prop · G303173 · 1979-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1979/80:173 om tillfälliga regler för insättning på skogskonto; Regeringen föreslår iittanla del förshig som har upptagils i bifogade utdrag iiv regeringsprotokoll. Bristen på virkesrnvara gör attskogsindustrin f. n. inle fullt ut kan dra fördel av en stnrk interniilionellefterfrågnn. Obiilansen på den svenska virkesmarknaden leder lill förloradeexportintäkter, höga virkespriser oeh i vissa fiill till svårigheter altupprälthiillii sysselsiitiningen inom skogsindustrin. I propositionen föreslås entillfiillig ökning av möjligheterna till insättning på skogskonto. Förslagetsyftar lill all slimulerii enskildii skogsägare lill ökade avverkningar. Enligtförsliigel skall det högsta insiittningsbeloppel höjas från tiil avköpeskillingen för sålda rolposler oeh från 4(1 9r till av köpeskillingenför leveransvirke resp. saluvärdet iiv uttiignii skogsprodukter. De höjdaproeentsalserna är avseddii att lillämpas vid 1981 oeh tnxeringar ochgälla skogsintiikter som hänför sig lill liden den 1 janunri 198()-den 30 juni1981. 1 1979/80. 1979/80:173 2 Lag om tillfälliga regler för insättning på skogskonto Härigenom föreskrivs följnnde. I fråga om intäkt av skogsbruk somhänför sig till perioden 30 juni 1981 gäller- i ställetför bestämmelserna i 2 § första-tredje styckena skogskonlolngen (1954:142) -vid 1981 oeh tnxeringnr att uppskov medges med högsl elt beloppmotsvarande summan av 1. åttio procentav den på beskattningsåret belöpande köpeskillingen för skog, som hariivyllrnls genoin upplålelse av avverkningsrätt, 2. sextio procenlav den på beskattningsåret belöpande köpeskillingen för avyttradeskogsprodukter samt 3. sextio procentav saluvärdet iiv skogsprodukter, som under beskiitt-ningsårel har utlagits förföriidling i egen rörelse. Denna lag triider i kraft tvåveckor efler den dng, då lagen enligt uppgift pa den har utkommit från trycketi Svensk förfiittningssnmling. Närvarande: statsministern , ordföriinde,och stnlsråden Mundebo. Söder,Krönmark, , ,, . , , ,, , Proposition om tillfälliga regler för insättning på skogskonto Skogsindustrin är traditionellt en av våra mest konjunkturkänsliga branscher. Svängningarna ikonjunkturen hnr under 197()-talei varil osedvanligt kraftiga. Normalt brukarkonjunkluranpassningen av avverkningarna i första hnnd falln på de enskilda skogsägarna (fysiska personer, dödsbon och fnmiljestiftelser). När skogsindustrin i slutet nv är 1978 gick in i en bättre konjunktur ökade emellertid inte virkesutbudetfrän det enskilda skogsbruket i taktmed efterfrågan. För att bl. a. stimulera de enskilda skogsägarna till ökadeavverkningar beslutade våren1979 att anslå 150 milj. kr. för bidrag till gallring av skog (prop. 1978/79:199,JoU 38, SkU 53, rskr 427 och 428, SFS 1979:486 och 595). Gallringsbidraget harnyligen föriängts och gäller nu t. o. m. första halvåret1980 (prop. 1979/80:101 s. 17, .ToU 28, rskr 166, SFS 1980:67). Virkessäsongen 1977/78 avverkades totalt knappt 60 milj. m'sk eller ungefär 15 milj. m' sk mindre än den beräknadeårliga skogstillväxten. Avverkningarna har därefter- trots det förbättrade konjunkturläget - legat kvar på en låg nivå. senaste prognos pekar mot en avverkning 1979/80 om en 63 milj. m' sk. Detta kan jämföras medskogsindustrins råvaruförbrukning som vid fullt knpaeitetsutnviljande uppgår till 80-85 milj. m' sk. Det låga virkesutbudet hnr gjort det svart för många skogsindustriföretag att kinra virkesförsörjningen för löpandeproduklion. Såväl massaindustrin som sågverken hardrabbats. Till följd av virkesbrislen har importenav virke ökat som lagren har minsknt. 