prop · G303158 · 1979-12-31 00:00:00 — 1 den andra omgången deltar alla som inle fåll plals i den lörsia ochkonkurrerar då med både belyg och evenluell arbetslivserfarenhet. Denna ordninggrundas pä ett beslul av H 75 i samband med uppläggningen av del nyaantagningssystemet. En omsvängning av antagningsprocessen, så som den ulförs idalorn, så att den tjugoprocentiga andelen ""belygsplatser"' tillsättssist i stället för som först har aktualiserats i etl par remissyilrandenöver UHA-rapporl 1979: 13. En sådan ändring kan ge vissa effekler. Sökande medhöga betyg och poäng för arbetslivserfarenhet, som annars antas efter del allen försia omgång platser tillsatts pä grundval av enbari belyg, kommer dä allantas redan i den försia anlagningsomgängen pä grund av sina samlade meritpoäng,och den därefter anlagna Ijugoprocenlsgruppen blir i slörre ulslräckning en "direktrekryterad"grupp. Enundersökning, där en sådan ordning prövas, har gjorls av effeklerna påantagningen till läkarlinjen, psykologlinjen, lågsladielärarlinjen och socialalinjen, i samtliga fall avseende antagningen . Det visarsig att arrangemanget har mycket olika effekler pä de fyra linjer för vilkakonsekvenserna av en sådan antagningsordning prövals (manuellt och pä etlbegränsat material). På läkarlinjen kan näslan ingen effekt utläsas; endast trepersoner av 61 flyttas från grupp I A till grupp 1 B. Pä lågsladielärariinjenär motvarande tal tre av lio, medan på psykologlinjen sex av 14 flyttas från Atill B. På sociala linjen är effekten störsi: 24 av 49 flyttas. Effekterna igrupp II pä de berörda linjerna är. grovi räknal,desamma som i grupp I. Antalet omflyttningar motsvarar antalet""friställda" platser i grupperna 1 A och II A. Dessa platser besätts då medsökande som i allmänhet annars inte hade antagits enligt den nuvarandeordningen. Bland de pä delta sätt nyanlagna har endast fä tillgodoräkningsbararbetslivserfarenhet. 3.5 Sammanfattande bedömning av metoderna enligt 3.23.4 Karakteristiskt för de tre olika ändringsmodeller som redovisalsovan är att de verkar olika pä de utbildningslinjer som undersökts. Det maierialsom genomgätts är, som ovan påpekats, begränsai och det kan vara vanskligt attdra generella slulsalser av resultaten. Med denna reservation har det dock sitlintresse att jämföra de tre modellerna vad gäller inverkan på undersökta linjer(jämförelsen gäller antagning i grupp 1 A). Prop.1979/80:158 30 Läkarlinjen påverkas kraftigt av en ökning av procenttaletmen föga av andra meloder. Psykologlinjen, på vilken procenttalsökningen inletestats, reagerar kraftigt såväl för avgränsningar genom belygsålder som förden omvända antagningsordningen. Ungefär på samma sätl förhåller sig lågstadielärarlinjen.Sociala linjen påverkas kraftigt oavsett vilken melod som används. Olikheterna vad gäller effekler av de tre redovisade melodernapå olika ulbildningslinjer lorde vara alt hänföra till bl.a. olikasökandestrukturer. Det förefaller ocksä klart, sä långt föreliggande undersökningsresultatger vägledning, atl kombinationer av olika metoder kan ge önskade effekter överbredare områden. UHÄ kommer att låla genomföra vissa simuleradeantagningar och därefter redovisa ell säkrare underlag för inverkan av ett höjtprocenttal, i kombinalion med en omvänd antagningsordning enligt ovan. Såväl KU som KK föreslog att utbildningsplatserna inomkvotgrupperna I och II skulle fördelas proportionellt mellan sökande med resp.utan