prop · G30368 · 1979-12-31 00:00:00 — Efterlevandepensiontill person som avses i föregäende stycke 1. flr upphöra när denne ingär nyttäktenskap, men i annat fall under dennes livstid ef förrän fem är förflutitefter den försäkrades död. Har den försäkrade avlidit mindre än föreden tidpunkt då försäkringen eljest skulle ha upphört, flr dock sådan efterlevandepensionsom sagts upphöra . Efterievandepension till barn,som avses i föregäende stycke 2., skall upphöra senast när bamet fyller 20 är.Är barnet varaktigt oförmöget till arbete, flr pension utgä sä länge bametlever. Har försäkring avseende efterlevandepension till barn tagits på sädanpersons liv som avses i föregäende stycke 1., skall pensionen upphöra senastnär barnet fyller 16 är. Såsomefterievandepension skaU även anses pension, som utgår efter den.försäkradesdöd oberoende av viss penslonstagares liv (försörjningsränta) underförutsättning a)att försörjningsräntan är förenad med livsvarig ålderspension eller med sådanlivsvarig efterievandepension fill make, som skall börja utgå efterden försäkrades död, samt att försörjningsräntans årsbelopp Icke överstigerden livsvariga pensionens årsbelopp. vidvarje utbetalningsfillfälle eller med sligande pensionsbelopp. Efterlevandepensionlill person som avses i föregående stycke 1. flr upphöra närdenne ingår nyttäktenskap men i annat fall under dennes livstid Inte förrän förflutitefter den försäkrades död. Har den försäkrade avlidit mindre än fem är föreden tidpunkt då försäkringen annars skulle ha upphört, flr dock sådanefterievandepension som sagts upphöra vid sislnämnda tidpunkt.Efterievandepension till barn, som avses i föregående stycke 2., skall upphörasenast när barnet fyller 20 är. Är barnet varaktigt oförmöget till arbete, flrpension utgå så länge barnet lever. Har försäkring avseendeefterievandepension tili bam tagits på sådan persons liv som avses iföregående stycke 1., skall pensionen upphöra senast när bamet fyller 16 är. Somefterlevandepension anses även pension som - om försäkrad eller efterlevandemake avlider innan ålders- eller efterlevandepension har utgått under viss iförsäkringsavtalet angiven minsta tid - skall utgå under återstoden av dennaf/(försörjningsränta). En förutsättning för detta är dockallförsörjningsräntan skall kunna utgä endast till person som avses i niondestycket. a)att försörjningsräntan är förenad med livsvarig ålderspension eller med sädanlivsvarig efterlevandepension till make, som skall börja utgå efterden försäkrades död, samt att försörjningsräntans årsbelopp inte överstigerden livsvariga pensionens årsbelopp. b) att försörjningsräntan skall utgä under högst tjugo är, dock med den inskränkningen att, då räntan är förenad med livsvarig ålderspension, räntan Inte flr utgå längre än till den tidpunkt, då den försäkrade skulle ha fyllt , och inte heller, vid pensionsålder , än som motsvarar skillnaden mellan 90 är och pensionsåldern, c) att för försörjningsräntan och den med denna förenade livsvariga pensionen skaU eriäggas under tid, som inte med mera än understiger den tid under vilken försörjningsräntan enligt avtalet längst skall utgå, samt att inte vid utgången av nägot kalenderår det sammanlagda beloppet av eriagda överstiger det belopp, som skulle ha eriagts, om premiebetalningen jämnt fördelats pä tid, som med understiger den tid under vilken försörjningsräntan längst skall utgå. b) all försörjningsränta skall kunna utgå endast till person som avses inionde stycket, c) att försörjningsräntan skall utgä under lägst.femoch högst tjugo är, dock med den inskränkningen att, då räntan är förenad medlivsvarig ålderspension, räntan dock ej flr utgä längre än till den tidpunkt,då den försäkrade skulle ha fyllt , och ej heller, vid pensionsålder över70 år, än som motsvarar skillnaden mellan och pensionsåldern, d) attpremier för försörjningsrän tan och den med denna förenade livsvariga pensionen skola eriäggas under tid, som Icke med mera än understiger den tid under