prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — ^Säsongreiisa^de d^ala med glidande 5 mån. ^\/^-^.^ ^ ^ ^ ^ ^A 1970 71 72 73 74 75 76 77 78 79 Källa:Statistiska centralbyr^ån. 1979/80: 100 Bilaga I 10 ^(- ^l.l) För^ändringi procent av föregåendeårs ^briitlonalion^alprodukl. Dels förskjuls alltför myckel av samhällets resurser mot den offentliga sektorn, dels blirinflationsriskerna alltför stora. Jaghar tidigare påvisat att det är angelägel att snabbt få upp utnyttjande-graden i den svenska ekonomin. Ju snabbaredelta sker. desto snabbare framkommer ocksåbehov av ^kapacitelsutbyggnad, dvs. Investeringskonjunktureninom industrin bolmade under andra halvåret1978. har en vändning skett och investeringarna har ökat. som insamlats tyderdock på all företagenblivit allt mer försiktiga i sina utbyggnadsplaner.Dessutom har investeringsuppgången ihuvudsak varit begränsad ^lill maskiner vilket lyder på att den i mindre utsträckningvarit ^kapacilelsulvidgande. Det kan noteras alt det främst varit de statliga förelagensom svarat för investeringsökningen. Inom hela industrin stannade investeringsökningen vid ett par procent 1979. Skillnaden mellanbranscherna är dock betydande. Inom massa- ochpappersindustrin föll investeringarna medan järn- och stålindustrin ochverkstadsindustrin uppvisade ökningar. Underde har investeringsnivån fallit relativt mycket i basindustrierna. Detta skall dockses mot bakgrund av de omfattande investeringar som gjordes efter det . Dämpningen av investeringsaktiviteten har 1979/80:100 Bilaga I 11 inte varit lika framträdande inom verkstadsindustrinoch andra branscher som har bättre framlidsförutsättningar. För alt uppnå enlångsiktig^t^ ^lillfredsställande ^induslrikapacilet behövs dock betydligtstörre investeringar än . På^bo.sladsinvestering^arnas område bröts nedgången mot slutet av 1977och en betydande uppgång har ägt rum . Påbörjandet av nya lägenheterstannade dock under 60000 lägenheter 1979 bl. a. som en f^öljd av all en delbyggande ^(orskjulits till 1980 för att lätta trycket på en i ^flertaletregioner överhettad byggmarknad och för all uppnå en båttre säsongutjämning.Totalt sett ökade därmed ^bosiadsinvesleringarna medca 1,. Variationer i lagerhållningen spelar en stor roll för^produktionsiaklen De stora lager som med statligt stöd byggdes upp 1975 och 1976 ficklångvariga negativa verkningar på industriproduktionen därefter.Under 1979 har avvecklingen av ^fårdigvarulagren fortsatt. Däremot har enpåbyggnad av lagren av råvaror och varor i arbete ägt rum. Det kan inteuteslutas att råvarulageruppbyggnaden haft spekulativa inslag i samband med råvaruprisstegringarnai våras. Totalt sett gav lagerutvecklingen ett tillskott ^lill ^BNP-tillvåxlenpå 1,. vilket hade betydande effekter på importen. Under den senare delen av1978 vände den inhemska ^efterfrågeutveck-^lingen i den svenska ekonomin ochunder steg konsumtion och investeringar med på^12-månadersbasis. Härav svarade den privata och kommunala konsumtionen för70%. Lägger man därtill lageruppbyggnaden var ökningen ännu snabbare. En såstark ^efter-^frågeökning ligger över vad som är acceptabelt på . Enskärpning av kreditpolitiken har vidtagits under och efter sommaren 1979vilket medfört en eftersträvad dämpning av den privata konsumtionen. Till dettabidrog också den ^lill följd av oljeprisstegringarna höjda ^inftationsnivån. Då ekonomin återhämtats ärdel av vikt alt förhindra uppkomsten av ^flaskhalsproblem. Arbetsmarknadensförmåga att fungera är därvid särskilt betydelsefull. Efter^frågan påarbetskraft har ökat och vid utgången av 1979 not^erades drygt 10000 färrearbetslösa än vid årets början. Av den sysselsättningsökning på ca 60000personer som beräknats ske 1979 föll 55 000 inom den offentliga sektorn. Inomindustrin tilltog behovet av nyanställning . Industrin synes hahaft vissa svårigheter alt rekrytera personal i erforderlig utsträckning. 