prop · G303103 · 1979-12-31 00:00:00 — förslag lorde bl.a. syfla lill all skapa bälireinstrument för atl planera och genomföra förbällringar och kompletteringar avbebyggelsemiljön. har medvelenhelen om den befintligabebyggelsemiljöns förtjänster och brisier ökal. Etl siarkt engagemang för atlbevara och utveckla dess värden har vuxit fram parallelll med ökade krav påförbällring av torftiga och bristfälligt utrustade miljöer. De värden som den befintliga miljön representerar harlidigare tillmätts begränsad betydelse vid stadsplanering,faslighelsförvallning m,m. Bebyggelsemiljön har därför kommii alt präglas avbrisl på kontinuitet. Brukarna har inle heller i någon större ulslräckninggjorls delakiiga i beslulen om förändringar i miljöns ulformning och innehåll.Satsningen på nya stora bosladsområden i tätorternas ytterområden och denfortlöpande koncentrationen av arbetsplatser och service har lell lill bristeri miljön. Trafikproblemen har ökal. Boendesegregationen tycks ha ökal iomfallning och i vissa bosladsområden har allvarliga sociala problem uppslån. Elt slort anlal bostadslägenheter fyller inte moderna kravpä ylstandard, ljusförhållanden, sanitär och maskinell utrustning,handikappanpassning, ralionell sophanlering och energihushållning. Mångaarbelslokaler är starki förslilna och brislfälligl utrustade. Många kommuner har hafl svårt att i önskad omfallningrusta upp faslighelsbeslåndel, sanera Irafiken, förbättra den yllre miljön ochvidta andra åtgärder i bebyggelsemiljön, 1 stor utsträckning lordesvårigheterna bero på problem vid genomförandel av planerade ålgärder. De lagar, förordningar, normer och finansieringsvillkorsom reglerar byggandet tar bara i begränsad omfattning hänsyn till de särskildaförutsättningar som gäller vid ingrepp i den befintliga miljön. Reglerna ärinle heller särskilt utformade för atl underlätta en förnyelse som tillvaratar värdenai den befintliga miljön, slori anlal intressenter berörs som regel avförnyelseåtgärder. Både den statliga och den kommunala förvaltningen äruppdelad i många olika 449 Kommittéer: Del II Bo:7 organ med ansvar för skilda seklorer. Därför ärplaneringsprocessen vid ålgärder i befinllig miljö ofta mycket komplicerad ochtidsödande, Dessulom lorde det saknas lämpliga meloder för samordnad planeringoch genomförande av förnyelsealgärder. De höga markpriser som ofta förekommer i städernascenirala delar medför all del är svårt atl där genomföra ombyggnad lill rimligakostnader. De byggnadsmetoder, de byggnadsmaterial och delyrkeskunnande som har utvecklats under de senaste decenniernas inrikining pånyproduktion är dåligt anpassade lill sirävan efter en varsam förnyelse. Ambitioner och önskemål beträffande bebyggelsemiljönsutveckling kan vara svåra all förena, Ålgärder för all komma lill rätta medtrångboddhet, bostadsbrist och dåliga bosladsoch arbetsmiljöer kan komma ikonflikt med en önskan att bevara den befintliga bebyggelsemiljön och alt ocksåi cenirala lägen ha kvar lokaler som kan utnyttjas för verksamheier med lågavkaslning. En sirävan efler att uppnå en allsidig befolknings-sammansättning it,ex, stadskärnorna kan slrida mot önskemålet all sä långt som möjligt ge deboende möjligheter atl bo kvar efter en ombyggnad. Vid ombyggnad önskar deboende ofta en begränsad upprustning som inte i alltför hög grad höjerboendekostnaderna, medan samhället reser krav pä all ombyggnaden skall ledalill en högre slandard. Vid förnyelsen av miljön måste således övergripande målför samhällsutvecklingen, kommunalpolitiska mål och fastighetsägarnasintressen vägas samman med de ofta skilda önskemål som dagens innevånare iolika stadsdelar har och med de krav som de framtida innevånarna kan förväntasställa på sin miljö, Demokrafi och medinflytande blir därför särskiltbetydelsefulla frågor. Behov av utredning om den fortsatta förnyelseverksamheten Jag vill betona atl bebyggelsen inle är nägol statisktulan något som successivi måsle förändras med hänsyn lill ändrade villkor isamhället. har man i slor utsträckning mött de nya kraven genom attbygga nylt, Pä dett.