prop · G3031 · 1979-12-31 00:00:00 — TCO diskuterar vidare utredningenssyn på barnomsorgens pedagogiska funktioner och frågan om samverkansformermellan förskola och grundskola och anför i detla sammanhang. Här kan för del försia konsialerasatl socialulredningen behandlar socialslyrelsens framlida uppgifleruteslutande i socialvårdslermer. Det förekommer inte ens en anlydan om altlillsynsansvarel innefattar också en myckel omfaUande pedagogisk verksamhel ikommunerna. för den planerade reformens genomförande kan enbarlförskoleverk-samhelen ha uppnått en sådan omfattning atl den blir minsl likaresurskrävande som den obligatoriska skolan, detla enligl den kvantitativautveckling som redovisas i barnomsorgsplanerna för . Moldenna bakgrund ser TCO del som en brisl atl ulredningen ej för en ingåendediskussion om barnomsorgens pedagogiska funktioner. leder vidare lill allsocialljänslens behov av speciell kompelens inom barnomsorgen inteexemplifieras med personal som genom sin fackulbildning och fällerfarenhet harspeciell kompelens för ledningsfunklioner inom områdel. DeUa beslår i alltväsentligt av barnpedagogisk verksamhel i förskola och fritidshem samt ifamiljehem, även om vidgning av barnomsorgsbegreppel sker enliglsocialutredningens förslag. Det barnpedagogiska arbelel är fyllt av problemsom en följd av den snabba utbyggnaden i flertalel kommuner. Man Ivingas påmånga håll atl i hög grad arbela med provisorier, både personal- ochlokalmässigl, såväl på fältet som inom administrationen. Det är enligt TCO;suppfattning otillfredsställande att det inte i betänkandel finns en anlydan ommedvetenhet om dessa allvarliga problem inom del egenlliga barnomsorgsområdet.1 sin diskussion om organisatorisk anknytning av förskolan lill ulbildnings-resp. socialpolitiken redovisade barnstugeulredningen i princip likvärdigamotiv för båda allernaliven. Au de socialpolitiska moliven kom alt väga överberodde bl. a. på all skolan då inle ansågs "mogen" för ell sådantsleg. För all kunna uppnå en djupare pedagogisk inlegrering mäste etl närmandeha skett därhän, all "skolan ulvecklingspsykologiskl lar vid där förskolanslular", ansåg barn-slugeulredningen. beslul 1971 om SIA-skolaninnehåller rikllinjer för ulvecklingsarbelel, som går längre än vadbarnstugeulredningen skisserade. Utöver den utvecklingspsykologiskaanknylningen anges all också förskolans pedagogik och arbelssäll är en vikliggrund för skolan all bygga vidare på. Vidare framhålls fritidshemmens betydelseför skolan som en både pedagogisk och social resurs, men också som etl viktigikomplemenl till den i skoldagen inbyggda omsorgsfunktionen. Ett ökande antalkommuner börjar dra prakliska slutsatser av riktlinjer för utvecklingenav skolans inre arbete. Olika modeller för integration mellan förskola,lågstadium och fritidshem prövas runl om i landel. har delhuvudsakligen gällt sådan lokalmässig samordning, som underlättar kontaktmellan de olika verksamhetsformerna, men även pedagogisk integration är Underutveckling, bl. a. med slöd av ett integrationsprojekt i samarbete medskolöverslyrelsen och . Det finns lokala projekl 1979/80:1 1 lo som syftar lill en lolal integration mellanförskola/lågsladium/frilidshem på grundval av gruppindelning enligl"syskonmodellen" i anläggning som ulformals med daghemsfunklionensom förebild, Ulvecklingen går alliså i den riklning som TCO verkal för i sinaprogram för ulbildnings- och familjepolilik från slulel av 1960-lalel. Socialslyrelsen är positiv till allsocialulredningen har lagil med barnomsorgen i socialljänsllagen men beklagarsamtidigt all ulredningen inle närmare har analyserat vad barnomsorgensutbyggnad och dess sociala och pedagogiska verksamhel belyder för ulvecklingenav socialljänslen på olika nivåer. Slyrelsen anför vidare. Barnomsorgen har slor belydelse förföräldrarnas livsvillkor och för barnens uppväxtmiljö. harfastslagit alt barnomsorgen skall ha ell socialt och pedagogiskl innehåll. Förbarnen innebär det atl de skall tillförsäkras en