1konjunkturbarometern redovisar företagen ök^ad brist på arbetskraft. Industrinhar inte försökt konkurrera om arbetskraften genom en ökad löneglidning. Mankan inte utesluta att rekryteringsproblemen dämpat utbyggnadsplanerna inomnäringslivet och att företagen iställetför att öka intäkterna via ökad volym sökt uppnå samma resultat genomprishöjningar. En av^görandeförändring vad gäller föruts^ättning^arna för den framtida ekonomi^skautvecklingen har inträtt i och med oljeprishöjningarna under 1979.Importpriserna på ^i-åolja och på färdiga oljeprodukter hade fram ^lill 1979/80: 100 Bilaga 1 Dia^gram 2, Arb^etslösa enli^gt ^AKLI ^och kvar^ståendeledi^ga pl^atser 19701979 120 110 100 - A ^l^A^ ^ ^ ^ ^ ^* ^"i^\^\f ^/^-'^"- ^v^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ Le ^-,l\^. ^'\^^ 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 K^ällor:Arbetsm^arknadsstyrelsen, ^konjunklurinstitulet och . stigit med resp. jämförtmed nivån vid samma års början. Därefter har vissa ytterligare prisökningarskett. De väsentligt annorlunda betingelserna för den svenska ekonomin som därmedskapats illustreras av att med dagens oljepriser skulle en i jämförelse med1978 oförändrad oljeimport kosta . mer än 1978. Enbartförändringen i oljekostnaderna motsvarar sålunda mer ån hela bilindustrinsbidrag ^lill vår handelsbalans. Fördyringen av oljeimporten motsvarar ca 2,5 %av BNP. visst begrepp om innebörden av en så omfattande belastning påsamhällsekonomin får man vidare om man erinrar sig all del svenska^u-landsbislåndcl ^f. uppgår till drygt I % av BNP och all den nivån nåttsefter en successiv ^upptrappning under en följd av år och som en följd av enlångsiktig politik. Den i förhållande^lill BNP mer än dubbelt så stora oljefördyringen har inträffat på mindre änett är. Vid den förra oljekrisendoldes till en början ^oljenolansstorlek vad gäller effekterna på handelsbalansen av dels prisstegringar på våraegna råvaror, dels prishöjningar på vår export av bearbetade varor. Del fannsunder 1979 en tendens ^lill en upprepning av detta mönster. Enligt^konjimklurinsliluiels bedömning försämrades handelsbalansen med drygt 7miljarder kr. Sedan denna bedömning gjordes har dock ^yllerligiire statistik tillkommit ^vaiför försämringenkan beräknas ha varit drygt 8miljarder kr. Då är att märka atteffekten av ^oljeprishöjningen bara delvisfaller på 1979. Den fulla ^helårseffeklen av prishöjningen uppträder först1980. ^Prop.1979/80: 100 Bilagal 13 Förändringav handelsbalansen , miljarder kr. föränd- förand- ring ring ^_^ ^7 Råolj^a^ och oljeprodukter Bearbetade varor. Totalt -3 -5.5 - 8.5 Större delen av den ökade^oljeno^Uin berodde på prishöjningen och en mindre del, ca , påokad importvolym. ^Råvaruexporten bidrog positivt till^handelsba^kinsföråndringen, främst genom prisutvecklingen. Detta motverkadesdock av den svaga fartygsexporten. En volymmässig försämring av utrikeshandelnmed ^be^tirbelade varor uppvägdes av att exportpriserna steg snabbare ånimportpriserna. Denna