vilken försörjningsräntan enligt avtalet längst skall utgå, samt att icke vid utgången av nägot kalenderår det sammanlagda belopf)et av erlagda översti ger det belopp, som punkt skulle ha erlagts, om premie betalningen jämnt fördelats på tid, som med understiger den tid under vilken försörjningsräntan längst skall utgå. Som förmånstagare lill försäkring avseende efterlevandepension flr endast insättas person till vilken efterlevandepension kan utgå enligt nionde och tionde styckena eller, vid försörjningsränta, person som anges i nionde stycket. Försäkringsvillkor, som med hänsyn till bestämmelserna i denna lag är avgörande för frågan huruvida Vidtillämpningen av bestämmelserna under a) i nästföregående stycke skallefterievandepension anses säsom livsvarig, även om pension skall upphöra vidomgifte. Somförmånstagare till försäkring avseende efterievandepension flr insättas endastperson till vilken efterlevandepension kan utgä enligt nionde och tiondestyckena eller, vid försörjningsränta, person som angivits i nionde stycket. Försäkringsvillkor,som med hänsyn till bestämmelserna i denna lag är avgörande för fräganhuruvida sionsförsäkring i denna lag. Under den försäkrades livstid flr pensionsförsäkring endast överiåtas 1. till följd av anställningsförhållande, därvid försäkringen före eller efter överiåtelsen skall ha karaktär av tjänstepensionsförsäkring, 2. pä gmnd av utmätning liksom vid ackord eller konkurs eller 3. genom bodelning. försäkringenär att anse som pensionsförsäkring, skall Intagas i försäkringsavtalet. Dettaskall dessutom innehålla villkor att försäkringen icke flr pantsättas ellerbelånas och ej heller ändras pä sädant sätt att den ej längre uppfyller deföreskrifter, som angivas för pensionsförsäkring i denna lag, eller i andrafall än nedan föreskrives överlåtas eller återköpas. Avtalet flr icke innehållaannat villkor än sådant som är förenligt med bestämmelsema om pen- Nyägare till pensionsförsäkring skall underrätta försäkringsgivarenom förvärvet av försäkringen. Återköp av pensionsförsäkring flr utan hinderav bestämmelserna i denna lag ske, om dec tekniska återköpsvärdet uppgår tillhögst eller om särskilda skäl föreligga och päsärskild ansökan medger det. försäkringenär alt anse som pensionsförsäkring, skall tas in i försäkringsavtalet. Dettaskall dessutom innehålla villkor att försäkringen inte flr pantsättas ellerbelånas och inte heller ändras pä sädant sätt att den inte längre uppfyller deföreskrifter, som anges för pensionsförsäkring i denna lag, eller i andra fallän nedan föreskrivs överiåtas eller återköpas. Avtalet flr inte innehållavillkor som är oförenligt med bestämmelsema om pensionsförsäkring i denna lag. Nyägare till pensionsförsäkring skall underrätta försäkringsgivarenom förvärvet av försäkringen. Återköp av pensionsförsäkring flr utan hinderav bestämmelsema i denna lag ske, om det tekniska återköpsvärdet uppgår tillhögst eller om särskilda skäl föreligger och päsärskild ansökan medger det. Omsärskilda skäl.foreligger, kan efter ansökan förklara attförsäkring som har meddelats i utomlands bedriven försäkringsrörelse skallanses som pensionsförsäkring. Sådan förklaring får meddelas endast underförutsäUning att villkoren .for försäkringen i huvudsak står i överensstämmelsemed bestämmelserna denna anvisningspunkt om pensionsförsäkring. meddelat förklaring som här avses kan försäkringen inleövergå till kapitalförsäkring. Med kapitalförsäkring förstås annan livförsäkring än pensionsförsäkring. Till kapitalförsäkring hänförs mot statens grupplivförsäkring svarande förmän frän kommun, även om förmånen inte utgär pä gmnd av försäkring. Motbeslut, som meddelat i ärende enligt denna anvisningspunkt,flr talan icke föras. Medkapitalförsäkring förstås annan livförsäkring än pensionsförsäkring. Tillkapitalförsäkring hänföres mot statens grupplivförsäkring svarande förmänfrän kommun, även om förmanen icke utgär på grund av försäkring. Försäkringsom enligt denna lag är att hänföra