prop · G303145 · 1979-12-31 00:00:00 — Jag vill erinra om atl beredskapsarbelen skall beslå av arbetsuppgifter somannars skulle ha utförts vid en senare lidpunkt och som tidigareläggs av sysselsällningsskäl.Principiella skål talar enligt min mening slarki emot atl beredskapsarbetenutnyttjas på ett sådant sätt att de kan börja uppfattas som en mera permanentsysselsättningsmöjlighet för ungdom som inle går i gymnasieskolan. 1 den mån arbelsuppgifternaär av permaneni karaklär bör de i stället ulföras av personer som anställs på vanliglsiitt. 1979/80:145 14 2.2 Överläggningar med organisathmer på arbetsmarknaden har inom arbetsmarknads- ochutbildningsdepartementen - både före och efter regcringsombildningen i oklober- övervägts i vad mån det är möjligt alt fiireslå sådana föriindringar avgymnasieskolan atl denna redan från hösllerminen 1980 kan erbjuda alternativtill beredskapsarbeten och arbetsmarknadsutbildning för dem som slutargrundskolan och inle får fast anställning. Överliiggningar har därvid förls medarbetsmarknadens parter om möjligheterna alt finna nya former för utbildning iförelag och på andra arbeisplalser inom gymnasieskolans ram. Underlag för dessa överläggningar har varil en inom ulbildnings-och arbetsmarknadsdepartementen i augusli 1979 uppräitad promemoria med titeln . 1 denna skisserades elt system för gymnasialutbildning som till sin huvuddel skulle vara förlagd lill ett eller fleraförelag. De nuvarande statsbidragen till inbyggd utbildning ochlärlingsutbildning föreslogs bli ersatta av väsentligl högre bidrag somberäknades enligt samma principer som gäller för slalens bidrag till kommunernaför lärare, materiel och lokaler i gymnasieskolan. Genom dessa högre bidragbedömdes del bli möjligt att ställa väsenlligl högre krav än lidigare påutbildningens innehåll och kvalitet och dessulom öka tillgången påutbildningsplatser. 1 promemorian föreslogs vidare etl särskilt siudieslöd förelever i utbildning som förläggs lill företag. 1 promemorian föruisalles allöverläggningarna med arbetsmarknadsparlerna skulle syfta till alt utrönamöjligheterna att med ett system av detta slag erbjuda utbildning inomgymnasieskolan för upp lill 15 000 elever av varje årskull utöver dem somdeltar i nuvarande gymnasiala uibildningar. Överläggningarna med arbetsmarknadens parter har skettbåde i skriftlig och muntlig form. Skriftliga yttranden över den i augusti 1979utsända promemorian har avgivils av (), Landsorganisationeni (LO), (), CentralorganisationenSACO/SR och SHIO-Familjeförelagen. Samtliga organisationer delar uppfattningenalt det är angeläget atl öka utbudet av utbildning på arbetsplatser inom ramenför gymnasieskolan i syfte atl göra denna attraktiv för alla ungdomar somslutar . Flera av organisationerna har pekat på en radproblem som måste lösas för att detta skall kunna genomföras. LO förordade altgymnasieutredningen och siudiestödsuiredningen skulle ges i uppdrag all medförtur behandla dessa frågor. Förslaget lill höjda statsbidrag för anordnandeav företagsförlagd utbildning tillstyrktes eller lämnades ulan erinran avorganisationerna. Flera av dem framhöll det slora behovet av ökaderesurser till skolan för tillsyn och medverkan i utbildningen. SAF ställde sigtveksam till möjligheterna att få fram så många platser som förutsattes ipromemorian. Delta borde dock undersökas yllerligare. 