prop · G30397 · 1979-12-31 00:00:00 — Av denna anledningplaneras projeklel all utföras i två etapper om vardera där resultatetfrån del försia årels arbete skall ligga till grund för bedömning av behovet avforlsalla arbeten under den andra etappen. Per år beräknas all i forskningsarbelel på heltid arbetaren geolog och en geofysiker vid SGU. Därtill kommer arbete under etl halvtmanår för en fysiker vid meteorologiska institutionen i . Totalarbelsålgång är alltså 2,5 manår . Projekl 6.2 är ett långsiktigt projekt som avser allklarlägga frekvensen av partikelstoriekar i luften, en jämförelse mellanbostäder och gruvor. Underlag behövs för bedömning av riskfaktorer förbefolkningen vilket grundar sig på studier av gruvarbetare. Fördelningen i luften av partiklar med olika storlekar harslor betydelse för stråldosen från inandade radondöttrar. Inom della områdepågår forskning i många länder. Problemet är svårl, vilket bl.a.visat sig i motsägande forskningsrapporter. Ytterligare kunskaper om hur partiklarnadeponeras i luftvägarna skulle betydligt underlätta riskuppskall-ningen avhälsoeffekter från inandning av radondöttrar. Projektet kan genomföras vid institutioner som sysslar medaerosolforskning och radiofysik. Tidsåtgången för projeklel beräknas till tvä år. * Projekl6.3 avser atl klarlägga fillers inverkan på frekvensen av olikapartikelstoriekar i luft och den effekt fillrering kan medföra för hälsan. Filtrering av luften bedöms på många håll vara ett sättatt komma tillrätta med radonproblemet. Radon kan inte filtreras bort med enklamedel. Radondöttrarna däremot kan med tillräckligt bra filter filtreras bortnästan hell. Radonels produktion av radondöttrar motverkar effekten avfillrering sä att sänkningen av radondotterhalten i de flesla fall ejöversliger . Förändringen av partiklarnas slorieksfördelning vidfillrering av luft samt olika partikelstorlekars betydelse för hälsoeffektenbehöver klarläggas. Projektet torde med fördel kunna genomföras parallellt med6.2 i vissa avsnitt för att hålla kostnaderna nere. Projektet kan genomföras avStudsvik energiteknik AB. Tidsålgången för projektet beräknas lill . Det är känt för utredningen att ,kärnfysik och radiofysik vid i till forskningsrådsnämndeninlämnat en 1979/80: 97 75 ansökan om projektanslag för elt projekt benämnt,"Radon- och radondotlerhalt från bildning till deposition". Avansökan framgår alt projektet innefattar delar av projekten 6.2 och 6.3 men detkan inle utan väsentliga kompletleringar ersätta dessa projekl. Ansökan är föremål förremissbehandling.Beslutet från forskningsrådsnämnden vänlas ellerdecember 1979. Projektet i planeras pågå . * Projekt 6.4 avser epidemiologisk undersökning istor skala av sambandel mellan radon i bostäder och uppkomsten av lungcancer. Projektet är en fortsältning av den retrospektiva (återblickande) studie av sambandet mel lan förhöjda radonhalter i bosläder och lungcancerförekomsl hos de boende som redovisas som projekl 3.1. Metod och utförande är helt beroende av resultatet av förstudien. På längre sikl bör en prospekliv (framåtblickande)undersökning genomföras för alt ge ny kunskap om sambandet radondöttrar - hälsoeffektulvecklas hos boende i hus med höga respektive låga radondolterhaller. * Projekt 6.5 avser att ulreda möjligheterna attmed enkla och lämpliga åtgärder förbättra ventilationen i självdragsventilerade småhus och dåligl ventilerade rum t. ex. sovrum i fläklventilerade hus. De bosläder som iroligen har den lägstaluftomsättningen och därmed högsta radonhalten finns i självdragsventileradesmåhus. Dessa har i många fall tätats i strävan alt spara energi så attventilationen försämrats i alllför hög grad. Vanligen finns detfrånluftskanaler endasi från kök och badrum. Fläklvenlilerade lägenheter med enbart frånluflsfläkl kani många fall ha godlagbar luftomsättning, dvs ca en halv luftomsättning pertimme, genomsnittligt. Vissa rum t.ex. sovrum är emellertid ofta dåligtventilerade och kan därför ha höga av