till pensionsförsäkring får anses säsomkapitalförsäkring, om förbehåll härom intagits i avtalet vid dess ingäende. För att sjuk- eller olycksfallsförsäkring skall anses ha tagits i samband med tjänst erfordras, a 11 enligt anställningsavtalet skyldighet föreligger för arbetstagare att ha sådan försäkring eller a 11, om sädan skyldighet icke föreligger, för försäkringen s/co/flgfl/rfas av arbetsgivaren eller av denne jämte arbetstagaren. Härutöver fordras att till försäkringsanstalten anmäles att försäkringen har tagits i samband med tjänst. Premiebefrielseförsäkringskall anses tillhöra samma slag av försäkring som huvudförsäkringen. Föratt sjuk- eller olycksfallsförsäkring skall anses ha tagits i samband medlyinSl fordras, att enligt anställningsavtalet skyldighet föreligger förarbetstagare att ha sädan försäkring eller att, om sådan skyldighet inteföreligger, för försäkringen skall betalas av arbetsgivaren eller avdenne jämte arbetstagaren. Vidare fordras att anmälan görs tillförsäkringsanstalten om att försäkringen har tagits i samband med tjänst. Tilllivränta räknas även höjning av livräntan och sädant tillägg till denna somskall utgå under livräntans fortsatta bestånd. Motbeslut, som meddelat i ärende enligt denna anvisningspunkt,flr talan inte föras. 6.Fysisk person, som skaU efterbeskattas enligt 9 § lagen (1978:970) om uppskovmed beskattning av realisationsvinst, får vid efterbeskattningen göraavdragför avgift för pensionsförsäkring enligt bestämmelserna i 46 § 2 mom. utan hinder av att avgiften belalas efter utgången av detbeskattningsår som efterbeskattningen avser. Detta gäller dock endast videfterbeskattning av sådan realisationsvinst som har uppkommit vid avyttring avjordbruksfastighet eller fastighet som använts i den skattskyldiges rörelse.Avdraget får inte överstiga det belopp som skaU efterbeskattas. En förutsättningför avdrag är att avgiften inte betalas senare än från den dagdå framställningen om efterbeskattning delgavs den skattskyldige. Har han föreutgången av nämnda tid skriftligen ansökt om medgivande enligt 46 §2 mom.sjätte stycket får dock betalning av avgiften göras från dagenför beslut med anledning av ansökningen. Har en skattskyldig med stöd av första stycket erhålla avdragföravgift för pensionsförsäkring för det beskattningsår som efterbeskattningenavser får avdragför avgiften inte göras vid taxeringen för annatbeskattningsår. Dennalag träder i kraft efter den dag, då lagen enligt uppgift pä den harkommit ut från trycket i . Härvid iakttas dockföljande. Denya bestämmelserna i 46 § 2 mom. och - om inte annat följer av 2 nedan-punkt 1 av anvisningarna till 31 § tillämpas första gången vid 1981 ärs taxering. Förklaringenligt punkt 1 sjuttonde stycket av anvisningarna fill 31 § i dess nya lydelse flr meddelas med verkan fr. o. m. meddelat förklaring enligt nämnda lagrum, flrförsäkringstagaren genom besvär i särskild ordning föra talan om den ändring avsin inkomsttaxering som föranleds av förklaringen. I sädant fall flr besväräven anföras av taxeringsintendenten till försäkringstagarens förmän. Besvärsom här avses flr anföras frän dagen för riksskatteverketsbeslut, dock senast fem är efter taxeringsårets utgång. I fräga om sädanabesvär gäller 103 och 104 §§ taxeringslagen (1956:623) i tillämpliga delar. Lagom ändring i lagen (1975:1348) om ikraftträdande av lagen (1975:1347) om ändringi kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivsatt 2 § lagen (1975:1348) om ikraftträdande av lagen (1975:1347) om ändring ikommunalskattelagen (1928:370) skall ha nedan angivna lydelse. De nya bestämmelserna ipunkt 1 av anvisningarna till 31 § kommunalskattelagen (1928:370) tillämpasförsta gängen vid taxering. Har pensionsförsäkring tagits i överensstämmelsemed ansökan, som kommit in till försäkringsgivarens huvudkontor före utgångenav är 1975, skall dock äldre bestämmelser alltjämt gälla. Ändras försäkringsavtaleteller insattes förmånstagare efter utgången av i strid mot de