1979/80:145 15 Förslagel all införa ell särskili sliKlicsuidIVii- de berörda eleverna har avvisats av /SR och iiuilts med större ellermindre tveksamhet av de övriga. Det önskviirda med en luigre ersiiltningsnivåhar visserligen inte ifrågasatts, men organisalionerna har framhållit del angeliig-nai alt della ses i relatit)n lill sUitliesuidel for övriga elever i gymnasieskolan. I detla sammanhang vill jag nämna atl sysselsiillningsiuretlningeiii sitl belänkande Sysselsättningspolitik för arbete ål alla (S(JU 1979:24) bl.a. behandlat ungdomars utbildningssituation. Diirvid har man betonat viklen avatt gymnasieskolan ges sådan kapacitet att alla ungdomar kan få en minsltvåårig gymnasieutbildning, som innehåller både teori och praktik. För eleversom så behöver bör utbildningar kunna skriiddarsys diir sludie- ochpraktikperioder varvas. Utredningen har också behandlat bl. a. skolstyrelsens Ivåårigauppföljningsansvar, sludiestödel. behovel av praklikplalser och dessas arbetsrältsligareglering. 2.3 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för 16- oeh 17-åringar Statsrådet kommer atl redovisa hurinan med hjiilp av bl. a. de ändrade statsbidragsreglerna för inbyggd utbildninginom industri, hantverk samt handel och lärlingsutbildning som föreslås i ärelsbudgelproposition kan erbjuda nya grupper av 16-och 17-åringar gymnasialutbildning. Hon kommer också atl lägga fram förslag om siirskilda inirodukiionsprogramför utbildning och individuell yrkesinlroduktion under högsl . Genomtillkomsten av denna individinriktade resurs skapas möjligheter att ta emot enmycket stor andel av de ungdomar som lämnar . Mina förslag i det följande utgår från atl gymnasieskolanredan fr. o. m. kommande hösttermin får resurser att i ökad utsträckning ta emotungdomar i åldern som saknar arbele och erbjuda dem arbetsplalsanknulenutbildning. Det kan inte nog starki framhållas alt denna verksamhel om denskall bli framgångsrik måsle bygga på en förtroendefull samverkan mellan skola,arbetsförmedling och andra myndigheter, arbetsgivare och fackligaorganisationer. För della finns lämpliga samrådsorgan såsom SSA-råd.dislriklsarbetsnämnder. I denna proposition läggs fast målsätlningen altgymnasieskolan fr. o. m. skall kunna erbjuda lämpligutbildning åt alla arbelslösa ungdomar i den årskull som har slulal grundskolanpå våren . Del är min förhoppning atl denna målsättning skall kunna omsätlasi verklighet i flertalet kommuner redan höslen 1980. Det torde emellertid förvissa kommuner vara så att man trots ambitiösa ansträngningar inle hinner medde förberedelser som erfordras för atl förverkliga målel. Delta innebar atl detäven under det kommande liisärel kan komina att finnas visst behov av arbelsmarknadspolitiskainsatser såsom beredskapsarbeten och arbetsmarknadsutbildning. Omfattningen avdessa blir beroende av hur kommunerna 1979/80:145 16 lyckas med olika slag av insalser inom ramen förgymnasieskolan. Vid planerini; av båtlc skolans och arbetsförmedlingarnas insalseriir del väsentligl alt ålgiirderna ulformas på sådanl siitt all de bidrar lillall friimja jämslälldhelsslravaiidena pä arbeismarknaden. De unga kvinnorna harmött siirskilda svårigheter i övergången mellan skola oeh arbete och insatsernamåste anpassas härtill. Behovel av beredskapsarbeten varierar metlkonjunkturutvecklingen och från årstid till årstid. Arbetena skall kunna startasoch avbrytas med kort varsel allt efler arbelsmarknadens