prop · G303150 · 1979-12-31 00:00:00 — ökar i andra sektorer, dvs. hushållssektorn,förelagssektorn, socialförsäkringssektorn samt den kommunala sekiom. Den utveckling av statsbudgetens underskott som nuredovisas måste också ses i perspektivet av det kredilutrymme som kan vänlasstå till förfogande för statlig upplåning. Detla är i sin tur beroende av denframtida utvecklingen för ekonomin i sin helhet. Det förefaller sannolikt atten upplåning av den storlek det här blir fråga om blir svår all genomföra utannegativa effekler på kreditmarknaden och på samhällsekonomin i dess helhet.Dels kan de stora kvantitativa anspråken på upplåning leda lill att deangelägna industriinvesieringarna trängs ut från finansieringsmöjligheter.Dels leder i sig den stora efterfrågan på krediler, som det här är frågan om,till en press uppål på räntenivån, Detla ökar finansieringskosl-naderna förnäringslivet som del skulle verka inftalionsdrivande, vilket i sintur negativt påverkar möjligheterna att förverkliga den förutsatta ekonomiskautvecklingen. 1 de senaste årens långtidsbudgetar har bl.a. konstateratsall fortsatla stora slatliga budgetunderskott skulle ställa utomordentligtstora krav på en omsvängning av sparandeutvecklingen inom övriga inhemskasektorer vid målsättningen att underskottet i bytesbalansen skall kunna minska.Alternativet är att via successiva inkomstförstärkningar eller utgiftsminskningarnedbringa de statliga underskotten. Beräkningarna i årets långtidsbudget visar att dessaresonemang har fått ökad aktualitet. Den slutsats som kan dras är att enförsämring av budgetunderskottet av den omfattning som framkommer ilångtidsbudgeten torde vara svår att förena med en balanserad utveckling av densvenska ekonomin. Någon automatisk förbättring av budgetläget ens vid enmyckel gynnsam ekonomisk utveckling är inle atl räkna med. En sådan förbättringkräver beslut om utgiftsminskningar eller inkomstförstärkningar eller enkombination härav. beräkning av budgetutfallet /80 1979/80: 150 I Bilaga 2.2 : Budgetutfallet /80 Beräkning Över utfallet av statens budget för budgetåret1979/80 Riksrevisionsverkei (RRV) lämnar härmed beräkning överulfallel av statens budget för /80. I beräkningarna ingär de av regeringen begärda anslagen påtilläggsbudget 1 (FiU 1979/80: 14). tilläggsbudget II (prop. 1979/80:62.75,79, 101) och tilläggsbudget III(prop. 1979/80: 125). Sammanlagt uppgår de medtagna anslagen på tilläggsbudgettill 4 662 milj. kr. Slalens inkomsler beräknas uppgå lill 135 398 milj. kr.för budgeiårei 1979/80 vilket är 5 722 milj. kr. mer än beräkningen istatsbudgeten. Ulgifterna beräknas uppgå till 183 942 milj. kr. Istatsbudgeten anvisades 4000 milj. kr. för oföruisedda ulgifter bl.a.tilläggsbudgetar. Hänsyn har i den här beräkningen tagits lill utgifler påtilläggsbudget 1. 11 och 111. Något belopp för oförutsedda ulgifter tas därförinte upp i den här beräkningen. För att undvika dubbelräkning anges här delanvisade beloppet för statens utgifler exkl. oförutsedda utgifler. Detberäknade utfallet för utgifterna blir då 2 741 milj. kr. större än vad somanvisats i statsbudget och tilläggsbudget. Statsbudgetens underskott /80 beräknas därmed uppgå till 48 544 milj. kr. vilkel är 2 981milj. mindre än beräkningen i statsbudget och tilläggsbudget. I bilaga Iredovisas statsbudgetens inkomsler och ulgifter fördelade på huvudtitlar. Statsbudgeten för budgetårel 1979/80 Imilj. A Skaller, avgifter mm B