uppväxtmiljö som ger demstimulans och irygghel. Förföräldrarna innebär del ell slöd som gör delmöjligi all förena rollen som förälder med rollen som akliv samhällsmedlem.Barnomsorgen har som målsättning atl fungera på alla barns villkor och ge slödål var och en efler behov ulan all skilja ul och erbjuda särlösningar vid sidanav det "normala". Denna målsältning finns inskriven i 8 6 i nuvarandebarnomsorgslag. Arbelssällel bygger på della synsäu och kallas efler förslagfrån barnslugeulredningen för "dialogpedagogiskt". Del avbarnslugeulredningen mynlade begreppet "barn med särskilda behov" haremellertid medfört svårigheier. Bakom begreppet låg en ambition atlbarnomsorgen skulle la hänsyn lill de individuella barnens och föräldrarnassilualion. Kommunen ålades i delta syfte all bedriva uppsökande verksamhel.Tanken all barnomsorgen bör ulformas så all den passar alla barn harvidareuivecklals av barnomsorgsgruppen i betänkandel Samverkan i barnomsorgen II (Ds 1976:6). Barnomsorgsgruppensförslag innebär bl. a. all specialinslitulioner bara skall komma ifråga iyllersla undanlagsfall. 1 stället skall barnen gå i reguljär förskola ochfritidshem som skall få slöd av fackutbildad personal. För många har begreppel"barn med särskilda behov" likväl framslåll som en vidgning avhandikappbegreppel, vilket bl. a. lelt lill all man begärt atl få kriterier föratl faslslälla när elt barn kan belraklas som ell "barn med särskildabehov". Socialslyrelsen ser allvariigl på della problem och vill därförprincipielll redovisa silt synsäll på denna fråga. klarläggande på dennapunkt är viktigi för den kommande ulvecklingen av . Socialslyrelsenser inle barn med behov av särskilt stöd som någon speciell grupp som vare sigbör eller går alt avgränsa och föreslå speciella åtgärder för. Barns problemmåste ses i sill sammanhang och inle som beslående egenskaper hos den enskildaindividen. Hur man kan hjälpa barn och föräldrar i svåra silualioner är någolsom fordrar inlevelse och kunskap i varje enskill fall och kan inte besvarasmed hjälp av kategoriska kriterier. Samhällels barnomsorg måsle ha sommålsältning atl fungera på alla barns villkor och ge slöd åt var och en eflerbehov utan att skilja ul. ge beteckningar och erbjuda särlösningar vid sidan omdet "normala". Det har kommil all framstå som allt mer lydligl i delta sammanhang måste diskutera förskolans och fritidshemmens roll irelalion till andra verksamheler som har till uppgift all ge slöd och hjälplill barn och barnfamiljer. Man arbelar ju ganska isolerat från varandra,var och en med sin uigångspunkl och 1979/80:1 111 Slödel lill barnfamiljer äi uppdelat påmånga händer. Det är angelägel atl samla ihop resurserna och se vad man kangöra tillsammans, hur var och en kan bidra lill ell gemensamt mål. Dediskussioner som har förls om barn med särskilda behov kan tillämpas i alla desammanhang där socialljänslens verksamhet är tillämpbar. Slyrelsen anser därförall man bör undvika sådana formuleringar alt också andra grupper kan komma allbetraktas som föremål för ålgärder pga "särskilda behov". En förulsällningför ell förverkligande av barnomsorgens mål är all sociala och pedagogiskasynsäu närmar sig varandra. Socialarbelare som arbelar i avhjälpande arbelemed barnfamiljer kommer alli oftare all behöva arbela pedagogiskl.Pä molsvarande säll kommer förskolans och frilids-hemmens personal all få allislarkare sociala inslag i sill arbele. kan leda lill mer konstruktivainsalser inom hela . Enligt barnomsorgslagen åligger detsocialnämnden all aklivi informera alla småbarnsföräldrar om socialljänslenoch andra frågor som har betydelse för barnfamiljerna. Denna aktivainformalion och konlakt är en viktig och nalurlig del av omsorgom barnen. I de försök som socialslyrelsen bedrivii i samarbele med olika kommunerrörande ulälriktal arbele i barnomsorgen finns många exempel på förbällringarsom kunnal vidlas genom den kunskap socialljänslen erhållil genom samtal medföräldrarna. effeklivitel och anpassning lill