arbetslivserfarenhet. KK förenade detta förslag med ett annat, nämligenall minsl 15 lill 25 procenl (inledningsvis ) inom resp. kvotgruppskulle tillsättas på summan av poäng för belyg och poäng för arbelslivserfarenhel.Del sistnämnda förslagel var ämnat som en garanti för sökande som inle hadebetygspoäng som var lillräcklig för anlagning men i stället hade poäng förarbetslivserfarenhet. KK förutsatte alt andelen sökande medarbetslivserfarenhet skulle kunna bli liten, varför en sådan garanti varbehövlig. Andelen sökande med arbetslivserfarenhet som ger poäng harvisat sig bli betydligt högre än KK förutsäg, nämligen (vid anlagningen ) i kvolgrupp 1 och 58 procenl i kvotgrupp II. En lillämpning av KK:sproportionella melod skulle enligt den aktuella utvärderingsrapporten (s. 124)kunna medföra atl omkring I 000 unga sökande utan arbetslivserfarenhet antogsvarje höst på bekostnad av äldre sökande. Etl annat förslag lill garanliregel har formulerats i enriksdagsmotion (UbU 1978/79: 38), enligi vilken den som söker i kvotgrupperna Ioch II pä enbart betygsmeriler och somfäll högsta belyg i alla ämnen skall antas utan hinder av tjugoprocentsregeln. 3.7 UHÄ: s överväganden och förslag Med den angivna utgångspunkten, att ökad antagning av ungastuderande (""direktrekrytering"") skall underiälias, harUHÄ övervägt vilken eller vilka av ovan redovisade metoder som bäsl kan tjänadelta syfte utan att samiidigi principerna rikdagsbeslut om lillträdesfrågornaäventyras. Prop.1979/80: 158 31 Vad gäller KK:s ovan redovisade förslag om proportionellkvotering m. m. inom kvotgrupperna I och II bedömer UHÄ all ell genomförande av del skulleinnebära en alllför drastisk förändring i den syn på förhållandel mellan belygsmeriieroch yrkeslivsmeriler som beslul gav utiryck för. Den föreslagnagarantin för sökande med medelbetygel 5 skulle, enligt SÖ;s yllrande över rapporlen,""skapa yllerligare press på elevens studiesituation och läraren sombelygssällare". SÖ avvisar, mol denna bakgrund, förslagel. UHÄ delar dennabedömning. Vad gäller övriga meloder har ovan visals alt en avgränsningav ijugoprocenlsgruppen med hjälp av ""belygsålder"' skulle ge posilivaeffekler men kunna medföra olägenheler på del prakliska och - när delgäller de studerandes beteende - taktiska planet. Den "omvända" antagningsordningenger uppenbarligen också posiliva effekler pä vissa linjer samlidigt som den är lällatt införa renl lekniskl: i själva veket kräver den inle ens nägon ändring ihögskoleförordningen utan endast i UHÄ:s till-lämpningsföreskrifter. På ulbildningslinjermed hård konkurrens synes emellerlid denna ordning ge alllför små resultat. En kombinalionav denna ordning och en höjning av procentandelen för anlagning på grundval av enbaribetyg böremellertid enligt UHÄ: s mening ge förutsättningar för all även förlinjer av delta slag uppfylla intentionerna riksdagsbeslut vadgäller ""direktövergång". UHÄ är dock inte , med hänsyn tillden begränsade räckvidden av hillills gjorda undersökningar, berett atl preciseraden för önskat resultat lämpliga procentandelen platser inom kvotgrupperna Ioch II som skall tillsättas efler enbari belyg.Pä denna punkt har emellertid en undersökning i form av simulerade antagningar inletts,och UHÄ avser atl åierkomma med förslag som bygger på resullal avdenna undersökning. 