prop · G3032 · 1979-12-31 00:00:00 — SCButtrycker sin tillfredsställelse över del framlagda förslagel. Generelltuppvisardetta enligt byrån påtagliga förbättringar jämfört med de förslag somSCB tidigare yttrat sig över. Den tekniska lösningen med en gemensam lag förhandlingssekreless och den muntliga sekreiessen för offentliga funktionärer ärtilltalande. Även lagförslagets tillgänglighet och lätihanteriighel framhållsav SCB. I fråga om de förslag som berör SCB konstaterar verket all de liggernära den sekrelessreglering som SCB eftersträvar och tidigare gett uttryck ål.SCB tillstyrker således förslagel i huvudsak. 1och med departementspromemorian har, konstaterar/)/4/vI, stegel lagits fulll utmol en samordning av reglerna om tystnadsplikt och handlingssekreless. Det äruppgiften såsom sådan som är föremål för sekreiessregleringen. viahandlingen behöver inte tas. Denna renodling av skyddsföre-målei underiättarinte bara tillämpningen av sekretessreglerna vad avser gränsdragning mellanhandlingssekretess och tystnadsplikt ulan också sekretessregleringenslillämpning på ADB-lagrad information, någol som DAFA också påpekade i sittremissvar över LAH. Av naturiiga skäl medför en gemensam reglering av två såomfattande områden som handlingssekretess och lystnadsplikt atl lagtexten blirtämligen diger. På vissa håll, kanske främst i 2 kap., skulle enligt DAFA enredaktionell överarbetning av textmassan underiätta tillämpningen av reglerna.Erforderlig kunskap om sekretessreglernas innebörd kan sannolikt bibringas de tiänstemansom har atl tillämpa lagen av varje enskild myndighet. Eftersom lagstiftningenockså skall tolkas av den enskilde och berör hans grundlagsfästa rättighet atlfå insyn i offentlig förvaltning, är del emellertid enligt DAFA:s mening av änstörre vikt att reglerna utformas så lättfattligt som möjligt. Denåtskillnad som hittillsvarande lagstiftning gjort mellan förbud mot utlämningav handling å ena sidan och förbud mot yppande i annan form å den andra sidanhar enligt bankinspektionen inneburit svårigheter i den Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 58 skäl härtill är alt graden av sekretess ochsekretessgrunderna har varit olika. Bakgrunden har varit å ena sidan dengrundläggande principen om offentlighet för allmänna handlingar och å andrasidan ytlrandefrihetsprincipen. Någon reellt saklig gmnd för atl skilja mellanhandlingssekretess och tystnadsplikt lorde emellertid inte föreligga. Densamordning som sketl i del nu föreliggande förslagel synes därför enligtbankinspektionen i och för sig vara lämplig från systematisk utgångspunkt.Inspektionen tillstyrker förslaget i princip. En ofrånkomlig nackdel med denanvända lagstiftningsmetoden är emellertid all lagtexten blir omfattande medpåföljd att översikllighelen blir lidande. En annan nackdel är, framhållerbankinspektionen, att promemorieförfaltarna i en i och för sig vällovligsträvan all trots alll begränsa materialet och främja översikllighelenföreslagit för flera områden gemensamma schablonmässiga lösningar, som inte lartillräcklig hänsyn till förhållandena inom de områden som behandlas. Så harblivit fallet med bankinspektionens område. De bestämmelser som föreslås fördelta område kan därför inte ulan en genomgripande omarbetning läggas lillgrund för lagstiftning. Riksrevisionsverkelanmärker alt del reformarbete som bedrivits inom offentlighels-och sekretesslagstiftningen har varit av slor betydelse för verksamheten inomverkets förvaltningsområde. Verket har under arbetets gång avgivit yttranden överbl, a, LAH och LOFT, Det nu remitterade förslagel framstår i väsentligahänseenden som en ny produkt. Verket har emellertid inte haft möjlighet all vidremissbehandlingen behandla alla de enskildheter som främst är av betydelse fördirekt angivna verksamheter men indirekt kan ha betydelse också för revisionen.Verket har följaktligen i huvudsak koncentrerat sitt yttrande till de punktersom synes särskill betydelsefulla för verket i dess roll som centralförvaltningsmyndighet som direkt berörs