förbättring av bytesförhållandet, ^terms-of-trade,uppgick för hela 1979 till 2 1/motsvarande . ^Exportprisslegringen för de svenskabearbetade varorna var högre än konkurrenternas inom ^OECD-området. Dettahar dock ej givit utslag i någramarknadsandelsförluster. De positivaeffekterna av 1977 och ^relativprissånkningar har ut^gjort en motvikt.Under förutsättning att ^relalivprisuppgången inte fortsätter bör vi också enligt ^konjunkturinslitu^tets bedömningarkunna undgå ^andelsförluster. Prissättningen kan ha varit påverkadav de inflationsförväntningar som främst fick näring avde ^inlräflåde råvaruprishöjningarna. I ett sådant läge kan förelagen ha bedömtdet möjligt all vidta betydandeprishöjningar. De ^exportenkåter som ^giorls ger stöd för dennatolkning. ^Konjunkturbarometrurn^a^ kan tolkas såalt en mera avvaktande hållning^intriitl. Det år nödvändigt all företagen snabbareån vad som var fallet 1975 och 1976 anpassar sig ^lill del förändrade läget och^inle bedriver en ^prispolilik som leder till ^andelsförlus^ter. Vi har ännuinte återvunnit de ^marknadsandi^llar som förlorades i samhand medkostnadskrisen och 1976. Länderna utanför^OECD-området mottar av den svenska expor-len av bearbetade varor. Därhar andelsvinster ^gjorts som följd av 1977 årsdevalveringar. Med hänsyn lagen till endämpad tillväxt i ^råvaruexporten,och ^lill ett kraftigt fall i ^farlygsexporlen, beräknas den totala exporten haökat med i volym. Importökningen blev kraftigunder . Främst under förslå delen av året hade den inhemska efterfrågan en^importinlensiv inriktning. Den privata konsumtionen ökade då med mer än 3%.^Detalihandelns och industrins råvarulager ökade. En betydande del av delta var^imporl. 1979/80: 100 Bilaga1 14 och ägdeockså en ^omfatumde lageruppbyggnad av oljeprodukter rum. De svenska företagen synes ha liditvissa andelsförluster påhemmamarknaden . Underskottet ihandelsbalansen torde därmed ha uppgått till ca 3 ^mil-^jarder kr. ökningen avoljekostnaderna motverkades temporärt av prisstegringar både på råvaror ochbearbetade varor. Oljeprishöjningeninnebär all ett allvarligtbrott ägt rum i den långsiktiga förbättring av vår yttre balans som varpå vä^g. Det råder dock osäkerhet om den exakta storleken av vårt^bytesbalansunderskoll. Det har länge varitkänt att statistiken över utrikeshandeln med tjäns^ter inte varit tillfredsställande. Förattförbättra statistiken i detta avseende har statistiska ^centr^tilbyrån på^belalningsba^kinsdelegationens uppdrag utfört enkätundersökningar hos förelagsom kunde tankas ha export eller ^imporl ^;iv tjänster. Den undersökning somgjordes tydde på att underskattningen var ca . Den^utvidg^tide undersökning som ^gjorts tyder emellertid på att underskattningen totalt sett detta år skulle ha varit ännustörre, eller . Läggs härtillen underskattning på ca 700 milj. kr. i utrikeshandeln med varor blirunderskattningen totalt 8.9 miljarderkr. ^Belalningsbakmsdelegationen anger en korrigeringspost för tjänsteroch transfereringar i ^inlervallel . Här har schablonmässigt valts att ligga ^mitl i detta intervall, dvs. Därutöverhar även en korrigering gjorts för en troli^g^ underskattning för utrikeshandeln med varor. ^Tottilt skulle därmed korrigeringarna uppgå ^lillnärmare . Samma ^korrigeringsposl ^haranvänsl . Tabell 3, Byt^esbalans 197^8^-1979 Milj.kr., löpande priser Export av varor 98 205 117 000 ^Imporl av varor 92 687 120 000 därav: råolja och ^pi-odukler ^'^ 14 5^57 ^:5(I00 ')/^« ^/^ 400 Handelsbalans ^.Sjofarlsnello ^Rcs^evalula (^ivriga ^Ijansler. ^nello ^Korrigeringsposl for ^Ijansler och ^liaiisf.