nyabestämmelserna, skall mot försäkringen svarande premiereserv och övrigatillgodohavanden för ändringen anses som på gmnd avförsäkringen utbetalt belopp under det beskattningsår dä ändringen sker. Ompensionsförsäkring tagits i överensstämmelse med ansökan, som kommit in tillförsäkringsgivarens huvudkontor före utgången av , och om försäkringenenligt äldre bestämmelser skall anses ha tagits i samband med tjänst, skallsådan påföljd dock ej inträda om ändringen sker före utgången av år 1977.Påföljden skall ej heller inträda, om försäkringstagaren utan kännedom om denya bestämmelserna insatt förmånstagare men återkallar förmånstagarför- Denya bestämmelsema i punkt 1 av anvisningarna till 31 § kommunalskattelagen(1928:370) tillämpas första gången vid taxering. Harpensionsförsäkring tagits i överensstämmelse med ansökan, som kommit in tillförsäkringsgivarens huvudkontor före utgången av , skall dock äldrebestämmelser alltjämt gälla. Ändras försäkringsavtalet eller insättsförmånstagare efter utgången av är 1976 i strid mot de nya bestämmelsema, skallmot försäkringen svarande premiereserv och övriga tillgodohavanden vid tidpunktenför ändringen anses som pä gmnd av försäkringen utbetalt belopp under detbeskattningsår dä ändringen sker. Om pensionsförsäkring tagits iöverensstämmelse med ansökan, som kommit in till försäkringsgivarenshuvudkontor före utgången av är 1975, och om försäkringen enligt äldrebestämmelser skall anses ha tagits i samband med tjänst, skall sädan påföljd dockinte inträda om ändringen sker före utgången av . Påföljden skall inteheller inträda, om försäkringstagaren utan kännedom om de nya bestämmelsernainsatt förmånstagare men återkallar förmånstagarför- 1Senaste lydelse 1976:1100. ordnandetutan dröjsmål sedan han underrättats om påföljden av förordnandet.Överenskommelse, som medför ökad premieförpliktelse totalt eller för årräknat, skall vid tillämpningen av denna paragraf anses som nytt försäkringsavtal. ordnandetutan dröjsmål sedan han underrättats om påföljden av förordnandet.Överenskommelse, som medför ökad premieförpliktelse totalt sett ellertidigareläggning av premiebetalning, skall vid tillämpningen av denna paragrafanses som nytt försäkringsavtal. Dennalag träder i kraft efter den dag, dä lagen enligt uppgift på den harkommit ut frän trycket i , och tillämpas förstagången vid taxering. 1 sami Nr 68 1979/80:68 18 Mundebo, ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , ,Adelsohn Propositionom vissa ändringar i beskattningsreglerna för pensionsförsäkringar Hösten1975 infördes nya beskattningsregler för pensionsförsäkringar och förarbetsgivares kostnader för att trygga anställdas pensionering (prop.1975/76:31, SkU 1975/76:20, rskr 1975/76:132, SFS 1975:1347-1354). Ibörjan av tillkallades utredningen (Fi 1976:02) om beskattning avtjänstepensioner'. Utredningen fick i uppdrag att utreda en del frågor som intehade lösts genom 1975 ärs lagstiftning. På förslag av utredningen har ändringari lagsfiftningen genomförts dels (prop. 1976/77:48, SkU 1976/77:14,rskr 1976/77:102, SFS 1976:1099-1101), dels (prop. 1977/78:64, SkU1977/78:46, rskr 1977/78:223, SFS 1978:187-189). Utredningenhar lagt fram ytteriigare ett delbetänkande (Ds B 1978:13),Avdragsrätt för utländska pensionsförsäkringspremier m. m. I betänkandetföresläs ett antal ändringar i de villkor som gäller för att en livförsäkringvid inkomstbeskattningen skall behandlas som pensionsförsäkring. a. försäkringar som har tagits i utlandet, försäkringar som tecknasav dödsbo eller arbetsgivare, s. k. försörjningsräntor samt vissa äldrepensionsförsäkringar som tecknades års lagstiftning hade börjattillämpas. Utredningen har också tagit upp ett par andra frägor till diskussionutan att lägga något eget förslag. En sådan fråga avser konstmktionen avegenföretagarnas avdrag för pensionsförsäkringspremier. En annan gälleravdragsmöjligheterna för den som har inkomst av annan fastighet. Utredningensbetänkande - som ocksä innehåller redogörelser för gällande 'Utredningsman regeringsrådet . 