utveckling. Beredskapsarbelenulgör som jag niimnde tillfälliga tidigareliiggningar och iir inle avseddalör ulförande av permanenta arbelsuppgifter eller som cn normal insals lör atlge sysselsiittning ål ungdomar som har slulal . Beredskapsarbeiena för ungdomar ökade i omfallninguniler den senasle lågkonjunkluren för alt omfalla niirmare 45000 sysselsatta varav ca IIOOO 16- och 17-åringar. Huvuddelen av beredskapsarbeienaår offentliga arbeten, friimst kommunala, men en belydande andel har också ulgjorlsav enskilda beredskapsarbelen vilka anordnas för ungdom enligi siirskilda besliimmelsersom regeringen har utfärdat. I och med atl l6-l7-åringariia i första hand skall beredasuibildning i gymnasieskolan bör som jag lidigare har framhållit beredskapsarbeleni fortsättningen inle utnyttjas som elt reguljiiri medel atl sysselsätta dessagrupper av ungdomar efter . Jag förordar därför alt arbetsmarknadskungörelseniindras så alt beredskapsarbelen normalt inte skall kunna erbjudas ungdomarunder . Som jag tidigare framhållil kan gymnasieskolans kapacitet lokaltvariera så att del trots samverkan med andra kommuner kan vara svårl att inomrimligt reseavstånd tillgodose del behov av utbildning som föreligger. I denmån en sådan siluaiion uppstår btir vissa begränsade möjligheter finnas atlerbjuda även 16- och 17-åringar arbelslivserfarenhel genom beredskapsarbeie iavvaktan på atl lämplig utbildning eller arbete kan erbjudas. Det bör ankommapå regeringen atl närmare ange under vilka förutsättningar dessaberedskapsarbeten skall förekomma och bedrivas. Arbetsmarknadsutbildning och därmed rätten lillutbildningsbidrag ar f. n. i fråga om personer förbehållen särskilti arbelsmarknadskungörelsen närmare angivna grupper, nämligen flyktingar,handikappade och ungdomar med försörjningsbörda samt ungdomar som har riilttill ersättning från arbetslöshetskassa. Härutöver kan den som är under 20 åroch är berättigad till kontant arbetsmarknadsstöd (KAS) beviljas arbetsmarknadsutbildningvid särskilt anordnade kurser (AMU-kurser). Under budgetårel 1978/79 deltoggenomsnittligt ca 4 000 ungdomar i arbetsmarknadsutbildning. Lagen om kontant arbetsmarknadsstöd ger rätt till sådanlstöd för den som underen framtid av förvärvsarbetat i minst femmånader, men 1979/80:145 17 också för den som i minst tre månatler i anslutning till attlian avslutat imgdonisutbildningstått till arbetsmarknadens ITiifogantle somarbetssökande genom den offentliga arbetsförmedlingen. Enligt Ibrarbeiena tilllagen (prop. 1973:36 s. 211) förslås med imgdonisutbildning minsl genomgångengrundskola jämle fullföljd gymnasial eller annan yrkesinrikiad utbikliiing. Efterindividuell prövning och efter samråd med skolmyndighet kan dock undantag görasfrån kravel på all en gymnasial utbikliiing skall vara ftillföljd. Även den somgeiiomgiitl grundskola och som siikt erhålla yrkesutbildning men inte kunnalkomma i ålnjulande av föv vederbörande lämplig sådan kan få konlanl arbelsmarknadssiöd.Den senare imilanlagsregeln ar tillämplig i huvudsak på 16- och 17-åringar. För ungdomar i åldern giiller således f. n. all KASkan ulgå om man antingen förvärvsarbetat (arbetsvillkoret),eller efter genomgången grundskola inte kunnat lä lämplig gymnasial utbildningoch varit arbeissökande i minsl ire månader. Genom atl gymnasieskolans ulbildningsulbud.som föreslås, uiökas och varieras kommer anlalet ungdomar i åldrarna somuppfyller det sislniimnda av dessa båda villkor för KAS och diirmed också förarbetsmarknadsutbildning atl reduceras. 