-i sätt har man lyckats ganska bra med att nå de uppställdamålen, I både den fysiska och sociala miljön flnns det emellertidfortfarande en hel del brister som behöver rättas lill. Vi måsle därförfortsätta alt modernisera bebyggelsemiljön. Del bör emellertid ske i delvis nyaformer. Det är angelägel att i större ulslräckning bevara de miljöer som vi harfått i arv av lidigare generationer. Kraven på all hushålla med mark och energi och på altbättre la lill vara gjorda investeringar talar för att en allt större del avbyggandet i fortsättningen torde komma atl ske i form av förnyelse inom denbefintliga bebyggelsemiljön och en alll mindre del genom nyexploalering.Inriktningen och omfattningen av förnyelseverksamheten får därför stor inverkanpå möjligheterna atl uppfylla de bostadspolitiska målen, att upprätthålla enliilfredsslällande nivå inom byggnadsverksamheten m,m. Det finns nu anledning all la fram underlag som gör detmöjligt atl precisera mål och rikllinjer för stadsförnyelsen samt att förbättraoch anpassa genomförandereglerna. Frågor om förnyelse av den befintligabebyggelse- DelHBo:7 Skr 1979/80:103 450 miljön bör bli föremål för en samlad översyn. Jag har mot den här bakgrunden i årets budgetpropositionanmält all uiredningsuppdrag lorde komma alt lämnas bl.a. för alt man skallkunna finna former för att förenkla förnyelsevcrksamheten inom befintliga bebyggelsemiljöer(prop. 1978/79:100, bil, 16), Slalens planverk och bosladssiyrelsen har i engemensam promemoria skisseral ell utredningsprojekt beträffandestadsförnyelse. Med anledning av vissa moiioner om planering, planläggning ochbyggande har bifallit en hemställan av civilulskollel (CU1978/79:30) att bör ge regeringen till känna all regeringen i närakontakt med , planverket och lantmäteriverket bör klarlägga debehov av kartläggningar, analyser och utredningar som finns när del gällerförnyelse inom befintliga bebyggelsemiljöer. Enligt utskottet är enparlamentarisk medverkan ofrånkomlig i della programarbete. Jag har efler överläggningar med representanter för depolitiska partierna, företrädare för ämbetsverken. Svenska kommunförbundei samlexperter inom ämnesområdet funnil all en parlamentariskt sammansatt kommillé nubör tillkallas för alt utreda och lämna förslag i frågor rörande förnyelsen avbebyggelsemiljön. Kommiitén bör som en huvuduppgift behandla delsövergripande frågor om den lämpliga inrikiningen och omfaltningen av förnyelsenpå korl och lång sikl, dels principerna för förnyelsens finansiering.Förnyelsens inverkan på samhällsekonomi, sysselsällning, näringsliv ochtrafikförsörjning bör härvid beaklas. Kommittén bör som en annan huvuduppgiftsamlat se över de regler som f,n, styr förnyelsen. Härvid bör kommitténsärskilt uppmärksamma dels behovel av all lillförsäkra kommunerna lämpligastyrmedel för att samordnat kunna genomföra planerade ålgärder, dels önskemålelall ge brukarna elt vidgal inflylande över och ansvar för såväl planering somgenomförande oeh förvallning, Kommillén bör avgränsa sin uppgifl så att inle de frågorsom behandlas av ånyo blir föremål för ulredning. Allmänna utgångspunkter för kommitténs överväganden Del är komrnunerna som har del primära ansvarei förplaneringen av markanvändningen, för miljöns utformning och förbostadsförsörjningen. Utredningens arbete måste således bygga på konkreiakunskaper och erfarenheler i kommunerna och på bedömningar av vad som ärmöjligt och önskvärt utifrån kommunalpolitiska och kommunalekonomiska utgångspunkter. En utgångspunkt vid ulredningens överväganden bör vara atlden befintliga bebyggelsen utgör en lillgång vars posiliva värden skall laslill vara och förvallas långsiktigt och som genom medverkan av brukarnaforllöpande skall anpassas till nya krav och förutsättningar. Förnyelseproblemen berör i vissa avseenden all bebyggelse,således även den på landsbygden. Det är emellerlid uppenbart atl del i försiahand är tätorlsfrågorna som