prop · G303117 · 1979-12-31 00:00:00 — 2 kan bära enbetydande vapenlast men möjligheterna att utnyttja dessa vapen begränsas avflygplanets mindre gnda elektrunikutrustning m. m. uch därmed dåliga möjlighetatt överleva i stridsmiljö. Bidraget till den totala luftförsvarsförmågan årliten. För att svensk flygindustri skall kunna fortleva efterflygplan SK 2 fordras militära beställningar utöver vad detta flygplan ger.Några sådana beställningar har inte inplanerats. Därutöver är kostnadsbildenför projektet sådan, att ett utvecklingsarbete för en efterträdare till Viggensystemeiav ekonomiska skäl inte kan bedrivas parallellt med att flygplan SK 2produceras . Detta innebär att flygplan SK 2blir det sista stridsflygplan som utvecklas av svensk industri uch att enplanerad avveckling av denna industrigren bör påbörjas . Jag anser liksnm överbefälhavaren att detta alternativligger på en väsentligt lägre nperativ nivå än B3LA/A 38 nch A 20 nch därmedinnebär ett klarl avkall på den uperativa styrkan hus attackflygfunktinnenunder slutet av nch . 2 ger enligtmin mening inte tillräcklig nperativ effekt trnts de stura eknnumiska uppuffringarsum måste göras. Jag finner vidare att den utvecklande delen av svenskflygindustri avvecklas efter projektet 2. Jag anser liksom överbefälhavarenatt flygplan SK 2 inte bör utvecklas och anskaffas. Alternativen C förutsätter modifiering och anskaffning avtvå divisiuner med förbättrad attackkapacitet (JA 37 B) utöverinplanerade åtta divisioner . Vidare modifieras fyra divisioner avflygplan J 35 Draken för attackuppgifter. Olika modifieringsgrad av J 35 Drakenhar studerats. Efter produktion av flygplan JA 37 B förutsätts ett utländsktflygplanssystem anskaffas. Studierna har visat att attackmodifieringar av flygplan inte ger 1979/80:117 22 en effekt som motsvarar kostnaderna. Ett förlängtutnyttjande av flygplan J 35 Draken lill fram mot utan attackmodifieringger dock elt betydande effcktlillskolt till luftförsvarsförmågan till rimlig koslnad.Härigenom undviks också kapitalförstöring. Utveckling nch pruduktiun av tvä divisiuner JA 37 Bi gerett kvalitativt sett gndtagbari system. Antalet flygplan är duck ntillråckligi. Luftförsvarsförmågan får genom flygplan J 35 Draken ochflygplan JA 37 B eU betydande effekttillskott under första hälften av 1990-lalet. Jag anser liksom överbefälhavaren att en ekonomisktgodtagbar inrikining av alternativet medför kvalilativa och kvantitativabrister i altackfunktionen. Brislerna uppvägs inle av alternativets goda lufiförsvarskapacilet.Jag finner vidare att den utvecklande delen av svensk flygindustri snabbtavvecklas enligt detta alternativ. En kombinatinn av flygplan JA 37 B uch etl attackmndifieratflygplan J 35 Draken bör således inle ulvecklas nch anskaffas. Ett förlängt utnyttjandeav flygplan J 35 Draken i luftförsvars-funktinnen bör dnck enligt min meningplaneras. Alternativen D förutsätter anskaffning av sex divisiunerutländska flygplan snarasl efter det att har slutat pruduceras, dvs.år 1988 enligt nuvarande plan. För värderingen har förutsatts en anskaffning avelt system som har liknande prestanda som flygplan F 16. Detta flygplan bedöms vara ettkvalificerat jaktflygplan med god attack- och spaningskapacitet. Flygplanet förutsättskunna bära sjömålsrobotar med lång räckvidd (Rbs 15) och en i övrigt omfattandeattack- och jaktbeväpning. Alternativet innebär ett betydande effekttillskotttill luftförsvaret. a. möjligheterna att förse flygplanet med beväpning molmark- och sjömål skapar goda förutsättningar för en effektiv insats. Vissaproblem kan finnas när det gäller en fullständig anpassning till vårtbassystem. Detta alternativ innebär en omedelbar nedläggning av enutvecklande svensk flygindustri. Problem kan därmed komma att uppstå medfortsatt produktion av samt med drift och underhåll av hela Viggensystemei. Jag anser liksom överbefälhavaren att vid val mellan avregeringen anvisade alternativ är anskaffning av ett utländskt flygplanmotsvarande flygplan F 16 av