prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — till anskaffning av en ny^iele^f^t)nväxel ^lill anläggningen i . För ^näsla ^budgelår har jag beräknat ^etl medelsbehovav 6 milj. kr. för kompletterings- och ^ersättningsanskaffiiing av utrustning samtför ^anskaf^f^ ^ning av en ny telefonväxel ^lill Boråsanläggningen i ^enlighelmed provningsanstaltens förslag. Jag ^hemsläller all regeri^ngen föreslårriksdagen att till ^Siaiens ^provningsausiult:Utrustning för /81 anvisa ^ell ^reservalionsanslag av 6000000kr. ^Slatens^skeppsprovningsanslalt ^ulför på uppdrag av myndighet eller enskild provningaroch undersökningar av betydelse för skeppsteknik och sjöfart samt. i den månanstaltens utrustning och förhållanden i övrigt medger, även andra provningaroch undersökningar. Anstalten bedriver teknisk-vetenskaplig forskning inom ^siu verksamhetsområde. ^Skeppsprovningsanslaltenleds av en styrelse. Chef för anstalten är en generaldirektör. Anstalten ärorganiserad på tre ^lekniska avdelningar, nämligen drifts- och^verksiadsavdelningen, ^rilkonlorsavdelningen och beräkningsavdelningen samten ^adminislraiiv avdelning. Antalet anställda var 147. Vid ^slalens^skeppsprovningsanslalt ^lillämpas ^programbudgetering med följande program. Medel för ^verksamhelen anvisas under följande anslag. Bidrag ^lill ^slatens^skeppsprovningsanslalt ^i Anslag I är ^eltförslagsanslag som tas upp med ^etl ^formelll belopp på . Underanslaget redovisas ^kosinader och intäkter för program I, 2 och 3. I program Iingår även uppdragsforskning, dvs. sådan forskning som finansieras exempelvisav styrelsen för teknisk utveckling. Som intäkt under anslaget redovisasuppburna avgifter ^saml medel som i mån av behov ^lagits i anspråk från anslag2. Anslag 2 är ^ell reservationsanslag, över ^vilkelstatens bidrag utgår i 1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet första hand ^lill programmen 2 och 3, men även ^lillall täcka eventuellt underskott iuppdragsverksamheten. Anslag 3 är ettreservationsanslag som skall finansiera anstaltens ^inves^leringar i merkostnadskrävande utrustning. Anslag 1 ^fär i principinte belastas. För au lösa tillfälligaeller ^såsong-^mässiga ^likviditelsproblem för uppdragsverksamheten disponerarstatens ^skeppsprovningsanslalt en rörlig ^kredii i ^riksgäldskontoret på 2.5milj. 1978/79 ^Ulgift 225 809 1979/80 Anslag 1000 1980/81 Förslag 1000 Under ^detla anslagredovisas samtliga ^ulgifter och inkomster för verksamheten vid statens^skeppsprovningsanstalt. Följande^sammanslällning ger en ekonomisk ^översiki av den ^toiala verksamheten vidanstalten (i I ^OOO-lal kr. Uppdragsverksamheten ärprimärt ^inrikiad mot områdena skeppsteknik, sjöfartsteknik och övrighavsteknik. Till ^ulgörs ^verksamhelen av forsknings- ochutvecklingsarbeten medan resten är ^rutinbetonad provning av främst fartygs-och propellermodeller. Uppdragen kommer från ^indu- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 285 ^strin och olika statliga ins^titutioner.De dominerande uppdragsgivarna är den svenska ^varvsindusirin ochrederinäringen samt . Uppdrag erhålls i ökandeomfattning från ^ulländska kunder. ^Etl starkt ökat ^inlresse har ^kunnal^noleras för undersökningar som syftar till ^offshore-lillämpningar ochutnyttjande av havets resurser. Uppdragsverksamhetenförutsätts lämna full kostnadstäckning. Ersättning för utförda uppdrag utgårenligt taxa, som anstalten ^faslsläller. Eftersom anstalten arbetar iinternationell