1 fortsättningen bör således KAS luivudsakligeiikunna ulgå lill två huvudgrupper av ungdomar; de som uppfyller arbetsvillkoretoch de som efter fullföljd gymnasial eller annan yrkesinriktad utbildning harvarit arbetssökande . 1 enlighet med vad jag nu har anförl bör arbeismarknadsulbildningför 16-17-åringar förekomma endast i undantagsfall. DeUa bör komma lill ultrycki arbelsmarknadskungörelsen på det siittet att miijligheleii atl erhålla arbetsmarknadsutbildningför den som ar beriiiligad till KAS normall endasl bör gälla om vederbörandehar fylll . För 16-17-åringav bör således galla att även om de är beriittigadelill KAS bör de endasl i undanlagsfall beviljas arbetsmarknadsutbildning, ochdå efter ingående prövning i samarbete med skolmyndigheterna. Även i dessa fallbör det ankomma på regeringen att utfärda närmare bestämmelser. Som grundregelför alla ungdomar som uppfyller villkoren för KAS inkl. treniånadersvillkoretbör liksom nu gälla att de endasl kan beviljas arbeismarknadsulbildning vid särskilianordnad kurs. I den mån s. k. kortkurser anordnas i fortsättningenbör utbildningsbidrag således inle utgå till eleverna, undanlaget de elever somhar inlagits i de s. k. KUB-försöken, vilka successivi avvecklas. Förhandikappade, flyktingar och ungdomar med försörjningsbörda bör dock alltjämtgälla att de har ratt till arbetsmarknadsutbildning iiven hos annan uibildningsanordnare.Likaså bör invandrarungdomar som genomgår särskild sommarkurs(introduktionskurs) för gymnasieskola åven i (ortsall-ningen kunna få siirskilltilläggsbidrag utöver studiehjiilp. I detta sammanhang vill jag erinra om alljag i arets budgetproposition föreslagit atl kommunerna på samma villkor somgäller för inbyggd utbildning skall kunna Ulnyllja ledig utbildningskapacitetinom arbetsmarknadsutbildningen. 1979/80:145 18 na möjlighet bcir som regel anviintlas för all beredaungdomar som inle iir beriittigade (ill utbildningsbidrag utbikliiing inom AMU niirdel finns vakaiila plaiser. Regeringen har genom sårskill beslut bemyndigal AMS oeh SÖall lör arbetsmarknadsutbildningens behov köpa uibildning i förelag förungdomar. Denna verksamhet har inneburit alt ca 3 000 ungdomar har kunnat få enarbeisplaisförlagd utbildning. Verksamhelen har varil av viirde för de berördamen har ibland inneburit all en olycklig konkurrens om utbildningsplatser haruppstått mellan gymnasieskola och arbetsmarknadsutbildning. hargymnasieskolans möjligheter att köpa utbiklningskapacitel varil mer begränsade iinarbetsmarknadsutbildningens. De förbättrade slalsbidrag som slalsrådel Mogård föreslagilinnebär atl gymnasieskolans möjligheter till köp av utbildning väsentligtförbättras. För all undvika konkurrens om plalsema bör regeringen föreskrivaatt SÖ får köpa arbetsmarknadsutbildning i företag för ungdomar endast i denmån som skolslyrelsen inle anser sig kunna inom ramen för gymnasieskolanerbjuda arbeisplaisförlagd utbildning eller annan utbildning inom yrkesområdet.En annan föruisälining bör vara alt utbildningsresurser saknas vid AMU-kursersamt att en prissättning tillämpas som inte överstiger vad komniun belalar förmotsvarande utbildning. I sammanhanget vill jag undersiryka vikten av att manlokalt bedriver ett iniensivt samarbete mellan gymnasieskola, arbetsmarknadsutbildningoch arbetsförmedling i dessa