påkallar uppmärksamhet. Utredningen böravgränsas lill att behandla tätorter av sådan slorlek all flertalel av delidigare berörda problemen är represenlerade. Man kan med stor sannolikhet antaatl vad som därvid framkommer till slor del kan lillämpas även på myckel småorter och på den spridda bebyggelsen. Med tanke på den långa lid del lar alt planera ochgenomföra förändringar 451 Kommittéer: Del IIBo:7 i den befintliga bebyggelsen och den länga livslängden hosbyggnader och anläggningar bör den lidsperiod som utredningen söker överblickainte göras för korl. I försia hand bör den omfatta 1980-talel, men i mångafrågor lorde det vara nödvändigt all göra utblickar fram emot sekelskiflel ochi enstaka fall kanske även viss lid därefter. Utgångspunkter för kommitténs överväganden omstad.sförnyelsens inriktning och omfattning Utrednings- och reformarbetet har i storutsträckning inriktats på en rad delfrågor inom de problemområden som jag i detföregående har angett, Belydande resurser har också salts in för alt förbällralägenheternas standard. Det är nu dags all på allvar ta itu med atl förbättraden samlade miljön i vara tätorter i syfte att göra dem mer ändamålsenliga somlivsmiljöer och mer funktionsdugliga i fråga om arbele, boende och rekreation.Sladsbygdens esleliska värden och de förutsättningar naturmiljön ger bör tastill vara. Förutsättningarna för en samordnad planering av bosläder,arbetsplatser och kollektivtrafik måsle förbältras. Kommittén bör i sitt arbetesärskilt överväga vilka prioriteringar som bör ske mellan önskemålen allförbättra lägenheternas slandard och att förbättra den yttre miljön, bygga utde gemensamma bostadskomplementen oeh förbättra samhällsservicen. Härvid börockså jämställdhetsaspekter beaklas. En ökad förnyelse får inte leda fill en ny väg av rivningoch nybyggnad. Kommittén bör i sitt arbele söka former för att stimulera varsam förnyelse genom successiv upprustning, ombyggnad, förtätning ochutbyggnad av redan befintliga bebyggelsemiljöer för att på så sätl åstadkommahistorisk förankring och kontinuitet i stadsutvecklingen och etl bäitreutnyttjande av befintliga resurser. Man bör eftersträva alt göra kvarter och stadsdelar tillfungerande enheler med en god fysisk och social miljö. Del är viktigt attnärmiljön utformas så att människorna i största möjliga utsträckning kan levaostörda av trafikbuller och dålig luft och med tillräckliga utrymmen för lek,rekreafion och samvaro. Fotgängarnas och cyklisternas behov bör bättretillgodoses i planeringsarbetet. Nya lösningar på irafik- ochparkeringsproblem måste prövas. I vissa bebyggelseområden som har kommit till under senarelid har det uppstått särskilt svära sociala problem. Dessa områden har enbristfälligt utformad och utrustad närmiljö och har blivit utsatta för en starkförslitning. Kommiitén bör särskilt belysa möjligheterna atl förbättra miljöninom sådana områden genom kompletteringar och ålgärder som är ägnade att stärkade sociala kontakterna och ge områdena en positiv identitet. De erfarenheteroch kunskaper som har inhämtats av bl.a. den bosiadssocialadelegationen bör härvid tas lill vara. Förslag till ålgärder för att förbättradessa områden bör prövas i ett tidigt skede i utredningsarbetet. De äldre stadskärnorna är i många kommuner i slortbehov av förnyelseåtgärder. Problemen är emellertid myckel sammansatta och f.n.ofta svåra att hantera. Kommiitén bör därför i etl tidigt skede av arbetet ävenuppmärksamma stadskärnornas problem. Behovel av ålgärder på kvarters- och stadsdelsnivå fårinte skymma behovet av att uppmärksamma frågor som rör stadsbygden idess helhet. Kommiitén bör bl.a. söka efter metoder och medel ägnade attutjämna sådana kvalitetsskillnader som kan finnas mellan olika delar av en Del H Bo:7 Skr 1979/80:103 452 Del kan gälla all, l.ex. genom kompletteringoeh förtätning av befinllig bebyggelse, bidra till en mer varieradhushållssammansätlning i olika sladsdelar, en mera balanserad arbetsmarknad, enjämnare fördelning av