1979/80:68 19 rättpå de olika områden som behandlas - bör fogas till protokollet i detta ärendesom bilaga 1. Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av (),försäkringsinspektionen, (), kammarrätten i ,länsstyrelserna i , , , , Göteborgsoch samt , försäkringsrätts-kommittén (Ju 1974:09),, Föreningen auktoriserade revisorer (), ,(), . (), . Svenskapersonalpensionskassan (SPP), Svenska revisorsamfundet (SRS), Sverigesadvokatsamfund, , hantverks- ochindustriorganisation-Familjeföretagen (SHIO-Familjeföretagen), , . (), () och . LRF har åberopat yttrande av Lantbmkamasskattedelegation. SAF, , och har åberopat yUrande avNäringslivets skattedelegation. SHIO-Familjeföretagen ansluter sig i sittyttrande till vad som har anförts av LRF. En sammanställning avremissyttrandena bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2. Idet följande kommer jag först att behandla de frägor om ändring ibeskattningsreglema för pensionsförsäkringar som har tagits upp i betänkandeteller väckts vid remissbehandlingen. Jag kommer därefter att redovisa ettförslag som begärdes av vid förra . Förslaget syftar tillatt öka samordningen mellan avdragsreglema för pensionsförsäkringspremier ochbestämmelserna om uppskov med beskattningen av realisationsvinst pä fastighet. Livförsäkringarindelas vid inkomstbeskattningen i pensionsförsäkringar (P-försäkringar) ochkapitalförsäkringar (K-försäkringar). Helt olika beskattningsregler gäller förde båda slagen av försäkringar. I fräga om P-försäkring gäller att premierna iprincip är avdragsgilla och att utfallande belopp beskattas. För K-försäkringgäller att avdrag i princip inte medges för premiema och att utfallande beloppär skattefria. Genomden redan omnämnda lagstiftning som genomfördes ändradesbeskattningsreglerna för P-försäkringar väsentligt. Ändringarna avsåg bl. a.villkoren för att en livförsäkring skall behandlas som P-försäkring 1979/80:68 20 k. kvalitativa villkoren) och begränsningar i rätten att göra avdrag förpremier för privata P-försäkringar (de s. k. kvantitativa villkoren). Samtidigtgjordes en omfattande reglering av arbetsgivarnas möjligheter att dra avkostnaderför att trygga de anställdas pensionering. Den gmndläggande principeni den nya lagstiftningen var att endast egentliga pensioneringsbehov skulle fltillgodoses med obeskattade medel. Utgångspunkten när det gällde att bestämmaavdragsutrymmet var den kostnad som fordrades för att trygga en pension somsvarade mot standarden enligt s. k. allmän pensionsplan. För arbetsgivarnasdel innebar detta att avdrag medgavs för kostnader som behövdes för att tryggapensionsåtaganden enligt allmän pensionsplan. Avdrag för för privataP-försäkringar medgavs med en viss procent av inkomsten av förvärvsarbete.Procentsatsen bestämdes sä att avdraget i princip skulle motsvara kostnadernaför pensionsförmåner av samma omfattning som enligt den vägledande allmännapensionsplanen, den s. k. ITP-planen. Lagstiftningenmedförde genomgripande förändringar i regelsystemet. Det är knappast ägnat attförvåna att anpassningen till de nya reglerna har medfört vissa problem såvälför skattskyldiga och försäkringsgivare som för taxeringsmyndigheterna. Kritikhar ocksä frän olika utgångspunkter framförts mot reglernas utformning, bl. a.vid remissbehandlingen av de delbelänkanden som utredningen om beskattning avtjänstepensioner har lagt fram (Ds Fi 1976:6 och DsB 1977:7). Enåterkommande synpunkt har varit att tjänstepensionerna borde hällas utanförsystemet. I övrigt har kritiken i allmänhet inte gällt grundprinciperna för1975 års lagsfiftning utan den komplicerade utformning som reglema harfltt. Även vid remissbehandlingen av det nu aktuella utredningsbetänkandet harframhällits att regelsystemet är svärtillämpat för både skattskyldiga ochtaxeringsmyndigheter (bilaga 2 avsnitt 11). Nägra remissinstanser har begärtatt en allmän översyn av bestämmelsema skall göras för att åstadkomma ettenklare