Inkomsler av statens kapilalfonder C Beräknad övrig fmansiering Förslags- och obeiecknade anslag Rörliga krediler {+ = ökad disposiiion. - = minskad disposiiion) Summa ' Exkl. oförutsedda utgifter, 4 000 milj. kr. - Inkl. beräknad minskning av anslagsbehållningarna med 4000 milj. kr. ' Inkl. beräknad minskning av anslagsbehållningarna med 4000 milj. kr. Prop.1979/80:150 2 Detberäknade ulfallet för inkomslerna i förhållande lill beräkningen istatsbudgeten framgår av bilaga 2. Inkomsterna beräknas bli 5 722 milj. kr.större än beräkningen i statsbudgeten. De största ökningarna hänför sig lillföljande inkomsttitlar. Differensberäknat utfall och statsbudget (milj. Skatl på inkomsi och förmögenhel saml socialförsäkringsavgifier m. m. Skatt på malt- och läskedrycker Antagandenom utvecklingen av lönesumman i statsbudgeten och denna beräkning framgårnedan. Procenluellförändring från föregående år Statsbudget 8.1 8.6 8.0 Beräkningöver utfallet /80 8,5 9.2 11.3 Inkomsternapå titeln skatt på inkomst och förmögenhet samt socialförsäkringsavgifter m.m. beräknas bli 1 400 milj. kr. slörre än beräkningen i statsbudgeten. Ökningenberor främst på atl utvecklingen av lönesumman justerats upp. beslutom fortsatt reformering av inkomstskatten innebär att inkomsterna på titelnminskar (prop. 1979/80:58. SkU 1979/ 80:20, rskr 1979/80: 137). Detberäknade utfallet för titeln mervärdeskatt beräknas uppgå till I 400 milj. kr.mer än beräkningen i stalsbudgelen. Det beror till största delen på attimportvärdet antas bli väsentligt högre än vad som tidigare förutsatts. Detmedför en ökning av mervärdeskatt på importerade varor. Inkomsternapå titlarna skaU och sprit, skatt på malt- och läskedrycker samt tobaksskattunder /80 beräknas bli sammanlagt 631 milj. kr. större än istatsbudgeten. Det beror främst pä skattehöjningarna på dessa varor (SFS1979:858, 859). Bilaga 2.2 : Budgetutfallet /80 3 Skatten på energi och bensin höjdes (SFS1979: 1047, 1048) och vägtrafikskalten (SFS 1979: 1078). De härskattehöjningarna medför att inkomsterna på dessa titlar beräknas bli 696milj. större än i statsbudgeten. Inkomsterna på titeln övriga diverse inkomsler beräknasbli I 020 milj. kr. under /80 vilket är en ökning med 813 milj.kr. jämfört med statsbudgeten. Av ökningen hänför sig 775 milj. kr. lill etl avtalmellan staten och kommunförbundet och landstingsförbundet om kompensation tillstaten för kostnader för drift av skyddade verkstäder . Inkomster av beräknad övrig finansiering förutses bli 255milj. kr, större än i statsbudgeten. Av det beloppet hänför sig 206 milj. kr.lill fonden för föriag till statsverket och sammanhänger med fondensavveckling. Förslags- och obetecknade anslag Utgifterna på förslags- och obetecknade anslag beräknasuppgå till 136906 milj. kr. (bilaga 3). I statsbudget och tilläggsbudgetaranvisas 132 680 milj. kr. (exkl. oförutsedda utgifter). Utgifterna på dessaanslag blir då 4 226 milj. kr. större än beräkningen i statsbudget (inkl.tilläggsbudget). De största differenserna mellan beräknat utfall ochstatsbudget anges nedan. Differens beräknat ulfall och statsbudget (milj. Underskoll pä riksgäldsfonden + I 400 Täckande av förlusler på grund av garanlier (ill denslalliga Täckande av föriuster i anledning av slalligaindustrigaranlilån m. m. Bidrag lill driften av gymnasieskolor Bosladsbidrag m. m. Regionalpoliliskl slöd: Bidragsverksamhel Underskottet på riksgäldsfonden beräknas uppgå till 13 