utgifter kommer att ligga kvar på nominelltoförändrade belopp . Den faktiska utvecklingen visar attutgifterna för dessa ändamål ökat till följd av politiska beslut.Trots att beräkningarna också för transfereringarna är snävl gjorda, framstårdet klart all det är transfereringarna som svarar för merparten avutgiftstillväxten i långtidsbudgeten. Den snabbast växande utgiftsposten underlångtidsbudgetperioden är statsskuldräntorna. Enligt beräkningarna i åretslångtidsbudget skulle den genomsnittliga årliga ökningen i löpande priser uppgåtill , vilket är ungefär samma tal som i fjolårets beräkning. Räknal iabsoluta tal skiljer sig dock årets resultat väsentligl från Ijolårets, Dåberäknades slatsskuld-räntorna öka med , . I årelsberäkning stiger de med . Denna skillnad förklarasdels av att budgetsaldot redan i utgångslägel ligger högre än i föregående årslångtidsbudget och att saldol därefter successivi ökar, dels av allränteantagandena i årels långtidsbudget ligger över föregående års. /81 beräknas kostnaden för statsskulden uppgå till 19.6miljarder kr. och beräknas därefter öka under hela långtidsbudgetperioden föratl under periodens sista år uppgå till ca . En del av de slalliga utgifterna, ,ulgörs av finansiella transaktioner (brutto), dvs. lån till företag ellerenskilda personer, exempelvis lån till bostadsbyggande, studielån ochregionalpolitiska lån. De beräknas minska med 0,i fasla priser. Denna del av statsbudgeten kan ses som en del avkredilmarknaden, eftersom staten i denna verksamhet närmast svarar för enkredilförmedlande funktion. Med delta betraktelsesätt kan de finansiellatransaktionerna, vad avser återbetalningspliklig del av lånen, avräknas vidberäk- 1979/80:150 96 ningen av budgelsaldot. underskottet reduceras medbeloppel för finansiella iransaklioner (nelto). Del sålunda framräknadebeloppet definieras som statens finansiella sparande. Vid en analys av sparandeulveck-lingeni samhällel är delta ett relevantare begrepp än del traditionella budgetsaldot. Huvuddelen av anslagen till finansiella iransaklionermedför all anspråk ställs pä samhällsekonomiska resurser. Vid ell studium avhur stor del av dessa resurser som staten tar i anspråk eller fördelar är detofta mindre intressant atl skilja mellan transfereringar och finansiellatransaktioner. Transfereringarna och de nnansiellatransaktionerna /81 IMiljarder kr., avrundal) Anslag 1980/81 bidrag lill skolväsendel m. m. sjukvärd och social hemhjälp m. m. Till förelag m. fi. Övriga Iransfereringar och län I den genomgäng som gjorts har de utgifter tagits medsom krävs för att av statsmakterna gjorda åtaganden skall infrias. Även andraulgifter kan tillkomma utan att nya beslut fattas. Detta gäller bl, a,kostnader för av staten utställda kreditgarantier. De nu gjorda åiagandenauppgår till . Under ogynnsamma omständigheter skullekostnaderna för dessa åtaganden kunna bli mycket stora. Budgetsaido och den ofTentliga sektorns finansiellasparande Utvecklingen av statsbudgetens saldo sedan budgetåret1974/75 och fram t. o. m. budgeiårei 1984/85framgår av tabell 37: Bilaga 2.1 Långtidsbudget 97 Budgetsaldots utveckling budgetåren1974/75-1984/85 1974/75 Ulfall 1975/76 Ulfall 1976/77 Ulfall 1977/78 1978/79 1979/80 Ulläll Ulfall Ber. -10,7 -3,7 -10,5 -25.2 -38.7 -48.6 1980/81 Ber. 1981/82 Långtidsbi 1982/83 1983/84 1984/85 jdgel Långtidsbudget Långlidsbudget Långlidsbudgel -57,9 -64,8 -74,0 -78.5 Nivåhöjningen av underskottet lill budgeiårei 1980/81 blirinle bara bestående , utan växer successivi så atldel till långtidsbudgetperiodens sista är har ökal med ca . Redan i fjolårets långtidsbudget fanns tecken tillförsämring av budgetsaldot . Denna lendens har i åretslångtidsbudget krafligl förstärkts. Det förtjänar atl påpekas att själva längtidsbudgetteknikennormalt innebär en underskattning av budgetunderskottels faktiska tillväxt.Detta förhållande åskådliggörs vid en jämförelse mellan beräkningar i tidigarelångtidsbudgetar och faktiskt utfall. Långtidsbudgeten innehåller också ell utvidgat avsnitt omden