frågor. I det nuvarande relativt gynnsamma konjunklurliigel ärarbetsmarknadspolitiken inriktad på att placera så många som möjligt i arbetepå öppna marknaden. Denna inrikining gäller även beiräffande 16- och 17-åringar.De insalser inom gymnasieskolan som slalsrådel Mogård föreslår skaparmöjligheter för arbetsförmedlingen all koncentrera sina insalser för I(>-17-åringartill plaisförmedlande åtgärder. All hjälpa de arbetssökande lill ell arbele påöppna marknaden är arbetsförmedlingens primära uppgift oberoende av densökandes ålder. Som jag har framhållit bör permanentaarbetsuppgifter utföras av personal som anställs på vanligt sätt, medanberedskapsarbeten bara kan ses som en tillfällig lösning under t. ex. eltlågkonjunkturläge. Om konjunkturen skulle försämras igen kanresurserna för all ordna beredskapsarbeten komma att behöva las i anspråk förvuxna arbelslösa. F. n. går arbetsmarknadsutvecklingen mot det båttre och anlalelberedskapsarbelen minskar. Del kan dock visa sig svårt alt finna arbelepå öppna marknaden förde 16-17-åringar som har beredskapsarbete den 30 juni 1980.Jag förordar därför att som en engångsåtgärd statsbidrag motsvarande vad somutgår vid beredskapsarbete får utgå för deberedskapsarbeten för 16- och 17-äringar som pågår förutsattatt arbelena fr. o. m. omvandlas lill lillsvidareanslåll-ningar hosresp. Kostnaderna härför bör belasta del under tolfte 1979/80:145 19 huvudtiteln uppförda anslaget Sysselsiiilningsskapande ålgiirder.ilelpro-grammet Beredskapsarbelen. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemsiiiller jagall regeringen föreslår alt 1. godkänna de riktlinjerför åtgärder inom arbetsmarknadspolitikens ram för ungdomar i åldern 16-17 årsom jag har förordat, 2. medge atlbidrag enligt vad jag har förordat i vissa ftill får utgå vid omvandling avberedskapsarbete till fast anstiillning. 1979/80:145 20 vill regeringssam mani raile Anmälan till proposition tmi ålgärder lör att främjaungdomars utbildning i gymnasieskolan m. m. 1 Skolans roll i uppfuljningsansvaret Chefen för arbelsmarknadsdeparlemenlel har lidigare redovisalilel aktuella lågei i fråga om arbelslöshelen bland ungdomar och dess uivecklingunder l97()-talet. Jag vill siirskill betona vad han har sagl om svårighelernapå arbetsmarknaden för de ungdomar som hell saknar yrkesutbildning och/ellerarbetslivserfarenhet. Insatserna mot ungdoiiisarbelslösheten har i hög grad bygglpå samverkan mellan ulbildningspoliliken och arbelsmarknadspoliiiken. En sådansamverkan är nödviindig, men når del gäller insatser för ungdomar med enbartgrundskoleutbildning bör enligt min mening ulbildningspoliliska ålgärder priorileras.Arbelsmarkiiadssiyrelsen (AMS) och skolöverslyrelsen (SÖ) framhöll i engemensam skrivelse bl. a. att ett större ansvar borde läggas påutbildningsväsendet. Samma uppfallning kommer lill ullryek i den av uibildningsdepariementeloch i augusli 1979 gemensamt framlagda promemorianYrkesutbildning i företag för lediga jobb. Jag delar den uppfattning som chefen för arbetsmarknadsdepariemeiitethar redovisat, nämligen atl beredskapsarbeten och arbelsmarknadsulbikl-ning förungdomar normalt endasl övergångsvis bör komma i fråga. Det kaninte heller uteslutas att del förhållandet alt 16-17-äringar kunnat få del avde relaiivi generösa förmåner som utgår vid beredskapsarbeten ocharbetsmarknadsutbildning kan ha haft den olyckliga effeklen atl vissa