700milj. kr, vilket är 1 400 milj, kr. mer än i statsbudgeten. Ökningen avunderskottet beror på ökade räntekostnader för den svenska statsskulden tillföljd av diskontohöjningar på sammanlagt under budgetåret1979/80. Förvaltningskostnaderna för den lokala polisorganisationenberäknas uppgå till 2985 milj. kr. Det är 101 milj. kr. mer än i statsbudgetenoch Prop.1979/80: 150 4 beror på ökade lönekosinader. Utfallet på anslagetarbelsmarknadsservice beräknas bli 114 milj. kr. slörre än beräkningen istalsbudgelen. Utgifterna under försvarshuvudtileln beräknas bli 612 milj. kr. slörreän i statsbudgeten vilkel beror på all kompensalionen för prisstegringar blirslörre än vad som angavs i statsbudgeten. Till följd av höjningar avbasbeloppet beräknas utgifterna för folkpensioner bli 1060 milj. kr. högre änbeloppet i statsbudgeten. 1 statsbudgeten anvisades ett formellt belopp på I 000 kr.för täckande av förlusler på grund av garantier lill den statligavarvskoncernen. Utbetalningarna på detta anslag beräknas nu uppgå lill 590milj. För täckande av förluster i anledning av statliga industrigaranlilånm.m. anvisades 50 milj. kr. Belastningen pä anslaget beräknas nu bli 150 milj.kr. Det beräknade ulfallel för anslaget bidrag till driften avgymnasieskolor beräknas bli 301 milj. kr. högre än beloppet i statsbudgeien.Medelsförbrukningen pä anslaget bidragsförskoll beräknas bli 145 milj. kr.högre än i Slatsbudgelen. Del beror pä att staten svarar för helafinansieringen av bidragsförskott fr. o. m. den . Utfallet på anslaget bosladsbidrag m.m. beräknas bli 1797milj. vilket är 110 milj. kr. mindre än beräkningen i slatsbudgelen.Belastningen på anslaget räntebidrag m. m. förutses bli 360 milj. kr. lägre äni slatsbudgelen. För regionalpolitiskt stöd: bidragsverksamhet anvisades 423milj. Utbetalningarna beräknas nu uppgå till 231 milj. kr.under /80. Reservationsmedelsbehållningarna på reservationsanslagenberäknas uppgå lill 12002 milj. kr. vid budgetårets slul (bilaga 4). Del är enminskning med 2 306 milj. kr. De största förändringarna av behållningarna gällerföljande anslag. Förändringar av anslagsbehållningar (milj, kr.) Anslag Ökning ( + ) Minskning (-) Medelstillskolt till (1977/78) - 258 Bidrag till sysselsättningsålgärder inom varvsregionerna (1978/79) - 109 Bidrag lill för allernaliv produklion (1978/79) - 200 Avskrivningslån lill beställare av fartyg - 340 Tillfälligl sysselsäUningsstödl 1977/78) - 150 Sysselsällningsskapande åtgärder -1 149 Byggande av slatliga vägar - 577 Byggande av mellanriksvägen - 104 Vissa energibesparande ålgärder inom bostads beståndet m,m. + 365 Bidrag till inlernalionella biståndsprogram + 164 Övriga + 52 Bilaga2.2 : Budgetutfallet /80 5 Som medelstillskolt till anvisades underbudgetårel 1977/78 950 milj. kr. på lilläggsbudgel 111. Under budgeiårei1979/80 beräknas utbetalningarna uppgå till 258 milj. kr. Behållningen päanslaget blir då 169 milj. kr. Pä tilläggsbudget 1 anvisades under budgetårel1978/79 265 milj. kr. för bidrag lill sysselsällningsåtgärder inomvarvsregionema. Ulbelalningarna under /80 beräknas nu uppgålill 109 milj. kr. För bidrag till för allernaliv produklionanvisades 200 milj. kr. under föregående budgetår. Hela beloppel beräknasbelalas ul under /80. Behållningen på anslaget avskrivningslåniill beställare av fartyg beräknas minska med 340 milj. kr. till I 055 milj.kr. vid sluiet av /80. Underbudgetårel 1978/79 anvisades 150 milj. kr. för