prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Utgifterna var alltså 2,7 milj. kr. högre änden tillgängliga ramen. Regeringen kommer med stöd av riksda^gens bemyndigande^(prop. 1978/79: 100 bil. 333, ^FöU 1978/79:23, ^rskr 1978/79:327) ^atlbeakta överskridandet när utgiftsramen för civilförsvar ^ulom skyddsrum för^budgeiårei 1979/80 ^prisregleras. ^Uigiftsramen för skyddsrumuppgick ^budgeiårei 1978/79 ^lill 40,2 milj. kr. i prislägel februari 1977.^Efler omräkning ^lill medelprisläget för ^budgelåret enligt ^netloprisindexmotsvarar ^detla (1,1909 ^x^ 40,2) avrundat 47,9 milj. kr. Enligt^riksrevisionsverkeis budgetredovisning uppgick ^ulgifterna inom utgiftsramenför skyddsrum ^lill 39,6 milj. kr. ^Ulgifterna var alltså 8,3 milj. kr. lägreän den tillgängliga ramen. Med hänsyn ^lill nu tillgängliga prognoser förbelastningen på skyddsrumsramen ^budgeiårei 1979/80 räknar jag inte med att detblir nödvändigt alt la i anspråk bemyndigande ^(prop. 1978/79:100bil. 333, ^FöU 1978/79:23, ^rskr ^1978/79:.327) all justera utgiftsramen /80 på grund av det nämnda ^underutnylt-^jandet. 1 följande sammanställninglämnas en jämförelse mellan budgeterade och verkliga utgifter för ^budgelåret1978/79. Vid jämförelsen bör observeras ^atl budgeterade värden är angivna iprisläget , medan ^ulfallet anges i löpande priser. Som jag har^redovisal ^lidigare ^sleg prisnivån enligt nettoprisindex frånfebruari 1977 ^lill medelprislägel 1978/ 79. budget ^(%) 1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet budget ^(%) Anskaffning av förråds- och utbildnings- 10.3' Forskning, försök och utveckling - 1.5 + 14,3 för ^invesleringar för bist^ånds-och ^kataslrofulbildning. för investeringar för ^bislånds-och ^kataslrofulbildning. Medelsförbrukningens procentuella fördelning påproduktionsområden under ^budgelåren 1974/75 - 1978/79 framgår av följandetabell. ^(%) ^(%) ^(%) ^(%) ^(%) ^tvarav för bistånds- och (0,2) (3,3) (0,3) ningar för civilförsvarets krigsorganisation Forskning, försök och Jag hemställer ^atl regeringen bereder ^lillfälle alt la del av vad jag har anfört omverksamheten inom civilförsvaret under ^budgetårel 1978/79. 1979/80:100 Bilaga7 Försvarsdepartementet 263 4.2Verksamheten under innevarande budgetår (1979/80) Verksamheten /80 bedrivs enligt de ^rikllinjersom finns angivna i ^prop. 1978/79:100 bil.7 ^(FöU 1978/79:23, ^rskr 1978/79: 327). Omläggningen avkrigsorganisationen ^fortsälter enligt planerna inom ytterligare ^ell ^anlallän. I samband med omorganisationen läggs den materiel som behövs för den nyaorganisationen in i förråd. Grundutbildning och övningargenomförs inom ramen för anvisade resurser. Del sammanlagda ^anlalel elevdagarfår uppgå till högst 187 000, dvs. ungefär samma antal som under föregående^budgelår. Ca 11 500 personer beräknas genomgå grundutbildning och ca 36 000personer avses delta i övningar. ^Civilförsvarsslyrelsen ser ^f. över delutbildnings- och ^övningssyslem som ^lillämpas i syfte all rationaliseraverksamheten och anpassa tillämpningen ^lill de ekonomiska ramar som gäller. Resurser skall ^molersättning som ger full kostnadsläckning ställas ^lill förfogande för^bislåndsulbildning vid ^skol- och förrådsanläggningen i . Information ochutbildning i självskydd för allmänheten bedrivs i huvudsak i oförändradomfattning. ^Malerielanskaffningen är^främsl inriktad på skyddsutrustning för allmänheten, sambands- och^alarmeringsmateriel samt fortsatt ^komplellering av utrustningen förcivilförsvarels krigsorganisation. Utbyggnaden avledningscentraler och andra anläggningar för krigsorganisationen ^fortsäller^planenligl inom ramen för anvisade ^bemyndiganden och betalningsmedel.Ytterligare anläggningar projekteras så all arbeten skall kunna sältas i gångav konjunkturskäl. Nya regler förskyddsrumsbyggandet tillämpas enligt tidigare ^beslul av fr. o. ^m.den . Regeringen har meddelat verkställighets-föreskrifter iskyddsrumsförordningen (1979:90). I denna ges föreskrifter om kommunernasskyddsrumsplanering, utformning av skyddsrum, kommunernas prövning av vilkabyggnader skyddsrum skall anordnas i samt beräkning av ersättning till dem sombygger skyddsrum. Vidare anges i förordningen vilka tätorter och platser somskall vara ^skyddsrumsorier. ^Civilförsvarssly^relsen har till ledning förskyddsrumsbyggandet utarbetat erforderliga planeringsanvisningar och^produktionsbeslämmelser. Besked om att skyddsrumskall finnas lämnas under ^budgelåret ^lill dem som avser att uppföra nyabyggnader inom ramen för de ^bemyndiganden som har beslutat. Enligtstatsmakternas ^beslul betalas vidare bidrag ^lill skyddsrum som under enövergångstid före de nya reglernas tillämpning har anordnats i^bosladsfasligheler mm. Begränsadeåtgärder vidtas för ^atl avhjälpa brister i ^skyddsrumslillgången inom områdensom har ^varil undantagna från skyldighet alt anordna skyddsrum. 