av förslagel. Senast i sitt yttrandeöver TK:s belänkande föreslog atl reglerna omhandlingssekreless och tystnadsplikt skulle samordnas i ett lagkomplex. Det nuframlagda förslagel visar enligt verket all hithörande samordningsproblem lillövervägande del kunnat bemästrats. Riksrevisonsverkel har därför ingaerinringar mol att kommande lagstiftning till sin allmänna uppläggning baseraspå del föreliggande förslaget. Riksarkivetansluter sig lill promemorians argumentation för all sammanföra handlingssekrelessoch tystnadsplikt lill en gemensam lag. finner inte heller skällill invändningar mot den gjorda dispositionen. Särskilt värdefullt finnerverket det vara att de positiva bestämmelser, bl. a. om registrering ochordnande av handlingar och om myndigheternas informationsskyldighet, sominförts i LAH, också tagits med i promemorieförslaget. Rätten att ta del avallmän handling framstår fortfarande som det viktigaste medlet lill insyn i denoffentliga förvaltningen. Att sekretessbestämmelser och tystnadsplikt kunnatsystematiseras i en enhetligt utformad lag innebär Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 59 enligtriksarkivet dock inte att lagen framstår som enkel att tillämpa. Den anknytningtill olika förvaltningsområden som den nuvarande lagstiftningen ger saknar istort sett motsvarighet i promemorieförslaget. Detta är utan tvivel ägnat allkomplicera bedömningen av ullämningsfrågorna. , somtillstyrker förslaget i princip, anser atl förslagel innebär väsentligaförbättringar för skolväsendets del och all en godtagbar avvägning mellanoffentiighel och sekreiess sker, om förslagel genomförs. Systematiken ibeslämmelserna torde också vara ägnad atl underiätta den praktiskatillämpningen av dessa. Medicinska fakulteten vidUppsala universitet finner det tillfredsslällande all man företagit en översynpå sekretesslagstiftningens område som syftar till enhetliga regler förhandlingssekreless och lystnadsplikl. Att ersätta sekretesslag och detstora antalet bestämmelser som reglerar tystnadsplikten för offentligafunktionärer med en enda sekretesslag och att göra denna enkel ochlättöverskådlig är en angelägen men svår uppgift. Enligt fakultetens mening bören ytteriigare bearbetning ske av förslaget rörande sjukvårdssekreiessen.Därvid bör man eftersträva att uppnå överensstämmelser mellan reglerna inomhälso- och sjukvården saml socialvården. Handlingssekretess ochlystnadsplikl berör enligt institutei centrala funktioner inomhälso- och sjukvården: patientens relationer lill läkare och annansjukvårdspersonal, journalskrivning och journalutlämning, kontakter mellanmyndigheter i medicinska ärenden, föriroendeförhållande kontramyndighetsutövning, etc. Lagstiftningen på området har länge varit bristfälligoch i övrigi omodern, komplicerad och svåröverskådlig. Institutet hälsar därförförslaget lill ny sekretesslag med tillfredsställelse och noterar särskilt altregleringen av såväl handlingssekreless som tystnadsplikl kunnat sammanföras iell relativt lättöverskådligt och lekniskl enkelt lagförslag. Förslaget innebäralltså enligt institutets uppfattning en samtidig förbättring och förenkling avden nuvarande lagstiftningen. Även om det sekretesskyddade området allmäntminskal i jämförelse med gällande rätt, innebär förslagel att skyddet för denenskildes integritet stärks på fiera punkter. förslaget lill ny sekretesslag innebära en klar förenkling ochförbättring av lagstiftningen på ett myckel komplext och svåröverskådligtområde. Institutet efteriyser dock molsvarande reglering av sekreiessen inomenskild sjukvård och ifrågasätter distinktionen i sekretessnivå mellan s. k.förlroendefall och övriga fall inom hälso- och sjukvården. Lanlbruksslyrelsen uttryckersin tillfredsställelse över förslagets grundtanke att samordna reglerna omtystnadsplikl för offentliga funktionärer med beslämmelserna om sekretess förallmänna handlingar. 