4 Föreningsmeriter och arbetslivserfarenhet nytl och viktigt inslag i de bestämmelser om urval somgäller är möjligheten att tillgodoräkna föreningsmeriler och arbelslivserfarenhel.Sådana meriter får tillgodoräknas i samtliga kvolgrupper. men hell nalurliglhar deras effekter mest uppmärksammats vad gäller de båda "skolgrupperna"I och 11. Inom var och en av dessa fär vid tillsättandet av avplatserna föreningsmeriter och arbetslivsertärenhel tillgodoräknas. Medan desökandes betyg i praktiken uppvisar en relativt begränsad variation - inom denteoretiski möjliga skalan 1-5 - vad gäller medelbetyg kan poängen för arbelslivserfarenhelvariera mellan O och 2.0 (2,5 inklusive föreningsmeriler). Särskilt som de nya urvlsgrundernafält en så stor lyngd har deras effekter på anlagningen blivil belydande. Förföreningsmeriternas del lillkommer som en bidragande orsak lill atl de Prop.1979/80:158 32 a. uppfaltningen all de har liien relevansför högskolesiudier och är lätta att manipulera. Möjlighelen att tillgodoräkna maximall arbelslivserfarenhelvid urval till högskoleulbildning har vara en viktig orsak lill allmedelåldern bland de anlagna till berörda ulbildningslinjer sligil. Samiidigi ulgörarbetslivserfarenhet som en urvalsgrund elt principielll viktigt inslag i denya tilllrädesreglerna. Om man vill sänka medelåldern bland de anlagna utan attsamtidigt avskaffa eller pålagligl försvaga arbetslivserfarenheten som urvalsgrundställs man inför känsliga avvägningsproblem. 1 skrivelse till regeringen föreslog UHÅ atlpoängen för föreningsmeriter skulle avskaffas. 1 skrivelsen genomgicksutförligt de olika problem som förorsakas av föreningsmeriter som urvalsgrundoch motiverades ingående del framlagda förslaget. UHÄ hänvisar lill dennaframställning som alltjämt år relevant. Åven i utvärderingsrapporten behandlasfrågan om föreningsmeriler (s. 126 ff). Här skall därför endasl erinras omhuvudskälen för UHÅ:s förslag; föreningsmeriternas missgynnande av kvinnor ochsvårigheten atl bedöma meiler av detla slag. En uppdatering i,o. m. antagningen inför höstterminen 1979har gjorts av vissa data i nämnda skrivelse och rapport. Den visar atlföreningsmeriterna ökat ytterligare i betydelse som urvalskriterium, detlasärskilt vad avser utbildningslinjer med hård konkurrens om platserna (andelenantagna med föreningsmeriler har ökat ).Könsdifferenserna, som utgjorde del tyngst vägande skälel för förslaget omavskaffande av poängen för föreningsmeriler , kvarstår i ungefäroförändrad omfattning, dvs. kvinnorna missgynnas forlfarande. avslog vären 1979 regeringens pä UHÄ:s framslällninggrundade förslag alt poäng för föreningsmeriter inte skall få lillgodoräknas (prop.1978/79; 100 bil. 12, UbU 1978/79: 38, rskr 1978/79; 353). Utbildningsutskottetanförde därvid bl. a. all "en eventuell ändring av föreningsmeriternaspoängvärde bör anslå lill dess att mer omfattande erfarenheler av de nyatillträdesreglerna också i övrigt föreligger". Utskottet deklareradesamtidigt sin förståelse för antagningsmyndighetens svårigheter all bedömaföreningsmeriter och medgav att bestämmelserna kan inbjuda lill missbruk. Detborde emellertid "prövas om inte problemen i del nuvarande systemet kan,helt eller delvis, undanröjas" genom en översyn av bestämmelserna. Av remissinslanserna uttalar sig endast elt liolal för attpoängen för föreningsmeriler skall behållas i sin nuvarande form. Tillövervågande del anser man att de negativa konsekvenserna av föreningsmeriler ärpåtagliga. I många yttranden förekommer, som alternativ lill elt förstahandsförslagom fullständigt