prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Del nordiskasamarbetet på transport- och kommunikationsområdet, som bedrivs under ledningav och med nordisk ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 19 ^ämbeismannakommillé för ^Iransportfrågor(NÄT) som samordnande organ, har fortsatt. ^MALIN-projektet (Mätning av ^axellryck hos lastbilar i ).Projektrapporten finns tryckt i ^NU-serien (NU A 1979:3). ^Piojeklel har syftattill alt värdera lämplig utrustning samt utarbeta en strategi för mätning av^axellaslen hos tyngre fordon i rörelse. NÄT har ^beslulal alt^vägforskningssamarbelet skall vidareföras genom^yllerligare ^Ire ^projekl, bl. ^ell som rör ^förbällring och underhåll avgrusvägar. k.^NORDKOLT-projektet - som har avsett framtida ^kollektivtra-^fiksyslem förnordiska täto^r^ter - har avslutals ^underår 1979. Slutrapporten finns tryckti tre delar. Resultat från ^Nordkoliprojektet (NU A 1978: 14), ^Tätortssludieri ^Nordkoliprojektet (NU A 1978: 15) och Sammanfattning av ^Nordkoliprojektet(NU A 1978: 16). Liksom har NÄTföljt utvecklingen av ^mellanriksförbindelserna och de forisatta planernabeträffande dessa. ^Mellanriksvägen har ^påbörjals på svensksida och beräknas kunna öppnas på den svenska sidan under ^höslen 1982. I frågaom samordningen av ^iransport-^statisliken i upprätthålls kontakt mellanNÄT och Nordisk ulvalg för ^samferdselsslatislikk ^(NUSA). Den särskilda arbetsgruppenför glesbygdsproblem på transportområdet syftar i projektarbetet till all - med^utgångspunki i olika ^allernaliva ^samhällsslruklurer - studera olika^Iransportlösningar som är ägnade alt medverka till en tillfredsställande^iransporlförsörjning i glesbygd. ^Avsik-^len är ^atl bl. a. värdera vilka^yllerligare ^erfarenheler som kan dras av de försök med glesbygdstrafik somhar gjorts i vissa av de nordiska ^ländema och all genomföra konkreta försök.^Projeklarbelel ^fortsäller och en ^ulvär^dering av försöken beräknas kunnaske . Den av NÄT ^lillsalla arbetsgruppenmed ^uppgifl all föreslå åtgärder som kan underlätta för handikappade allanvända kollekliva färdmedel har fortsatt ^silt arbete. De två projektgruppersom har behandlat problem kring handikappades och äldres resor med lågrespektive buss beräknas redovisa resultatet av ^silt arbete för NÄT 1980. pågår ^ell ^projekl rörande handikappanpassning av fartyg. ^NÄT:s ^arbelsgmpp med^uppgifl ^atl klarlägga ^behovel av en ^harmonise^ring av reglerna förtransportstöden i , och har i huvudsak slutfört sitt^arbele. Inom NÄT pågår sedanvåren 1978 ^elt ^projekl som syftar till ^atl undersöka på vad ^säll^cykeltrafikens villkor kan ^förbältras och vilka konsekvenser sådanaförbättringar kan få för del samlade trafiksystemet. Projektet beräknas fortgåunder . För ^atl bl. a.samordna den ^Iransporlekonomiska forskningen inom arbetar under för ^Iransporlekonomisk ^forsk- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 20 ning ^(NKTE). Under ^årel har kommittén arrangerat tvåkonferenser, varav en har behandlat ^NORDKOLT-projektel. För kommandeverksamhetsår planeras bl. a. en konferens om gång-, cykel- och^mopedlrafikanler. Malt i ^porloinläkter ifast pris ökade postvolymen under / 79 . ^Anlalet brev, ^poslkort ochtrycksaker ökade med jämfört med . Paketen minskade underår 1978 medan ^masskorsbanden ökade under samma lid med 8,och^gruppkorsbanden med 0,. ^Anlalel ^posidistribuerade^lidningsexemplar var i det närmaste oförändrat . Utvecklingen av