offentlig och kommersiell service och en bälirekollektivtrafik. Samiidigi bör de sociala och miljömässiga konsekvenserna av enlångl driven bebyggelselälhel uppmärksammas. Kommittén bör från översiktliga uigångspunkter ocksåstudera behovel av förnyelse av tätorternas lekniska försörjningssystem. Detfinns härvid särskild anledning att uppmärksamma energifrågorna och de behov avförändring och förnyelse som energihushållning och införande av en nyenergiteknik kan komma atl medföra. En effektiv energihushållning kräver enhelhetssyn och en samordning av ålgärder inom samhällsplaneringen. Kommitténbör la del av och från sina ulgångspunkler utvärdera del material som kommerfram genom den kommunala energiplaneringen och de kommunalaenergisparprogrammen. Även andra frågor kan behöva analyseras från översiktligautgångspunkter. Kommillén bör ulifrån såväl kravet på en bättreenergihushållning som sirävan efler en bäitre tolalmiljö i städerna särskiltuppmärksamma trafikfrågorna. Kommiitén bör också överväga vilka åtgärder somkan vidlas för atl uppnå en god vallen- och luftvård i bebyggelsemiljön. Stadsförnyelsen har redan nåll en viss omfattning i vårtland, särskilt i de tre storstadsområdena, I de mindre och medelstoratälorterna är förnyelsen mera begränsad. För de flesla medelslora och mindretätorter lorde del saknas samlade handlingsprogram. Kommittén böröverväga hur kommunernas förnyelseverksamhel skall kunna stödjas. Kommillénbör pröva olika möjligheter att dels slimulera lill ökade insalser för altförbällra den exislerande bebyggelsemiljön i de större städerna, dels initieraförnyelse i de medelslora och mindre tätorterna. Den tekniska utvecklingsverksamheten inom områden somhandikappanpassning, energihushållning, trafikförsörjning, byggnadsmaterial,arbetsmetoder, meloder för underhåll m,m, har stor betydelse för möjligheternaatl lösa många av stadsförnyelsens problem. Kommittén bör därför övervägaåtgärder för all stimulera sådan angelägen teknisk utveckling, Kommiitén bör i silt arbete beakta atlbyggnadsverksamheten har stor betydelse för samhällsekonomin. Hur stort uirymmesom kan ställas till förfogande för invesleringar i denna verksamhel påverkas ihög grad av det rådande konjunkturläget, Kommiuén bör mol denna bakgrundöverväga hur tillgängliga resurser i form av bl,a, arbetskraft, kredilmarknadsuirymmesamt statliga och kommunala åtaganden bör utnyttjas för alt uppnå en lämpligfördelning mellan förnyelse och nyexploalering. Jag vill i delta sammanhangockså erinra om vad chefen för budgetdepartemenlet har uttalat itilläggsdirektiven (Dir, 1978:40) till samtliga kommilléer och särskildautredare angående finansiering av reformer. Utgångspunkter för kommitténs överväganden om ändringar iregelsystemet Jag har tidigare nämnl att utredningen som en huvuduppgiftsamlat bör se över de regler som påverkar verksamheten med förnyelse avbebyggelsemiljön. Jag avser då både de regler som i tekniskt och ekonomisklhänseende slyr förnyelsen och de regler som avser beslutsprocessen och olikaparters medverkan i denna. Det är angelägel atl lillförsäkra kommunernalämpliga 453 Kommittéer: Del IIBo:7 slyrinslrument för att samordna insatserna från olikamyndigheler, förelag, fastighetsägare och enskilda. En sirävan bör härvid varaall förenkla regelsystemet, minska byråkratin och möjliggöra besparingar församhälle och enskilda. De åtgärder som kan behöva övervägas i syfte att förbällrakommunernas inslrumenl för atl hanlera sladsförnyelsefrågor spänner över ellbretl regisler. En grupp av ålgärder berör planprocessen, plangenomförandeloch frågor om markens åtkomlighet och pris. Viktiga frågor inom delta område ärall klarlägga lekniska, ekonomiska och rättsliga förulsältningar och meloderför atl genomföra angelägna förnyelsealgärder, all skapa lämpliga former föralt bygga och förvalta bostadskomplement och gemensamma utrymmen samt atl finnavägar för att samordna förnyelse av tekniska system med förnyelse av kvarteroch stadsdelar. Dessa ålgärder