tillfälligl sysselsältningsstöd.Hela beloppet beräknas betalas ut /80. Medelsförbrukningen påanslaget sysselsättningsskapande åtgärder beräknas uppgå till 3 107 milj. kr.under budgeiårei 1979/80. Detla medför en minskning av anslagsbehållningen medI 149 milj. kr. Del är främst utgifterna för beredskapsarbeten som beräknasbli större än vad som lidigare förutsågs. Under /80 beräknasbehållningen pä anslaget byggande av statliga vägar minska med 577 milj. kr.medan den ökade under budgetårel 1978/79 med 492 milj. kr. Under budgetårel1977/78 anvisades 303 milj. kr. på tilläggsbudget III för byggande avmellanriksvägen . Utbetalningama under /80beräknas uppgå till 104 milj. kr. Utfallet på anslaget energibesparandeålgärder inom bostadsbeståndet m.m. beräknas bli 1 100 milj. kr. /80 vilket är 209 milj. kr. mer än under /79.Behållningen på anslaget kommer då att öka med 365 milj. kr. till I 615 milj.kr. För anslaget bidrag lill internationella biståndsprogram beräknasbehållningen öka med 164 milj. kr. Ökningen avser främst anslagsposteninlernationella ulvecklingsfonden (). Anslagsbehållningarna på investeringsanslagen beräknasuppgå lill 6 303 milj. kr. vid slutet av /80. Det är enminskning med 934 milj. kr. De största förändringarna i behållningarnaredovisas nedan. Förändringarav anslagsbehållningar (milj. Ökning ( +) Minskning (-) Lån till (1977/78) -250 Lån för atl underiälla slrukluromvandlingen inom (1977/78) -499 Föriagslän lill domänverket -252 Lån lill AB Slalens Skogsindustrier (1978/79) - 195 Lån lill elt nyll handelsslålbolag för invesieringsändamål -600 Lån lill för siruklurändamål +539 Regionalpoliliskl slöd: Lokaliseringslån +4.S0 Slalens vallenfallsverk: Kraflstalioner -374 Slalens järnvägar: Anskaffning av ny lågfärja +216 Särskilda invesleringar i järnvägsanläggningar i Norrbollens län +240 Under /78 anvisades 600 milj. kr. som låntill och 700 milj. kr. som lån för att underlättastrukturomvandlingen inom specialstålindustrin. Det första lånel har övertagitsav och 250 milj. kr. betalades ut i augusli 1979.Utbetalningarna av lån till specialstålindustrin beräknas under budgetårel1979/80 uppgå till 499 milj. kr. Under /79 anvisades 500 milj.kr. som förlagslån till domänverket och 275 milj. kr. som län till AB StatensSkogsindustrier. Utbetalningarna på dessa lån beräknas bli 252 milj. kr. resp.195 milj. kr. under budgeiårei 1979/80. I statsbudgeten för budgetårel 1979/80 anvisades 400 milj.kr. för lån lill elt nylt handelsslålbolag för invesieringsändamål.Behållningen pä anslaget vid budgetårels början var 700 milj. kr. Den beräknasnu uppgå till 100 milj. kr. vid budgetårels slul. I slalsbudgeten för budgetårel1979/80 anvisades även 819 milj. kr. förlän till förstrukturändamål. Behållningen på detta anslag beräknas öka frän 31 milj. kr.till 570 milj. kr. vid budgetårets slut. Behållningen på anslaget regionalpoliliskt stöd: lokaliseringslånberäknas öka med 450 milj. kr. till I 122 milj. kr. vid budgetårets slut. Itilläggsbudget I för /80 anvisas 288 milj. kr. för anskaffningav en ny tågfärja och 275 milj. kr. för särskilda investeringar ijärnvägsanläggningar i lån. Utbetalningarna på dessa anslagberäknas uppgå till 72 milj. kr. resp. 35 milj. kr. under /80. Bilaga2.2 : Budgetutfallet /80 7 Beräknaddisposition av rörliga krediter redovisas i bilaga 6. I slatsbudgelenberäknades dispositionen av röriiga krediler öka med 500 milj. kr. Detulestående beloppet på röriiga