^' ^'^ Se not till tabellK) si^d. 1979/80: 100 Bilaga1 15 Eftersom den ^högie exportentill största delen producerats i företagssektorn borde intäkterna där ha^vai^^il lika mycket större.Statistiska centralbyrån har ännu inte kunnat beräkna konsekvenserna för t.ex. produktionens volym. Huvuddelen ligger på bl. a. entreprenader, ^försåkringstjåns-^ter, ^m.m. Det kan isammanhanget vara värt att notera att om intäktern^a^ av ^ij^änsteexportenv^arit så mycket ^slörre som undersökningarna tyder pä skulle ett visst^valutaulflöde ha förekommit. Det torde i så fall väsentligen ha varit fråga omförändringar i handelskredi^ter. Även om hänsyn tas ^lill den p^å^^betalningsbalansdeleg^ulionens ^uppdrag utförd^a^ beräkningen kvarstår attförsämringen uppgick till nära . Del är enviktig ekonomisk-politisk uppgift att bryta denna utveckling och successivtarbeta sig ur obalansen i ^utrikeshandeln. Inflationstakten understeg ibörjan av 1979 räknat på ^12-niånadcrs-^tal. Alt det inte blev möjligt att hålla nere prisstegringarna på denna nivå. ochinom den ^femprocentsgråns f^ör perioden december ^197^8-oktobcr 1979 som angivitsi löne^avtalen . berodde i huvu^dsak på den internationellaprisutvecklingen. Den stegring av ^inllationslakten som ägde rum över sommaren kan i allt väsentligt hänföras till ^intern^tiiionell påverkan och ^lill åtgärder som måstevidtas ^som följd härav. Den dramatiska förändring som har ägt rum ^fiamg^iirav all ^imporlprisernas ökning i slutet av1978 låg på årsbasis men var . Av dekonsumentprisstegring^ar på som ägde rum berodde närmare 4 procentenheterdirekt på den internationella prisutvecklingen, främst vad gäller ^olj^ti. Deninhemska kostnadsutvecklingen har däremot i stort sett varit forts^titt lugn.Löneglidningen inom industrin har^leg^tit kvar på de ca 3.5%^'^ som gällt de tvåsenaste aren. Vår internationella konkurrenskraft, mätt som^t^trbelskostn^t^id per producerad enhet, h^ar ytterligare förbättrats under1979 men år fortfarande ^samrc än under början ^av ^1970-^lalet. För att möta riskernaför en alltför snabb ^likvi^tlitetsökningi ekonomin, bl. a. som följd av stig^ande ^budgelunderskott, föreslogregeringen all ^siirskilda^s.k. ^likvidiletsutjåmningskonton i skulle inrättas. Den ^touila likviditeten i ekonomin, penningmängden,ökade mellan med 10.5%^'^ mot undermotsvar^ande period ^elt år tidigare. Förklaringen till dett^a^ år bl. a. enavsevärt ^sti^iric finansiering av^btidgeiunderskollei hos allmänheten men framförallt den ^likvidiletsindragning som följt av ^försiimringen av bytesbalansen.Likviditetsökningen i kommunsektorn har varit betydande. ^Likvi^-^ ^ditetsokningen inom industrin ^h;irvarit lägre, särskilt om man ^beaklaidcn^pioiluktionsökning som skett.Vinstmarginalerna ^h;ii^'^ visserli^gen ^lorbåit-^rals,men torde ^fortfariinde ligga lägre ån genomsnittet lör åren 197 I - 1973. den^sen^tiste konjunkturcykeln innan ^oljeprishojningarna inträdde. 