radongas. Projeklel kan genomföras av SIB. Tidsålgången för projektet beräknas uppgå till elt år. * Projekl 6.6 avser undersökning avradondotterhall och luftomsättning i andra lokaler än bostäder. I de flesta fall är luftomsättningen slörre i andralokaler än i bosläder. Då också uppehållstiden oftast är kortare än i en bostadär problemel i de flesla fall mindre än i bostäder. Det finns dock lokaler, därhöga radonhalter kan befaras p. g. a. hög radonavgång eller lågluftomsättning. En kartläggning av radonhalter i andra lokaler än bosläder ärdärför befogad. Undersökningen kan ulföras av SIB, SP och SSI. Tidsåtgången förprojektet beräknas lill etl år. 1979/80: 97 76 IV MEDELSBEHOV FÖR PÅGÅENDE OCH PLANERAD FORSKNING Iföregående avsnitt har medelsbehovet angivits för varje forsknings-ochulvecklingsprogram. Bedömningarna av medelsbehoven bygger på uppskattningarfrån främst SGU och SSI. De är av naturliga skäl behäftade med fleraosäkerheter. Som tidigare påpekats kan bristen på forskare eller andra resurserinom elt visst område fördröja eller fördyra projekt. Slor osäkerhei gällerberäkningen av koslnad och tidsåtgång för de långsiktiga projekt som måsteföregås av en förstudie. Detär inle helt klariagt vilka organ som slutligen skall svara förde nya projekt som utredningen föreslår dvs. vem som skall definiera uppdrageni delalj, svara för löpande uppföljning och rapportering till utredningen. Erforderligamedel bör därför ställas lill etl eller två forskningsorgans förfogande förfördelning av medel till de organ som skall svara för resp. projekl.Utredningen föreslår atl byggforskningsrådet svarar för fördelning avforskningsmedel för projekt som rör ventilation och andra byggnadslekniskaålgärder och statens strålskyddsinstilut med hjälp av sin forskningsnämndsvarar för fördelning av medel till övriga projekt. Medelsbehoveti tkr fördelade på budgelår framgår av följande labell. 1.2 Markens inverkan på 2.4 Utveckling av meloder 3.1 Förstudie för all ulreda mellan radon och lungcancer 3.2 Sludier av upplagel av 4.4 Överföring av radon Prop.1979/80:97 77 4.6 Spårning av vattentäkter 5,1 Utveckling av metoder radontransport från och i olika lyper av bergarter i utomhus- och inomhusluft 6.2 Frekvenser av och i luft, jämförelse mellan 6.3 Förändringar i frekvenser och dessas betydelse för av sambandel mellan radon i bosläder och uppkomslen av (beroende av resultatet av 6.5 Genomförande och utvärdering åtgärder för att förbällra Dettaförslag lill forsknings- och ulredningsprogram har utarbetats i samarbete medexperter från statens strålskyddsinstilut, statens planverk, socialslyrelsen,geologiska undersökning, statens insiitut för byggnadsforskning,statens råd för byggnadsforskning, forskningsrådsnämnden, statens provningsanslalt,Studsvik energiteknik AB samt förelrädare för byggnadsindustrin. 1979/80:97 78 V PRIORITERING AV FORSKNING Detforskningsbehov som redovisais i det föregående är omfattande. Mänga avforskningsprojekten kräver kvalificerad personal och det torde inte varamöjligt att inom det närmasle året sätta igång samtliga projekl. Ulredningenhar därför, efler samråd med nämnda experter, prioriterat de olikaforskningsprojekten efter följande principer. Högstprioritet bör enligt utredningen ges forskning som avser att klarläggasambandet mellan radon och människors hälsa, forskning som avser utveckling av mätmeloderför radon samt forskning som syftar till att klariägga sambandet mellanradonhalt i byggnader och radonavgång från mark och byggnadsmaterial. Utredningenförutsätter alt den nu givna prioriteringen omprövas fortlöpande ochallteftersom olika forskningsresullal föreligger. Så t.ex. bör projekt 3.1 somär en förstudie med syfte att ulreda möjlighelerna att genomföraepidemiologiska undersökningar av sambandet mellan radon och lungcancer avvaklasinnan beslut om yllerligare forskning inom delta område fattas. Utredningenförutsätter också alt projekl 5.2, som berör radonavgång från byggnadsmaterialoch som