verkliga behovhar därigenom ökal. diskuterar ocksåfrågan om barnomsorgsplanering och framhåller bl. a. följande. Bamomsorgsplaneringen tillkom efterförslag av barnstugeulredningen och innebär atl alla kommuner från och med 1juli 1975 skall upprätta rullande femårsplaner för barnomsorgen. Planemabehandlar både kvantitativa och kvalitativa frågor. Bamomsorgsplaneringen harunder de försia åren av naturiiga skäl kommit att koncentreras pä frågan omförskolans och fritidshemmens ulbyggnad. Socialslyrelsen har dock redan 1976rekommenderat kommunerna all även behandla för barnfamiljerna vikligakvalitativa frågor. Det sker ockå i mänga kommuner. Bamomsorgsgruppen föreslogi betänkandet Samverkan i bamomsorgen (SOU 1975:87) atl barnomsorgsplaneringenskulle ulvecklas i riktning mot ett bam- och ungdomspoliliskt program.Socialulredningen har i slutbetänkandet inte behandlal barnomsorgsplaneringen.Socialslyrelsen vill därför framhålla belydelsen av alt planeringen kanvidareutvecklas och inordnas i de framlida planeringsformer för sociali arbelesom slyrelsen fömlsäller måste komma lill slånd. Föräldrauibildningens belydelse iarbelel med barnomsorgen berörs i några remissvar. påpekar all densamlade skoldagen, som föreskrivs genom SIA-beslut, innebär atlskolan skall ansvara för eleven under vistelse i skolan såväl i undervisningsom under fritidsaktiviteier. På molsvarande säll framhåller socialulredningenför sin del hur har atl la ansvar för kommunens barn ochungdomar. Skolöverslyrelsen menar atl skola och socialljänsl bör slödjavarandra när det gäller alt hjälpa t. ex. de skoltrölta. de som skolkar, de somslular i förlid eller med Prop.1979/80:1 112 Dessa elever för mångagånger med sig sina problem in i skolan från miljön uianför skolan. Skolanensam kan därför inte komma till rätta med problemen. Insatsema underskoltiden blir otillräckliga, om de inle följs upp i hem- och frilidsmiljön.Föräldrautbildning kan därvid enligl slyrelsen bli en god hjälp, Slyrelsenanser all ansvaret för föräldraulbildningen snarasl bör faslslällas. Oberoendeav vem som har ansvarel, bör en förbättrad samverkan mellan de berörda ske närdel gäller alt ge råd och slöd i frågor som rör bams och ungdoms utveckling.Även kommun anser del vara av vikt atl frågan om ansvaret för föräldraulbildningenfår en lösning, Enligl sunens invundrurverk är detnalurligl att föräldrauibildningens ulformning omfallas med siörsla intresseav invandrarorganisationer. Samtalsgrupper av föräldrar med olikanalionaliteler kan öka förståelsen mellan majoritets- ochminoriteisbefolkning. Föräldrautbildningens möjlighet all nä ut lillinvandrarföräldrar är enligl verkel Iroligen hell avhängig av ominvandrarorganisationerna ges lillfälle alt påverka verksamhelens inriktning. Barnomsorgsgruppen anser all delhade funniis behov av en någol fördjupad diskussion kringföräldrauibildningens belydelse. De mål barnomsorgsgruppen sall upp för enallmän föräldrautbildning är all den skall leda lill atl alla föräldrar fårökade kunskaper som ell stöd i sin föräldraroll. Vidare bör den bidra till allskapa konlakt och gemenskap mellan föräldrar. Den bör också medverka till allföräldrar får inflyiande över sin egen och barnens silualion.Föräldraulbildningen skall vidare bidra till all skapa medvelenhel om hurföräldrarnas säll atl förhålla sig till barnen påverkas av samhälleligaförhållanden och samspel med andra människor. De arbetsformerbarnomsorgsgruppen har vall alt föreslå är s. k. föräldrautbildningsgrupper,dvs. grupper av föräldrar som - utan styrt urval - träffas tillsammans medpersonal vid den akluella , informellt umgängeoch aktivitet. Föräldrautbildningen företer enligl gruppen slora likheter medflera av de verksamhetsformer I.ex. grannskapsarbete och uppsökandeverksamhel, som socialulredningen diskuterar. Föräldraulbildningen fyllerdelvis samma funktioner som dessa verksamheter och det är angelägel allulvecklingen av de olika arbetsformerna inte sker separal från varandraisolerade. Man bör