antalet^poslförsändelser framgår av ^fig. Postgirot förmedlade /79 316 miljoner betalningar ^lill ^etl värde av , ^vilkel innebär ^atlantalet betalningar ökade och del förmedlade beloppet med ^15%^i.Postgirot överväger all starta ^ell ^projekl för utveckling av ^elt ^nyllproduktionssystem med bl. På ^PKbankens sparkonton^gjordes under /79 sammanlagt 21 miljoner insättningar och^ullag. bokfördes 69 miljoner transaktioner på personkonton.Vidare förmedlades 0,6 miljoner betalningsuppdrag pä ^girokapitalkonlon. ^Poslverkels diligensrörelse^omsalte 65,2 milj. kr. under / 79. Detta innebär en ökning med9,jämfört med föregående ^budgelår. Ökningen hänför sig till laxehöjningaroch ökade ^slatliga och kommunala ^driflbidrag. ^Poslverkelspersonalbehov ökar fortlöpande till följd av den ändrade ^boendestmkluren ochtrafikökningen. Personalökningen under ^budgetårel 1978/79 uppgick till 10.50årsarbetskrafter. I genomsnitt uppgick under budgetåret ^anlalelårsarbetskrafter ^lill 46250. Dettotala antalet anställda ökade med ca 150 till ca 61 550. ^höslen 1978omfattar ^poslutdelningen vid veckosluten ^endasl ^s.k. lördagsförsändelser.Postkontoren hålls öppna i samma omfattning som ^lidigare. tas dock ut för vissa betalningsuppdrag. ^Postbehandlingsarbeletrationaliseras fortlöpande bl. a. med hjälp av brev- och^pakelsorteringsmaskiner. ^Posiverkei planerar att fram ^lill anskaffanya maskinella ^brevsorteringsanläggningar med optisk läsutrustning ochvideokodning i , och . Installationen av^poslkassamaskiner kommer ^atl vara genomförd , då totalt ca 3 400kassamaskiner skall finnas på postkontoren. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 21 syftar ^lill all utveckla en ny energisnålare^brevbärarbil inför ^1980-lalet har s^tartats. Samsändning av inrikes^oassurerade paket och tillhörande adress-kort ^lillämpas ^successivi sedanvåren 1979. Brevrörelsen har liksom^lidigare år getts högsta prioritet i verkets marknadsföring. Detrabatterbjudande som alla hushåll fick ligger i linje med dennainriktning. Ca 2,5 miljoner ^rabatthäflen a . har /79 redovisat ett överskoll ^efler avskrivningar om 121,6milj. Härav har 38,6 milj. kr., motsvarande ^förräniningskravetinlevererats ^lill statsverket. Investeringarna förpostverket avser huvudsakligen byggnader samt bussar för diligensrörelsen. För budgetåret 1 980/8 1 föreslås en investeringsrampå 134,5 milj. kr. ^Invesleringsanslaget beräknas därvid ^lill 136,1 milj. kr. Vid en av^Världsposiföreningen ^(UPU) anordnad kongress i iseptember-oktober 1979 beslöts om ändringar i de överenskommelser, somreglerar den ^inlemalionella ^poslutväxlingen. Kongressen beslöt också, påsvenskt initiativ, ^atl ^UPU i samråd med ^Inlernalionella ^)ch post ^»^ ^^^^^M^ ^«^« Ar1969/70 70/71 71/72 72/73 73/7^4^ ^ ^ ^ ^ 7^4/75 75/76 76/77 77/73 7^8/79 Antal ^postbehandlade försändelser underperioden /70-1978/ 79. 1979/80:100 Bilaga9 22 teleunionen (ITU) skall utreda problem som sammanhängermed den tekniska utvecklingen på informationsöverföringens område. expansionhar fortsall underde^l^ senaste budgetåret. Antalet apparater i nätvar ca 6,2 miljoner. ^Della innebären ökning av^lelefonlälhelen ^underår 1978 från 717 ^lill 744 apparater per I 000invånare. Antalet beställda nya telefonapparater uppgick ^budgeiårei 1978/79^lill 428300 vilket innebär en ökning med 24 300 jämfört med föregåendebudgetår. har alltjämt den näst Förenta ^siatema högsta^telefontälhelen i världen. ^Anlalet telefonsamtalunder /79 motsvarade ca 22 miljarder ^samialsmarkeringar, enökning med 4,jämfört med föregående ^budgelår. Den inländska^lelefontrafiken är fullständigt automatiserad och av^lelefontrafiken ^lill ullandelkopplades vid ^ulgängen av ^budgeiårei 96^%^ av samtalen ^aulomaliskl. 