1979/80:173 4 iiiiissnvedsliigren halverats medan lagren av sågtimmergått ned , Under inneviirande virkessiisonghiir priserna för niiissiived oeh sågtimmer stigit med för lundet somhelhet jiimfört med prisernii toregäeiide siisong. Dessutom har induslrinlänniiit särskilda leveranspremier. De prishöjningar oeh leveriinspremier somförekommit har dock inte varil tillräckliga för iitt fn upp virkesulbudel liilfredsslällande nivå. Skogskonjunktureii är fortfarandestark. En mer miirkbiir avmattning viintiis inle förrän tidigast i början av ar1981. Skogsindustrins behov iiv virke kommer således iitl yllerligiire en lidligga på en hög nivå oeh klart överstiga den avvcrkningsvolym som f. n. kanförutses. Av den redogörelse jag har lämnatfriimgår alt etl ökat utbud av virke skulle görn det möjligt för skogsindustrinntt bättre ulnyllja etl gynnsamt inlernationellt marknadsläge. En otillräckligvirkesförsörjning medför bortfall av exportintäkter och risk för förlust avmarknadsandelar. Bortfallet av exportintäkter kan - om avverkningarna stannarpå nivån 60-65 milj. m' sk - uppskattas till . för år 1980.Till detla kommer att bristen på virkesråvara kan ledn till ntt skogsindustrintvingas att genomföra friställningar och oplanerade driftsinskränkningar sominte kan motiveras av önskemålet om en bättre bnlans mellan skogstillväxt ochindustrikapacitet. Mot denna bakgrund framstår det somangeläget att fä till stånd en ökning av avverkningarna. En sådan ökning måstegivetvis hållas inom den ram som skogsvårdslagstiftningen medger. Under sennreår har det allmänna oeh bolngen på vissa skogsinnehnv nvverkat väsentligt merän tillväxten och denna utveckling kan inle fortsätta. De ökade avverkningarsom nu bör komma till stånd måste av bl. a. detta skäl avse det enskildaskogsbruket. Virkesutbudet påverkas av bådekonjunkturella och strukturella faktorer. Till den förra kategorin hör priseroch prisförväntningar oeh till den senare kategorin ägarförhållanden inomskogsbruket. Det ingår i virkesförsörj-ningskominilléns (I 1979:18) uppdrag altbelysa dessa orsnkssnmnianhang och föreslä åtgärder som i etl längre perspektivknn förbättrn balansen på virkesmarknaden inom ramen för den av statsniaklernnfastlagda skogspolitiken. Uppdraget omfattar även åtgärder päskogsbeskattningens omräde. Kommittén hnr inlett sitt arbete men kommer intealt kunna lägga fram förslag i sådan tid ntl det kan fn någon betydelse förnvverkningarna under den nu rådnnde högkonjunkturen. skall isitt arbete inrikta sig pn fiirliällandena inom det enskilda skogsbruket. Deenskilda skogsägarna utgör i det här sammanhanget ingen enheilig grupp. Skogenspelar exempelvis en annan roll för de skogsägare som driver ell kombineratjordbruk och skogsbruk än för 1979/80:173 5 de skogsägare som driver enbart skogsbruk. Inom den sennregruppen finns etl stort antal som inte är beroende av skogen för sinförsörjning. Det är sannolikt att denna kategori av skogsägnre i sitlnvverkningsbeieende mer än iindra enskilda skogsiignre påverkas av fiiklorersom virkesprisförviinliiingar oeh skatteeffekter vid avverkningar. I detta sammanhang finns delanledning att erinra om den omläggning av skogsbeskattningen som beslutadesförra ärel (prop. 1978/79:204, SkU 54, rskr 392, SFS 1979:500 oeh 501). Enligtde nya reglerna, som i princip skall tillämpas på all (örsaljning av skog somsker /SO, kan skogsägare fä avdrag vid skogsuttag intillen viss gräns utan atl förebringa en omfattande utredning. Reglerna är därmedbetydligt enklare alt tillämpa än vad som var fallet i det gnmlnnvdrngssystemet. Därtill kommer atl ålskilliga skogsägare i siiniband medövergången till ett nylt avdragssyslem fått vissa möjligheter till avdrag somde tidigare saknat. Det finns skäl iitt antn ntt detnyii avdragssystemel - framför allt under de förstn åren efter övergången - fåren awerkningsstimulernnde