avskaffande av poängen för dessa meriier. Prop.1979/80:158 33 andrahandsförslag all föreningsmeriternas poängmässiga viklskall minskas. I fråga omden av ulbildningsulskoUel önskade översynen av bestämmelserna bar enutredning i frågan giorts inom UHA. En PM med redovisning av utredningenbifogas (bilaga I). Dennavisar all del måste anses uteslutet all genom ändrade kriterier och rikllinjerinom ramen för gällande grundbestämmelser i högskoleförordningen försöka komma tillrättamed problemen kring föreningsmeriterna. Del konstateras all anlagningsper-sonalenuppnått större säkerhet i bedömningsarbelel. vilkel i viss mån har minskalproblemen vid anlagningen. Samiidigi kvarslår emellertid betydande svårighetervid bedömningen. 1 den konkreta bedömningssilua-tionen innebär detta attbedömaren ofta slälls inför svåra avvägningsproblem. Svärighelerna vad gällerberäkningsgrunderna innebär också all en sökande kan frestas att åberopa även obelydligaföreningserfarenheter och göra dem mer omfattande och kvalificerade än deegentligen är. På senare lid har misstankarna om etl lämligen ulbrett sådanlförfarande alllmer förslärkls. En sökande som vid ett antagningstillfälle fåll eltåberopat uppdrag underkänt kan ofta vid senare aniagningslillfälle presenleraett nyll intyg med utvidgat innehåll över arlen och omfattningen av del ursprungligauppdragel och då visa sig vara berälligad till poäng. Kvalificerade erfarenheter av föreningsliv kan pä samma sällsom arbetslivserfarenhet ha ett betydande värde för högskolestuderande, ävenom det av nalurliga skäl är svårt att precisera och mäla detla värde. Dessafördelar kan emellertid, enligt UHÄ:s mening, knappasl väga upp de nackdelarsom ligger i att föreningsmeriicrna utgör ett sä svårbehandlat inslag i tillträdessystemel,helt beroende av ofta skönsmässiga bedömningar. Sammanfattningsvis anser UHÄ atl de skäl för etlavskaffande av föreningsmerilernas poängvärde som anfördes av UHÄ höslen 1978 allljämlär giltiga. Diskussionen om föreningsmeriterna har, som ovan nämnls, bl.a.knulils lill dessas missgynnande av kvinnliga sökande. UHÄ erinrar här omregeringens uppdrag till UHÄ all utreda frågan om positivsärbehandling av underrepresenleral kön vid anlagning till grundläggandehögskoleutbildning. Till detta uppdrag avser UHÄ alt åierkomma . Den maximala poängen för arbelslivserfarenhel är 2,0.vilket motsvarar fem är. Poängen för föreningsmeriler är 0,5 eller 1,0 beroendepå föreningserfarenhelens omfallning. Då poängen för arbelslivserfarenhel ochpoängen för föreningsmeriter sammanräknas Iräder en spärregel i 3 1979/80. Prop.1979/80: 158 34 funktion; poängsumman är maximerad till 2,5. Dessapoängvärden bör ses i relalion till maximivärdet för betyg, dvs. 5,0. I UHÅ:s ovannämnda förslag lill regeringen höslen 1978 omförenings-meriterna förutsattes all den maximala poängen för arbelslivserfarenhelskulle vara 2,0 även efler avskaffande av poängen för föreningsmeriler. Dettainnebär allmänl selt en minskad vikt inom berörda kvotgrupper för andra meriierän skolbetyg. I den faktiska anlagningssiluationen berörs självfallet endastden grupp, än så länge en minoritel, som åberopar föreningsmeriter av dennaviktminskning. Del bör dock observeras all på vissa linjer andelen antagna medpoäng för föreningsmeriler nu uppgår till närmare hälften (inför höstterminen1979 pä läkarlinjen. på mellanstadielärarlinjen och 38procent på agronomlinjen). Totall uppgick vid