1 viss utsträckning kan sägas atl man genom en sådanordning återställer den balans som rubbades , då den nya RF trädde ikrafl och medförde förbud mol oreglerade tystnadsplikter. Detta förbud drabbadebl. a. den lystnadsplikl som tidigare - ulan direkt förfaltningsstöd - ansågsgälla för innehållet i Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 60 Lanlbruksslyrelsen tillstyrker alltså alt reglerna om lystnadsplikloch om sekreiess för allmänna handlingar samordnas. En sådan samordning lederhelt logiskt till all sekreiessen grundas på uppgifternas innehåll och inte påom de råkar ha materialiserats i en handling eller inte. Lanlbruksslyrelsen harvidare ingen erinran mol lagens allmänna uppbyggnad. Del nu behandladerättsområdet är omfattande och komplicerat, och att åtsiadkomma klara ochlättfattliga regler för alla tänkbara situationer är utomordentligt svårt.Förslaget är enligt lantbruksstyrelsens mening förtjänstfullt, och regleringenenligt sekrelesslagen innebär rent allmänt en betydande förbättring jämfört mednuläget. Trots detta måste styrelsen konstatera all lagen i vissa delar kan blisvår atl tillämpa. Delta gäller särskilt en del paragrafer i de båda försiakapitlen. Det förefaller nödvändigl all förslaget i den delen ses över så attlagtexten kan göras mera lättillgänglig. Även med en sådan översyn lorde dennya lagen komma alt ställa ganska stora krav på myndigheterna i fråga ominformation lill anställda och andra berörda. Patent- ochregistreringsverket konstaterar atl den nu föreslagna utformningen avsekretesslagstiftningen syftar bl. a. lill förenklade bestämmelser och enklarare systematik. Även om dessa mål i viss mån fär sägas ha uppnåtts, är detenligt verket dock slående hur komplicerat resultatet blivit av mer än 15 årslagstiftningsarbete på detta område. Delta synes emellertid av alll alt dömavara del pris som lär betalas för en fungerande offentlighetsprincip iförvaltningen. Verket vill inte heller förneka att sammanförandel avbeslämmelserna om handlingssekretess och tystnadsplikt innebär etl framstegoch bör underiätla den framlida tillämpningen. Enligt verket bör det ocksåfinnas goda utsikter atl den föreslagna lagstiftningen efler hand skallåstadkomma en bättre överskådlighet på områdel och atl såväl tiänsteman,företrädare för massmedia och allmänheten skall kunna därur hämta praktiskvägledning i bedömningen av uppkommande sekretessfrågor. Förslagel idepartementspromemorian är enligt väl ägnat atl läggastill grund för lagstiftning. Författarna har i ell och samma lagförslagreglerat hela del mycket besväriga frågekomplexei rörande handlingssekretess,tystnadsplikt och meddelarfrihet och lyckats väl med detta. Beskrivningen avden personkrets som är skyldig att ställa sig lagstiftningen lill efterrättelseär godtagbar. Tekniken att binda sekretessen vid uppgiften och inte vidbäraren-handlingen är ett gott grepp. Avvägningenhandlings-sekretess-tystnadsplikl å ena sidan samt meddelarfrihet å andra sidansynes rimlig. Det är också bra att sekreiessen såväl mellan myndigheter sominom myndighet lagfästs. Lagtekniskt har konstmktionen enligt styrelsen storafördelar jämfört med gällande reglering. En gemensam lag somreglerar handlingssekreless och tystnadsplikt blir enligt statens planverk pågrund av föreskrifternas natur komplex och svåröverskådlig. Trots detta finnerverket övervägande skäl tala för att Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 61 lagstiftningeni detta fall ges en utformning i huvudsaklig överensslämmelse med förslagel.Lagstiftningens brister i överskådlighel kompenseras på etl frånrättssäkerhetssynpunkt förtiänsifulli sätt genom alt samtliga sekretessbestämmelsersamlas i en lag. Det förhållandet atl de myndigheter som berörs av förslagetendast har alt tillämpa lagen inom respektive myndighels verksamhetsområdetalar också för alt svåröverskådligheten kan accepteras. På de skäl som anförts ipromemorian biträder statens industriverk förslagel att regleromhandlingssekretess, om tystnadsplikt för offentliga funktionärer och omundanlag från den s. k. meddelarfriheten skall samarbetas i en enda lag och attsekretessen skall gälla den uppgift varom är