finansiella utvecklingen för statsbudgeten och socialförsäkringsseklornsammantagna. Syftet är alt ge en mer fullständig bild av den verksamhet somstyrs genom statliga beslul. Beräkningen visar de sammanlagda inkomslerna ochutgifterna för statsbudgeten och socialförsäkringssystemet samt vissa andrastatliga verksamheter. Redovisningen av inkomsler och utgifter för olikaverksamhetsområden sker genomgående enligt en bruttoprincip. Underskottet i det finansiella sparandet budgetåret1980/81 för den samlade statliga verksamheten blir enligtlångtidsbudgetberäkningen 30 å . Statens och socialförsäkringssektornsinkomster, utgifter och nnansiella sparande budgetåren 1980/81-1984/85 (Miljarder kr., löpande priser) -41,1 -45,4 -53,6 -52,7 -55,8 Finansiella (netlo) -30,6 -35,4 -42,5 -41,4 -44,0 Underskottet i finansiellt sparande för den samladestatliga verksamhelen beräknas /85 uppgå lill ca 44 miljarderkr,, vilket innebär en försämring med 13 ä . Prop.1979/80: 150 98 För statsbudgeten är försämringen i del finansiellasparandel större - drygt 19 miljarder kr.Skillnaden i ulvecklingen i finansielll sparande mellan den samlade slalligaverksamhelen och statsbudgeten beror främsl på alt AP-fonden visar etl ökandeöverskoll. a. på all ATP-avgifterna successivi höjs underperioden. Ulvecklingen av del finansiella sparandel inom den lotalaojfentliga sektorn torde i stora drag komma all överensstämma med del sammanlagdasparandel för stalsbudgelen och socialförsäkringssektorn. Budget-bestämmelsernaför den kommunala seklorn är nämligen sådana atl över-resp. underskollen ikommunernas finansiella sparande blir små. Detta innebär sammantaget ellbelydande sparandeunderskott - . - för den offentligaseklorn . Också utvecklingen inom den kommunala sektorn måstebeaktas vid de bedömningar som görs i anslutning till långlidsbudgelarbelet.Statsbidragen till kommuner och landstingskommuner utgör en allt större del avUlgifterna på statsbudgeten. Beräkningarna i långlidsbudgelen visar att redan dekvanlifierbara effekterna av befolkningsförändringar och fattade beslut kanvänlas leda till volymökningar i den kommunala verksamhelen om ,och . Summeras dessulom effektema av olika utbyggnadsplanerenligt kommunernas och landsiingskommunernas planer -såsom genomförandel avsamlad skoldag, utbyggnad av barnomsorgen, genomförande avsocialtjänslreformen, fortsall ulbyggnad av folktandvården och den öppnasjukvården m. m. - erhålls en ännu högre ökningslakt. Därutöver tillkommer enökning som hänför sig till olika slag av inte kvanlifierbara faktorer och somgrovt kan uppskattas motsvara någon procentenhet. Sammanvägi för den kommunalasektorn erhålls därvid en ökningstakt som för är 1981 ligger klart ochför är 1982 ligger på 3,. dämpas ökningstakten någol. men denkan likväl förutses bli högre än de som stipulerades iöverenskommelsen mellan regeringen och kommunförbunden . Denna lillväxllakt är högre än vad de tidigare redovisadesamhällsekonomiska kalkylerna medger. Om övriga mål för den samhällsekonomiskautvecklingen under första hälften av 1980-lalel skall kunna förverkligas,skulle en sådan tillväxt av den kommunala konsumtionen få ske på bekostnad avden privala och den slatliga konsumtionen. Budgetunderskottet ökar från58 miljarder kr. Det finns två huvudförklaringar tilldenna utveckling: - statsskuldräntorna växer procentuellt setl visserligen iungefär samma takt som beräknades men från en högre nivå, vilketsåledes Bilaga 2.1 Långtid.sbudget 99 resulterar i större absoluta ökningsial. I årels beräkningsiiger ulgifterna för statsskuldräntorna med . medande i fjolårets långtidsbudget beräknades stiga med . inkomslerna växer långsammare under kommande är änenligt lidigare långtidsbudgelberäkningar och långsammare än under 1970-lalel. Vidare kan konstateras alt budgetunderskottet redanutgångsäret /81 är ca . slörre än som beräknades i förraärels långlidsbudget. Denna nivåhöjning blir inte bara beslående utanunderskollet stiger ytteriigare genom räntekostnaden förden ökade upplåning somnödvändiggörs av detta större underskott. Statsinkomsterna växer visserligen snabbare än ulgifternaexkl. ståls-skuldräntorna, men budgelunderskoUen medför växande utgifter föralt betala ränla på den upplåning som krävs för atl finansiera underskotlen.Därmed kommer underskotten att öka . Även i förra årels långlidsbudgetvar statsskuldräntorna en slor utgiftspost. 