prop · G3032 · 1979-12-31 00:00:00 — 1 förevarande del harpromemorian inte föranlett några kommentarer under remissbehandlingen. Insynsinlressellorde i regel vara starkare i fråga om ärenden om ekonomiskt bistånd ål enskildän belräffande de andra ärendetyper som avses i 9 kap. 11 §departementsförslagel. lorde skyddsinlressel vara starkare i fråga omde senare slagen av ärenden. Av dessa skäl har promemorieförslaget följts i departementsförslagel. Tystnadspliktangående vad som har förekommit vid domstols eller jurys överiäggning inomslängda dörrar anses följa av reglerna om domar- och protokollföraredsaml om juryförsäkran. Prop.1979/80:2 Del A 16 kap. I H 383 såledesär gmndad på lag bryter den igenom meddelarfriheten. Tystnadsplikten upphörinte i och med meddelandet av den dom eller det beslut som överiäggningen haravsett. Enligtpromemorieförslaget skall förevarande tystnadsplikt ha företräde framförmeddelarfriheten. Promemorieförslaget har inte mött några invändningar underremissbehandlingen. Departementsförslagel överensstämmer medpromemorieförslaget i denna del. Någrasärskilda bestämmelser om tystnadsplikt för personal i myndighels telefonväxelfinns f n. inte. Tystnadsplikt för sådan personal kan emellertid följa avföreskrifter om tystnadsplikt för myndighetens verksamhet i allmänhet. av delta slag är meddelade i lag, har tystnadsplikten företrädeframför meddelarfriheten, annars inte. 1 promemorian föreslås alltystnadsplikten i promemorieförslagels motsvarighet lill 12 kap. 7 §departementsförslagel skall ha sådant företräde. Förslaget har tillslyrkis av postverket och har i övrigi inte kommenterats av remissinstanserna. Deparlemenisförslaget bygger på promemorieförslaget. Förandra än oftentliga funktionärer anges de meddelafrihetsbryiandetystnadsplikterna i - förutom punkt 2 som avser massmediepersonal -punkterna4-8. Dessa punkter är i sak desamma som motsvarande punkter i 14 kap. 2 §promemorieförslaget. De tar upp de tystnadsplikter som följer av, i tur ochordning, förbehåll enligt 14 kap. 9 eller 10 § sekrelesslagen, förordnandeenligt 5 kap. 4 § eller 23 kap. 10 § RB av domstol eller avförundersökningsledare i brottmål, lystnadspliktsregeln för advokater enligt 8 kap.4 § RB samt 7 kap. 2 § kyrkolagen och 3 § lagen (1975:100) med vissa bestämmelser för personal inom hälso- och sjukvård m. fi. Underremissbehandlingen har förts fram önskemål om ytteriigare undanlag frånmeddelarfriheten för enskilda. Önskemålen rör tystnadsplikter som avserförsvarsuppfinningar och . Fråganom undantag från meddelarfriheten såvitt gäller försvarsuppfinningar börenligt min mening övervägas i samband med att lagstiftningen härom ses över medanledning av den nya sekrelesslagen Ofr specialmotiveringen lill 2 kap. 2 §departementsförslaget). Vad angår synes nu rådandemeddelarfrihet inte ha medfört några olägenheter. Några undanlag av nu berörtslag görs därför inie i departementsförslagel. Prop.1979/80:2 Del A 16 kap. I 384 1principiell överensslämmelse med gällande rätt (1 § 3 lagen om ansvar pätryckfrihetsförordningens område för bron mot tystnadsplikt) och medpromemorian föreslås all förbehåll enligt 14 kap. 9 eller 10 § sekretesslagenskall genombryta meddelarfriheten. Det bör framhållas atl den myndighet somlämnar ut en uppgift med förbehåll givetvis bör se lill alt den som tar emotuppgiften har klart för sig all förbehållet innebär atl uppgiften inte föranvändas i publiceringssyfte. Punktenöverensstämmer med gällande rätt (1 § 3 lagen om ansvar påtryckfrihetsförordningens område för brott mot tystnadsplikt) och punkt 6 i 14kap. 2 § i promemorieförslaget. Punkteninnehåller delsamma som punkt 5 i 14 kap. 2 § i promemorieförslaget som i sinlur bygger på . Isamband med de senast företagna ändringarna i TF uttalade föredragande departementschefen(prop. 1975/76:204 s. 121) att en advokat inte bör kunna ulan påföljdåsidosätta tystnadsplikt, som åligger honom i hans