och mera systematiskt uppbyggt regelsystem. Somjag anfört vid de tillfällen då lagstiftning på basis av utredningensdelbetänkanden har varit aktuell delar jag uppfattningen att reglernahar blivit mycket komplicerade och att det skulle vara önskvärt att habestämmelser som var mer lättillämpade och kanske hade en annan systematiskuppbyggnad. Å andra sidan bör ånyo framhållas att bred enighet numera tycksråda om de principer som ligger till gmnd för lagstiftningen och att reglemasnuvarande komplexitet till stor del är en direkt återspegling av denkomplicerade verklighet som de är avsedda att täcka. Utredningen om beskattningav tjänstepensioner har gjort en fortlöpande teknisk översyn av lagstiftningenoch har genom detta arbete kunnat avhjälpa olika brister i systemet. Enligt vadjag har erfarit räknar utredningen med att nästa är avlämna sittslutbetänkande. Först när det har skett finns det enligt min mening anledningatt ta ställning till om en mer genomgripande översyn behövs. 1979/80:68 21 Idet följande behandlar jag först var för sig de förslag till lagändringar somutredningen har lagt fram. Därefter behandlar jag i ett särskilt avsnitt deövriga frägor som utredningen och remissinstansema har tagit upp. 2.1.2Avdragsrätt för för utländsk P-försäkring Ipunkt 1 av anvisningarna till 31 § kommunalskattelagen (1928:370), KL,definieras begreppet P-försäkring. För att en livförsäkring skall betraktas somP-försäkring fordras att den inte ger rätt till andra förmåner änålderspension, invalidpension och efterlevandepension samt att villkoren förförsäkringen överensstämmer med de relativt detaljerade föreskrifter som lämnasi anvisningspunkten. En ytteriigare fömtsättning är att försäkringen harmeddelats i försäkringsrörelse som bedrivs i . Om en livförsäkring inteär att anse som P-försäkring, betraktas den som K-försäkring. Av det nu sagdaföljer bl. a. att en livförsäkring som har meddelats i en utomlands bedrivenförsäkringsrörelse (utländsk försäkring) behandlas som K-försäkring oberoendeav vilka villkor som gäller för försäkringen. Avdrag för premie för en sådanförsäkring medges alltså inte och utfallande belopp är skattefria. Bestämmelsenatt en livförsäkring, för att behandlas som P-försäkring, skall ha meddelats iförsäkringsrörelse som bedrivs här i landet infördes genom lagstiftning är 1969(prop. 1969:162, BeU 1969:75, rskr 1969:429, SFS 1969:754). Enligt ditfillsgällande regler hade för utländska P-försäkringar varit avdragsgilla. Iförarbetena till lagstiftning uttalades att det fanns stor risk föratt skattskyldiga som hade utnyttjat denna avdragsrätt inte blev beskattade förutfallande belopp. Om den ersättnings-berätfigade inle längre var bosatt iSverige när ersättningen föll ut, förlorade beskattningsrätten. Eneffektiv beskattning i det nya bosättningslandet kunde utebli pä gmnd avmyndighetemas bristande kännedom om försäkringen. Även om denersättningsberättigade bodde kvar i , fanns risk för att ersättningeninte blev beskattad, eftersom svenska skattemyndigheter i regel inte erhöllkontrolluppgifter från utländska försäkringsanstalter. Syftetmed 1969 ärs lagstiftning var att hindra skatteundandragande av nu antytt slag.Det ansågs nödvändigt att låta lagstiftningen bli tillämplig även i de fall dåförsäkringen hade tagits i samband med tjänst. Med tanke främst på sådana fallinfördes dock särskilda dispensregler. Enligt dessa kunde dåvaranderiksskattenämnden (sedermera RSV) på ansökan förklara att utländsk försäkringsom enligt dittills gällande regler hade varit att anse som P-försäkringfortfarande skulle anses som sådan försäkring. Dispens kunde meddelas i frågaom försäkring som hade tecknats av utländska medborgare före eller underbosättning i . Vidare kunde dispens meddelas pä ansökan av svenskmedborgare om denne bosatte sig i efter att under 1979/80:68 22 i följd ha varit bosatt utomlands och under den tiden tecknatförsäkringen. För dispens fordrades att särskilda skäl förelåg. Enligtuttalande i prop.