konkurrens tas därvid hänsyn ^lill utländska anstaltersprisnivå. Trots del svåra läget inom världens varvsindustri har^skeppsprovningsanslalten lyckats upprätthålla en hög omsättning. Detta harskett fastän det ^nyuppförda manöver- och ^väglaboratoriet har ^kunnal användasendast i mindre utsträckning. Under / 80 beräknas laboratorietkunna tas i bruk i allt större omfattning. Efterfrågan på^skeppsprovningsanstallens ^ijänster väntas öka som en följd av ^atl det nyalaboratoriet har tagits i bruk. För all kunna ^möla denna ^väniade ökning av^uppdragsverksamhelen är det enligt ^skeppsprovnings^anslalten ^nödvändigl altutöka personalstyrkan. Delta medför i sin tur behov av ytterligare lokalutrymmensamt komplettering och modernisering av utrustningen i anstaltenslaboratorier. ^Skeppsprovningsanstallensverksamhet skall bidra ^lill alt öka svensk industris konkurrenskraft och altförbättra vissa samhällsfunktioner såsom försvaret, sjösäkerheten, miljövården till havs, energiförsörjning etc. Dettauppnås dels genom ^skeppsprovningsanstallens ^uppdragsverksamhel, dels genomden forskning som ^anslalten bedriver i egen regi. För all uppfylla de mål somgäller för ^skeppsprovningsanslalten är del därför nödvändigt attuppdragsverksamheten stöttas av en grundläggande långsiktig forsknings- ochutvecklingsverksamhet. Med hänsyn till de speciella krav på högteknisk-vetenskaplig ^slandard som ställs på ^skepps^provningsanstallensverksamhet är del enligt anstalten ^nödvändigl att forskningsverksamheten gestillräckligt ^slort utrymme. Viss grundläggande forskning avses bedrivas isamarbete med och vid olika institutioner vid de ^lekniska högskolorna.^Skeppsprovningsanslalten eftersträvar all under de ^närmasle åren^upprällhålla den nuvarande nivån på ^forskningsverksam^helen. Anstalten har /80 beräknat att 4,3 milj. kr. av bidragsan^slaget skallanvändas för den egna forskningen. För /81 har anstalten i^huvudförslagel beräknat ^medelsbehovei till . Enligt delta^allernaliv räknar ^skeppsprovningsanslalten med ^atl kunna genomföra den egnaforskningsverksamheten med i ^storl ^sell oförändrad ^ambilionsnivå. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 286 I ill ^myndighcisuppgiftemahänförs behandling av remisser och förfrågningar från departement och ^slalliga ^myndigheler, diverse^uiredningar. ^inlern inbildning ^saml ^slu^diebesök ochvisningar. För ^myndighelsuppgifter beräknar ^skeppsprovningsanslalten enligthuvudförslaget ^meilelsbehovet till ^ll)26l)()()kr. för /81. ^Dctla alternativmedför enligt anstalten allvissa nedskärningar måste göras i sådana uppgifter som inte är obliga^toriskaför myndigheten eller reglerade genomförfattningar ^m. ^Uiöver ^hiiviitlförslagelhar ^skeppsprovningsansiallen ^hemslälll om. för att täcka ökade^kosinader i samband med ^atl anstalten har övertagit ^Sliftelsen Svensk^skepps^f^t)rsknings ^bibliolek. Över^skeppsprovningsanslaliens anslagsframställning har ,^riksrevisionsverkei och ^slyrelsen för ^leknisk ^uiveckling ^yltrat sig. För alt bygga uppkompetensen vid del manöver- och^våglaboralorium som togs i bruk under föregående budgetår har^skeppsprovningsanslalten under vart och ^ell av ^budgelåren 1977/78 och1978/79 erhållit ^etl bidrag av 3,5milj. från ^slyrelsen för teknisk ^uiveckling. innevarande^budgelår lämnas detta ^slöd ^direkl över ^anslallens ^egel bidragsanslag somdärför ^uppräknals med 1,4 milj. kr. Då ^skeppsprovningsanslalten fortsätterall visa