fråga oavsett om denna finnsdokumenterad i allmän handling eller inte. Det är från flera synpunktervärdefullt atl ett enhetligt sekretessbegrepp skapas bl. a. därför all det är ägnatall undanröja den osäkerhet som länge rått framför allt belräffande de medtystnadsplikten sammanhängande frågorna. En klar fördel är också att densamordnade lagen reglerar vad som i sekreiesshänseende skall gälla mellanmyndigheter och inom en myndighei. Sammanlaget innebär förslagel till sekretessenligt industriverkets mening belydande förenklingar och förbättringar. Detlakommer alt underiätta för alla berörda att nå fram till rikliga beslut ochöverväganden. Reglerna är å andra sidan enligt verket i sig invecklade ochsvåröverskådliga. Detta kommer alt försvåra för den enskilde offenlligefunktionären atl rätt bedöma hur han skall förfara i ell givet läge. Somframhålls i promemorian krävs därför belydande utbildningsinsatser frän detallmännas sida. ser som en viktig uppgift atl medverka till all geallmänheten en allsidig upplysning om kärnkraftens säkerhetsfrågor. Del ärangeläget att den information inspektionen fär i dessa frågor kan föras vidaremed minsta möjliga inskränkningar. Detta önskemål har inte stått imotsatsställning till uppgiftslämnarnas krav på sekretess. Frågan omhandlingssekretessen ställs på sin spets först då en begäran om utlämnandevägras. Detla har ännu inte förekommit hos inspektionen. Mot den föreslagnasammanfogningen av handlingssekreless och tystnadsplikt lill del gemensammabegreppet sekretess har inspektionen ingen vägande erinran. Behovet avlystnadsplikl synes bli uppfyllt genom de föreslagna bestämmelserna i 1 kap.1-3 ! ;>!, Med reservation för anmärkningar mot vissa enskildheter iförslaget anför inspektionen atl den föreslagna nya lagen såvitt inspektionenkan bedöma ulgör en ändamålsenlig reglering av de ofta svåra avvägningarnamellan offentlighet och sekreiess. konstaterarmed tillfredsställelse att man i promemorian föreslagit all reglerna omhandlingssekretess och tystnadsplikt sammanförs i en enda lag. Verket, sombegränsat sin granskning av promemorian till sådana frågor som berör verketsverksamhetsområde, har inte funnit anledning till någon allvarligare erinranmot de ställningstaganden som gjorts Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 62 Verket har haft lillfälle all la del av de synpunkter, somframförts av förenade fabriksverken i dess remissyttrande, och vill stödja desynpunkter beträffande den kommersiella sekretessen som där framförs liksom deavslulningsvis på anförda skäl framförda önskemålen om anvisningar rörande denpraktiska tillämpningen av den nya sekrelesslagen. Ocksåförenade fabriksverken uttalar sin tillfredsställelse över att man ipromemorian föreslagit atl handlingssekretess och tystnadsplikt i såvälformellt som sakligt hänseende reglerats i en enda lag. Fabriksverken delarockså den i promemorian uttalade uppfattningen om fördelarna med ett sådantintegrerat regelsystem. Avsevärda förenklingar och förbättringar haråstadkommils genom delta syslem. Vidare har svårigheterna med t, ex, det storaantalet s, k, oreglerade tystnadsplikter undanröjts. Fabriksverken har dockfunnit alt den nya sekretesslagen, främst till följd av den kompliceradeintegrationen av de båda regelsystemen, är mer svårtillämpad än den nu gällandesekretesslagstiftningen. De befattningshavare på ofta myckel olikaansvarsnivåer som i praktiken skall tillämpa den nya sekretesslagen måsle påett betydligt mer ingående sätt än vad som f n, är fallet belräffande gällandebestämmelser om offenllighet och sekretess vara väl insatta inte bara i den nyasekretesslagen utan också i exempelvis RF, TF samt BrB, Belräffandeden tekniska utformningen av förslagel måste enligt kommunstyrelsen iSollentuna kommun konstaleras alt man har vall en elegant lösning för alleliminera det samordningsproblem som sekretesslagstiftningen varit behäftad medunder lång lid tillbaka. Den offenllige funktionären kan här komma alt fätillgång lill ett samlat regelverk i vilket han