1 årets långlidsbudget ärstatsskuldräntorna en avgörande faktor för den fortgående försämringen avbudgetsaldot . De anlaganden rörande den framlida pris- ochlöneulvecklingen m. m. som utnyttjats vid långtidsbudgetkalkylen är givetvisinle de enda tänkbara. Det bör emellerlid framhållas att parallellavariationer i dessa antaganden inte på något avgörande säU påverkarsaidoutvecklingen. Om antagandena beträffande ökningen av lönesumman ochinftationen varieras med bibehållen skillnad dem emellan påverkas såvälstatsbudgetens inkomstsida som dess utgiftssida med endasl mindre förändringari budgetunderskottet som resultat. Om skillnaden mellan lönesummeökning ochinflation antas bli mindre och reallönestegringen följaktligen lägre blirföljden ökade budgetunderskott. Beträffande ränleanlagandena gäller alt olikaanlaganden i detta hänseende får ett relativt krafligl genomslag iberäkningama. En räntenivå som ligger I % över deni beräkningarna anlagna, skulle innebära all budgelunderskottet för slutåretblev ca . slörre, framför allt genom effekterna på koslnaden förstatsskulden och på räniebidragen till bosläder. I föregående års långlidsbudget konstaterades all den högautgiftsnivån i långtidsbudgeten endasl i begränsad ulslräckning var att hänföralill lemporära insatser. Den var i alll väsenlligl uttryck för permanenlaåtaganden. Slutsatsen i föregäende ärs långtidsbudgelberäkningar var såledesalt nägon automalisk förbättring av budgelunderskottet inte var att räkna med.En sådan förbättring skulle kräva budgetpolitiska åtgärder. I årets långtidsbudget har ökad uppmärksamhet bl.a. ägnaisät budgetens utgiftsautomatik. En genomgång av stalsutgifterna visar att merän hälften av utgifterna har bindningar till olika faktorer av automatisk karaktär.Detta gäller framför allt transfereringarna. Utgifterna för transfereringarstyrs ofta av faktorer som exempelvis befolkningsförändringar samt ersättningsnivåoch regelkonstruktioner fastställda genom poliliska beslul. 1979/80:150 100 Som exempel pä aulomaliska bindningar kan nämnasfolkpensionernas direkla knytning lill ulvecklingen av konsumentprisindex,räniebidragen för bosläder som är relaterade lill den allmänna räntenivån,utgifterna för barnomsorgen som är relaterade till löneulvecklingen föroffentligt anställda. folkpensionernas del innebär dennauigiftsautomalik alt en årlig prisstegring som ligger över den i långlidsbudgetkalkylenantagna leder till en ökning av folkpensionsanslagei med drygl 2 miljarder kr.för slutårel. En höjning av räntan med en procentenhet innebär, med nuvaranderegler, en merbelastning pä budgeten med . för slutårelför räntebidragen lill bostäder. I enlighet med de beräkningsmetoder som tillämpas ilångtidsbudgeten har oförändrade nominella belopp antagits försådana ändamål där inga automatiskt verkande faktorer styr anslagsutvecklingen.Detta gäller exempelvis barnbidragen och livsmedelssubventionerna. Ombarnbidragen genom politiska beslut skulle höjas under långtidsbudget-periodeni takt med prisutvecklingen, dvs. i slort selt såsom sketl underjämförelseperioden, skulle stalsutgifterna bli över I miljard kr. högre budgetåret1984/85. För arbetsmarknadspolitiska åtgärder har utgifterna beräknatskonjunkturneutralt, dvs. i de inlagda beloppen finns ingen marginal för ökadeutgifter vid ett försämrat sysselsättningsläge. Några utgifter för framtida industripoliliskainsalser har inte heller beräknats. Pä arbetsmarknadspolitikens område får förändringar isysselsältningen direkla effekler på statens utgifter. En ökning med 10000personer i arbetsmarknadsutbildning kan beräknas kosta närmare300 milj. kr. över statsbudgetens utgiftssida. En motsvarande ökning av anlaletpersoner