en uppgång i uppdragsverksamheten bedömer jag all del särskilda stödettill metodutveckling och särskild kompetensuppbyggnad vid manöver- och^v^äglaboratoriet kan minskas. Jag har därför beräknat ^elt, jämfört medinnevarande budgetår, minskat bidrag för ^detla ändamål. Totalt börbidragsanslaget föras upp med . Jag ^hemsläller all regeringen föreslår ^atl till Statens^skeppsprovningsanstalt: Uppdragsverksamhet för ^budgetårel 1980/81 anvisa ettförslagsanslag av . Bidrag till sta^tens ^skeppsprovningsanstalt 1978/79 Utgift 38.54773 ^Reservalion 2 1979/80 Anslag 5 300 000 1980/81 Förslag 44.54 000 Som framgår av min redogörelse under anslaget till^uppdragsverksamhel föreslår statens ^skeppsprovningsanstalt all bidragsanslaget höjs med . I ^enlighel med vad^jagjusl har anfört bör bidragsanslaget för nästa budgetår föras upp med . Jag hemställer ^atl regeringen föreslår ^atl till Bidrag till 1980/81 anvisa ^elt reservationsanslagav . ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 287 Statens ^skeppsprovning.san.stalt: ^Utru.stnin^g 1978/79 Utgift 7219 121 ^Reservalion 3523948 1979/80Anslag 1 100000 1980/81 Förslag I 100000 Från anslaget bestrids^skeppsprovningsanstallens investeringar i mer kostnadskrävande utrustning.Utrustning som har anskaffats med anlitande av anslaget ^lillförs anstaltens utrustningskapital.Medel motsvarande avskrivning och förräntning av ^utrustningskapitalei omförstill särskild ^inkomstlitel på ^statsbudgeien. För underhåll,^komplellering och modernisering av utrustning i verkstad och laboratorierberäknar anstalten att . erfordras under /81. För fortlöpande modernisering och komplettering av^skeppsprovnings^anstallens utrustning beräknar jag för nästa budgetår 1,1milj. Jag hemställer att regeringen föreslår ^atl till ^Slalens^skeppsprovningsanstalt: Utrustning för /81 anvisa ettreservationsanslag av I ^lOOOOOkr. 1978/79 Utgift 1085 000 1979/80 Anslag 2 000000 1980/81 Förslag 2 ^lOOOOO Ingenjörsvetenskapsakademien^(IVA) är ^etl samfund av invalda ledamöter verksamma inom teknisk vetenskap,industriell produktion och ekonomi. ^IVA:s syfte är att till samhällets gagnfrämja ingenjörsvetenskap och näringsliv. Verksamheten inriktas på att följa,analysera och informera om den tekniska ^ulvecklingen ^saml alt skapa kontakteroch initiera samverkan inom och mellan olika teknikområden. Bidraget, som isin nuvarande form har utgått /69 (jfr ^prop, 1968:68 ^s.57, ^SU 1968:131, ^rskr 1968:304), ^ulgör ^slalens ^slöd till ^IVA:sgrundläggande verksamhet. Denna verksamhet omfattar ^IVA:s ledningsfunktion,kontakt- och rådgivningsverksamhet och ^bibliolek, delar av ^lVA:s^uirednings-^och ^framlidsstudieverksamhel samt den ^ullandsorienteradekontakt- och informationsverksamheten. 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 288 har ihuvudförslaget hemställt om en ^priskompensalion av . Därutöver har^IVA, inom ramen för statsanslagets inriktning att finansiera den grundläggandeverksamheten, hemställt om en ökning av ^bidragel med . En sådanökning skulle ge ^IVA möjligheter ^lill mer ingående ^insalser vad gällerframlidens ^produklionssyslem, fördjupade ^sludier av tekniskautvecklingstendenser samt ökade ^konlaklaktivileler - både nationellt och internationellt.