därför enligl gruppen sträva efler all finna gemensammaformer för arbelet. Föreningen i samhälletförordar att en obligatorisk föräld-raträning prioriteras, knuten lill mödra-och barnavårdscentraler, militärutbildningen, högstadium ochförskolan. Mycket av den vanvård och olämpliga behandling av barn somförekommer kunde enligl föreningens mening undvikas med upplysning ochträning och verkningarna av det sociala arvet mildras. Barnels reaktioner påen brislfällig vård och felaktiga krav ökar påfrestningarna på en redan utsattfamilj och kan leda lill alt föräldrarna provoceras fill misshandel iinteraklionen med bar- Prop.1979/80:1 113 nen.En lokall placerad föräldralräningskurs skulle också kunna ge konlakler mellanföräldrar i samma område till ömsesidigt slöd och ulbyle. Isolering är enmyckel lungl vägande orsak i många fall av barnmisshandel. En ulvidgning av begreppet "barnomsorg"till atl avse hela den del av den kommunala socialljänslen som avserverksamhelen för barn och ungdom tillstyrks uttryckligen av brottsförebygganderådet, socialslyrelsen, Kommunförbundel och några kommuner. Enligtsocialstyrelsens mening är del dock riktigare alt i detta sammanhang tala om"Omsorg om barn och ungdom". I är kritisk mol denföreslagna utvidgningen och framhåller atl begreppet fick sin nuvarandebelydelse så sent som . Även Svensku facklärarförbundel kriliserar utvidgningenoch sätter dessulom i fråga om del är motiverat alt reglera verksamhelen iförskola och fritidshem i socialtjänstlagen. Utredningen föreslår all kommunernas uppgiflerenligt nuvarande barnomsorgslag inordnas i den nya enhelslagen om socialtjänstoch alt begreppel barnomsorg ska omfalla den sociala barna- och ungdomsvårdeni dess helhel. Det senare innebär atl barnomsorgsbegreppet radikalt ändrar karaktär.Från att nu avse enbart en allmän, pedagogisk verksamhet som erbjudsföräldrarna vidgas del att innefatta även ''ingripanden ifråga om barn ochungdom som vistas i olämpliga uppväxtmiljöer, är sociaU missanpassade ellervärnlösa eller nödställda". förslag atl samlagrundläggande bestämmelser om förskoleverksamheten i en speciallagaktualiserades genom förslaget om "allmän" förskola. Denna modellvaldes i stället för en "obligatorisk" bl.a. för atl undvika kopplinglill tvångssituationer. I målsättningen för avsnittet Barnomsorg i socialtjänstlagenfår molsvarande pedagogiska mål i gällande barnomsorgslag en underordnadställning till den målskrivning som hämtas från barnavårdslagen och som ytterstfungerar med tvångsmedel. Förbundet anser att ett genomförande av denföreslagna integrationen kommer all försämra främsl daghemmens stalus avallmän förskola, en pedagogisk resurs för alla barn. Förbundel avstyrker därförförslaget och föreslår all barnens rättigheter och samhällels skyldigheter iförhållande till förskola och fritidshem även fortsättningsvis regleras genomspeciallagstiftning. Del nya barnomsorgsbegreppet skulle härigenom kunnaförbehållas och dess övergripande ansvar för barns och ungdomsuppväxtvillkor. För en sådan lösning talar också atl förskola och fritidshembefinner sig i dl intensivt utvecklingsskede både pedagogiskt ochorganisatoriskt. Det kan snabbi bli aktuellt atl förändra och kompletterabeslämmelserna i nuvarande barnomsorgslag, vilket underiättas om del berörenbart en speciallag. Som har antytts anser fleraremissinstanser alt ulredningen inte tillräckligt noga har beaktat de ungasrätl till skydd och slöd. Slalens invandrurverk anser del anmärkningsvärt allulredpingen i silt förslag till socialtjänstlag inte har betonat att åtgärderskall vara motiverade med utgångspunkt från barnels bästa. Denna brist iutredningens förslag 8 1979180. 