operativa skäl att föredra. Jag återkommer i detföljande till frågan om hur handlingsfrihet att köpa flygplan i utlandet skallbehållas till försvarsbeslutet . Jag kan för min del inle utesluta alten sådan anskaffning kan bli nödvändig. Jag övergår nu till att behandla alternativet att ersättahela Viggensystemei med ett JAS-system. Alternativet innebär att den hittillsförutsatta separata anskaffningen av attackflygplan inle sker och att ett nytt skolflygplananskaffas först . Detta innebär en viss försvagning avattackfunktionen jämfört med tidigare 1979/80:117 23 Möjligheten att utnyttja ett ökat antaldivisioner av flygplan J 35 i luftförsvaret kan lill viss del kompensera detla. Som jag har anförl har tidsskillnaden minskatmellan ersättningen av dagens attack- och skulflygplanssyslem saml den framlidaersättningen av hela Viggensystemei. Vidare barden militärtekniska utvecklingengjnrt det möjligt att med mindre och lättare flygplansplattformar lösauppgifter för vilka tidigare krävdes betydligt större flygplan. Härigenomskulle den hittillsvarande kostnadstrenden för flygplanssystem kunna brytas. Det perspektivplanearbete snm bedrivits avöverbefälhavaren har entydigt visat på ett operativt behov av en ny gemensamplattform för jakt-, attackoch spaningsuppgifter (JAS) . Detgäller på alla studerade ekonomiska nivåer. Mot bakgrund av vad jag har anförl i det föregående anserjag i likhet med överbefälhavaren att flygplansanskaffningen nu bör inriktasmot att påbörja ersättning av Viggensystemei. Detframtida bör i så hög grad som möjligt tillgodose de särskildasvenska kraven på allsidighet och operativa förutsättningar. Ett JAS-system kan anskaffas på olika sätt. En första möjlighet är köp av ett färdigt utländsktflygplan. Ett exempel på ett tänkbart flygplanssystem är det amerikanskaflygplanet F 16. Jag har tidigare redovisat vissa konsekvenser av dettaalternativ. Exempel på andra möjliga flygplanssystem kan vara det amerikanskaflygplanet F 18 eller framtida avancerade västeuropeiska stridsflygplan. En andra möjlighet är licenstillverkning av ett utländsktflygplan. Detta är enligt nu tillgänglig erfarenhet inte ekonomiskt lönsamt.Däremot kan man tänka sig slutmontering i , vilket medför visssysselsättning vid industrin och ett långsammare utflöde av pengar. En tredje möjlighet är samarbete med ett eller flera andraländer om utveckling och produktion av ett gemensamt flygplan. , och studerar f. n.hur dagens generation av jakt- och aUackflygplan skall ersättas under1990-talet. 1 studerar landets flygindustri alternativa lösningarför ett nytt flygplansprojekt benämnt TKF90 (Taktisches Kampflugzeug). 1Storbritannien studeras alternativa lösningar inom ramen för ett projektbenämnt AST 403 (). Man planerar att ersättning av vissa avdagens engelska flygplan skall påbörjas . Även i pågårarbete som syftar till ett nytt flygplanssystem . Ett antal flygplan har redan utvecklats i i samarbetemellan olika länder. Flygplanet av , ochItalien, flygplanet av och samt flygplanetJaguar av och är exempel på detta. Mångaflygindustrier i har därför stor och långvarig erfarenhet av samarbelevad avser både utveckling och produktion. Detta samarbete har lett till enallt bättre 1979/80:117 24 förmåga att hantera och förebygga uppkommande problem, somalllid är förknippade med internationellt teknologiskt samarbele. En avfördelarna med samarbete är en lägre kostnad för var och en till följd avdelade utvecklingskostnader och större tillverkningsserier. En annan vinst ärden möjlighet till bibehållen teknisk kompetens som blir resultatet av attvarje företag får delta i fler projekt. Det är sannolikt att det studiearbete beträffande1990-talets flygplansgeneration som genomförs på olika håll i ledertill etl samarbetsprojekt mellan två eller flera parter . En fjärde möjlig anskaffningsväg är att ta fram ett nyttflygplanssystem i men med en större andel utländska komponenter äntidigare i syfte att nedbringa kostnaderna, som annars blir orimligt höga vidden begränsade