yrkesutövning, genomyttrande i tryckt skrift eller meddelande för offentliggörande i sådan skrift.Detla uttalande för anses ha godtagits av . Departementsförslagel harulformals i enlighel härmed. Angåendetysinadspliktsbesiämmelsen i 8 kap. 4 § första stycket iredje meningen RB fårjag hänvisa lill vad som anförs i anslutning lill förslaget lill ändring i denbestämmelsen. Iprincipiell överensslämmelse med gällande rätt och förordas ipromemorieförslaget att den tystnadsplikt som enligt kyrkolagen gäller förpräster skall undantas från meddelarfriheten. En bestämmelse i enlighet härmedupptas i punkt 8 i 14 kap. 2§ promemorieförslaget. Punkt 7 idepartementsförslagel överensstämmer med den bestämmelsen. Införs nyaföreskrifter om tystnadsplikt för präst inom Ofr motiven till 7kap. 25 §), kan del bli aktuellt att ändra denna punkt. Deregler om tystnadsplikt som återfinns i 3 § lagen (1975:100) med vissabestämmelser för personal inom hälso- och sjukvård m. fi. gäller också personersom inte är offentliga funktionärer. Tystnadsplikten omfattar alla som utövareller har utövat verksamhet inom hälso- och sjukvård eller inomapoteksväsendet. Till denna grupp hör först och främst de personer som Prop.1979/80:2 Del A Övergångsbestämmelser 385 räknasupp i en av TK föreslagen regel om genombrott av meddelarfriheten, nämligenläkare, tandläkare, apotekare, bammorskor och sjuksköterskor. Inombestämmelsens tillämpningsområde finner man, såvitt här är av intresse, ocksåvid apotek anställda farmacie kandidater och receptarier saml sjukgymnaster ochlegitimerade glasögonoptiker prop. 1975:8 s. 68). Tystnadsplikten innebär ifråga om dem som inte är offentliga funktionärer ingen begränsning belräffandemeddelarfriheten. Enligtpromemorian kan del mot bakgrund av vad som förordas i fråga om det offentligaverksamhetsområdet inte råda någon tvekan om atl också de personer som ärsysselsatta inom den enskilda hälso- och sjukvården skall undantas frånmeddelarfriheten. Det föreslås därför all tystnadsplikten enligt lagskall ha företräde framför meddelarfriheten oavsett om den tystnadspliktige äroffentiig funktionär eller inte. Frånremissinstansernas sida har inga erinringar gjorts mol förslaget. Ocksåenligt min mening finns det starka skäl att göra det undanlag frånmeddelarfriheten som här har föreslagits. a. kan pekas på att det skulle tesig egendomligt all en privatläkare skulle kunna lämna uppgifter tillmassmedierna som han inte skulle fö lämna som vittne inför domslol Qfr 36 kap.5 § RB). Departementsförslagel överensstämmer därför med promemorieförslagetpå denna punkt. Somhar nämnts i den allmänna motiveringen föreslås alt den nyasekretesslagstiftningen skall träda i krafl . En föreskriftav denna innebörd finns i denna punkt. Genomdenna punkt upphävs sekretesslag och lagen (1977:1035) om ansvar påtryckfrihetsförordningens område för brott mol tystnadsplikl. Vidare upphävslagen (1976:428) om bemyndigande all meddela föreskrifter om tystnadsplikt vidkonsumentverket Ofr 8 kap. 9 §). Som jag har framhållit kommer slutligställning till vilka ändringar i övrigt i gällande rätt som den nyasekrelesslagen ger anledning lill atl las under del fortsattadepartemenisarbeiel. Alt,såsom några remissinstanser förordar, låta bestämmelserna i 1937 årssekretesslag i vissa fall vara tillämpliga även efter den nya lagens ikraftträdandehar bedömts medföra alltför stora praktiska ölägenheter. Prop.1979/80:2 Del A Övergångsbestämmelser 386 Beslämmelsernai lagen innehåller ibland hänvisning lill viss angiven lagstiftning. Av dennapunkt framgår atl sådan hänvisning avser också lagstiftning som har blivitersatt av den som nämns i hänvisningen. enligt bestämmelse sekretesslag lämnat ut allmän handlingoch därvid uppställt förbehåll, skall förbehållet inte upphöra all gälla i ochmed att den nya sekretesslagen träder i krafl. Denna punkt innehåller enföreskrift härom. Idenna punkt upptas en bestämmelse, som innebär alt det