1 ^fig.7 visas ^ulvecklingen av antalet samtalsmarkeringar för olika kategorier avabonnemang. Den tekniska ^ulvecklingeninom främst ^eleklronikområdel går myckel snabbt och tillämpningarna förtelekommunikation ökar. ^AXE-stationerna är ^etl välbekant exempel. Denfortsatta utvecklingen ger möjligheter ^lill tillämpningar också när del gäller^abonnenlulruslningen, vilket kan komma all medföra en utökning och delvisförändring av ^leleverkeis ^verksam^hel. Införandel av ^knappsalsapparat, ^DIAVOX, beräknas ske i störreskala . Apparater med tonval anslutna ^lill ^AXE-sialionermedger nya automatiska tjänster. Även ^abonnenlväxlarna moderniseras och inom34 år kommer sålunda utbud att i princip helt beslå avelekironiska, ^dalorslyrda syslem. kommer ^leleverkei ^atl ^dellai försöksverksamhet med ^samialsförmedling mellan texttelefoner och vanligatelefoner. Telegramexpedieringen ärkoncentrerad ^lill ^Siockholm och . Koncentrationen av ^verksamhelenhar inneburit en ^belydande rationalisering. första ^halvårel 1981kommer expedieringen alt ske via bildskärm, ^vilkel innebären ytterligarerationalisering av ^verksamhelen. genom all gamla ^telexstationer byts ut mot nya^heleleklroniska. Även de gamla ^telexapparalema kommer successivt altersättas med nya elektroniska apparater ^vilkel medför betydande fördelar bådeför kunderna och . introducerar ^leleverkei den nyatjänsten ^"telefax" - överföring av text, ritningar ^m.m. viatelefonnätet - och ^"teletex^". Genom ^lelelexljänsten kanöverföring av text ske 50 gånger snabbare än med telex. ^Telelexlerminalenkommer också all vara försedd med ^lext/ordbehandlingsfunklion. Under föregåendebudgetår påbörjades ^ulbyggnaden av del allmänna datanätet. I slutet av är 1980beräknas ca 4000 abonnenter vara anslutna ^lill nätet. 1979/80:100 Bilaga 9 23 ^(Sept1972 ^=^ ^ 100) ^(S^cDt1972 ^=^ 100) liknande) ^^K^^^^^ ^ ^ ^ ^ ^ Övriga ^telefonabonnei^mng ....................... ^S^amt]in^a^ ^ ^telefon^ahonnpi^mnq ^,./ ^J ^/^ ^ ^/ Antalsamtalsmarkeringar för olika kategorier av abonnemang (index för glidande 12 ^månadersperiod). Larmdivisionen har hand om ^larmverksamhel. Verksamhetenbedrivs i konkurrens med företag på den privata marknaden. ^Radioulrustningenombord på svenska handelsfartyg tillhandahålls ^lill ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 24 ^slörsia delen av . En ökadanvändning av utrustning för ^kommu^nikalion via satellit kan förväntas underde kommande åren. Utbyggnaden av den manuella^mobillelefonljänslen, ^MTD, fortsätter i syfte alt eliminera ^läckningsluckor^främsl i och för alt ^lillgodose behovet av trafikkanaler påbasstationer med alltför låg trafikkapacitet. ^Anlalel abonnemangfortsätter att öka och beräknas uppgå till ca 16500 vid ingången av år 1980.Budgetåret 1980/81 startar utbyggnaden av den ^aulomaliska och landsomfattande^mobillelefonljänslen ^NMT. Genom införandel av ^NMT kan ^MTD-ljänstensuccessivt avvecklas. Inomtelekommunikationsområdet pågår en omfattande internationell verksamhet. Inom ^ell av ^FN:s fackorgan,^inlernalionella teleunionen (ITU), behandlas telekommunikationsfrågor avuniversellt intresse. 