krediter beräknas nu uppgå lill 3 682 milj. kr.vid budgetårets slut. Del är en ökning med I 775 milj. kr. Av della belopp hänförsig I 300 milj. kr. lill regeringens rörliga kredit för försvarsberedskap och175 milj. kr. till statens jordbruksnämnds kredit för säsongsmässig lagring avjordbruksprodukter. Besluti detta ärende har fattats av generaldirektören i närvaro avavdelningschefen . revisionsdirektören , byrådirektören ,föredragande, och revisorn . Statsbudgetenför /80 (milj. Statsbudget Beräknai (inkl. lill- utfall Differensberäknai ulfall och statsbudget Skatter,avgifter m. m. II Uppbörd islalens verksamhel 113 528 3469 1389 117 763 3604 2 239 + 4 235 + 135 + 850 B Inkomster av statens kapitalfonder VI Fonden för låneunderstöd VU Fonden för statens aktier 1452 650 774 152 4067 242 91 1.39 128 152 1578 750 774 143 4 005 245 90 238 118 153 I Avskrivning och övriga kapiialmedel inom kapitalfonderna Statens affärsverksfonder Övriga kapitalfonder Bilaga 2.2 : Budgetutfallet /80 XVII ochdess verk m. m. II Ökaddisposiiion av rörliga krediler 500 Summa 6 500 Summa 181201 +1 275 -4725 +2741 ' I stalsbudgelen ingick 4000 milj. kr. för oföruiseddautgifter, bl. a. lilläggsbudgelar. 1 den här beräkningen har hänsyn tagits lilltilläggsbudget l-lll. Beräkningav statsbudgetens inkomster under /80 (milj. Al la Skatl på inkomsi och förmögenhet samlsocialförsäkringsavgifier m. m. f Arvsskatt och gåvoskall b Väglrafikskall 4 a Tullmedel b Mervärdeskall d Försäljningsskatt på molorfordon e Tobaksskatt g Rusdrycksförsaljningsmedel av deialjhandelsbolagh Skatl på spril j Skatt på mall- och läskedrycker k Energiskatt II I Expeditionsavgifter 23 Pensionsmedel m. m. 4 Lotlerimedel6 Övriga diverse inkomster 1 5 Förenade fabriksverken Riksbanksfonden 18 Lånefonden för bosladsbyggande 2 Arbetsmarknadsstyrelsensdelfond VIII Fonden för beredskapslagring Beräknad övrig finansiering Övriga beräknai ulfall och statsbudget 566(M) +1 4(K) 36(M) 4I(K) Bilaga 2.2 : Budgetutfallet /80 Förslags- och obetecknade anslag under /80(milj. kr) B 6 Lokala polisorganisationen: FörvaltningskostnaderAllmänna domstolarna Rättshjälpskoslnader Kriminalvårdsenheler med särskildbudgel Försvarsdepartemenlel Folkpensioner Bidrag lillsjukförsäkringen Bidragsförskoll Bidrag lill social hemhjälp och färdtjänst sjukhusel: Driftkostnader Bidrag lill kommunalaundervisningssjukhus Ersättningar lill kommunerna för hjälp lill utländskamedborgare, flyktingar m. m. Bil- och körkortsregisler m. m.Skatteutjämningsbidrag lill kommunerna m. m. Skatlebortfallsbidrag tillkommuner m.fl. Bidrag till vissa invesleringar 13 Täckning av merkostnader för löner och pensioner m. m. Bidrag till driflen av grundskolor m. m. Bidrag till driften av gymnasieskolor Bidrag till vuxenutbildning Bidrag till driften av folkhögskolor m. m. Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område Bidrag till kommunala avloppsreningsverk : Förvaltningskostnader ArbelsmarknadsserviceÅtgärder för flyktingar Bosladsbidrag m.m. Räntebidrag Eftergift avhyresförlustlån 14 Täckande av förluster i anledning av statliga industrigaranlilån m. m. Regionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhel Täckande av förlusler på grund av garanlier till den slatliga varvs- koncernen Underskott på riksgäldsfonden Övriga 13 7(K) Exkl. oförutsedda utgifter, 4(XX) milj. kr. Beräknade förändringar av reservationsmedelsbehållningarpå reservalionsanslag under budgetårel 