av riksskatteverketförda registret rörande vissa alkoholbrolt m, m, skall vara sekretessbelagt.Registret förs inte längre och skall förstöras efter utgången av (förordningen om upphävande av förordningen 1955:513 om register rörande vissaalkoholbrolt m, m, 1977:995), Uppgifterna i registret ärav intresse främst för forskare. Med anledning därav har i punkt 5 möjlighelöppnats atl lämna ul uppgifter ur registret, om uppgifterna behövs förforskningsändamål. För all utlämnande skall fö ske gäller dock att det stårklart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör lider men.Motsvarande gäller i fråga om statistikuppgifter (9 kap, 4 §), Det kan erinrasom all ell utlämnande lill en annan myndighei medför att sekretessen enligt 13kap, 3§ överförs till den mottagande myndigheten. Vidare kan hänvisas lill atlutlämnande till enskild kan förenas med förbehåll (14 kap, 9 och 10 §§), 1punkt 5 föreskrivs också en befogenhet för regeringen att för särskill fallförordna att uppgift får lämnas ul, om regeringen finner det vara av vikt atluppgiften lämnas. Motsvarande befogenhet har regeringen f n, enligt 11 § Qärdestycket och 37 § SekrL, Uppgifter ur registret börinte fö lämnas lill annan myndighei efler en sådan inlresseavvägning som avsesi 14 kap, 3 § försia stycket. Det föreskrivs därför alt beslämmelserna i 14kap, 3 § första slyckel inte skall tillämpas i fråga om sekreiess enligtpunkten 5, Enligt14 § sekretesslag gäller handlingssekreless i ärenden rörande rätt förenskilda all inköpa alkoholhaltiga drycker. Även tystnadsplikt torde gälla idessa ärenden. Systemet med spärtlistor i systembutikerna är avvecklat sedanden (prop, 1976/77:108, SkU 1976/77:40, rskr 1976/77:231), Någonbeslämmelse om sekreiess i denna typ av ärenden har Prop,1979/80:2 Del A RB 387 därförinte lagits in i förslagel till ny sekretesslag. För atl uppgifter i dessaärenden inte nu skall bli offentliga börernellerlid i övergångsbestämmelsernaföras in en föreskrift, som innebär atl uppgifterna även i fortsättningenomfattas av sekretess. Enklast är att i överensslämmelse med gällande rätt låta7 kap, 4 § gälla också i dessa ärenden, I denna punkt ges en föreskrift avsådant innehåll. F,n, gäller ell hundratal tystnadsplikter, som har beslutats av Kungl, Maj:iensam eller regeringen. Flertalet av dessa kan helt avvaras när den nyasekretesslagen träder i krafl. Detsamma är förhållandel med tystnadsplikter,som gäller enligt föreskrifter som har meddelals av förvaltningsmyndigheteroch kommuner. Som jag har framhållit i den allmänna motiveringen (avsnitt4,7)är det av praktiska skäl mindre lämpligt att beslutar omupphävande av alla dessa tystnadsplikter. Regeringen bör därför enligt 8 kap, 7§ första styckel 7 RF bemyndigas upphäva sådana bestämmelser. Ett bemyndigandebör avse även det fallel all borttagandet av en tystnadsplikt kräver ändring ien bestämmelse som innehåller en föreskrift om tystnadsplikt. Hartystnadsplikt föreskrivits av förvaltningsmyndighet eller kommun, börregeringen enligt 8 kap, 11 § RF bemyndigas all i sin tur överiåla ålförvaltningsmyndigheten eller kommunen all upphäva tystnadsplikten i fråga.Punkt 7 har ulformals i enlighel med del anförda. Idenna punkt flnns en föreskrift angående förekommande hänvisningar till nugällande regler om handlingssekreless eller tystnadsplikl, 6.2Förslaget till lag om ändring i Deändringar som föreslås i har samband med tre huvudfrågor. Denförsia är i vilken utsträckning förhandling vid domslol skall få hållas inomslängda dörrar. Denna fråga, som har behandlats i avsnitt 4,5 i den allmännamotiveringen och i anslutning lill 12 kap, sekretesslagen ispecialmoliveringen, har föranlett ändringar i 5 kap. RB. Den andra frågan, somhar medfört ändringar i 8 kap. RB, rör tystnadsplikt för advokater som inte äranställda i offentlig Qänsl, Den iredje huvudfrågan gäller i vilkenutsträckning uppgifter som är sekretessbelagda skall fö utnyttjas i