serie det trots alll skulle bli fråga om. Alternativet skullekunna kallas för inhemskt sammanhållen utveckling av en ny flygplansplattform. Samarbelemed utlandet skulle i elt sådant alternativ sannolikt komma att ske industritill industri. Det kan heller inte uteslutas atl ett annat land vill delta iett sådant svenskt projekt på en bredare bas. Utgångspunkterna för ett svenskt JAS-projekl är följande.Det är möjligt att med känd teknik - bl. a. lättare uch mindre bränslekrävande mntur,nya lätta knmpnsitmaterial och miniatyriseringen på elektronikområdet -konstruera ett stridsflygplan som väger omkring hälften av men har sammaeller bättre prestanda. Kostnaderna för moderna stridsflygplan är starktberoende av vikten, varför kostnadstrenden borde kunna brytas. Det borde vidare gå att hälla utvecklingskostnaderna neregenom att i största möjliga utsträckning antingen köpa färdiga kompnnenterutomlands eller licenstillverka dem i eller samarbeta med utländsk tillverkarenm gemensam utveckling. Exempel på knmponenter som inte behöver utvecklas iSverige är motor, landningsställ och katapultstol. Exempel på komponenter somtorde kunna samutvecklas är styrsystem och radar. Genom prioritering av de egenskaper som är viktiga för detsvenska försvaret, t. ex. basanpassning, kan vi få ett flygplan som har ensvensk profli med de fördelar detta ger. Härigenom undgår man att betala för deeventuella överprestanda som ett utländskt flygplan har. Vidare skulle man medett svenskt J bygga vidare på de tekniska erfarenheterna av Viggensystemeiuch dessutum ta till vara delar av det arbete som har lagts ned på utvecklingenav B3LA. Enligt min mening skulle en inhemskt sammanhållenutveckling av flygplanssystemet JAS vara fördelaktig från försvarspolitiska ochsäkerhetspolitiska synpunkter, förutsatt att det kan realiseras rimligakostnader. Vid en inhemsk systemsammanhållning kan flygplanssystemel anpassas tillsvenska operativa förhållanden. Detta medför att en lämplig avvägning kan skemellan de egenskaper som krävs för luftförsvar, attack och spaning. Flygplanetkan också helt anpassas till vårt bassystem. Prop.1979/80:117 25 möjligheterna till en spridd och skyddad basering. Eninhemskt sammanhållen utveckling och produktion av flygplan JAS innebär inle atlvi blir oberoende av utlandet, eftersom ett ökat antal komponenter förulsältsanskaffas från utlandet. Alternativet innebär dock en markering gentemotomvärlden atl vi avser behålla en självständig flygplansproduklion som stöd förvår neutralitetspolitik. Överbefälhavaren föreslår att han får i uppdrag attgenomföra en inledande fas av utveckling för att möjliggöra ett slutligt beslutår om att svensk induslri i samarbete med utländsk industri skall utvecklaelt . Överbefälhavaren föreslår vidare att beslällningsbemyndigandenom 500 milj. kr. och betalningsmedel om 411 milj. kr. avdelas för detta ändamålintill . Jag har i "det föregående förordat atlflygplansanskaffningen skall inriklas mul att ersälta hela Viggensystemei medett JAS-system. Det underlag snm föreligger från myndigheter uch industri ärinte fullständigt. Möjligheterna till samarbete med utlandet liksnmförutsättningarna för en inhemskt sammanhållen utveckling kan inle nu heltöverblickas. Det taktiska, tekniska nch eknnumiska underlaget förflygplanssystem JAS är ofullständigt. Detta medför att det inte nu är möjligt att slutligtavgöra om flygplan JAS kan utvecklas i . För att möjliggöra ett sådantavgörande beslut i samband med försvarsbeslut behövs tillgång tilldels en syslempla-nering av ett svenskt alternativ för anskaffning av JAS-systemet.dels underlag för alternativ anskaffning i utlandet, om en svensk J AS-utvecklinginte visar sig vara möjlig eller ekonomiskt hållbar. För all det avgörande beslutetskall kunna fattas förordar jag att sammanlagt 200 milj. kr. avdelasför projektstudier och systemdefinition under budgetåren 1980/81 och 1981/82.Jag har då förutsatt att även industrin är beredd att avdela egna medel fördenna verksamhet