1979/80 (milj, kr.) Reservalion Reservalion Ökning ( + ) Minskning(-) Bidrag till internationella biståndsprogram 2 Bilateralt utvecklings samarbete B 2 Drifl av slalliga vägar 3 Byggande av slalliga vägar 5 Bidrag lill byggande av B 10 Byggande av mellanriksvägen Kiruna-NarvikInvesteringsbidrag lill utbyggnad av hamn 14 Slöd lill avfallsbehand- ling 3 Sysselsättningsskapande åtgärder 763 813 + 50 9.S6 1026 + 70 1202 625 - 577 B 12 Tillfälligt sysselsätt-ningsslöd B 13 Särskilda sysselsättningsskapande åtgärder iVindelälvsområdel B 14 Särskilt bidrag till C 5 Särskilda ålgärder för XIII B 11 Vissa energibesparande åt- XIV B 25 Avskrivningslån lill be- B 27 Medelslillskoll lill C 5 Bidrag lill sysselsältningsfrämjande ålgärder iNorrbotiens län C 5 Bidrag till sysselsätl- E 5 Energibesparande älgärder inom näringslivet m. m. F 17 Medelstillskolt till Lån till Bilaga2.2 : Budgetutfallet /80 Ökning ( + ) Minskning(-) G 3 Belalning av ränta och amortering på slatensskulder till och ell nytt handelsslålbolag G 4 Kapilaltillskoll lill G 7 Bidrag lill Svenska Beräknadeförändringar av reservationsmedelsbehållningar på investeringsanslag /80 (milj. Teleanläggningar Järnvägar m. m. Anskaffning av nytågfärja investeringar i järnvägsanläggningar i Norrbollens länLuftfartsverket Lån till KB United Stiriing () G 1 Förlagslän till domänverket II 1 Polishus m.m. 11 Byggnadsarbelen för statlig förvallning V 3 Garanii lill AkliebolagelAerotransport för 1978/79 13 Regionalpoliliskl slöd: Lokaliseringslån 20 Län för att underiälla slrukluromvandlingen inom specialstålindustrin m. m. 17 Län till etl nyll handelsstålbolag för invesieringsändamål 20 Lån till AB 18 Lån till för struktur- ändamål IX 3 Sjöfartsmateriel m.m. ökning ( + ) Minskning (-) Bilaga2.2 : Budgetutfallet /80 Beräknad disposition av rörliga krediter Säsongsmässig lagring av jordbruksprodukier reviderade inkomstberäkning /81 Riksrevisionsverkeis reviderade inkomstberäkning /81 Enligt () inslruklion skall RRVvarie år lill regeringen lämna en reviderad beräkning av slalens inkomsler fördel kommande budgelåret, avsedd som underlag för inkomslberiikningen i komplelleringspropositionen. RRV redovisar i denna skrivelse nya beräkningar avinkomslerna under /81 på de större inkomstlillarna saml vissaspeciellt konjunkturkänsliga inkomsliiilar. 1 anslulning till beräkningarnahar bedömningar även giorts av ulfallet för budgeiårei 1979/80. Vidredovisningen av beräkningarna följer RRV den ändrade uppställning avslaisinkomslerna som RRV föreslog i beräkningen och somlillämpades i budgeiförslagei för budgeiårei 1980/81. Av prakliska skäl följerRRV denna uppställning även för beräkningarna avseende innevarande budgelår. särskild tabellbilaga redovisas inkomslerna för budgeiårei 1979/80 ävenenligi den tidigare uppställningen. Underlag för beräkningarna har inhämtatsfrån berörda myndigheler. För beräkningarna av inkomslskalterna har dessulomuppgifler från RRVs laxeringssiaiisiiska undersökning avseende inkomståret 1977och förnyade akliebolagsenkäl utnylljats. påbörjade RRV en laxeringsslalistiskurvalsundersökning avseende inkomslårel 1978. Avsiklen var all undersökningenskulle uigöra underiag för RRVs decemberberäkning 1979. Som påpekades i dennaberäkning var bortfallet då alltför stort för all kunna accepleras. Förhoppningenvar atl undersökningen i slällei skulle kunna sluiföras till beräkningen imars 1980. Borlfallel var visserligen någol