antagningen inför hösllerminen1979 andelen med poäng för föreningsmeriler lill av de sökande och18 procenl av de anlagna. I remissyttrandena över utvärderingsrapporten förordasfrån relativt många håll att arbetslivserfarenheten skall ges minskad vikt vidurval och/ eller atl den tid under vilken maximal arbelslivspoäng kan uppnässkall minskas från fem lill exempelvis . Samlidigt kan vid ettavskaffande av föreningsmerilerna i enlighel med UHÄ:s förslag, hävdas attpoängen för arbetslivserfarenhet borde jusleras sä att förhällandet mellan äena sidan betygsmeriler, å andra sidan andra slag av meriter blir oförändrat. UHÄ anser det uppenbart att man måsle se de olikaförändringar som aktualiseras i ett sammanhang. Den föreslagna"dubbla" ändringen av tjugoprocentsregeln avses få effekler somgynnar yngre sökande utan arbetslivserfarenhet. Avskaffandet av poängen för föreningsmerilerökar betygens poängmässiga lyngd, vilkel bör få i viss mån samma effekl. Moldenna bakgrund är UHÄ inle berell alt nu aktualisera någon annan förändring iarbetslivserfarenhetens poängmässiga vikl vid urvalet. Den maximala vikten förarbetslivserfarenhet bör sålunda enligt UHÄ:s mening lills vidare behällasoförändrad vid 2,0. UHÄ vill i detta sammanhang ocksä erinra om regeringensuppdrag till UHÄ att undersöka förutsättningarna för att ge poängför särskilt värdefull arbetslivserfarenhet vid anlagning lill högskolansvårdutbildningar. UHÄ avser atl åierkomma lill detta . Ett krav för att arbetslivserfarenhetspoäng överhuvudskall få tillgodoräknas är att den sökande kan redovisa enperiod om minst nio månaders anställning hos samma arbelsgivare (motsvarande).Bakgrunden till bestämmelsen är en sirävan alt undvika atl alltför korta anställningsperiodertillgodoräknas. I utvärderingsrapporten framhålls att kravel på en minimiperiodom i samma anställning inle harmonierar särskilt väl med trygghetslagaroch normal omfattning på beredskapsarbeten. I några yttranden förordas att niomänaderskravetskall sänkas . Prop.1979/80:158 35 I UHÄ;s föreskrifter för tillämpningen av 5 kap. 34 S andraslyckel högskoleförordningen görs ell antal undanlag från niomånaderskravel. Dellaanses uppfyllt även om en uppdelning av den föreskrivna liden i ivä perioderhar gjorls, åtskilda av visst slags tjänstledighet. Dispens från kravet kanbeviljas vid t. ex. förelagsnedläggning, likaså vid beredskapsarbete eller ifråga om klimatberoende arbeie. Niomånaderskravel har således luckrats upp ganska avsevärlav hänsyn till rådande förhållanden pä arbeismarknaden. I mänga fall mäste, dådet gäller undantag från kravel, bedömningar av dispenskaraktär göras vid anlagningen.En sådan ordning kan vara svår alt förena med en enheilig och rättvisbehandling av de olika sökande. , som enligt inlern delegaiion harall besluta om ovannämnda föreskrifier, föreslär i sill yllrande över rapporlenall niomänadersregeln utgår. Enligt UHÄ;s mening kan l.ex. en sexmänadersgräns ge sammaproblem som niomänadersregeln och medföra krav på nya undanlag. UHÅ anserdärför all niomänadersregeln bör avskaffas utan all ersättas av en annan,motsvarande bestämmelse som avser . Enligt högskoleförordningen kan en sökande med mer än enbehörighetsgrund, l.ex. utbildning i gymnasieskolan och 25; 4-behörighei, placerasi mer än en kvotgrupp. Enligt rapporlen var vid antagningen inför höstterminen1978 av de sökande och av de anlagna behöriga i mer än enkvotgrupp. 