fram . Som en utgångspunkt för delta arbete börgälla att medlen används så att produktion av elt svenskt kaninledas , 1982 fattar ett sådant beslut. Detta innebäratt viss begränsad utvecklingsverksamhet måste genomföras , bl. a.för atl ett tillräckligt genomarbetat beslutsunderlag skall kunna föreläggasriksdagen. Mot denna bakgrund avser jag föreslå regeringen att uppdra åtöverbefälhavaren att till regeringen redovisaerforderligt beslulsunderiag beträffande anskaffning av eU JAS-system. Underiagetskall avse bindande offerter för ett svenskt alternativ och budgetpriser förutländska alternativ. Överbefälhavaren anser att ett svenskt JAS-system börutvecklas inom ramen för successivt förändrade arbetsformer mellan myndigheteroch industri varvid industrin får etl ökat eget ansvar, men också får stå enstörre risk. Enligt överbefälhavaren förutsätter detta en kraftfullprojektledning inom försvarsmakten samt maximerade kostnadsramar. Jag anserliksom överbefälhavaren att vid en inhemskt sammanhållen 1979/80:117 26 utveckling av ett JAS-system arbelsformerna mellan myndigheternaoch industrin bör förändras. Industrin bör få elt ökat ansvar men samlidigt fåstå en större egen risk för projektet. Mot denna bakgrund och med hänsyn tillsåväl projektels slora belydelse som behovet av särskilda insalser som står till förfogande fram lill försvarsbeslut, anser jagliksom överbefälhavaren att arbetet med ett svenskt JAS-system bör ledas av ensärskilt utsedd ledningsgrupp, underställd överbefälhavaren. Jag avser föreslåregeringen atl uppdra åt överbefälhavaren alt föreslå hur en sådanledningsgrupp skall vara sammansatt. Ledningsgruppen börvaraett på heltidarbetande organ med uppgift att styra myndigheternas och industrins verksamhetmed . Överbefälhavaren skall i första hand genom ledningsgruppen forllöpandeorientera regeringen. Framställningar om medel för skall skegenom ledningsgruppen. Samtliga anskaffningsformer för ett JAS-system innebär ettökat utlandssamarbete i förhållande till dagsläget. Detta är oundvikligt medhänsyn till de mycket stora kostnader som är förknippade med en heltsjälvständig flygplansproduklion. Enligt min mening är det av detta skälväsentligt atl vi noga följer den inlernationella utvecklingen på det militäraflygområdet. Jag avser dårför ta initiativ till en uppföljning inom regeringskanslietför att undersöka möjligheterna till och konsekvenserna av ett svenskldellagande i olika former i utländska flygplansprojekt. Vidare bör undersökasom något annat land är intresserat av att deltaga i en i sammanhållenutveckling av ett . Med hänsyn till stora nationella betydelsefinner jag det lämpligt alt de poliliska partiernas representanter imilitärledningens rådgivande nämnd genom min försorg informeras om såvälutvecklingen inom det svenska som de utlandskontakter som tasgenom . Jag övergår nu till att behandla förutsättningarna för enlångsiktig inriktning av verksamheten vid svensk flygindustri. Härvid utgår jagfrån alternativet att är 1982 fattar beslut om att utvecklingen avett flygplan JAS skall hållas samman inom landet eller ske tillsammans med eneller flera samarbetsparter. Om fattar beslut attdirektanskaffa ett utländskt JAS-system, innebär det att den utvecklande delenav svensk flygindustri avvecklas. Livslängden på moderna stridsflygplan är sådan, attförsvaret inte har ett kontinuerligt behov av utveckling av nya stridsflygplan.Försvarets ekonomiska resurser ställer vidare krav på att kostnaderna för nyastridsflygplan hålls på en rimlig nivå. Detta gör att den utvecklande delen avsvensk flygindustri inle kontinuerligt kan sysselsättas för det svenskaförsvaret. Den kan heller inte i nuvarande omfattning sysselsättas med militäraprojekt. Dock krävs en viss lägsta nivå av militär och civil sysselsättning föratt säkerställa driften av nuvarande svenska flygplan. 