i beredskapsarbete kan beräknas kosta ca 700 milj. kr., medanmotsvarande utgifler över budgeien för arbetslöshetsförsäkringen kan uppskattastill ca 200 milj. kr. Även för ell stort antal andra transfereringsanslag haringen pris- och löneomräkning gjorts. I prakliken har under jämförelseperiodengenom politiska beslul uppräkningar gjorls för att kompensera l.ex. Även för dessa anslag gäller således att ett fullföljande avhittillsvarande praxis ytterligare skulle öka utgiftstillväxten . Sammanfattningsvis kan således sägas att statsutgifternaär relativt snävt beräknade. Kalkylerna för transfereringsanslagen lenderar attunderskatta utgiftstillväxten bl. a. genom att uppräkningar för pris- och lönestegringarinte gjorts där detta inte följt av gållande regler. Beiräffande den slatligakonsumtionen har på samtliga förvaltningsanslag ell generellt avdrag om 2 %per år gjorts för en förutsatt produktivitetsutveckling. Anvisningar av ihuvudsak denna innebörd har utfärdats till myndigheterna inför budgetarbetetför /82. När det gäller de statliga investeringsanslagen innebärlångtidsbudget- Bilaga 2.1 Långtidsbudget 101 teknikenen systematisk underskattning av uigiftsanspråken, eftersom endast deinvesteringsbeslut som är kända finns inlagda i beräkningarna. Till dessaberäkningar kommer de potentiella utgiftsanspråk som kan ligga i dekredilgarantiätaganden som siaten ikläll sig. Förden snabbast växande ulgiften över slalsbudgelcn, nämligen statsskuldräntorna,gäller en i stort sell fullständig automatik. Ökningen av ränteutgifterna ettvissi budgelår beror i huvudsak på statens upplåning under föregående år och påränteläget. I en period av kvarstående underskott ackumuleras kostnaden förstatsskulden . I långtidsbudgeten svarar statsskuldräntorna förden snabbast växande delen av de slalliga utgifterna och uppgårför slutårel lill ell belopp som motsvarar ca hälften av del samladebudgetunderskottet. Enschablonmässig uppräkning av samtliga utgifter med ell prisindex skulle ledatill en ännu snabbare utgiftsutveckling än vad de differentierade beräkningarnaenligt längtidsbudgettekniken innebär. Långtidsbudgetenresulterar i siigande budgetunderskott. Redan i förra årets långlidsbudgetfanns en lendens till en försämring av underskottet. 1 årets beräkning är dennatendens yllerligare förstärkt. Dels ligger budgetunderskottet redan iutgångsläget ca . högre än vad som beräknades ifjolårets långtidsbudget, dels stiger underskottet i snabbare takt än vad somberäknades förra årel. Nivåförskjutningen i utgångsläget är bl.a. en följd avnya utgiftsbeslul samt av höjda anlaganden om räntenivån och pris- ochlöneulvecklingen med effekler bl.a. pä utgifterna för folkpensionerna,utgifterna för statsskulden och räntebidragen för bostäder. Förklaringen tillall underskollen enligt årets beräkningar siiger i snabbare lakl än enligttidigare beräkningar är framför allt den långsammare ökningstakten förstatsinkomsterna samt de snabbi siigande ränteutgifterna för statsskulden. Deväxande statliga budgetunderskotten påverkar siarkt utvecklingen av sparandel iden offentliga sektorn (jämför kap. 7). Över en period på fem är fram /80 minskade statens ftnansiella sparande med ca 30 miljarderkr. sker en ytterligare försämring om närmare 20miljarder kr. För den samlade slatliga seklorn, inkl. bl. a.socialförsäkringssektorn, uppgår försämringen av det finansiella sparandelunder lill 13 ä . Det samlade sparandeunderskottet för denoffentliga sektorn uppgår för långtidsbudgetperioden till närmare 200miljarder kr. Utvecklingenav det offentliga sparandet är en väsentlig komponent i den svenska ekonominstotala sparandeunderskoll. Underskottet i bytesbalans innebär definitionsmässigtatt den svenska ekonomin som helhet har ett sparandeunderskott, som måslefinansieras genom upplåning i utlandet. Om bytesbalansens underskott skallkunna minskas måste sparandet inom landet därför öka i motsvarande grad. Deltakan ske såväl genom alt statens sparandeunderskott minskas som genom attsparandet Prop.1979/80:150 102