byggnadsmaterialinduslrin förklaral sig berett att genomföra sätts igång . Utredningenföreslår följande prioritering av projekten där projekt i grupp I har högslaprioritet, projekt i grupp 2 näsl högsta prioritet och projekl i grupp 3 lägstaprioritet. projekl Förstudieför alt utreda möjlighelerna atl genomföra epide- miologiskaundersökningar av sambandet mellan radon och lungcancer (projekt 3.1). Kalibreringsverksamhet(projekt 2.1). Utvecklingav mätteknik för mätningar i samband med markanvändning och ny bebyggelse (projekll.l) Markens inverkan om radonhalt och gammastrålning inomhus (projekt 1.2). Genomförandeoch utvärdering av venlilationslekniska åtgärder för att förbällraventilationen i självdragsvenlilerade och /Ifl<:/venlilerade hus (projekt6.5). projekt radonhalter inomhus för bestämning av kol- lektivdos(projekl 2.3). Utvecklingav metoder för beräkning eller bedömning av radondotterhall vid projekleringav byggnader (projekt 2.4). 1979/80:97 79 projekt radoniransport frän och i olika typer av Radonexhalationens inverkan på utomhus- och inomhusluft(projekt 6.1). Studierav upptaget av radondöttrar i bostadsmiljö och gruv-miljö (projekt 3.2). Utvecklingav metoder för jämförelse mellan koslnader och hälsorisker vid olikagränsvärdesnivåer i byggnader (projekt 5.1). Överföringav radon via värmeväxlare (projekt 4.4). Konsekvenser för markanvändningen vidolika gränsvärdesnivåer (projekl 5.3). projekt luftomsättning i andra lokaler än bostä- der(projekt 6.6). Spårningav vattentäkter med särskilt höga radonhalter (projekt 4.6). Frekvenserav och radondöttrarnas fördelning på olika partikelstorlekar i luft,jämförelse mellan bostäder och gruvor (projekt 6.2). Förändringari frekvensen av olika partikelstorlekar i luft genom fillrering och dessasbetydelse för hälsoeffekten (projekt 6.3) Epidemiologiskundersökning av sambandet mellan radon i bosläder och uppkomsten av lungcancer- huvudstudie (projekt 6.4). Enligt denna prioritering fördelar sig kostnaderna enligt följande i tkr. bå 1979/80 bå 1980/81 bå 1981/82 Summa grupp 1 grupp 2 grupp 3 Prop.1979/80:97 80 Angående flnansiering av kostnader för att sänka radondotterhalteni beflntliga bostäder föreslår i sin PM (Ds Jo 1979:9) för alt ge ledning vid prioritering av åtgärder bl. a. provisoriskagränsvärden för radondollerhalt i bostäder innebärande att ingen fär utsättasför mer än år/m . För praktisk tillämpning föreslåsföljande regler. - att bostädermed radondotterhalter högre än I /m skall åtgärdas senast . - att bostädermed högre än /m skall åtgärdas senasl . Utredningen föreslår alt åtgärder vidtas så att radondotlerhaltensänks så mycket som möjligt med enkla åtgärder. Radondotterhalten bör i allafall understiga /m\ Utredningens målsättning i första hand är atl olika ålgärderför att minska radonavgången i de mesl utsatta husen skall genomföras och utvärderas.För atl sänka radon- och radondotterhalten i befinlliga bostäder kan delsåtgärder för en förbättrad ventilation, dels olika slag av andra byggnadslekniskaåtgärder bli aktuella. Resultatet som nås genom ulvärdering av ålgärdernabildar etl väsentligt underlag för ulredningens framlida förslag om permanentagränsvärden. Flera projekt för att utvärdera olika ålgärder för altminska radon och radondötlrar i inomhusluft pågår och planeras. Ulvärderingenav och ungefärliga kostnader för flertalel av de åtgärder som utreds inomprojekten beräknas föreligga . Ulredningen har dessutom i skrivelse lill regeringen den19 redovisat ell program för forsknings- och utredningsarbete omstrålning i byggnader. Prop.1979/80:97 81 Enligt utredningens överväganden medför en luftväxling påminst 0,5 omsättningar att radondotlerhalten i de flesla fall kanhållas lägre än /m'. En sådan luftomsättning är även önskvärd för atttillgodose allmänna hygieniska krav på luftkvalitet och är föreslagen altinföras i Svensk byggnorm (SBN) som etl generellt minimikrav vid nybyggnad avbosläder. En större luftomsättning kan dock under vissa förhållanden