^IVA föreslår enligt ^della ^altemativ ^atl det statliga ^bidragel ^lill dengrundläggande ^verksamhelen ^ulgår med (2000000-1-200000-1-775000^=) 2975000kr. ^förbudgeiårei 1980/81. ^Däruiöver har ^IVA redovisat^etl reformalternativ upprättat från följande utgångspunkter. ^Koslnaden ^förden grundläggande ^verksamhelen beräknasunder innevarande ^budgelår till 8,6 milj. kr. Av detta belopp svarar statenför 2 milj. kr., dvs. av kostnaderna medan ^IVA själv svarar för resterandeandel. Den övriga ^verksamhelen vid ^IVA ^omfallar dels ^projeklverksamhel,dels ^adminislralion av den ^leknisk-velenskapliga attachéverksamheten ^(jfr ^prop. 1977/78: III, NU 1977/78:75, ^rskr 1977/78:361). Projektverksamhe^ten,för vilken ^kosinaderna under innevarande ^budgelår beräknas ^lill 5,9 milj.kr., finansieras med 2,9 milj. kr. av skilda statliga bidrag, ^IVA anser detangeläget att åstadkomma en ökad basfinansiering av projektverksamheten, bl,a. genom att en del av ^lVA:s egna medel frigörs för delta ändamål, ^DeUaförutsätter att staten i högre utsträckning än ^f, ^n. finansierar dengrundläggande ^verksamhelen. Målsättningen bör vara att staten finansierarhälften av denna ^verksamhel. För innevarande budgetår har den statligabidragsandelen ^lill den grundläggande ^verksamhelen ökat från till 23%.För 1980/81 bör denna andel enligt ^IVA öka till ^38^%^o, vilket innebär enökning av bidraget med . utöver den redovisade begärdabidragshöjningen. Totalt begär således ^IVA (2975 000-1-9.50000=) 3925 000 kr.Motsvarande höjning bör göras till /82, Jag är ^f, ^n. ^inle beredd ^atl förorda ^atl statenfinansierar en ökad andel av ^IVA:s grundläggande verksamhet. För nästabudgetår bör anslaget räknas upp med . till 2,1 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag tillIngenjörsvetenskapsakademien för /81 anvisa ett anslag av 2^lOOOOO kr. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 289 1978/79 ^Ulgift 6 305 000 1979/80 Anslag 7630000 1980/81 Förslag 7 685 000 SIS -i är centralorgan för den nationellastandardiseringsverksamheten och företräder i d^el ^inler^nationellastandardiseringsarbetet. Kommissionen utarbetar och fastställer svensk^slandard ^saml verkar för alt denna används inom såväl offentlig verksamhetsom i ^näringslivel. ^Kosinaderna förverksamheten bestrids genom statsbidrag, ^kontanlbi^drag från näringslivet,^ersäitning från statliga verk ^m.fi.samt genom försäljning av ^siandardpublikalioner. Sedan ^budgeiårei 1966/67^moisvarar ^slalsbidragel av näringslivets ^kontanlbidrag under det^budgelår som föregår del då ^beslul om ^slalligl bidrag fattas (jfr ^prop.1966: 1 bil. 42, ^SU 1966: 10, ^rskr 1966: 10). Tidsperioden /67, då nuvarande princip för beräkning av statsbidragetinfördes, har enligt kommissionen kännetecknats av stigande krav påsamhälleliga insatser för ^säkerhel, hälsa och miljö ^saml av åtgärder frånstatsmakternas sida för att främja utrikeshandeln. Delta har inneburit all störrekrav successivt har ställts på standardiseringsorganen. är den^åriiga kostnadsstegringen större nu än när principen infördes och det beslöts^atl bidraget skulle relateras till de näringslivsbidrag som utgick tvä årtidigare. Mot denna bakgrundanser dels att procentsatsen för beräkning av^stalsbidragels ^slorlek bör höjas från 60 till 70, dels att ^bidragel börberäknas på grundval av budgeterade ^näringslivsbi-^drag för del innevarande^budgelåret. En slutkorrigering av det beviljade ^bidragel avses ske iefterhand sedan de verkliga näringslivsbidragen blivit kända. Med hänsyn till del samhällsekonomiska lägetföreslås dock ^atl detta mål skall nås etappvis. SIS hemställer därför om ettanslag för /81 av . ^molsvarande av de /80 beräknade näringslivsbidragen av . 