1 regel är andelen dubbelbehöriga högre bland sökande lill utbildningarmed hård konkurrens. Vid antagningen har l. ex. i frägaom psykologlinjen 43 procenl av de manliga och av de kvinnliga anlagnadubbel behörighel. För läkarlinjen var motsvarande andelar 49 resp. . En så hög andel dubbelbehöriga mäste rimligen ha betydelseför urvalsreglernas funktion, även om det inte är möjligt all exakl redovisadenna betydelse. En följd är atl kvotgrupper med fler dubbelbehöriga gynnas,proportionellt sett. Principen om s. k. successiv kvotering förtar emellerliden del av dubbelbehörighetens effekter. Exakt hur myckel dubbelbehö-righeienbetyder för antagningsresullatel går inle all avgöra utan ell simuleratantagningsförfarande. Dubbelbehörigheten bidrar lill att rubba principen om direklproporlionalitel. En annan sådan "rubbningsfaktor" är den s. k. 50-procenlsregeln.som innebär alt de dubbelbehöriga 25: 4-orna påverkar slorieken av kvolgrupp IV men är i pinciputestängda från hälflen av platserna (de som enbart tillhör grupp IV har företrädesrätt lill 50 procenlav platserna inom gruppen). Denna regel har dock ännu inte fått full effektannat än vid Prop,1979/80:158 36 elt begränsat anlal utbildningslinjer med härd konkurrensom utbildningsplatserna. Vad som här anförts kan utläsas av utvärderingsrapporten. Etlsäkert underlag för bedömningen av dubbelbehörighetens effekter saknas ännu ochkan erhållas först efter etl simulerat antagningsförfarande. UHÄ anser atl idel fortsatta arbetet med uppföljningen av lillträdesreglernas effekter låtautföra en sädan simulerad anlagning för vilken lorulsätts gälla i viss månandra regler för kvotgruppstillhörighet än . Därefter avser UHÄ atlåterkomma i frågan. 1 en riksdagsmotion (UbU 1978/79:38) föreslogsatt den nyssnämnda garantiregeln skulle avskaffas. Garanliregeln är nära sammankoppladmed frågan om dubbelbehörigheten i övrigt och bör därför enligt UHÄ:s meningbehandlas tillsammans med denna i den ordning som angivils ovan. Ändringar i regelsystemet vad gäller tillträde bör normaltgenomföras med så långt varsel att information om ändringarna hinner nå berördasökande i god lid och så alt de sökandes förberedelser för anmälan till höskoleutbildningenligt diiiills gällande beslämmelser inle onödigtvis störs. Beiräffande vissa av de nu akluella förslagen lillregeländringar påverkas emellertid inte de sökandes förberedelser avändringarna. Detta gäller i fråga om en höjning av den procentandel platserinom kvotgrupperna 1 och 11 som besätts på grundval av enbart betyg samt denovan beskrivna "omkastningen" av antagningsordningen i dessa grupper.Åtgärder i enlighet härmed bör - under föruisättning atl siatsmakterna fattarbeslut - kunna genomföras redan inför antagningen lill utbildningsom börjar , Enligt UHÄ; s bedömning bör även avskaffandet av niomänadersregeln(jfr 4,3,2 ovan) kunna träda i kraft , eflersom del endastmarginellt torde påverka de sökandes förberedelser negaiivt. Förslagel om avskaffande av föreningsmerilerna bör däremoiav informationsskäl genomföras lidigasl fr. o. m. antagningen till utbildningsom börjar . Med hänvisning till vad ovan anföris hemställer UHÄ all beslulfattas om ändring av bestämmelserna i högskoleförordningen (1977:263) medinnebörd att poäng för arbelslivserfarenhel får tillgodoräknas ulanalt den sökande innehaft minst nio månaders anslällning hos samma arbetsgivareeller utövat molsvarande verksamhel under denna lid saml Prop.1979/80:158 37 att