rällegångoch under fömndersökning. Denna fråga har lett lill ändringar i 23, 36,38 och39 kap. RB. Ideparlemenisförslaget saknas motsvarighet till de ändringar som i promemorianhar föreslagits belräffande 8 kap, 6 och 8 §§ samt 40 kap, 7 §, Vidare saknasmotsvarighet till 23 kap, 12 a § och 36 kap, 6 a §, En 1979/80:2 Del A 5 kap. I § RB 388 bestämmelsesom ersätter ändringen i 40 kap. 7 § har dock tagils upp i 14 kap. 2 § andrastycket departementsförslagel, 5kap, 1 § a) handlingssekretess: 36 § SekrL b) tystnadsplikt: 5 kap, 4 §, 23 kap, 10 § och 27 kap, 9 § RB, 16 §förvaltningsprocesslagen (1971:291), 5 kap, 3§ lagen (1974:371) om rättegångeni arbetslvister, 17 § lagen (1974:1082) om bosladsdomslol c) förhandlingssekretess: 5 kap, 1-3 och 5 §§ RB,lagen (1947:630) om inskränkning av offentligheten vid domstol beträffandeallmänna handlingar Idelta sammanhang bör även nämnas: 15 kap,6 § gifiermålsbalken 20 kap,10 § 308 § sjölagen (1891:35 s, 1) 12§ lagen (1931:152) med vissa bestämmelser mot illojal konkurrens 92 § militärarältegångslagen (1948:472) 43 § utlänningslagen (1954:193) 12 §lagen (1956:245) om uppgiftsskyldighet rörande pris- och konkurrens- förhållanden19 § lagen (1957:668) om utlämning för brott 13 §lagen (1959:254) om utlämning för brott till , , ochNorge 8 § lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare 4 §lagen (1964:450) om ålgärder vid samhällsfariig asocialilei 16 §lagen (1970:417) om marknadsdomstol m, m, 16 §förvaltningsprocesslagen (1971:291) 21 §lagen (1971:1078) om försvarsuppflnningar 5 kap,3 § lagen (1974:371) om rättegången i arbetslvister 17 §lagen (1974:1082) om bosladsdomslol 22 §lagen (1976:351) om styrelserepresentation för de anställda i aktiebolag ochekonomiska föreningar 70 § lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet, första stycket av denna paragraf fastslås den grundläggande principen altförhandling vid domstol skall vara offentlig, I paragrafens följande styckengörs eller erinras om vissa undantag från den nämnda offentlighetsgrund-satsen, allmänna motiveringen (avsnitten 4,5,2 och 4,5,3) har jag förordat all i RBtas.in en bestämmelse som gör det möjligt för domslol att hålla förhandlinginom slängda dörrar, om del kan antas att vid förhandlingen kommer attförebringas uppgift för vilken hos domstolen gäller sekreiess som avses isekrelesslagen. En sådan beslämmelse har placerats som ell andra Prop.1979/80:2 Del A 5 kap. 1 § RB 389 Avbeslämmelsen framgår atl den omständigheten ensam all en sekretessbestämmelseär tillämplig på uppgift, som väntas bli förebringad vid förhandling, iallmänhet inte ulgör tillräcklig grund för etl förordnande om att förhandlingenskall hållas inom slängda dörrar. För ell sådanl förordnande krävs i allmänhetatt del bedöms vara av synnerlig vikt att uppgiften hålls hemlig. Delta kravöverensstämmer med den nuvarande regleringen i lagen (1947:630) om inskränkningav offentligheten vid domstol beträffande allmänna handlingar, I vissa fall fördock förordnande om atl förhandling skall hållas inom stängda dörrar grundasenbart på del förhållandel all en sekretessbestämmelse är tillämplig. Dessafall utmärks alla av all den ifrågavarande sekretessbestämmelsen är utformadhelt eller bl, a, med tanke på förhållandena vid domslol. Somframgår av den allmänna motiveringen blir del inte längre möjligt alt ulan stödav en materiell beslämmelse i sekrelesslagen förordna om sekreiess för uppgiftsom har förebringats vid en domstolsförhandling inom slängda dörtar,Sekreiessen enligt sekrelesslagen skall i största möjliga utsträckning utgöragrunden för sådana beslul om förhandlingssekretess som har lill huvudsyfte allskydda vissa uppgifter mol all bli tillgängliga för allmänheten, Beslämmelsernai 7 kap, 22 §, 8 kap, 17 § saml 9 kap, 15 och 16 §§ sekretesslagen har sålundahelt eller delvis tillskapats för att tillgodose del behov av sekretess enligtsekretesslagen som uppkommer hos domstol till följd