blierforderlig för att nedbringa hallen radon och radondöttrar lill en godlagbarnivå. Venlilalionen står för en stor del () avenergiförlusterna vid uppvärmning av bostäder. Med hänsyn till kraven påenergibesparing är det därför önskvärt alt luftväxlingen hålls på rimligt lågnivå. Minimikravet med hänsyn lill luftkvaliteten är enligt SBN maximikravmed hänsyn till energihushållningen. I hus med högre radondotlerhalt än /m- bör i försiahand ventilationen förbättras. Det finns skäl anla atl många hus med självdragsvenlilalionbehöver förses med någon form av fläklventilalionssystem. Småhus med självdragssyslem kan förses med central frånluflsfläklsamtidigt som komplettering sker med eriorderliga tilluftsdon. System medvärmeväxlare kan utan slörre byggnadstekniska ålgärder installeras i småhus.Fördelen med värmeväxlare framför enbart frånluflsfläkl är alt uppvärmningskostnadenför venlilationsluften och därmed energiförlusien kan sänkas till ungefärhälften. Flerbostadshus med självdragssyslem kan förses medcentrala frånluftsfläkiar och kompletteras med tilluftsdon om så erfordras.Att förse flerbostadshusen med värmeväxlare kan bli mycket kostnadskrävandemed tanke på de byggkostnader ett nytt kanalsyslem för tilluften skullemedföra. Flerbostadshusen kan i stället förses med värmepump för att på så sättta lill vara värme från frånluften och använda denna värme för att förvärmaförbrukningsvarmvatten. I flerbostadshus och småhus som har mekaniskaventilationssystem med 0,5 luftomsättningar (oms/h) men i vilkaradondotterhalten är högre än /m' bör, om så visar sig lämpligl,ventilationen ökas till en högre nivä än 0,5 oms/h för att nedbringaradondotterhalten till en godtagbar nivå. I vissa anläggningar bör en ökningav ventilationen kunna ske genom smärre jusleringar av anläggningen. Omventilationssystemet inle är dimensionerat för högre luftomsättning än 0,5oms/h måste förmodligen syslemel byggas om. 1.2 Andra byggnadstekniska åtgärder De byggnadstekniska ålgärder som ulöver ökad ventilationär möjliga i befinlliga byggnader för alt minska radonhalten är till exempelutbyte av Prop.1979/80:97 82 byggnadsmaterial som ger upphov lill förhöjd radonhalt,isolering av materialet för att minska radongasutströmning i rumsluften ellerutbyte av eller isolering av radiumhaltigl malerial som ulgör grund för huseteller som använls som återfyllning. Byle av byggnadsmaterial som har en bärandekonstruktion är oflasl sä svårl och kostsamt atl detla som regel inte är enframkomlig väg. Som regel är det lällare atl beräkna såväl koslnader som effeklenav de övriga ålgärderna. De ålgärder, föruiom förbättrad ventilation, som f. n. kanrekommenderas är främst - utbyle av kraftiglradioakliv jord eller fyllning intill källarväggar, - utbyle av kraftigtradioaktivt fyllningsmaterial i golv, - ventilation av krypulrymmeunder fribärande golv vid kraftigl radioaktiv mark. För all hindra radon som avgår från mark ochbyggnadsmaterial från att ge höga radondotlerhalter i inomhusluften pågårförsök med spärrskikt. 1.3 Kostnader för åtgärder I bilaga (här utelämnad) redovisas en inom planverketefter samråd med byggforskningsrädel gjord uppskattning av koslnader föråtgärder för att sänka radondotterhalten i bosläder. Nuvarande underlag för bedömning av totala kostnader ärytterligt bristfälligt. Osäkerhet råder såled-s om berörda kvantiteter och omlämpligaste åtgärder. För atl fä en mycket ungefärlig uppfattning om kostnadernakan följande antaganden göras. Kostnaden per hus beräknas lill 40000-80000kronor. Det kan antas alt 200-2 000 hus ligger på alunskiffer ochhar en radondotlerhalt på mer än /m\ Dessa antaganden ger en totalkostnad av lägst 8 milj. kronor (200 x 40000) och högst 160 milj. kronor (2 000x 80000). Kostnaden har uppskattats till 60 milj. kronor (1000 x 60 000).Osäkerheten i kostnadsberäkningarna beror främsl på antalet hus som måsteåtgärdas. Föruiom hus som ligger på alunskiffer behöver ett anlalhus med kraftigl radioaktivt byggnadsmaterial