1 en särskild skrivelsehar ^lillslyrkl framställningen. allmänna ^verksamhel under /81bör statsbidrag utgå i enlighet med nuvarande beräkningsprinciper, dvs. avnäringslivels bidrag under ^sistförfiutna budgetår. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 290 ^Dessa bidrag uppgick ^lill ^I2 ^8()8()()() kr. under budgetåre^t^ ^ ^ 1978/79. Jag ^beråknar således ett statsbidrag av . Jag hemställer au regeringen föreslår att ^lill Bidrag till^Suiiidardiseringskommissioiieii för ^budgeiårei 1980/81 ^anvi.sa ^ella^nslag av 7685^OOO kr. 1978/79 ^Ulgift 199799085 Reservation ^7H768742 1979/80 Anslag 283 000 000 1980/81 Förslag 301.500000 Det ^Ireårsprogram förforskning och ^uiveckling på ^energiområdel .som ^fasllade år 1975^(prop. 1975:30, NU 1975:30, ^rskr 1975:202), Huvudprogram Energiforskning,förlängdes med ^(prop. 1977/ 78:110, NU 1977/78:68, ^rskr1977/78:341). beslöt om vissa preciseringar ^m. av deår 1978 angivna riktlinjerna samt om en delvis ändrad inriktning av verksamheten inom programmet ^t^mergian-^vändningför bebyggelse ^(prop. 1978/79: 115 bil. I, NU 1978/79:60, ^rskr 1978/79:429). För HuvudprogramEnergiforskning och vissa därmed sammanhängande insatser angavs förtreårsperioden /79-1980/81 en sammanlagd medelsram om 842 milj. kr. /79 har anvisats sammanlagt 242 milj. kr. och för ^budgelåret1979/80 sammanlagt 287 milj. kr., varav 283 milj. kr. från ^detla anslag och 4milj. från anslaget A 3. HuvudprogramEnergiforskning är indelat i sex program, av vilka några är uppdelade pådelprogram. För programmen 1-5 finns programansvariga organ med uppgift attplanera och beställa forskning och utvecklingsarbete inom de olika programmen. ^Delegalionen (1 1975:02) för energiforskning ^(DFE) har ^lill uppgift bl. a. alt verka församordning av den ^toiala forsknings- och utvecklingsverksamheten inomenergiområdet och all ta fram underlag för planering av forskning ochutveckling inom området i ett långsiktigt perspektiv. ^DFE har i mars 1979redovisat en ^översikllig analys av verksamheten inom HuvudprogramEnergiforskning /76^-1977/78 med en fördjupadutvärdering av vissa delar av energiforskningsprogrammet irapporten (Ds 1 1979:4) ^Energiforskningspro^grammel 1975/78 -Värderingsrapport med ^separaia bilagor ^(17-19) ^saml i juni 1979^redovisal ^rapporlen ^(nr 15) Energiforskningsprogrammet 1975/78 -^resulialrappori. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 291 ^lilliiggsdircktiv (dir. 1979:61) fåll i uppdrag att utarbeta förslag ^lill ^omfallning och inriktning av insatserna inom Huvudprogram Energiforskning^efler den ^30juni 1981. ^DFE ^saml^delegalionen (I 1979:01) försolvärme och bränslen som kan ersätta olja. ^oljeersättningsdelegalionen^(OED), härefter remiss yttrat sig över de programansvariga organensanslagsframställningar vad gäller programmen 1-4 och 6 resp. delar avprogrammen 3 och 4. Jag redovisar de ^tlärvid framkomna synpunkterna i sambandmed anslagsframställningarna för de olika programmen. Energianvändning i industri^ell^a^ processer ^m. ^Programansvariglorgan för program 1 är styrelsen för ^leknisk utveckling ^(STU). Program indelat i sexdelprogram, nämligen Allmänna ^sludier. Trä, massa och papper. Järn och stål.