av den nya regleringen.Också sekretessbestämmelsen i 8 kap, 16 § är utformad med hänsyn till behovetav sekretess hos domstol. På gmnd härav finns del i fall där någon av nu nämndabestämmelser äger lillämpning inte skäl atl för ell beslul av domslol om förhandlinginom slängda dörtar kräva mer än att den ifrågavarande sekretessbestämmelsen ärtillämplig, 15kap, 1 § och 9 kap, 17 § sekretesslagen finns bestämmelser som direkt tar siktepä sekretessen hos domslol när domslol medverkar vid förundersökning i brottmål.Med brottmål bör likställas andra mål eller ärenden i vilka fömndersökning skerenligt de för brottmål gällande reglerna. Som exempel på sådana mål och ärendenkan nämnas mål om intagning i arbetsanstalt enligt lagen (1964:450) om ålgärdervid samhällsfariig asocialilei och ärenden om utlämning enligt lagen (1957:668)om utlämning för brott eller lagen (1959:254) om utlämning för brott tillDanmark, , och , När förhandling äger mm vid domstol underförundersökning i brottmål eller därmed likställt mål eller ärende saknasdärför anledning att som fömtsättning för etl domstolsbeslut om slängda dörrarkräva mer än all sekretess gäller hos domstolen enligt någon av de nyssnämndasekretessbestämmelserna eller båda dessa. Detnya andra stycket i förevarande paragraf gör del möjligt att hålladomstolsförhandling inom stängda dörrar endasl lill den del förhandlingen beröruppgift som omfattas av den aktuella sekretessbestämmelsen, I övrigt måsteförhandlingen vara offentlig, om inte annan beslämmelse om förhand- Prop.1979/80:2 Del A 5 kap. 1 ii RB 390 Vidremissbehandlingen har en remissinstans påpekat all det i vissa fall kanankomma endasl på viss myndighet all pröva fråga om utlämnande av uppgift. Detborde därför av 5 kap, 1 § RB framgå att domslol av den anledningen kan varatvungen att förordna att förhandling skall hållas inom stängda dörrar. Medanledning därav vill jag framhålla atl del alllid ankommer på domstol atl prövafråga om all lämna ut sekretessbelagda uppgifter som förekommer i mål ellerärende i domstolens rätlskipande eller rättsvårdande verksamhet. För denhändelse uppgifter av synnerlig betydelse för rikets säkerhet skulle förekommai mål eller ärende Ofr 2 kap, 14 § andra slyckel TF och 2 kap, 3 §sekrelesslagen), är det självfallet av synneriig vikt all dessa uppgifter interöjs, I den situationen lämnar sekretessregleringen enligt min mening knappaslutrymme för någon annan bedömning från domstolens sida än all uppgifterna skallförebringas vid förhandling inom slängda dörrar och bli föremål försekretessförordnande enligt 12 kap, 3 § andra styckel andra meningensekrelesslagen, I övrigi hänvisar jag till vad jag har anfört rörande detlaspörsmål i anslutning till den bestämmelsen. Delnuvarande tredje stycket bör upphävas. Jag återkommer strax lill detta, Ipromemorieförslaget har i tredje slyckel av förevarande paragraf tagils in enbestämmelse som öppnar möjlighel för domstol alt hålla förhör med vittne,sakkunnig eller part inom stängda dörrar, fastän de uppgifter som lämnas vidförhöret inte omfattas av någon hos domstolen gällande sekreiess enligtsekretesslagen, I promemorian sägs att andra stycket inte helt tillgodoser delbehov som finns att kunna hålla domslolsförhandlingar inom slängda dönar isyfle att skydda vissa uppgifter mol att bli tillgängliga för allmänheten, Ipromemorian pekas särskill på det fallel atl förhör hålls med personer som inteär knutna lill myndighei, I dessa situationer lorde det förhållandevis oftakunna inträffa all den hörde har tystnadsplikt utan all hos domstolen gällersekretess som avses i sekrelesslagen för de uppgifter som den hörde lämnar. promemorian föreslagna beslämmelsen har samband med regleringen i 5 kap, 4 §RB, Enligt den sistnämnda beslämmelsen i promemorieförslaget kan domstolenmeddela tystnadspliklsförord-nande belräffande uppgift som har lämnats vidförhandling som har hållits inom slängda dörrar med stöd av