1979/80: 100 Bilaga1 16 Den sammanfattande bilden avdel nu förflutna året präglas sålunda av en expansiv ekonomi med en beräknad ^BNP-tillväxt om och en i internationell jämförelse dämpad inflation.De problem som oljeprishöjningarna fört med sig, internationellt och ^h;ir hemma, ställer dock den ekonomiska politiken pä svära prov ^inlor dekommande åren. 3 Den ^ekonoiniska politiken 3.1 ^Mål och ^förutsättningar Skall den ekonomiskapolitiken bli framgångsrik måste denutformas inte endast med hänsyn till den kortsiktiga ^stabiliscringspolitikenskrav ulan även mot bakgrund av mer långsiktiga utvecklingstendenser i Sverigeoch i omvärlden. Den ekonomiska politiken har inriktats på altåtervinna balansen i den svenska ekonomin. Utvecklingen har i viktiga avseendenblivit den avsedda. nedgång vände industriproduktionen ^åler uppåt ^fr.o.m. Konkurrenskraften i den ^utlandskonkurrerande sektorn, som allvarligt försämrades i samband med den^s.k. ^överbryggningspolitiken, har förbättrats och svenska företag haråtervunnit marknadsandelar båda hemma och utomlands. Inflationen blev åren 1978och 1979 lägre ån genomsnittet för ^OECD-^länderna. Sysselsättningen har kunnatupprätthållas på en hög nivå. kvarstår dockviktiga strukturella problem. Den utlands-konkurrerande sektorn är för liten irelation till vår ^imporl vid fullt kapacitetsutnyttjande. Företagens soliditet är alldeles för låg. De offentliga utgifterna expanderar snabbare änvad som år förenligt med samhällsekonomisk balans och statens budgetunderskottär myckel stora. Härtill kommer att krisen iIran och de därpå följande oljeprisstegringarna försämrat förut^sättningarnaför den svenska ekonomins utveckling. Del föreligger en påtaglig risk attkonjunkturuppgången bryts innan den hunnit ge upphov till en tillräcklig uppgång i produktion ochinvesteringar. Vi kan nu vänta oss enavmattning i den internationella konjunkturen meddämpad tillväxt på våra traditionella exportmarknader. ^Oljeprissleg-^ringarnahar också påtagligt ökat inflationstrycket i den svenska ekonomin och lett kraftig försvagning av bytesbalansen. Dessutom är ^osäker-^heien om denframlida internationella utvecklingen stor och risken för fortsatta^oljeprisslegringar är betydande. En sådan utveckling skulle ytterligareförsvåra vår situation. Svårigheterna ^h;ir^upptrålt på just de punkter som ar särskilt ^viktigiiför att nå balans i ekonomin. En god exportutveckling och låg inflationstakt ärnödvändiga villkor för att nå de övriga centrala målen för den ekonomiska politiken: full sysselsättning, god tillväxt, regional balans och en rättvis inkomstfördelning. 1979/80: 100 Bilaga1 17 Mot denna bakgrund ^måsle den^ckonomiskii politiken ^inrikl^tis pä ^titt skapa förutsättningarför en successivt ökad expor^t^ och lör en ^tlåmpad utveckling ^tiv importen. En strate^gi med ^detl^ti syfte bör^by^g^g^ti på ^fyni ^primdstenar: För del första ^måsle tillväxten och sysselsättningen i den ^tit^kindskonkurrer^tindcsektorn ^främj^tis. För del andra måste vårt ^t^iljebc-^roende minska. För dettredje ^måsle ökningen av såväl ^oflenllig som privat ^konsumlion hållas tillbaka i syfte ^;itt skapa realt utrymme lorden^nödvän-^dig^ti strukturomvandlingen och för ^k^tipacitetsutbyggnaden i den ^ullands-^k^t)nkurrcrande sektorn. För del^tjårdc ^m^iisle åtgärderna ^titform^tis på ett ^såd^tint sålt all de svagagrupperna skyddas. Ökad ^c.