åtgärdas. Såvitt nu är känt behöver praktiskt taget ingaflerfamiljshus eller fläklvenlilerade småhus med sådant malerial åtgärdas särskillför alt radondotterhallen skall understiga gränsvärdet /m\ Erforderligaåtgärder i dessa hus torde normalt vara att se till atl ventilationen fungerarpå avsett och normenligt säll. Kostnaderna härför bör bestridas avfastighetsägaren. Akluella hus för åtgärder är främsl småhus med självdragsvenlilalionoch med slor andel alunskifferbaserad gasbelong i byggnadsslommen. Med storandel avses här att 4 å 5 av rummens 6 väggar, golv och tak har sådan gasbetongsom stommaterial. Uppskattningarna av antalet sådana hus är mycket osäkra.Utredningen har antalet till 3 000 ä 15 000 hus. Försök till säkrareberäkning av antalet hus pågår. Prop.1979/80:97 83 Sådana effektiva ålgärder som alt bygga om husen och byla ulstomma-terialen är del som nämnls bl.a. av kostnadsskäl f.n. inte rimligt attgenomföra. Del är f. n. inle heller aktuellt alt generellt rekommendera all radontätandeskikt sätts upp på väggar, golv och lak för att hindra radongas atl strömma uli rummen. Ytterligare utredningar behöver genomföras om möjligheterna atl sänkaradondotlerhalten i luften och om risk för byggnadstekniska skador när man sätlerupp spärrskikt på väggarna. Den åtgärd som f. n. kan rekommenderas är därför främstinstallation av fläktsystem i de självdragsvenlilerade småhusen. En sänkning avradondotlerhalten till /m fordrar ofta en ökad luftomsättning. För attundvika stora energiförlusler är det då rimligl atl även installera värmeväxlare.Kostnaderna för fläktsystem med värmeväxlare har uppskattals lill omkring 20000kronor per hus. Totalkostnaderna för 3 000-15 000 hus uppskattas till 180 milj.kronor. Sammanlagda uppskattade kostnader för alla hus som antasbehöva åtgärdas torde komma att ligga i storleksordningen 250 milj. kronor. Nämnda antal hus och kostnader avser befintliga hus medradondotter-halter över /m"*. har även föreslagitall alla hus som byggs om skall åtgärdas såalt radondotterhallen blir högst /m\ Det ankommer på attvid ansökan om byggnadslov avgöra om ombyggnaden är av sådan icke oväsentligart att ålgärder för sänkning av radondotlerhalten skall krävas. Antaletberörda hus kan myckel grovt uppskattas till ett par tusen och totalkostnadernatill några tiotal . Vid stor omfallning på ombyggnader förenergibesparingar blir husanlalei och kostnaderna högre. Hur stora koslnader som tillkommer om andra hus i intervallet200-400 Bq/m' skall åtgärdas är oklart. Effekterna på driftkostnader m. m. har inte kunnal utredasi detla sammanhang. 2 Spårning av hus I utredningens PM pekas på etl antal metoder för atl spårade hus som har så höga radondotterhaller att de av utredningen föreslagnaprovisoriska gränsvärdena för radondollerhall i befintlig bebyggelseöverskrids. Del pekas också på de problem av mätteknisk nalur som föreligger dådel gäller att fastställa om gränsvärdena överskrids. De meloder som beskrivsär i många fall så osäkra att de inle kan utgöra enda kriterium för att ålgärderskall vidtagas. Syfiet med spårningen är att finna hus med särskilt hög radondotlerhalt.Ulredningen har i sin PM bl. pekat på två metoder, bilburen gammamätare ochspårfilm. Dessa metoder bygger på principen att i första hand Prop.1979/80:97 84 successivt söka eliminera de hus i vilka gränsvärdena inleöverskrids. Andra metoder är ocksä framkomliga. I vissa fall kan radondollerhallen senare behöva bestämmasmed noggrannare mätmetoder. Mätningar med dessa noggrannare meloder är relativtdyrbara. En sådan noggrannare undersökning kan beslå av bl.a.besiktning av huset, mätning med handburen mätare av andel alunskifferbaseradgasbetong i stommen och gammastrålningen från gasbelongen, ytteriigare mätningav radondotlerhalten med spårfilm, filtermälare eller integrerad mätning avradonhalten med TLD-mätare . Eventuellt kan mätningar av radondollerhallenbehöva göras under olika årstider. På basis av sådana undersökningar torde