1979/80:1 114 innebär enligl verkels mening en risk för försämring avbarns rättsliga ställning i förhållande till nu gällande lagstiftning. i Ålvsborgs länfinner all ulredningens förslag medför den principiella förändringen, allbarnavårdsnämnds slällning i barnavårdslagen som en "barnensombudsman" försvinner samfidigl som den verksamhel, som ligger uianförbarnavårdsnämnds egenlliga område, görs lill samhällels huvudsakliga insalserför barnen. Det saknas emellertid enligt länsslyrelsen anledning till övertropå daghemmens och fritidshemmens möjligheler all självsländigl skapa godalivsvillkor för alla barn. ges socialnämnden inle längre någonmöjlighel lill "ingripanden" eller ens lill hembesök i enproblemfamilj så länge man där inle frivilligi går med på åigärden eller frågauppslån om all omhänderta barnel. Möjlighelen all komma till lals med denenskilde, vårdnadshavaren, om barnels silualion och all bistå barnel harhärigenom försvårats. anser därför atl socialutredningensförslag innebär all barnens räll försvagas. Barnavårdslagens anda all barnensräll och bäsla skall sällas i främsla rummet är dock så värdefull alt någol avdessa tankegångar enligl mening bör las in i den nya lagen.Spörsmålet om barnens slällning bör därför ägnas ylleriigare uppmärksamhel. Ulredningen om barnens rån påpekar all besiämmelser lillskydd för barnen nu finns i barnavårdslagen. 1 denna lag är samhällelsskyldigheler genlemol barnen klarl angivna, Socialulredningen borde vidulformningen av sina lagförslag ha tagil slörre hänsyn lill de speciella kravsom barn har på stöd och omvårdnad från samhällels sida. Den räll som barnenligl nu gällande lag har till skydd och slöd borde därför komma lill klartullryck. JO menar alt hela uppläggningen av reformen tycks bygga pä antagandelall man bara har all göra med vuxna personer, vilka själva kan ta ställningtill sitl behov av hjälp från socialljänslen. Socialljänstens relation lill devuxna har fåll iräda i förgrunden på ell sådanl sätl alt samhällel avhänder sigmyckel av ansvarel för de barn som inle själva kan slälla krav på socialljänslen.Denna lendens framlräder enligl JO på många slällen i förslagel. Tillsammanskan dessa förslag komma all leda lill en väsentlig försvagning av socialvårdensbarnavårdande funkfioner. Enligl JO:s mening bör man slå fasl atl socialnämndenhar ell ansvar för alt barn som far illa får den hjälp som erfordras frånsamhällets sida. slår fasl altförslagel innebär alt möjlighelerna för socialnämnden atl t.ex. utföraförebyggande arbele i mångproblemfamil-jerna försvinner, såvida vederbörandefamilj inte frivilligt går med på ålgärder. Barnens räll lill hjälp frånsamhällels sida försvagas därmed. Del förefaller armén som om föräldrarnasrälissäkerhel av ulredningen fillmätls alltför stor betydelse på bekoslnad avmisshandlade och värnlösa barns behov av skydd och vård. Dessa påpekanden görsutifrån de erfarenheter armén har från sina barnhem och sommargårdar.Frälsningsarmén framhåller all dess sociala officerare liksom socialarbetarelandel runt med 1979/80:1 115 förtvivlan har kunnat konstatera all barn mer än någonsintidigare är ulsalla för hårdhel i hemmen lill följd av föräldrars alllmerlilliagande missbruk av alkohol och/eller narkolika. Föreningen i samhälletanser sig kunna konslalera alt förslagel leder till att föräldrarätten stärksoberoende av föräldrarnas förmåga och vilja all la hand om sina bam och atlallvarliga risker alliså las på barnels bekoslnad. För alt motverka en sådanutveckling och irygga barnels rättsliga slällning föreslår föreningen olikaålgärder. En sådan ålgärd är atl del lill socialljänslen knyis leam avbarnsakkunniga som har lill uppgift atl genom uppsökande verksamhel garanteraatl samlliga bam i riskmiljöer får del av samhällets värd och omsorg, saml allbarn i kris kommer i åtnjulan-de av den hjälp och behandling som bäst gagnardem. En annan ålgärd är alt det till jurislemas notarieutbildning knyts krav påetl års Ijänstgöring som fällassislenl eller därmed jämförlig socialIjänslgöring. Föreningen menar alt man genom en sådan Ijänslgöring hosämbelsmännen kan öka förståelsen för människors levnadsomständigheter och bamslivssilualion i slorl. Enligl föreningens mening borde del vidare i varje länupprällas en speciell Bamdomslol, som hade alt döma i alla för barn