högre än del variltidigare år men del anses ligga inom toleransgränserna. Endasl ett femtiotaldeklarationer fållades. Däremoi är uppgiflerna i alla deklarationer avavsevärl sämre kvalilet än under lidigare år. Av denna anledning har uppgiflerfrån ca I 500 deklarationer inle kunnat användas. har bidragil till alllolaleslimaien blivil myckel osäkra och i flera fall. enligi vad som kanbedömas, osannolika. Estimaten har kunnat stämmas av mottaxeringsutfallet men någol sådanl föreligger inle f.n. I väntan på atlmalerialel bearbetas och konlrolleras yueriigare har RRV tvingats avslå frånall ulnyllja det insamlade malerialel även vid vårens I 1979180. Prop.1979/80:150 2 Kalkylerna av fysiska personersinkomsiskalter måsle därför alltjämt betraktas som preliminära vilket avsevärlminskar precisionen i beräkningarna. Inledningsvis i denna beräkning presenleras ensammanfallning av beräkningsresultaten. En jämförelse görs mellan denreviderade beräkningen och de belopp som upptogs i budgelproposilionen. Därefter redovisas de förutsättningar och anlagandenbeträffande skatteunderlagets framlida utveckling som ligger till grund förberäkningarna. a. redovisas i denna del resultaten av RRVs förnyadeakliebolagsenkäl som ligger till grund för antagandet om bolagensinkomstulveckling. För de titlar avseende /81 där RRV nu förordarförändringar lämnas i del följande kommenlarer lill förändringarna. I en tabellbilaga redovisas resultaten av RRVs revideradeberäkningar titel för titel för budgetåren 1979/80 och 1980/81. För altunderiätta jämförelse med prognoserna i den reviderade nationalbudgetenpresenleras i tabellbilagan också beräkningsresultaten kalenderårsvis för åren1979-1981. Den av RRV utgivna Inkomstliggaren för /80kan lillsammans med RRVs inkomstberäkning (se bilaga 2.1 ibudgelpropositionen 1980) användas som ett komplement till den nu presenteradereviderade inkomstberäkningen. Inkomstliggaren innehåller ulförliga beskrivningarav vad de olika inkomsttitlarna avser och vilka beslämmelser som gäller fördessa. Beslut i detta ärende har fattats av generaldirektörenBerggren i närvaro av avdelningschefen , revisionsdirektören ,föredragande, avdelningsdirektören , byrådirektörerna samt revisorn . Bilaga 2.3Riksrevisionsverkets reviderade inkomstberäkning .3 Utveckling av inkomsternabudgetåren /80 och 1980/81 7 Jämförelse mellanberäkningen i budgelproposilionen och RRVs Utvecklingav skatteunderlaget för fysiska personer... 15 Utvecklingav skalteunderiaget för svenska akliebolag m. fl 16 Beräkningav de olika inkomsttitlarna Skatl på inkomsi, realisationsvinstoch rörelse............ 19 Fysiska personers skatl påinkomst, realisationsvinst och rörelse. .. 19 Juridiska personers skatl på inkomst, realisationsvinst och rörel se..................................................................... 21 Ofördelbara skatter påinkomsi, realisaiionsvinsi och rörelse 21 Avsättningar lill ochåterföringar från budgeiuijämningsfonden av kommunalskattemedel......................................... . 22 Lagsladgadesocialavgifter .................................. . 23 Folkpensionsavgift................................................ . 23 Sjukförsäkringsavgift,nello ................................. . 23 Barnomsorgsavgifi ............................................. . 26 Övrigasocialavgifter, nello ................................. . 27 Stämpelskatt..................................................... . 27