1979/80:117 27 Efler samråd med chefen för industridepartementet vill jagdärför framhålla att svensk flyginduslri med hänsynstagande lill vad som ärsäkerhetspolitiskt och ekonomiskt möjligt måste ges en ny inrikining även i detfall flygplan JAS utvecklas och tillverkas i . Kostnaderna förutveckling och produktion måste avsevärt reduceras bl.a. genom ökat samarbetemed utlandet. En föruisättning för att skall kunna genomföras vidsvensk industri är att antalet personer som är sysselsatta med militärutveckling och produktion i det närmaste halveras i jämförelse med vad som krävdesför . För att möjliggöra en jämn flygindustriell verksamhet på en lämplignivå år det nödvändigt atl induslrin kombinerar den militära delen avverksamheten med satsning på utveckling uch produktion av civila produkter,främst inom flyg- och rymdomrädena. Detta har redan med statligt stöd påbörjatsvid och . Sålunda har statsmakterna lidigarebeslutat alt bevilja ell lån um 138 milj. kr. till för attfinansiera dess andel i ett civilt samarbetsprnjekt med det amerikanskaföretaget (prup. 1979/80:13, NU 1979/80:6, rskr1979/80:39). Vidare har regeringen i prupnsitinn (prup.1979/80:115) föreslagil att bevilja flygindustrin stöd i form av lån uchbidrag på tillsammans 520 milj. kr. För svensk flygindustri skulle JAS innebära en långsiktig nchstabil inriktning. Den flygtekniska kumpetensen skulle därigenum kunna vidmakthållasi men med väsentligt mindre vulym vad gäller militär andel. Härigenomvidmakthålls dnck den bas sum är en förutsättning för fnrtsalt satsning påcivila prujekt. På samma sätt är civil pruduktiun en förutsätlning för att ett JAS-flygplanskall kunna utvecklas nch pruduceras till en realistisk kustnad. Även en utveckling av ett svenskl slällerenligt min mening krav på avsevärda strukturförändringar innm svenskflygindustri. Jag har i det föregående anfört att ett svensk JAS-prujektförutsätter ändrade relatinner mellan myndigheterna uch industrin, varvidindustrin skulle ges ökat ansvar. Detta kummer givetvis att påverka nrganisatinnenoch persnnalbehnvet vid . Jag vill i detta sammanhangerinra om att dessa frågor utreds av militära flygindustriknmmitlé (Fö1979:02) nch materielanskaffningskummitté (Fö 1979:03). Jag avser att återknmmatill regeringen i denna fråga när förslag från dessa knmmittéer föreligger. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår att gndkänna de rikllinjer för krigsurganisatiunensfurisatta utveckling uch flygplansanskaffningen snm jag har angett i detföregående. 3 Anslagsfrågor för /81 B Arméforband 1978/79 Utgift 994 243 0101 1979/80 Anslag 999 500 000 1980/81 Förslag 947 700 000 ' Varav 234,3 milj. kr. Verksamheten under anslaget omfattar dels sådant malerielunderhållsom inte år en direkt följd av materielens förrådshållning eller utbildning ochövningar vid förbanden, dels anskaffning av alla förnödenheter för krigsorganisationensutrustnings- och ersättningsbehov samt anskaffning av viss materiel förfredsbruk.Verksamheten inriktas med beslällningsbemyndiganden. medan takten ibeställningarna bestäms av medelstilldelningen. Bemyndigandeskulden under anslaget var . För /80 har lämnat ett besiällningsbemyndigandeom 1 128 milj. kr. och anvisat ett anslag av 999,5 milj. kr. Den på detta sättberäknade bemyndigandeskulden blir (3 398 652 293 -1-1 128 000000 - 999 500 000) 3 . Beställningsbetnyndigandenoch betalningsmedel (1 OOO-tal kr.) Arméförband: Centralt vidtaget mate- rielunderhåll m. m., utom av viss siukvårdsmateriel, för delprogram- Fördelningsförband m. m. Infanteribrigad m. m. Norrlandsbrigad m. m. Pansarbrigad m. m. Centrala och högre regionala led- 6 900 4 100 1 000 3 900 16 600 6 100 1 800 6 000 30 500 55 900 1'rinKiruppLlrag m. m. l')S(VSl Arméförband: Centralt vidtagen materielanskaffning m. m..utom av viss sjukvårdsmateriel, för delprogrammel Fördelningsförband m. m. Infanteribrigad m. m. Norrlandsbrigad m. m. Pansarbrigad m. m. Centrala och högre regionala lednings- ochunderhällsförband 10 700 \| 024 600 49 000 i 82000 2 000 I 18200 91 300 I 1700 160 000/ 57200 201 800 885 200 Arméförband:Centralt vidtagen materielanskaffning m. m. av viss sjukvårdsmateriel