effekt. Slorieken av denna effekt är i hög gradberoende av i vilken utsträckning skogsägarna kan informeras om innebörden avde nya reglerna. har information omskogsbeskattningen - liksom om den nya skogspolitiken - lämnats av berördaorganisaiioner. Jag har erfarit alt organisationerna kommer ntl öka sinainsatser i delta avseende, något som jag hälsar med tillfredsställelse. Medhänsyn lill storleken nv virkesbristen nnser jag emellertid att ytterligareåtgärder måste tillgripas för att snabbt åstadkomma den önskvärda ökningen avavverkningarna. Jag har redan nämnt attvirkesförsörjningskommittén f. n. prövar vilkn styrmedel som knn användns förntt påverka nvverkningarna. Först när kommitténs förslag föreligger kommerstatsmakterna att ha ett underlag för att bedöma effekterna av nya och meringripande åtgärder. Åtgärder av sådant slag bör därför undvikas tills vidare. Mot den nu redovisade bakgrundenföreslår jag - efter samråd med cheferna för jordbruks- ochindustridepartementen - att en stimulans till ökade avverkningar ges i form aven justering av skogsbeskattningsreglerna. Närmare bestämt föreslår jag att dennndel nv skogsintäkterna som får satins in på skogskonto tillfälligt höjs. Enfördel med att koppla stimulansen till skogskontosystemet är att detta kanutnyttjas bara av enskilda skogsägare. En annan fördel är att systemet är välkänt av såväl sknttskyldign som taxeringsmyndigheter och banker. Vidare är enhöjning av insättningsrätten i första hand av intresse för skogsägare som intekan utnyttja det nya avdragssystemet. Det finns anledning att här påpeka att enhöjning av insättningsrätten inte hnr karaktär av nägon definitivskattelättnad. Skogskontoreglerna tjänar i stället ett inkomstutjämnandesyfte. Skogskontolagen (1954:142) omfattarfysiska personer, dödsbon och familjestiftelser (enskilda skogsägare). Delägarei handelsbolag oeh delägare i dödsbo, som skattemässigt behandlas somhandelsbolag, kan dock inte 1979/80:173 6 utnyttja lagstiftningen för inkomst som han får i egenskapav delägare i bolaget eller dödsboet. Skogskontoingen är uppbyggd på det sättet:itl den skatiskyldige medges uppskov vid inkomsltiixeringen för viss del avbesknttningsårets skogsintäkter under förutsättning atl motsviirande beloppsätts in pä konlo i bank (skogskonto). Normalt medges uppskov med högst avköpeskillingen för såldn rotposter och av köpeskillingen för leveransvirkeoch värdel nv uttag till egen rörelse. I de fall då avverkning måstelidigareläggas på grund av skador på skogen får insättning ske med högst 80 %resp. Det lägsla uppskovsbeloppet är fr. o. m. taxering 5 000kr. Besknttningen nv insntta medel och upplupen ränta sker vid uttag frånkontot. Insättnren fär tn ut medlen tidigast fyrn månnder efler insättningen.Medel som inte hnr tagits ut tidigare skall belnlns åter till insättaren - ochdärmed beskatias - efter tio är. En åtgärd för att stimulera lill ökat uttag av skog bör utformas så att den del avköpeskillingen för säld skog, som får sättas in på skogskonto, höjs under enviss period. En höjning av de normala procentsatserna bör leda till att en delskogsägare tidigarelägger sina planerade skogsuttag eller säljer ytterligareskog. I nuvarande läge är det mest angeläget att stimuleraleveransförsäljningarna. Insättningsrätten bör därför höjas relativt setl merför leveransvirke än för rotposter. Enligt min mening bör insättningsrättenhöjas för rotposter från till och för leveransvirke och uttag tillegen rörelse från till . En given förutsättning är att deförmånligare insätlningsreglerna skall gälla bara under en viss begränsadperiod. Det kan i och för sig anföras skäl för att endast de skogsägare somunder sluter avtal om försäljning av skog skall få dra fördel avden höjda insättningsrätten. En