ungdomarlockats att avstå från att söka sig lill gymnasieskolan. Med anledning av propositionen om skolans inre arbetebeslöt alt skolstyrelsen i samarbele med den lokala arbelsförmedlingenoch sociala mvndigheter skall bedriva en uppföljande studie- och yrkesorienteringför all siödja unszdomar under IS år som efler smndskola varken 1979/80:145 21 studerar eller har arbete (prop. 197.5/76: 39, UbU1975/76: .30. rskr 1975/ 76: 367). Delta uppföljningsansvar för skolstyrelsenhar efter förslag i propositionen om ny liiroplan fiir gruntlskolan utvidgalstill alt bli iivergri-pande oeh omlätla alla ungdomar i den akluella åldern (prop.1978/79: 180, UbU 1978/79: 45. rskr 1978/79: 422). En bestämmelse med denna innelxirdharockså införts i skolförordningen. Skolstyrelsens uppkiljiiingsansvar föralla som slutar iir grunden för atl förverkliga den ;iv regeringoch riksdag fastlagda målsättningen atl alla ungdomar skall garanteras erbjudandeom uibildning, praktik eller arbele. Om de ungdomar som saknar arbete ellerriskerar atl bli arbetslösa i försia hand bereds uibildning i gymnasieskolan,skapas förutsättningar atl krafligl begränsa arbelsmarknadspolitiska insatsersåsom beredskapsarbete och arbeismarknadsulbildning för denna grupp. Detta måslenaturligtvis ske i den takt som gymnasieskolan klarar av atl la emoi den nyagruppen av ungdomar. Man bör därför vara medveten om att det kan behövas enövergångslid för all de lokala skolmyndighelerna skall hinna planera ochförbereda de nya utbildningsinsatser som iir nödviindiga. Jag får hiir hänvisa lillvad chefen för arbelsmarknadsdeparlemenlel har anfört. 2 Förslag i årets budgetproposition Undersenare år har anlalet platser i gymnasieskolan ökatkraftigt. Antalet budgelerade elevplatser i årskurs I på linjer och i direkl grundskoleanknuinaspecialkurser om (gymnasieskolans s. k. stora ram) utgjorde läsåret1976/77 totalt 97 855. Av dessa fanns 29 848 på minst ireåriga linjer. 16 332på tvååriga teoretiska linjer saml 51 675 på ivååriga yrkesinriklade linjer ochdärtill hörande specialkurser. Anlal budgeterade platser i relalion lill anlalel16-åringar utgjorde 94.6 procenl. Innevarande läsår har för denna del avgymnasieskolan medel beriiknals för all kunna anordna 120 85(1intagningsplatser. Av sålunda budgeterat antal intagningsplalser har ca 114 000kunnat läggas ut i kommuner och landsting varav ca 58 000 på yrkesinrikladestudievägar. Antalet 16-åringar ökar mycket kraftigt inför nästa läsår, från ca114 200 lill ca 123 950. Jag har i budgetpropositionen räknat med att antalet inlagningsplatserinom den grundskoleanknuina delen av gymnasieskolan skall motsvara 100 procenlav anlalel 16-åringar under näsla läsår. Gymnasieskolans s. k. lilla ram, dvs, elevplaiser i icke direklgrundskoleanknuina specialkurser och kurser kortare än ell år. har hållit sig lämligenkonstant kring ca 30 000 årselevplalser fr. o. m. /77 trols au ett slortanlal ulbildningsplaiser fr. o. m. läsårel 1977/78 förts över till kommunalhögskoleutbildning, främst inom vårdområdet. För nästa läsår föreslås denna delav gymnasieskolan omfalta 30 330 årselevplalser. 1979/80:145 22 Jag vill åven erinra om alt gymnasieskolan fr. o. /78 tillförts ett slori antal utbildningsplatser i form av s. k.korta yrkesinriklade kurser om högsl , kurser för invandrarungdom ochspecialkursen Sludievägar och arbelsliv, orienteringskurs. För liisärel 1980/81har 3 000 årselevplalser beräknats för dessa slag av utbildningar. Jag har i budgetpropositionen begiirl all regeringenbemyndigas all - i den mån arbetsmarknadsskäl så påkallar - öka del lolala anlalelelevplatser i gymnasieskolan. 