^xporl och ^tillvä.xl i den ^utlundsk(mkurrererundc sektorn Det är av ^f^lera skälnödvändigt att komma tillrätta medunderskollen i bytesbalansen. En god yttre balans ger utrymme för^sysselsällningsfräm-^jande stimulanspolitik i tider av internationell nedgångoch förbättrar förutsättningarna för en räntepolitik som är anpassad till deninhemska konjunktursituationen. En god extern balans ger också möjligheter attgenom en successiv ^apprecieringspolitik i viss utsträckning avskärma oss fråninternationella inflationsimpulser. Skall bytesbalansenförbättras vid full sysselsättning måste företagens konkurrenskraft stärkas ochmarknadsandelar vinnas. För varje procent som den ^utlandskonkurrerande sektornkan öka sin avsättning utomlands och i förbättras bytesbalansen med 1,5^å^ . Det är givetvis inte ^realistiskl all föreställa sig alt visnabbt kan vinna tillräckligt stora marknadsandelar för att täcka hela^underskottet i bytesbalansen. Den samlade effekten av andelsvinster under enföljd av år skulle emellertid bli avsevärd. En nödvändi^g^^fönilsållnin^g^ för ökad^e^ markn^adsandelar ^åi alt vi kan uppnå enlångsammare kostnadsökning och en snabbare produktivitetsförbättring i Sverigeän i våra konkurrentländer. Dessa förhållanden ^måsle påverka såvälavtalsrörelsen som den ekonomiska politikensuppläggning. Resultatet av avtalsrörelsen kommer att få avgörande betydelse försåväl den svenska ekonomins konkurrensförmåga som den inhemska prisutvecklingen.Del år angeläget all omsorgen om den full^a^ sysselsättningen och den yttrebalansen i vår ekonomi får prägl^a^ ^utformingen av det kommande avtalet. Avtalen för de ^offentlig^iinställdabör anpassas till uppgörelsen ^föi-den ^utlandskonkurrerande sektorn. I detta sammanhanghar skattepolitiken en viktiguppgift. Det är av flera skål angeläget ^titt det inledda reformarbetet med attsänka marginalskatterna fortsätter. De förändringar i inkomstbeskattningen,varom fatlat beslut, och som innebär sänkta marginalskattermed tyngdpunkten i de skikt där de stora ^heltidsarbetande grupperna befinnersig har bl.a. ^lill syfte att underlätta avtalsrörelsen. Genom alt ^skatteskahmförblir ^inflationsskyddad undgår man också de ^koslnadsuppdrivande effektersom 2 Riksda^ge^n^ 1979180. 1979/80: 100 Bilaga1 18 skulle uppslå, om löntagarorg^anisationerna begärkompensation för att inflationen annars automatiskt skärper skattetrycket. En lugn pris- ochkostnadsutveckling år viktig ^inle endast för att försvara den^utlandskonkurrerande sektorns konkurrenskraft utan också därför all de^lördelningspoliliska verkningarna av en hög ^inflalionstaki är starktnegativa. En förutsättning för en^exportledd tillväxt är också attförelagen använder det utrymme som en lägre inhemsk kostnadsutveckling skapar^lill att hålla konkurrenskraftiga priser och fortsätter att vinna volym. Detär därför synnerligen angeläget att företagen inte höjer sina relativpriser. Regeringen avser att ävenfortsättningsvis driva en aktiv^prisovervak-^ning. gäller prisstopp för bl.a. vissa baslivsmedel,^högslpriser för oljeprodukter och anmälningsskyldighet for prishöjningar påett antal andra varor. Huvudregeln är att prishöjningar inte godtas om de äravsedda att läcka inträffad löneglidning eller förväntade kostnadshöjningar. Ejheller godtas prisökningar som är avsedda allkompensera för en minskad volym. Detta är nödvändigt om man vill undvika althamna i en nedåtgående spiral där höjda priser förorsakar volymminskningar somi sin tur utlöser ytterligareprishöjningar etc. Däremot måste ökade oljepriser tillåtas slå igenom i den inhemska prisnivån. Grunden till våra^bytesblansproblem är, som redan understrukits, att vår ^utlandskonkurrerandesektor är för liten för att betala denimport som uppkommer vid fullt kapacitetsutnyttjande. Oljeprishöjningarna harkraftigt skärpt lägel härvidlag. För alt vi skall kunna förbättrabytesbalansen måste