bör syfta lill all dels öka kommunernashandlingsberedskap när del gäller att vidta förnyelsealgärder, dels förbättraförutsättningarna för en kontinuerlig förnyelse. Demokrati- och medinflytandefrägorna bör ägnas särskilduppmärksamhel i utredningsarbelel, Kommiitén bör härvid pröva olikamöjligheter atl ge brukarna ett vidgal ansvar för förvallningen av närmiljönoch att öka förutsättningarna för dem som redan bor i lägenhelerna all bo kvari samband med förnyelsealgärder. Åtgärder på kvarters- och stadsdelsnivå bör bygga påkommunala inventeringar av befintliga resurser och analyser av värden ochbrister i den fysiska och sociala miljön. De boendes och arbelandes egnaerfarenheter av hur deras hus, kvarter och stadsdel fungerar bör härvid laslill vara. Kommittén bör uppmärksamma all regeringen har gett bosladssiyrelsenuppdrag all i samarbele med planverket utreda former och meloder förbosiadssociala inventeringar. En annan grupp av ålgärder avser villkoren för ombyggnad.De normer och flnansieringsvillkor som lillämpas vid ombyggnad bör i ökadutsträckning utgå från ombyggnadsverksamhetens egna villkor och inle utgöraundantag från de villkor som gäller för nybyggnad. Det är viktigt atluppmärksamma alt ombyggnads- och saneringsverksamhet i mänga fall kan och börleda lill atl en byggnad utnyttjas både för bosläder och andra ändamål. Det ärvidare vikligl atl överväga i vilka fall olika villkor för ombyggnad-l.ex.beträffande lägenheisfördelning-bör kunna lillämpas på en grupp av byggnadersnarare än på enskilda hus. Bostadssaneringslagen är etl av de medel som kommunernahar för alt få lill slånd upprusining av bostadsbeståndet. Lagen, som har varili tillämpning , har efter hand visat sig ha vissabrister, I kommilléns arbele bör ingå atl lämna förslag till åtgärder i syflealt avhjälpa dessa brisier. Del vidsträckta uppdrag som kommillén får förutsälter allarbelel delas in i etapper. Under en försia etapp bör kommittén göra dekartläggningar som behövs som underlag för överväganden om förnyelsebehovetsomfattning, förnyelsens inriktning och dess samhällsekonomiska effekter. Underden första etappen bör kommiitén vidare överlägga med bostads- ochplanmyn-dighelerna och andra berörda myndigheter som l.ex.riksantikvarieämbetet, socialslyrelsen och vägverkel om vilka förändringar iregelsystemet - utöver Del II Bo:7 Skr 1979/80:103 454 dem som föreslås av PBL-ulredningen - som snarasl börgenomföras för atl man skall kunna komma lill rätta med akula problem.Kommittén bör under den första etappen slutligen utarbeta förslag lill närmarerikllinjer för del fortsatta utredningsarbetet. Resultatet av arbelel under denförsia elappen av ulredningens arbele bör snarasl redovisas lill regeringen. Kommiitén bör la del av erfarenheler av hur stadsförnyelsegår lill i andra länder. Kommittén bör uppmärksamma det omfattandeinlernalionella samarbele som har påbörjats beiräffandestadsförnyelse inom olika mellanslatliga organ som FN/ECE, , Europarådeloch Nordiska minislerrådel. Särskilt bör en nära anknylning eftersträvas mellankommilléns arbele och arbelet med den kampanj om stadsförnyelse som påEuroparådels inilialiv skall pågå i Europarådelsmedlemsländer. Kommittén bör ha etl nära samarbete med den nationalkommittésom jag kommer att begära regeringens bemyndigande all ulse föralt leda arbelet i med denna kampanj. De erfarenheter och synpunkterbeträffande stadsförnyelse som kan komma fram vid den breda diskussion på detinternationella planel som kampanjen syflar lill bör beaklas iutredningsarbetet. Kommittén bör även i övrigl bedriva silt arbele öppet och isådana former atl debatten kring stadsförnyelsefrågorna stimuleras. Utredningsarbetet bör bedrivas så att de närmast berördaämbetsverken samt företrädare för kommunerna ges möjlighel att medverka aktivt. Kommittén bör inte ta upp sådana specialfrågor sombehandlas i andra utredningar. Kommillén bör vid behov samordna sitt arbete medarbelet i andra kommitlér. Kommittén bör vidare beakla behandlingen