för delprogram met Fördelningsförband m. m. Infanteribrigad m. m. Pansarbrigad m. m. Centralaoch högre regionala led nings- och underhållsförband 5200 Lokalförsvarsförband 6 800 Gemensamma produklionsresurser 4 000 2 200 \ i Reducering på grund av överplanering och inkomster 691600 1 122 500 260 000 481 400 + 20 0001 487 000 45 000- 143 000- 60000 977 700 260 000 977 700 30 0001 + 487 000 + 30 000 60 000 - 60 000 - 60000 999 500 1 128 000 - 687 000 - 947 700 687 000 Betalningsmedel för skillnaden mellan bedömdkostnadsutveckling och nettoprisindex. anger i sin årsredovisning /79 alt verksamheten i stort seU har följt uppgjorda planer.Beställningsverksamheten har begränsats i viss mån av likviditetsskäl. Under budgetåret har bl. a. beställts bandvagn 206 och nyamotorcyklar. beställningar av kulspruta 58 och automatkarbin 4 harutökats. Leveranserna av lastbilar, ammunilion och robotar till luflvärnsroboisystem70 har löpt planenligl. Dessulom har haubits 77 börjat levereras. anger vidare i sin årsredovisningalt under vissa anslag bemyndigandeskulden enligt prop.1978/79:100 (bil. 7) och prop. 1978/79:138 inle överensslämmer med denredovisning som sker i materielverkets produktionsplaneringssystem. a. anslagen B 2. Arméförband: Materielanskaffning, B 4. Arméförband:Forskning och utveckling. Marinförband: Materielanskaffning. C 4.Marinförband: Forskning och utveckling, D 2. Flygvapenförband: Materielanskaffning,D 4. Flygvapenförband: Forskning och utveckling och E 7. Krigsorganisalion förvissa staber m. m,: Materielanskaffning m, m. I följande sammanställning redovisas bemyndigandeskuldernaenligt prop. 1978/79:100 (bil. 7) och prop. 1978/79:138 samt enligtmaterielverkets produktionsplaneringssystem, skillnaden mellan dem samtuteliggande beställningar. Bemyndigandeskuld m. m. (milj. 7) och prop. för vissa staber m.m.: Materielanskaffning m. m. har under /79 undersöktorsaken till skillnaderna mellan bemyndigandeskulderna enligt regeringensredovisning och enligt materielverkels prnduktiunsplaneringssystem. Verket hardärvid knnstaterat alt det är svårt att med rimliga arbetsinsatser exaktklarlägga hur skillnadena har uppknmmit. Verket anser emellertid alt de uppstndinnan verket införde sitt prnduktinnsplaneringssystem, nämligen under budgetåren1968/69 - 1971/72 nch att skillnaderna i huvudsak hänför sig lill ulika meloderför beräkning av bemyndigandeskulden. 1979/80:117 31 Enligt materielverket kan brislande överensstämmelse hauppstått vid transformeringen av tidigare riksstaisanslag till nuvarandeanslag. Avvikelser kan dessutom ha uppkommit vid konverteringen av uteliggandebeställningar nch outnyttjade bemyndiganden från tidigare redovisningssvs-temtill verkels produktionsplaneringssystem. Inkomsler som enligt regleringsbrevfår tillgodoföras anslaget har i vissa fall ansetts åtföljas av motsvarande bemyndigandenoch i andra fall inte. I nuvarande regleringsbrev har detta reglerats så att tillgodnfördainkomster åtföljs av molsvarande bemyndiganden. pekar på flera andra möjligaorsaker till att avvikelserna har uppstått. Verket framför att de väsentligasteorsakerna till avvikelserna hänför sig till tiden före . uppfattning om bemyndigandeskulden den 30juni 1979 i enlighet med verkets redovisningssystem framgår av följande sammanställning(1 OOO-tal kr,). Arméförband: Materielanskaffning 3 540 326 B 4. Arméförband: Forskning och utveckling 199 355 C 2. Marinförband: Materielanskaffning 1963 646 C 4. Marinförband: Forskning och utveckling 136 587 D 2. Flygvapenförband: Materielanskaffning 5222 163 D 4. Flygvapenförband; Forskning och utveckling 1306912 E 7. för vissa staber m. m. materiel anskaffning 117 543 Med hänvisning till den lämnade redogörelsen föreslårmaterielverket atl bemyndigandeskulderna under de tidigarenämnda anslagen bringas i överensstämmelse med bemyndigandeskulderna enligtmaterielverkets redovisning. Bemyndigandeplaner har fastställts i regleringsbrev /80 och ändrats genom beslut . Underbudgetåret planeras bl.