med säkerhet vet alt han kanåterfinna den tillämpliga beslämmelsen inom del nu aktuella områdel. Denosäkerhet som många tidigare känt inför problemställningar på sekreiessområdeihar just orsakals av den stora mängd författningar som varit i lillämpning. Kommunstyrelseni kommun anför all gällande rätt innehåller strängare regler i frågaom utlämnande av hemlig handling än för muntligt utlämnande av molsvarandeuppgift. Lagförslaget innebär en angelägen samordning av dessa bestämmelser.Kommunstyrelsen understryker därför för sin del starkt värdet av dennasamordning. De erinringar som kan riktas mot förslagel bör ge ledning förfortsatta utredningar på vissa delavsnitt men bör inte fä försena genomförandelav den föreslagna lagstiftningen. Förslaget har nämligen stora fördelar ochsynes i allt väsentligt kunna läggas till gmnd för lagstiftning. Deskäl som anförts i promemorian för en reglering i gemensam lag av såvälhandlingssekretess som lystnadsplikl väger enligt i Östergötlandslän tungt. Inte minst från rättsiillämpningssynpunkl synes en samladsekretessreglering vara att föredra. Det föreliggande förslaget ansluter sig i sinallmänna uppläggning nära till LAH, De särskilda sekretessreglerna i deföreslagna 3-11 kap, har härigenom blivit ganska lättlästa, medan bestäm- Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 63 melsernai framförallt 2 kap, är något svåröverskådliga. finner det oaktatall förslagel kan läggas lill grund för lagstiftning, Förslagel skulle enligtlänsslyrelsens mening ha vunnil i överskådlighel, om de principer som uppbärförslagel klarare kommit lill uttryck i det inledande kapitlet. syftarhär framför alll på frågor rörande sekretessens räckvidd och spridning. Sålundahade, anser , beslämmelserna i 1 kap, 5 !j bort utformas på etlsätt som tydligare anger atl de ulgör undantag från huvudregeln all ensekretessbelagd uppgift hos en myndighet inte "följer med", omuppgiften lämnas ut till en annan myndighet. Ett stort antal av de materiellasekretessreglerna hänvisar till bestämmelserna i 2 kap, 6 §, Länsstyrelsenifrågasätter om inte beslämmelserna i klarhetens intresse bör utformas efter enannan teknik, varigenom det i varie aktuell paragraf direkt och positivt angesatl utlämnande till annan myndighei endasl fär ske med stöd av lag resp, - iförekommande fall - förordning. Stadsjuristeni tillstyrker lösningen med en gemensam lag förhandlingssekretess och tystnadsplikt. Styrelsen anser del emellertid angelägelatt ytteriigare förbättringar görs i det fortsatta lagstiftningsarbetet, så attdet blir lättare all orientera sig i lagen. Ävenlänsstyrelsen i anser atl väsentliga fördelar uppnås genom denföreslagna lagstiftningen. pekar därvid främst på all del föroffentliga funktionärer lorde vara lättare alt fä grepp om sekreiessregleringenom denna är densamma vare sig det är fråga om alt lämna ut en allmän handlingeller att lämna ut muntliga uppgifter, genomförande av förslagel är såledesägnat att undanröja nuvarande osäkerhet belräffande kopplingen mellan gällanderegler om handlingssekretess och tystnadsplikt. Den inskränkning av områdetför tystnadsplikt som förslagel innebär är enligt länsslyrelsens mening välanpassad lill om möjligheten att begränsa yltrandefriheten. Länsstyrelseni anmärker att den tidigare yttrat sig över såväl TK:s som och därvid i stora drag ställt sig positiv till de avgivnalagförslagen. Departementspromemorian upptar i enlighet med önskemålen gemensam reglering av sekretessen och tystnadsplikten. Förslaget är enligtlänsstyrelsens uppfattning teoretiskt väl genomarbetat och motsvarar en högtställd ambitionsnivå när del gäller alt fastställa "rätt"sekrelessnivå, om man härmed förslår att sekreiessnivån inte går Ulöver vad somär nödvändigt med hänsyn till del ändamål som har föranlett den. Frågan äremellertid, uttalar länsslyrelsen, om inte ambitionsnivån i vissa delar är välhög. Önskemålet alt inte sekretessbelägga mer än vad som är absolut nödvändigthar lett till en bitvis myckel besväriig lagtext med många