av förslagsom under dess arbete läggs fram i andra utredningar och som är av belydelseför utredningsuppdraget. Med hänvisning lill vad jag nu har anförl hemställer jagatt regeringen bemyndigar chefen för atl tillkalla enkommitté med högst fem ledamöter med uppdrag atl utreda frågor om förnyelse av bebyggelsemiljön ienlighet med vad jag har förordat i del föregående, att utse en av ledamöierna all vara ordförande, alt besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annatbiträde ål kommittén. Vidare hemställer jag att regeringen föreskriver attkostnaderna skall belasta trellonde huvudtitelns kommilléanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hennes hemställan. 4S5 Kommittéer: Del II Bo:8 Principerna för det statliga stödet till allmännasamlingslokaler m.m. Departementschefen, slalsrådel , anför. Del särskilda slatliga stödel för all främja lillkomslenoch bevarandet av sådana allmänna samlingslokaler som behövs för del offentligalivel och de kulturella strävandena har funnits . Stödet hadeunder huvudsakligen formen av ell låneslöd. Sin nuvarande form erhölldel i huvudsak efter en genomgripande revideringar 1973. Del lidigarelåneslödel för ny- och ombyggnad saml förvärv av lokaler ersattes då av etlkombinerat bidragsoch lånestöd. För bevarande av befintliga äldre lokalerinfördes dels etl särskilt bidrag för upprusining, dels en möjligheltill särskild eftergift av utestående statslån. Siödet i form av bidrag förupprustning har sedermera byggts ut lill all avse även energibesparandeålgärder och ålgärder för handikappanpassning. Bestämmelser om slödel flnns i kungörelsen (1973:400) omsialligt slöd till allmänna samlingslokaler (omtryckt 1976:794, ändrad senasl1978:185). Stödverksamheten administreras av bosladssiyrelsen.Ansökningar om stöd prövas av en särskild samlingslokaldelegation inomslyrelsen. I delega-fionen som beslår av ordförande oeh sju andra ledamöieringår f.n, företrädare för bl,a, Folketshusföreningarnas riksorganisation.Bygdegårdarnas riksförbund. Omfattningen av stödverksamheten besläms genom särskildaramar för beslul om lån och/eller bidrag. Ramarna fastställs av förell budgetår i sänder. För budgetåren 1973/74-1978/79 har anvisal sammanlagi170 milj, kr, som ram för beslul om bidrag och lån för nybyggnad, ombyggnad ochförvärv samt 43 milj, kr, som ram för beslut om upprustningsbidrag ochsärskilda eftergifter av äldre län. Härulöver har regeringen med stöd avriksdagens bemyndigande genom särskilda beslul i sysselsättningsstimulerandesyfte medgivit yllerligare totalt 15 milj, kr, som ram för beslul omanordningsbidrag och lån och ytterligare 38 milj, kr, som ram för beslul omupprustningsbidrag m,m. För budgeiårei 1979/80 är den gemensamma ramen förbeslut om anordningsbidrag och lån 30 milj, kr, och ramen för beslut omuppruslningsbidrag och särskilda eftergifter 10 milj. kr, I samlingslokalslödhar således anvisals totalt 306 milj, kr, 1 anslutning till regeringens förslag om ramar /80 (prop, 1978/79:100 bil, 16) fördes del i motionen1978/79:674 ftam förslag om all uireda och utvärdera formerna för ochomfattningen av samlingslokalslödet, Molionen log upp flera frågor, bl,a. den storaeflerfrågan på slatliga medel . har med anledning av molionen begäri enulredning om stödet fill allmänna samlingslokaler (CU 1978/79:26, rskr1978/79:250), Civilulskollel framhöll alt vad som främst tilldrar siguppmärksamhet är den förskjutning när det gäller projeklstorlek som harmanifesterat sig. Denna ändrade inriktning måste enligt utskottet mötas medsnara principiella ställningstaganden. Ställning måste också tas till frågan ombyggande av DelH Bo:8 Skr 1979/80:103 456 lokaler för en större region. Ställningstaganden i dessafrågor förutsätter enligt civilulskotlet alt de överblickbara anspråkensinriktning klarläggs och relateras lill samhällets mål på della område.Utskottet uttalade också all de angivna frågeställningarna är av sådan tyngdall de motiverar en utredning med parlamentarisk förankring.