Övriga processer inom industrin. Jordbruk och ^trätlgårdsnäring samtSamhällets ^varu^f^töden. S^I^ ^U^ föreslår ^atl förprogram 1 under /81 skall ^ulgå ^ell anslag om 37 milj. kr. ^STUhar ^härulöver ^planeral vissa ^slörre försöksanläggningar. Dessa bör ^enligi^STU finansieras av de särskilda medel som inom ^energiforskningsprogrammelstår till regeringens förfogande för bl. a. större försöksanläggningar. /81 redovisar ^STU ett sammanlagt medelsbehov på 16 milj. kr.förföljande ^slörre försöksanläggningar; ^Pl a ^s^ ^m^ area k t o ^r^ för bl. 1 ^nj ek t ^ion ^s^ ^p^ ^roces ^s^ för ^järnmalmsreduklion. Försökspappersmaskin, ^FEX, avsedd all ^möla de begränsningar på råvaror,ener^gi och kapital ^saml de hårdare miljökrav som är att v^änta. ^DFE anser au 36 milj. kr.bör anvisas för ^programmei under /81, ^exkl. medel för störreförsöksanläggningar. Vad gäller de av ^STU föreslagna försöksanläggningarnaanser ^DFE alt försök med en ^energibe^sparande ^järnredukiionsprocess, iförsta hand en process som kan väntas ge god ekonomi i en småskaligproduktionsanläggning, bör få prioritet. Med ^lanke på de långsiktigabindningar som en försöksanläggning skulle medföra bör dock en ^ulvärdering avolika processer ske innan ^ytteriigare ^medel låses. Även ^FEX-projeklet anser^DFE vara av stor ^vikl, emedan det berör den långsikliga konkurrenskraften hosen av våra viktigare exportindustrier. ^DFE framhåller all del ärangelägel au samarbeta med svensk ^induslri vid försöksprojektens genomförandeså att resultaten kan komma till ^praklisk användning och ge energibesparingar. Energianvändning för transporter och samfärdsel Program2 är uppdelat på två delprogram, nämligen ^Ålgärder i transport- ^Prop.1979/80: 100 Bilaga 17 Industridepartementet 292 ^sysiemel och ^Energianviiiulning i drivsystem.^Transporlforskningstlelega-^tioneii (1 ED) ^iir ^prt^igramansvarigi organ för^Älgärder i ^Iransporlsysiemcl och ^S^ 1 ^Ll ^;ir ^programans\arigl organ förEnergianvändning i ^tlrivsysiem. ^lED^presenlerar ^eii överarbetad ^insaisplan för^Älgärder i ^irans^porlsysiemcl under^budgelåren 1979/80 och 1980/81 och föreslår all ^forskningsverksamhelen inom^delprogrammel i ^likhei med^lidigare år i ^huvutlsak inriktas^mol ^konväga ^personiransporier. ^TFD föreslår alt anslag ^förbudgeiårei1980/81 skall utgå med 2,^8^ milj. kr. ^DFE haringenting att erinra mot ^rFI^^:s förslag till ^inrikining av verksamheten och ^lillstyrker det föreslagna anslaget /81. För Energianvändning i drivsystem ^iir målet att klarlägga ^förulsällningarna för altanpassa dagens bensin- och dieselmotorer till ^allernaliva drivmedel ^saml altge underlag för att bedöma den framtida ^ulvecklingen av drivsystem och underbygga krav frånsamhällets sida rörande de ^lekniskaegenskaperna hos drivsystemen. Därutöver har ^STU uppställt som mål för verksamheten all intill kunna ange några olika metoder för ^atl minskaden specifika drivmedelsförbrukningen hos person- och lastbilar ellermer. ^STU framhåller ^atlmedelsramen för ^delprogrammel behöver höjas i förhallande till tidigareredovisad planering för ^atl kunna finansiera ^pro-^jeklverksamheten vid samt planerade nya åtaganden in^om ramen för forsknings-och utvecklingssamarbetet inom del internationella energiorganet, ^lEA. ^S^ TU föreslår all anslagtill delprogrammet skall utgå med ^sammanlagi 12 milj. kr. ^förbudgeiårei1980/81. ^DFE påpekar att i ^STU;s^programplan, vars ekonomiska ramar överensstämmer med den ^treårsram somanges i ^prop. 1977/78: I 10, medelsbehovet för delprogrammet Energianvändningi drivsystem beräknas till 9 milj. kr. för ^budgetårel 1980/81. ^DFE föreslåralt