1 unionens aktuella ^verksamhel har ingått förberedelserför den världsomfattande administrativa radiokonferensen för total översyn avdet ^inlemalionella ^radioregle-^menlet, vilken sammankallats i dess regi^höslen 1979. deltar i^INTELSAT, som har ^lill uppgift all förvalta ^elt globalt ^lelesatellitsystem.Televerket företräder ^f. De nordiskateleförvaltningarna har ^beslulal utöka den gemensamma ^jordslalionen i ^Tanummed en andra antenn för alt få ytterligare kapacitet för ^satellillrafiken. Som nämnts i del föregåendeär medlem i . Svenska har säte i organisationensstyrelse. ^lillhörvidare del västeuropeiska organet ^Eutelsat ^Inléri-^maire, som tillkom 1977för att förbereda användningen av satelliter av västeuropeisk ^tillverkning förteletrafik inom och med fartyg. ^Verkel har ingått avtalmed teleförvaltningarna i , och om att gemensamt användaen svensk ^jordstaiion för den inomeuropeiska satellittrafiken. Den västeuropeiskasammanslutningen ^CEPT, i vars arbete post- och teleförvaltningar från 26stater deltar, behandlar frågor som rör post- och telekommunikationer mellan dedeltagande staterna. Viktiga sådana telefrågor gäller exempelvisdalaöverföring, planering av transatlantiska teletrafiksystem och teknisk^harmonisering. Inom ramen för ^eltreguljärt nordiskt samarbete behandlas ^etl flertal frågor av stort gemensamtintresse. Hit hör det tekniska utredningsarbetet inom ramen för^NORDSAT-projeklet, digitala teletrafiksystem och planer för nordisk trafik viadel kommande ^INMARSAT-syslemel. Antalet anställda iteleverket uppgick den ^lill ca 42 700, ^vilkel innebär enminskning med ca 500 personer. har /79 redovisat ^ell överskott ^efler avskrivningar om 145,3milj. ^Förbudgeiårei 1980/8 1 föreslås för ^invesleringar i ^teleanläggning^aren ^inveslenngsram av 1403,1 milj. kr. 1979/80:100 Bilaga9 25 vid räknas upp med 188,7 milj. kr. i förhållande ^lillinnevarande budgetår, dvs. till I 386,8 milj. kr. Anslagen för nästa budgetårinom verksamhetsområde beräknas till sammanlagt9970,5 milj. kr. - en ökning med I 058,6 milj. kr. jämfört med statsbudgetenför /80. Fr. o. ^m. ^budgeiårei1980/81 slås drift- och ^kapilalbudgelen samman. För all kunna göra enjämförelse av anslagen pä olika delområden har i ^sam^manslallningen nedananvisade medel för /80 fördelats enligt samma princip.Samtidigt har ^elt nytt ^invesleringsbegrepp införts, ^vilkel innebär alt vissainvesteringar som tidigare finansierats genom de affärsdrivande verkensdriftmedel numera tas upp på statsbudgeten. För i första hand SJ och televerkethar detta inneburit en relativt kraftig uppräkning av investeringsramen. För att komplettera bilden avkommunikationsdepartementets verksamhetsområde bör nämnas, all^driftkosinaderna för statens affärsdrivande verk inte las upp på statsbudgetenutan i särskilda driftbudgetar som regeringen fastställer. De sammanlagda^kostnadema - ^exkl. avsättning till ^värdeminskningskonion - för postverket,, SJ och luftfartsverket har för innevarande ^budgelår beräknats^lill ca . ^Kost^nadema läcks av verkens intäkter. ^Anlalet ^slatligt anställda,uttryckt i ^helårsarbetande inom ^departemen-^lels ^vcrksamhelsområde, utgör igenomsnitt ca 144000 under innevarande budgetår. Därav hänför sig ca 129000 till de fyra affärsverken. A. Kommunikationsdepa^r^tementet ^m. ^1%,0 En sammanfattning avanvisade resp. förordade anslag för affärsverkens, statens vägverks ochsjöfartsverkets investeringar samt beräknad medelsförbrukning under ^budgelåren1979/80 och 1980/81 ges i följande sammanställning. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 26 Anslag och ^medelsförbrukning ^budgelåren 1979/80 och1980/81 ^nmg 1979/80 ^nmg 1980/81 Varav 1.6 milj. kr. Anslagsbehållningarnaper uppgick ^lill409,5 milj. kr. Tillsammans med för innevarande budgetår anvisade anslag om2455,2 milj. kr. utgör den för budgetåret disponibla anslagssumman ca 2 864,7milj. Med nu beräknade ^invesieringsramar kommer ^medelsförbmk-^ningenunder innevarande ^budgelår alt uppgå till ^lolall 2 632,2 milj. kr.Behållningarna vid budgetårets slut kommer därmed ^atl ^uigöra ca 233 milj. kr. De beräknadeanslagsbeloppen för nästa ^budgelår avser alt jämte behållningarna förinnevarande ^budgelår täcka den förutsatta ^medelsförbmk-^ningen och därutöverge en marginal om för ^atl möjliggöra ökade ^invesieringsramar om detskulle påkallas av andra skäl än sysselsättnings-skäl. De förordade anslagenuppgår ^lill ^sammanlagi 3 068,1 milj.kr. Tillsammans med de ^lill /81 ingående behållningarnakommer de under samma budgetår tillgängliga anslagen ^atl uppgå ^lill 3 300,6milj. D^å^ medelsförbrukningen ^uppskallas ^lill ca 3 136,9 milj. kr.^ulgör anslagsreserven ca 164 milj. kr. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 27 Anmälan till statsbudgeten för /81såvitt avser verksamhetsområde A. ^M. 1978/79Utgift 13073 648 1979/80 Anslag 1980/81 Förslag Handläggande personal Övrig personal ^Lönekosinader Reseersättningar (även utrikes resor) ^Expenser -^t- 72000 -t- 50000 På grund avsjöfartsfrågornas karaktär och omfattning har en sjöfartsenhet inrättats. Vissomdisponering av personalen har därvid ^skell. Vidare haren ^arvodesijänstomvandlats till en^biblioteksassistenttjänsl. Inrättandet av^transportrådel har inneburit ^atl vissa arbetsuppgifter har flyttats fråndepartementet till ^rådel. Visst löneutrymme för handläggande personal idepartementet har därför överförts till ^rådel. 1979/80:100 Bilaga9 28 Med hänvisning ^lill sammanställningen ^beräknarjaganslaget för nästa ^budgelår till . Jag ^hemsläller alt regeringenföreslår all till för^budgeiårei 1980/81 anvisa ^ell förslagsanslag av . A 2.Kommittéer ^m. 1978/79 ^Ulgift 7362 103 Reservation 1938792 1979/80 Anslag 6700000 1980/81 Förslag 6700000 Med hänsyn till denberäknade omfattningen av utredningsarbetet bör anslaget föras upp medoförändrat belopp för ^näsla ^budgelår. Jag hemställer alt regeringen föreslårriksdagen alt till Kommittéer ^m. för budgetåret1980/81 anvisa ^etl reservationsanslag av . 1978/79 Utgift 457 555 Reservation 456 527 1979/80 Anslag 430000 1980/81 Förslag 430000 Anslaget bör för nästa ^budgelår föras upp medoförändrat belopp. Jag hemställer ^atl regeringen föreslår all ^t\\\ Extra utgifter för budgetåret1980/81 anvisa ^ell reservationsanslag av . 1979/80:100 Bilaga 9 29 B. ^Slatens vägverk är^cenlral förvaltningsmyndighet för ärenden rörande allmänna vägar och galorsamt ^slalsbidrag ^m. ^lill den kommunala och enskilda väghållningen.