2.2 Nyll Slalsbidrag lill Inbyggd utbildning och försöksverksamhelmed nv lärlingsutbildning Gymnasieskolans undervisning i arbelsleknik eller annanundervisning med samma syfte kan enligt nu gällande föreskrifter förläggas lillförelag eller annan institution än gymnasieskolan, varvid företag ellerinstitution tillhandahåller lärare, lokaler och maleriel (inbyggd utbildning).Jag har i årets budgetproposition föreslagil vissa ändringar av bestämmelsernaavseende inbyggd utbildning inom industri och hanlverk samt handel och en försöksverksamhelmed ny lärlingsutbildning (prop. 1979/80:100 bil. 12 s. 301). En utgångspunkt för förslaget är atl stalsbidragel lillinbyggd utbildning skall utgå per elev för del antal undervisningstimmar somskolstyrelsen inom ramen för limplanen för resp. sludieväg beslutar förläggatill arbetsställe utanför skolan. En annan utgångspunki är all statsbidragetför lönekosinader, maleriel- och lokalkoslnader i princip bör vara detsammaantingen skolstyrelsen förlägger utbildningen till förelag eller till skolinstitulion.Jag vill i delta sammanhang framhålla alt dessa bidragsvillkor inte avses blipåverkade av förslaget i propositionen om kommunalekonomiska frågor inför 1981i vad gäller slopande av statsbidrag till kommuner för bl.a. förhyrning avlokaler till utbildning inom induslri och hanlverk (prop. 1979/80: 90). Med elt reviderat statsbidragssystem byggt på dessaprinciper kommer statsbidraget för en utbildningsplats inom de mest frekventautbildningarna att kunna uppgå till . För alt förbätta samverkan mellan skola och företag samttillsynen och uppföljningen av undervisningen skall skolstyrelsen enligt detföreslagna bidragssystemet inom ramen för det samlade bidraget kunna disponerahögst av lönekostnadsdelen. Det individrelalerade statsbidraget för inbyggd utbildning,inom induslri och hantverk samt handel, vilket även kan utnyttjas för mindre frekventvrkesinriklad utbildning i gymnasieskolan, avses enligt förslaget även kunnaanvändas för försöksverksamhel med ny lärlingsutbildning. Bidragel för lärlingsutbildningenskall utgå enligt i pnncip samma normer som gäller för jämförbar inbyggdutbildning i gymnasieskolan. 1979/80:145 23 3 Ytterligare överväganden och förslag 3.1 Inbyggd utbildning på linjer och specialkurser inom induslrioch hanlverk saml handel. Försöksverksamhel med ny lårtlngsiilbitdniiig 1 årets budgetproposition anförde jag atl de ulbildningsmöjlighelersom kan erbjudas i företagen bör utnyttjas inom gvmnasieskolan i slörre utstriickningän vad som sker f. n. För della talar bl. a. att man diirigcnom kan erbjudafler ungdomar utbildning ulan att tvingas till kostsamma investeringar ilokaler och utrustning. Etl annat väsentligt skiil iir att gymnasieskolan hiirigenomkan erbjuda ell mer varieral uibud av utbildning och diirmed kan antas bli mer altraklivför de ungdomar som inle söker sig till gymnasieskolan. Skolmiljön lockarinle dessa ungdomar. De vill i siiillei ha elt arbele men della är ofta svårt attfinna för dem som saknar yrkesutbildning. Jag år av den uppfattningen atl en utbildningsom har anknytning till arbetsstiille utanför skolan skulle bli ett värdefulltalternativ för dessa ungdomar.