detta belopp anvisas i stället förav ^STU äskade 12 milj. kr. ^Programansvarigl organ förprogram 3 är statens råd för byggnadsforskning (BFR). ^STU svarar för denkonkreta planeringen och handläggningen av stödet till industrielltutvecklingsarbete och ^innovationsinriktade ^projekl inom programmet. Med medelfrån anslag under ^bosladsdeparte^mentels ^huvudiitel finansieras /78 lån för fördyrade byggnadskostnader i samband med^forskningsinriktat experimentbyggande ^Ofr bl. 1976/77: 107, ^CU1976/77: 32, ^rskr 1976/77: 244 samt ^prop. 1977/7^8: 122, ^CU 1977/78: 30,^rskr 1977/78: 322). Medel för planering och uppföljning av ^experimenlbyggande^ulgår från detta program. ^beslölriksdagen om vissa ändringar i tidigare angivna riktlinjer för ^verksamheleninom programmet. Ändringarna avsåg dels en ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 293 anpassning av bl. ^verksamhelen inom ^delprogrammel ^Effeklivare energianvändning ^lill ^besliii om en plan för ^cneigihiish;illning i ^befinlligbebyggelse ^(prop. 1977/78: 76, ^CU 1977/78: 3 1^,^ ^rskr 1977/78:345), dels en kraftig ökning avinsatserna avseende utveckling avsolvärmesystem, teknik förenergilagring ^m. Målet ^f^tir de utökade ^insalsema inom ^solvärmeområdeiär att de från i huvudsak ^niitien av^198()-ialei skall ge ^underiag i^tekniskl och ^ekonomiskl ^hiinseende för skilda^beslul rörande införande av solvärme i olika systemlösningar och^sysiemkombinaiioner och för inriktningav eventuella fortsatta forsknings- och ^uivecklingsin^salser inom ^områdel.Insatserna avser huvudsakligen dels systemfrågor, dels skilda metoder förlagring av solvärme, dels ^leknikför soluppvärmning av ^lappvarmvalien. De ändringar i riktlinjernaför ^programmei som beslöts av ^innebi^w^ alt /80 följande ^energiinriktad forskning och utvecklingsverksamhetinom ^bebyggelseseklorn finansieras inom anslaget Energiforskning, nämligendels ^slöd ^lill ^industrielli ^ulveck^ling^sarbeie och ^innovalionsinriklade^projekl inom delprogrammen ^Effekli^vare energianvändning. Värmepumpar ^saml^Solvärmesyslem och energilagring ^m.m., dels forskning och utveckling inkl.planering och uppföljning av ^forskningsinriktat experimentbyggande inom de tvåsistnämnda delprogrammen. BFR föreslår alt anslag förprogrammet skall utgå med 57,5 milj. kr. under /81 och förordari samråd med ^STU följande fördelning av medel på de olika delprogrammen(milj. 1979/80 ^Anvisal riellt utvecklingsarbete och ^innov^.^i-^lionsinriktade ^projekl ^DFE ^tillslyrker BFR:^s^ hems^tällan om 57,5 milj. kr. för / 81. Även ^OED^lillslyrker BFR: ^s^ förslag och instämmer iden prioritering av olika insatserinom ^solvärmeområdei som BFR föreslår. ^Programansvarigl organ för program 4 är nämnden förenergiproduktionsforskning (NE). Program 4 är indelat i ^åiia delprogram. ^Prop.1979/80; 100 Bilaga 17 Industridepartementet 294 NE redovisar i sin^anslagsframslällning förslag till ^verksamhel under /81 på tvåalternativa kostnadsnivåer, nämligen ett huvudförslag och ^ell förslag ^lillutökad verksamhet på en högre kostnadsnivå. I sitt huvudförslag räknar NE medalt verksamheten under ^budgetårel 1980/ 81 kommer alt kännetecknas av enfortsatt hög intensitet i projektarbetet. Planeringsverksamheten inom ^programmeikommer alt ^slyras av förhållandena 1978/79-1980/81 samt medverkan i framtagan^det av det förslag till ^forlsall^verksamhel inom Huvudprogram Energiforskning efter , som skall^ularbelas av ^DFE.