livsavgörandemål som vårdnadstvister, tvångsomhänderiaganden, ungdomsbrollslighel osv.Rätlens ordförande borde här föruiom sin juridiska kompetens ha vissbampsykologisk utbildning och praktisk erfarenhet av arbete med barn i kris.Till dessa domstolar skulle också knytas elt team av barnsakkunniga. Föreningenanser del också vara ell oavvisligt krav all barn får inflytande som part imålet med egel ombud när det gäller frågor av livsavgörande betydelse förbarnet självi, alltså i vårdnadsärenden, vid fosterhemsplacering ochförflyttningar från en miljö till en annan. - 1 fråga om förfarandel ivårdnadsärenden anför föreningen särskill. Det läggs belydande ochonödiga resurser på ulredningar och domstolsförhandlingar i vårdnadstvisler.Ärendena förs ofta elt obegränsal antal gånger genom alla inslanser. Dessavårdnadstvisler för med sig uppslitande erfarenheter för såväl barn somföräldrar och leder till billerhei som försvårar vidare kontakt mellanföräldrarna lill skada för barnel. Föreningen föreslår därför all del innanell vårdnadsärende las upp i rätlen slälls krav på att föräldrarna ska hagenomgåtl konfliktbearbetning för att tillsammans med kompetent person hagells tillfälle atl lösa sina konflikter kring vårdnaden. Del ska göras på eltsådant sätt att barnets bäsla blir tillgodosell. Barnel ska hafåll bearbeta sina känslor inför den akluella siluationen med hjälp av enerfaren barnlerapeul i trygg miljö och getts tillfälle alt komma underfund medoch uttrycka sina önskningar om var del vill vara. Även Räddu burnens riksförbund gerultryck för uppfattningen att utredningen i många stycken förstärktföräldrarätten på barnens bekostnad. och Skola finnerattsocialutredningen allvarligt underskattat svårighetsgraden när det gäller attlösa sådana problem som svårt 1979/80:1 116 missbruk, otillfredsställande uppväxlvillkor för barn osv.I dessa fall kan man enligl förbundels mening knappasi räkna med all samverkanmed klienlen kommer all prägla det sociala arbelet. Klienten upplever sällanintressegemenskap med den socialarbelare som vill omhänderta ell barn i familjen. Flera remissinstanser bedömer delsom en brisl alt ulredningen i förslagel lill socialljänsfiag inle har lagilin regler som molsvarar beslämmelserna i 31 S barnavårdslagen om skyldighel ivissa fall all omhänderla barn för samhällsvård på föräldrarnas begäran ellermed deras samtycke. Ulredningen om barnens rätlkonstaterar all möjligheten till sådanl omhänderlagande enligl motivullalandeni och för sig ryms under rätten till bislånd enligt 5 8 i förslaget tillsocialtjänsllag. Utredningen anser dock all paragrafen bör formuleras om ellerall en särskild bestämmelse bör tas in i kapillel om barnomsorgen så all del avlagen klarl framgår all barnet i vissa silualioner har rält all få vård ochfoslran genom samhällets försorg. Slockholms kimimiin framhåller altden vård som bereds barn och ungdom enligt 31 8 barnavårdslagen byggerantingen på frivillig framslällning från föräldrarna eller med deras samtycke,men endast efter vissa i lagen angivna indikationer, vilka tar sikle påbarnels behov. Den nu föreslagna bestämmelsen i 5 8 socialljänsllagen gerföräldrarna räll atl såsom bislånd få barn placerat ulom hemmel. Varken lagtexteneller kommentarerna ger anvisning om atl ett skiljande av barnet från hemmelskall vara motiverat med hänsyn lill barnets behov och bästa. Kommunen finneratl Ulredningen har utgått från all bislånd till föräldrarna i form avplacering ulom hemmet också är all lillgodose bislånd till barnel och alt någonin-tressekonfiikl inte kan föreligga i dessa silualioner. Så är enligt kommunendock ofta fallet. Erfarenhelerna har visal alt det finns ell inle ringa anlalföräldrar med "problem" som har en mycket ambivalenl inslällning lillsina barn. De har en benägenhet all begära dem placerade - under hänvisninglill "problemen" - för all när barnen har varil borta en korl tid,begära hem dem igen. och återigen, sä snart barnen upplevs som besvärliga, begärany placering.