sädnn lösning ger emellertid upphov tillkontrollproblem. Vidare kan avtalsvillkoren vara ulformade så att det - vidbedömningen om de förmånligare reglerna bör få tillämpas-ter sig naturlignreatt utgå från t. ex. tidpunkten för avverkningen än avtalsdagen. Den klart enklaste lösningen är attknyta den höjda insättningsrätten lill de intäkter av skogsbruk som skallredovisas . Enligt min mening tillgodoser en sådan lösning ocksåde krav som man i detta sammanhang kan ställa. Det förhållandet att vissa äldrerotpostförsäljningar knn komma att förmänsbehandlas- till följd avspecialregeln om att beskattning får ske de år då försäljningslikviden inflyter- bör inte tillmätas för stor betydelse. I fråga om rotpostavtal som slutsunder perioden vill jag erinra om ntt skogsägaren alltid har möjlighet attomedelbart ta upp hela likviden till beskattning, oavsett vid vilka tidpunkterbelalning skall erläggas. a. taxeringstekniska skälbör den förmånsbehandlade perioden inledas . Med hänsyn tillden konjunkturbild, som kan överblickas, är det givel atl perioden skallomfatta åtminstone hela nr 1980. Vid laxering bör därför ingakontrollproblem uppkomma i det helt övervägande antalet fall dä skogsägarna harkalenderår som beskattningsår. Prop.1979/80:173 7 För ntt syftet med åtgärden sknll uppnås bör perioden docksträckn sig en brn bit in på 1981 och täckii så stor del av /81som möjligt. Jag föreslår att sluttidpunkten sätts till . Meden sådiin lösning uppkommer i och för sig åtskilliga av de problem som undviksvid 1981 ars taxering i stället vid laxering. Skaltskyldigii som harbeskattningsår som sammanfaller med kan alllsä bli tvungnantt i sambnnd med tnxering särbehnndla de skogsinläkter som hänför sigtill beskattningsårets första hälft. I praktiken torde dock uppdelningen avskogsintäkterna inte vålla några allvarligare problem. Jag har här utgått frän att denhöjdn insättningsrätten skall tillämpns barn vid 1981 och taxeringar.En skogsägare som har beskattningsår - kan med enbegränsning till 1981 och taxeringar inte utnyttja de förmånligarereglerna för intäkter som belöper . Jag anser detemellertid inte motiverat ntt för specialfall av detta slag låta den höjdainsättningsrätten gälla också vid taxering. Sammanfattningsvis innebär miltförslag till tillfälligl ändrade skogskontoregler att en enskild skogsägnrevid 1981 och taxeringar kan få uppskov i fråga om intäkter som hänförsig till tiden - med högst avköpeskillingen för avverkningsrätter oeh högst av köpeskillingen förleveransvirke och saluvärdet av egnn uttag. De höjda procentsatserna fårbetydelse också för en skogsägare som har drabbats av skador på skogen och somf. n. kan få uppskov resp. . kan ensådan skogsägare enligt förslaget få uppskov av ersättningen för enleveransförsäljning. En tillfällig höjning avuppskovsrätten i enlighet med mitt förslag medför med ett isoleratbetraktelsesätt ett visst skattebortfall vid 1981 och taxeringar.Detta bortfall torde dock kompenseras av de skatteintäkter som följer av ökadeavverkningar. Jag vill också erinra om att de insatta medlen kommer attbesknttas när de - senast när tioårsperioden gått till ända - tas ut frånskogskontona. Några statsfinnnsielln skäl att komplettera höjningen avinsättningsutrymmet med en avgift e. d. finns därför inte. Med hänsyn till frågansbeskaffenhet är det enligt min mening inte motiverat att inhämta lagrådetsyttrande över lagförslaget. Med hänvisning till vad jag nu haranfört hemställer jag att regeringen föreslår att anta inombudgetdepartementet upprättat förslag till lag om lillfälliga regler förinsättning på skogskonto. Regeringen ansluter sig tillföredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslåriksdagen att anta det förslag som föredraganden har lagt fram.