därför den ^utlandskonkurrerande sektorn, i första handindustrin, byggas ut och gesmöjlighet alt öka sysselsättningen. För förelagens^investeringsbenågenhet spelar ^kapacilelsutnyltjande, lönsamhet och soliditeten viktig roll. ^Elt ^vikligl syfteför den ekonomiska politiken har mot denna bakgrund, som jag tidigare anfört,varit att höja ^kapacilelsutnytljandet i det svenska ekonomin. Härigenom skapasockså ^förutsållningar för båttre räntabilitet. sker också en vissuppgång i investeringarna och en ökning i sysselsättningen inom den ^utlandskon^kurrerandesektorn. Förbättringen är dock relativtbegränsad och ligger klart under motsvarande ökningstal i tidigarekonjunkturuppgån^gar. En fortsattinvesteringsuppgång kräver att förelagens räntabilitet och soliditetförbättras. Avkastningen på investerat kapital har varit mycket svag undersenare år. Den reala avkastningen på totalt kapital, dvs. sedan hänsyn tagitstill in^f^lationen, har varit negativ efter 1973. Den realaavkastningen på eget kapital - riskkapitalet - har varit negativ efter1974. Företagens bas av riskvilligt kapital har således successivt gröpts ur. Den svagavinstutvecklingen har ^letl till attföretagen måst tillgodose sina kapitalbehov genom att öka skulderna. Härigenomhar ^soliditeten snabbi försämrats. Delta har allvarliga konsekvenser i fleraavseenden. 1979/80: 100 Bilaga1 19 Den svag^a^ ^soliditeten me^dför alt företagensmotståndskraft vid ^konjunk-^lurbakslag blir liten, vilket ökar risken förnedläggning och arbetslöshet. Dessutom minskar bådeförelagens förmåga och deras benägenhet all investera för framtiden. Eli^föi-etag med låg soliditet harsvårare att få krediter och att at^trahera ^nyll riskvilligt kapital. Nyemissionerna har också legat på en myckellåg nivå . Eftersom det främmande kapitalet måste förräntas ävenom investeringarna misslyckas, blir förelagen mer utsatta för risker ju lägre^soliditeten är. Därför måste högre f^örräntning krävas påinvesteringsprojekten, vilket medföralt antalet genomförda sådana minskar. De neg^ativaeffekterna på ^investeringsutvccklingen är naturligtvissärskilt allvarlig^a^ i en situation, när den ^utl^andskonkurrerande sektornskapacitet behöver byggas ut och då näringslivet står inför en omfattande strukturomvandlingoch förnyelseprocess. Den ekonomiskautvecklingen är alltså i hög gradberoende av att förelagen har en god soliditet.En förbättring härvidlag kan i och för sig ske genom alt förelagensräntabilitet förbättras. Del är också önskvärt att företagen^s^ vinstlägenormaliseras. Vinsterna skulle emellertid behöva bli mycket höga om man enbartden vägen skulle åstadkomma den nödvändiga ^soliditelsförbättringen. Högavinster under en följd av år skulle i sin tur kunna utlösa lönekrav ochtendenser ^lill löneglidning som skulle riskera all ånyo underminerakonkurrenskraften. Det är därförangeläget alt företagens möjligheter att attrahera nytt riskvilligt kapital underlättas.Under senare år har åtgärder vidtagits för att underlätta nyemissioner.^Anell-lagstiftningen har förändrats så att företagen vid beskattningen i ökadutsträckning får dra av utdelningen på nyemitterat kapital. Institutionernasmöjligheter alt köpa aktier har förbättrats bl.a. genom att försäkringsbolagenfått ökade ^placeringsmöjlighcter. Fjärde ^A^P-fonden har också tillförts ökaderesurser. Det enskilda aktiesparandet har främjats genom det ^s.k. Utvecklingenvisar emellertid klart att åtgärderna varit otillräckliga.