hänvisningar.Flertalet av dem som skall tillämpa lagen är inte jurister. En viss riskföreligger enligt att resultatet av lagstiftningen blir omväntmol syftet. På grund av tolkningssvårigheler vågar man nämligen inte lämna utuppgifter som bör vara offentliga. Särskill allvarligt är detta när Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 64 detgäller handlingssekretessen, eftersom lagen i detta hänseende vänder sig ocksålill den enskilde. Del är hans grundlagsskyddade rätt all ta del av handlingarsom regleras. Lagtexten bör vara så utformad atl den enskilde har möjlighel allnågoriunda klart utläsa vilka handlingar han kan fä del av. Länsslyrelsen ärväl medveten om svårigheten att tillgodose delta önskemål men vill likvälunderstryka angelägenheten av all det tillgodoses i bättre utsträckning än somnu är fallet. framhåller i sammanhanget att lagförslaget torde havunnit betydligt i klarhet, åtminstone för dem som skall arbeta praktiskt medsekretessfrågorna, om kommentaren i större utsträckning hade tagit upppraktiska exempel och konkreta problem. Som ell allmänt uttalandeöver förslagel anför kommunstyrelsen I kommun all den valda lösningen meden gemensam lag för regleringen av tystnadsplikt och handlingssekretess ärvälfunnen och avgjort att föredra framför det tidigare systemet. I alltväsentligt har styrelsen kunnat ansluta sig lill de föreslagna lösningarna.Oaktat detta konstaterar styrelsen atl lagtexten i vissa hänseenden är någoloklar och lämnar utrymme för viss osäkerhet. En viss oklarhet råder vidare ifråga om vad som skall gälla inom dataområdet. Styrelsen förutskickaremellertid att lagbestämmelserna här fär ytteriigare anpassas tillden snabba utvecklingen inom området. Införandet av ellenhetligt sekrelessbegrepp för handlingssekreless och tystnadsplikt medförenligt i obestridliga fördelar. Motlagens uppbyggnad har länsslyrelsen i princip ingen erinran. Tystnadsplikternablir generellt sett mer distinkt utformade och genom all följa handlingssekrelessenpå ett sätt klarare all tillämpa. Det luddiga"obehörighelsrekvisitet" som gäller många tystnadsplikter har docki viss mån förenklat bedömningen för den enskilde tiänstemannen genom alt gebetydligt vidare marginaler. Då frågan om tystnadsplikt inom många områdentorde aktualiseras betydligt oftare än frågan om handlingssekrelessen är delså myckel angelägnare atl den nya lagen blir så klart utformad som den i ochför sig besvärliga materian medger. Lagförslaget måsle bedömas som kompliceratoch det kan ifrågasättas om inte åtminstone på vissa punkter en överarbetning iförenklande syfte är påkallad. Kommunstyrelseni finner det tillfredsslällande all lagstiftningen byggs uppmed ett enhetligt sekrelessbegrepp för handlingssekreless och tystnadspliktoch att reglerna om dessa sammanförs i en enda lag. Lagtexten har enligtstyrelsens mening emellertid lill stor del blivit myckel komplicerad. Del arenallvariig anmärkning mol lagförslaget, särskill som lagen vänder sig lillmånga, som inte har vana vid alt läsa lagtext. Deskilda förslag lill ny sekretesslagstiftning som lagts fram under snart ett pardecenniers utredningsarbete åskådliggör enligt riksbanksfullmäktige ettlagstiftarens dilemma. Antingen görs reglerna tämligen allmänna, vilket ger enkortfattad och översiktlig lagstiftning men med risk för tolkningar som kaninskränka på offentlighetsprincipen. Eller görs reglerna mera läckande och Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 65 meranyanserade vilket lätt gör lagstiftningen alltför omfattande ochsvåröverskådlig. Det nu framlagda prorhemorieförslagel innebären förskjutningål del senare hållet. Redanlagförslagets omfattning (den gmndläggande lagen omfattar 50 tättryckta sidor ibetänkandet) gör det svårhanteriigt. Därtill kommer att för en enskildmyndighet tillämpliga bestämmelser kommer alt återfinnas på ell flertal ställen(regler om sekreiess för handlingar i fär sålunda sökas i ett stortantal paragrafer). Den utvecklade systematiken arbetar också med laglekniskafinesser av olika slag.