det nu behandladestyckel i promemorieförslaget. Någon sekreiess skulle däremol inte uppkomma iden mån uppgiften tas in i rättens protokoll. Denna brist i konsekvensen harpåtalats av ell par remissinstanser. Föregen del anserjag alt del inte bör komma i fråga all uppgifter i allmännahandlingar (t, ex, protokoll från muntlig förhandling) som förekommer hosdomslol hålls hemliga i vidare mån än som följer av reglerna om sekreiess hosdomstol i sekretesslagen eller i annan lag till vilken denna hänvisar. Den ipromemorian föreslagna bestämmelsen kan alltså inte ges etl sådanl innehåll attden bevarar sekreiessen. Uppgifterna blir nämligen tillgängliga genom Prop.1979/80:2 Del A 5 kap. 1 ii RB 391 rättensprotokoll och genom domen. Under sådana omständigheter anserjag alt det slårmindre väl i överensslämmelse med offentlighetsprincipen alt domstolen förmöjlighet atl förordna all de här diskuterade förhören skall hållas inomstängda dörrar. Den föreslagna bestämmelsen har därför inte lagits upp idepartementsförslagel. Denuvarande fiärde och femte styckena i förevarande paragraf har bibehållitsoförändrade som tredje resp, Qärde stycket i departementsförslagel. Del nyaIredje slyckel behövs därför att en förhandlingssekretess vid förhör med densom är eller lider av rubbning av själsverksamheten väsentligentillgodoser andra iniressen än behovet av sekretess förvissa uppgifter.Hänvisningen i det nya Qärde styckel bibehålls därför alt också vissaspecialförfattningar innehåller bestämmelser om förhandlingssekreless som harannal huvudsyfte än alt omgärda vissa uppgifter med sekreiess, Idetta sammanhang finns del skäl all klargöraföljderna av att bestämmelserna inuvarande 5 kap. 1 § andra och tredje styckena RB utgår. Inuvarande andra slyckel av 5 kap, I § RB föreskrivs att rällen kan förordna allförhandling skall hållas inom slängda dörrar, om del kan antas alt något som ärstötande för anständigheten och sedligheten skall förekomma vid förhandlingen.Handlingssekretess kan emellertid inte föreskrivas av det skälet atl uppgifthos myndighei kränker anständighet och sedlighet. Enligt 2 kap, TF i dess nyalydelse utgör nämligen hänsyn till anständighet och sedlighet inte längre grundför handlingssekreless. Det finns därför inte möjlighel all låta en föreskrifti den nya sekretesslagen utgöra grundvalen för etl beslul om altdomstolsförhandling skall hållas inom stängda dörrar. Som anförts i promemoriankan det inte anses föreligga något behov av en speciell beslämmelse omförhandlingssekreless i syfle alt förhindra spridning av uppgifter som kränkeranständighet och sedlighet. Någon annan bärande grund för den nu berördabestämmelsen i 5 kap, 1 § RB lorde inte kunna åberopas. Den saknar därför endirekt motsvarighet i departementsförslagel. Sekretessbestämmelsen i 9 kap, 16§ sekretesslagen ger dock vissl skydd för uppgifter om enskilds personligaförhållanden i ansvars- och skadeståndsmål avseende sedlighetsbrott. Dennasekretess lill förmån för enskild kan enligt del nya andra stycket i 5 kap, 1 §RB läggas till grund för ell beslul om atl domstolsförhandling skall hållasinom stängda dörrar. Som exempel kan nämnas all de båda sistnämndabestämmelserna öppnar möjlighel för domslol att hålla förhandling inom slängdadörrar av hänsyn till målsäganden i ett våldtäklsmål. Enligt5 kap, 1 § andra slyckel RB i dess f n, gällande lydelse kan rätten förordnaall förhandling skall hållas inom stängda dörtar, om det kan antas att del viden offentlig förhandling kan uppenbaras något som med hänsyn till riketssäkerhel bör hållas hemligt för främmande stat, I departementsförslagel saknasliksom i promemorieförslaget en direkt motsvarighet lill denna bestämmelse.Sekretessbestämmelserna i 2 kap, sekretesslagen i förening med del nya andrastyckel i förevarande paragraf ger nämligen tillräcklig möjlighel för domslolatt besluta om förhandlingssekretess av hänsyn till Prop.1979/80:2 Del A 5 kap. 4 § RB 392