detvara möjligt att lämligen noggrant bedöma om radondotterhallen ligger över gränsvärdet400 Bq/m' vilket värde, om ulredningens förslag antas, får anses utgöra sanitärolägenhet enligt hälsovårdsstadgans mening. Erfarenhelerna från försöksverksamhelen i , somockså har verifierats vid mätningar i andra kommuner, innebär att mångakommuner lorde komma att ha en ganska god uppfattning om radondotlerhalteni bosläder och om ålgärder som behöver vidtagas. Del bör ankomma på att i samråd medstrålskyddsinstitutet ge närmare anvisningar lill hälsovårdsnämnderna i frågaom grund för beslut om sanitär olägenhet och föreläggande om åtgärder tillfastighetsägare vid alllför höga radondolterhaller i bostäder. I vissa fall kan åtgärder för att sänka radondotterhalteni bostadshus lill en godtagbar nivå bli förhållandevis kostsamma. Del kandärför vara skäligt att fastighetsägaren erbjuds någon form av ekonomiskt stödi de fall ålgärder behöver vidlas. För ombyggnad och förbättring av bostadshus lämnas i dagstatligt finansieringsslöd i flera olika former. Bostadslån enligt bosladsfinansie-ringsförordningen(BFF) 1974: 946 kan beviljas för i första hand slandardhöjande ombyggnader.Lån och bidrag enligt energisparförordningen 1977:332 medges för energibesparandeålgärder i befinlliga bosladshus. Övriga låne- och bidragsformer är av mindre inlressei detla sammanhang. Bostadslånet för ombyggnad utgör en viss andel av det faslslälldalåneunderiaget, vilket skall motsvara den godkända ombyggnadskostnaden. Andelenvarierar beroende på lånlagarkategori. Tillsammans med prioriterade bottenlånläcker bostadslånet av den godkända ombygg-nadskoslnaden för småhus,respektive för enskilt ägda flerfamiljshus och hela kostnaden förflerfamiljshus som ägs av allmännyttiga bostadsföretag. Prop.1979/80:97 85 Som villkor för bostadslån gäller enligl 8 § BFF normaltall ombyggnaden skall medföra en väsentlig ökning av bostadsvärdet. Detlainnebär att lån bara skall beviljas till sådana moderniseringar som ökar detbostadsfunktionella värdel, t. ex. genom att höja standarden från enkvalitetsgrupp enligl folk- och bostadsräkningen (FOB) till en högre.Gränsdragningen är dock inte möjlig alt göra helt skarp, utan omständigheter idet enskilda fallel kan ha belydelse för denna prövning. För vissa angelägnaändamål, t.ex. ombyggnad som avser förbättrad avfallshantering, har emellertidgjorts undantag från kravet på väsentlig ökning av bosladsvärdet genom enföreskrift härom i 9 § BFF. Ett annat villkor för bostadslån är alt kostnaden inle fårvara alllför ringa. De godiagbara ombyggnadskostnaderna måste i regel uppgåtill minsl för småhus och för flerfamiljshus föratt lån skall beviljas. Också i detla avseende har särskilda bestämmelserfastställts i 9 S BFF för ombyggnad som avser förbättrad avfallshantering. Försådana lån gäller en lägsta kostnad på . Statligt stöd till energibesparande ålgärder lämnas lillhela den godkända kostnaden, vilket i allmänhet bestäms med hjälp avschablonbelopp för olika ålgärder. Bidrag beviljas med 35procent av den godkända kostnaden, dock högsl med lolalt perlägenhet. Resterande del av den godkända kostnaden lämnas i form av lån. Förlån och bidrag enligt energisparförordningen gäller inle något villkor om altbostadsvärdet skall öka genom åigärden. Den godkända kostnaden måste uppgå tillminst I för att stöd skall lämnas. För båda finansieringsformerna gäller att lån eller bidraginte beviljas lill underhållsåtgärder, ulom i de fall dessa är direklföranledda av ombyggnaden. Vid en genomgripande modernisering av eltbostadshus får enligl nu gällande bestämmelser normall även åtgärder för attminska radondolterhallen inräknas i den belåningsbara koslnaden. Bestämmelsenom väsentlig ökning av bostadsvärdet medför dock att statligt bostadslån tillombyggnad i allmänhet inte kan medges för t.ex. enbart installation av frånluflsfläklvid självdragssyslem eller för ombyggnadsålgärder i syfte atl sänkaradondotterhalten utan samband med modernisering.