sökande lill grundläggande högskoleulbildning inleerhåller poäng för föreningsverksamhet. Förslag till ändrad lydelse av berörda beslämmelser ihögskoleförordningen bifogas (bilaga 2). UHÄ vill vidare anmäla sin avsikl dels alt, fr.o.m. anlagningenlill utbildning som börjar . lillämpa den ovan beskrivna omvändaantagningsordningen i kvotgrupperna 1 och 11. dels all inom korl återkomma medförslag om höjning av den procentandel av platserna i nämnda kvotgrupper, somskall lillsättas på grundval av enbari betyg, i enlighel med vad som anföris. Beslut idelta ärende har fallals av tjf. universiletskanslern saml slyrelseledamölernaHaldén, . , och har varil tf byråchefen . Därjämte har närvarit personalförelrädarnaSkarvall och Wärneryd. Häggquisl och samt avdelningsdirektörerna . Reservalion har avgivits av ledamoten (bilaga 3). Särskilt yllrandehar avgivils av ledamöterna (bilaga 4). Prop.1979/80: 158 38 UNIVERSITETS-OCH HÖGSKOLE- PM UHÄ bil. Byrän för central antagning Frågor rörande möjligheterna till mera fasta och lätthanterligakriterier vid bedömningen av föreningsmeriter I skrivelse till regeringen föreslog UHÄ attsökande till grundläggande högskoleutbildning inte längre skulle erhålla poängför föreningsverksamhet. Ett av huvudmotiven som anfördes av UHÄ var att delofta är förenat med betydande svårigheter att bedöma huruvida elt visst uppdraginom en förening skall anses poänggivande eller inte. I budgetpropositionen 1978/79 föreslogutbildningsministern med hänvisning till UHÅ:s framställning atl verksamhet iförening inte längre skulle vara poänggrundande. biföll emellertid inle regeringens förslag ulan faslställdeatt föreningsmeriter skulle få tillgodoräknas även i fortsättningen. Samlidigtförordades att UHÅ borde få i uppdrag atl pröva om inle problemen i detnuvarande systemet kan, helt eller delvis undanröjas genom en översyn avbestämmelserna med syfte att komma fram till mera fasta och lätthanterligabedömningskrav. Med anledning härav har regeringen genom skrivelse tillriksrevisionsverket fäst UHÄ:s uppmärksamhet pä vad som anförts i ul-bildningsutskoUetsbetänkande i frågan (UbU 1978/79; 38). I förarbetena till högskolereformen har frågan om s. k. föreningsmerilersom urvalsgrund vid anlagning till högskoleutbildning berörts mycket allmäntoch kortfattat. Varken kompetensutredningen (KU) eller kompetenskommittén (KK)behandlade denna fråga. 1975: 9 s. 477, anförde departementschefenföljande: KK har inte tagit upp frågan om bedömning av sädanverksamhet som huvudsakligen bedrivs vid sidan av hel- ellerdeltidsanställning. Jag syftar här på fackligt och ideellt föreningsarbete,ungdomsledarskap m. m. Så- Prop.1979/80:158 39 dana erfarenheter är enligt min uppfattning värdefulla ochbör såvitt möjligt tillgodoräknas inom ramen för meritvärderingen avarbetslivserfarenhet. Den centrala organisationskommittén för högskolereformen (H75)hade en delvis annan mening och ansåg i en kommentar lill sitt utkast tillförordning om tillträde till högskoleulbildning (Högskolelag och andra förfallningarför högskolan Ds U 1975: 19 s. 62) att arbete inom facklig och ideell föreningi försia hand borde kunna tillgodoräknas vid urval lill sädana utbildningslinjersom har anknylning lill verksamhel av del nämnda slaget. Som framgår av avsnitt1.3 nedan följde regeringen inte H75:s förslag. 1.3 Nuvarande bestämmelser och föreskrifter m. m. I högskoleförordningen (1977; 263) 5 kap. 33 S 2 st. stadgasbl.