^Verkel utövar även viss tillsyn överenskilda ^jäm^vägar, spårvägar och tunnelbanor. I sin verksamhet har^verkel omfattande samråd och kontakter med myndigheter och organisationer på^cenlral, regional och lokal nivå. Den centrala^verksamhelen är fördelad på planeringsavdelningen, driftavdelningen,byggnadsavdelningen, tekniska avdelningen, ekonomiavdelningen, administrativaavdelningen och revisionssektionen. På det regionala planet finns en^vägförvaltning i varje län, sju ^byggnadsdistrikl samt två^projekleringskonlor. De lokala enheterna inom ^driflverksamhelen är ^drifl-och arbetsområden och inom byggnadsverksamheten vägbyggnads-arbetsplatser. Iplaneringshänseende är verksamheten fördelad på sju planläggningsområden. Väg-och ^irafiklagstiflningen innehåller de grundläggande bestämmelserna omväghållningen. ^Slatens vägverk har iskrivelse lagt fram förslag ^lill anslag för budgetåret1980/81 ^(verksamhelsårel 1981) ^m.m. ^Verksamhels-^beräiielse har lämnats för^verksamhelsårel 1978. Vidare har statens vägverk den 15 augusti 1979överlämnat ^programplan för ^verksam^hel inom del ekonomiska^försvarei för perioden /81- 1984/85. 1.Allmän översikt över utvecklingen ^/^.^^/^ Efterfrågan på ^vägtjänster Trafikförsörjningen i landetkan kvantitativt beskrivas med utgångspunkt från utförda^transportpreslalioner. ^Transportpreslationerna består dels avpersontransportarbete mätt i ^personkm. dels av ^godslransportar^bete mätt i^lonkm. av ^personiransportarbelet ochomkring av godstransport-arbetet i sker på väg. Persontransporternauttryckt i ^personkm sker till med personbil. Drygt hälften av allkollektivtrafik mätt i antal ^personkilomeler sker vidare på väg. Vägtrafikensdominerande ställning förklaras inte ^minsl av den tillgänglighet väg- ochgatunätet ger till bosläder, arbetsplatser, service- och fritidsanläggningar.Delta nät om ^sammanlagi vägar och galor ^ulgör basen i landetsutan jämförelse mest förgrenade trafiksystem, med vilket så gott som all bebyggelsekan nås från dörr till dörr. ^Personlransporlutvecklingen styrs ^lill stor del av hur ^lokali-^seringsmönsirelav bostäder, arbetsplatser, service- och fritidsanläggningar förändras. Delökade ^resandei är dock ^inle enbart en följd av ^lokalise- 1979/80:100 Bilaga9 30 ^ringsmönstreis förändringar ulan också en följd av denhöjda levnadsstandarden. Vid utgången av år 1978uppgick det sammanlagda ^bilanlalet till ca 3042000 fordon ^fördelal på ca 2856200 personbilar, 172800 lastbilar och 12700 bussar. ^Billälheten mätt i antalpersoner per personbil var därmed 2,9 eller ca 350 bilar per I 000 invånare.Sverige är därmed ^ell av de ^billätasle ^ländema i världen. Del inrikes ^godslransporlarbelei beräknas underperioden 1960- 1978 ha ökat från drygt 23 miljarder ^tonkm till ca 48 miljarder^lonkm, dvs. med i ^genomsnitl ^drygl . Lastbilstransporterna beräknasha ^ökal med i genomsnitt och andelen av del ^toialatransportarbetet har härigenom ^ökal från ^lill . Under sammalid minskade järnvägens andel från till . Den ^åriigatrafikökningen på del statliga vägnätet ^(exkl. delar inom tätbebyggelse)beräknas 1970 ha uppgått till . För perioden1970-1977 beräknas trafikarbetet på hela vägnätet ha ökat med i genomsnitt 4%per år. I samband med oljekrisen 1973- 1974 minskade trafikarbetet med ca 3^%. Mellan och skedde en ökning med . Mellan åren1976 och 1978 var ökningstakten lugnare, . Sammanfattningsvis konstaterarvägverket att en fortsatt ökning av både ^anlalel personbilar och trafikarbetetkan förväntas även om del råder en viss osäkerhet om ^personbilsanlalelsframtida tillväxt. 1.2Vägnätets omfattning och standard Ansvaret för väg- ochgatuhållningen i ^landel är fördelat mellan staten, kommuner och enskilda. Hurväg- och gatunätet fördelade sig på de olika ^väghållarkategorierna den Ijanuari 1979 framgår av följande sammanställning. Av sammanställningenframgår att statsvägnätet indelas i riksvägar, genomgående länsvägar och övrigalänsvägar. Indelningen av länsvägar har visat sig vara mindre lämplig, då den^inle sammanfaller med vägamas ^irafikuppgifter och trafikflöden. För att få enmera ändamålsenlig indelning urskils därför numera i den ^slalliga vägplaneringentre typer av länsvägar nämligen primära, sekundära och ^tertiära. Eftersom deprimära ^länsvä-^gama har trafikuppgifter, som slår nära de mindre riksvägarna,har de sammanförts med riksvägarna till begreppet huvudvägar. ^Anlalel broar på det allmännavägnätet uppgick till 10755 st., en ökning med 94 från . innefattade del ^slalliga vägnätet även71 ^färje- och båtleder. ^Vägljänslemas kvalitetkommer främst till uttryck i den transport-standard som olika vägar erbjudertrafikanter och transportörer. De viktigaste komponenterna i^iransportstandarden är ^reshastigheten, trafiksäkerheten och lastförmåganeller bärigheten, samt trafikens miljöpåverkan. 1979/80:100 Bilaga9 31 Väg- Väg- och ^galukategori V^åglängd - Övrigalänsvägar 72,0 97,5 - ^Slalsbidragsberälligadevägar och galor i kommuner, som är - Icke ^slalsbidragsberälligade galorinom områden där kommunen är väghållare 11,9 inom övrig ^stadsplanelagdbebyggelse 14,0' 25,9 - Enskilda vägar som uppbär stats bidrag för driften 66,2 - Enskilda vägarulan statsbidrag, till stor delskogsbilvägar 210,0' 276,2 ^'^ Beräknad våglängd enligt "Trafikolyckor ochstatistik", betänkande av ^trafik-^olycksstalislikkommillén ^(SÖU 1975:40bil. Den genomsnittliga ^reshastigheten på ^sialsvägnälel beräknasav ^lill /h. En tredjedel av trafikarbetet på statsvägarnasker på vägar med ^reshasligheter /h. Dessa beslår framför allt av vägar i tätorter, belagda vägar med dålig sikt och ^gmsvägar. Om även vägar ochgator där ^kommunema är väghållare samt enskilda vägar beaktas sker ungefärhälften av ^alll trafikarbete i landet på vägar med en genomsnittlig^reshaslighel /h. Medelhastigheten på huvudvägnätet uppgår till /h. Den ^genomsnitlliga^olyckskvolen, vilken utgör ^etl mått på vägnätets trafiksäkerhetsstandard varför ^statsvägnälel 0,75 olyckor per miljon ^axel-^parkm . Statsvägarnas trafiksäkerhet är lägst på tätortsvägar och på smala vägar.^Olyckskvolen ^översiiger där 0,90. ^Olycksnivån varierar vidare kraftigtmellan olika län. Bärigheten uttryckt i det tillåtna axel- och ^boggilryckel, ärviktig för ^Iransportstandarden. En successiv utökning av det lunga vägnätet^ClO/16 lon) har skett i hela landet. gällde ^eU tillåtet ^axeUryck av10 lon på av vägnätet och 8 och 6 lon på resterande delar, medan den Ijanuari 1979 93,av vägnätet var upplåtet för 10 lons axeltryck, ca 6,för8 tons axeltryck och 0,för högst 6 tons ^axellryck. En betydande höjning avtransportstandarden, mätt på ^della sätt, har således åstadkommits för dentunga ^laslbilslrafiken. Många vikliga vägar ^måsle dock fortfarande slängasav för tung trafik under tjällossningen. 1979/80:100 Bilaga9 32 Förbättringar av beläggningen ^(slilbanan) kan ses som ^etlled i strävandena ^atl höja ^vägsiandarden. Den var av de^slalliga vägarna belagda. Motsvarande andel var för ^bidragsberättigadekommunala vägar och gator samt för enskilda vägar med ^slalsbidrag 11 ^%.Andelen beläggning var för riksvägar . för genomgående länsvägar ochför övriga länsvägar . Europavägarna var belagda till ^100^%^p. Det planeringssystem förväghållningen såväl på kort som på lång ^sikl, som introducerades i sina förstadelar är 1967, har förändrats enligt förslagen i ^prop.