1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 264 Jag hemställer att regeringen bereder tillfälle alt ta del av vad jag har anfört omverksamheten inom civilförsvaret under /80. 1979/80:100 Bilaga7 Försvarsdepartementet 265 4.3 Civilförsvarets fortsatta utveckling 4,3.1 Inledning Innan jag behandlarcivilförsvarels fortsatt^a^ utveckling vill j^ag liksom min företrädare lämnaen kort översikt över hur försvarets pl^anerings- och ekonomisystem ^lillämpasinom civilförsvarels ^vcrks^amhelsområde. Grundtankeni systemet är alt särskild vikt skall läggas vid ull ange de långsikliga målen, sa att dekan tjäna som ^v^iigledning vid planering och genomförande av verksamheten. Planeringen inomcivilförsvaret är inriktad dels på att underhålla och utveckla enheter ikrigsorganisationen för ledning och ^iindsiittning^m. ni., dels på att vidta åtgärder i förebyggande syfte, främst genom ^altbygga skyddsrum. Vid genomförandel av den planerade verksamheten sk^alleftersträvas ^atl delegera besluten så långt ned i organisationen som möjligt. Liksom i det militära^försvarei utgörs huvudfunktionerna i civilförsvaret av en operaliv funktion,en programfunktion och en ^produklionsfunklion. Den operativa funktionen utgörs av det operativa krigsförberedelsearbetet.Inom civilförsvaret utförs ^detla arbete i samt hoscivilbefälhavare och länsstyrelser. ^Arbelel beslår ^lill ^slor del avplanläggning för all genomföra utrymning och inkvartering av befolkningen,användning av tillgängliga skyddsrum,^alarmering ^m.m. Programfunktionen -som avser ansvaret för alt formulera målför programmen, fördela resurser och kontrollera att målen uppfylls- utövasunder regeringen av ^civilförsvars^slyrelsen. ^Produklionen utförs huvudsakligen under ansvar av civilförsvarsstyrelsenoch länsstyrelserna samt vad gäller skyddsrum även av kommunerna. Civilförsvaret bildar ^etl^h^ ^uvudprogram. Inom ^della finnsdelprogram för Ledning i krig. Skydd för allmänheten. Undsättning och Allmanadministration. Delprogrammen är i första hand att betrakta som avvägningsprogram som ^främsl används i den långsikliga planeringen och vid avvägningsdiskussioner. Verksamheten i civilförsvaretindelas i följande produktionsområden. Utbildning av civilförsvarspersonal ^m. Anskaffning av förråds- och utbildningsanläggningar Anskaffning av anläggningar för civilförsvaretskrigsorganisation ^m. Forskning, försök och utveckling I den långsikligaplaneringen sker en avvägning mellan produktionsområdena enligt indelningen Vidmakthållande (huvudsakligen Förvaltning 1979/80:100 Bilaga7 Försvarsdepartementet 266 samt Underhåll och förrådsverksamhet). Omsättning ochtillförsel samt Forskning och utveckling. Anslagen ^lill civilförsvaret år följande. Civilförsvar: Anskaffning av anläggningar I det följandesammanfattar jag först ^civilförsvarsslyrelsens ^programplan förhuvudprogrammet. Den har utarbetats på grundval av regeringens anvisningar. Jagövergår därefter ^lill ^atl redovisamina ställningstaganden ^lill programplanen. Den bedömning av den^inlernationella ^ulvecklingen och den svenska samhällsutvecklingen som gjordesi programplanen för perioden /80 -1983/84 gäller också för perioden /81- 1984/85, Civilförsvarsstyrelsens^programplan för perioden /81 - 1984/85 grundas på ställningstagandena i1977 års försvarsbeslut. Enligt försvarsbeslutet skall en ny^krigsorganisalion för civilförsvaret vara införd vid periodens slut^budgetårel 1981/82. har i tidigare programplaner anmält^atl delta mål inte kan nås inom de ekonomiska ramar som gäller. Del har varitofrånkomligt att begränsa verksamheten, ^främsl inom produktionsområdenaUtbildning av civilförsvarspersonal ^m. och Anskaffning av anläggningar förcivilförsvarels krigsorganisation ^m.m. harmed hänsyn till de ekonomiska förutsättningarna sett över principerna fördimensionering av krigsorganisationen och utbildningssystemet. Översynen harsyftat ^lill all söka handlingslinjer som för perioden /81 - 1984/85 ger enbalanserad uppbyggnad av krigsorganisationen i fråga om personal, materiel ochanläggningar. Syftet med översynen har vidare ^varil alt inom gällandeekonomiska ramar fortsätta anpassningen ^lill försvarsbeslut ^saml^atl så ^långl möjligt behålla handlingsfriheten års försvarsbeslut. Ökad vikt har lagts vidåtgärder som förbättrar krigsorganisationens förmåga all säkerställa skyddet avbefolkningen, ^främsl genom ^alarmering, bättre utnyttjande av befintliga ochplanerade ^skyddslillgångar samt - då ^skyddslillgångarna är otillräckliga -utrymning av befolkningen i riskområden. Inriktningen av den skadeförebyggandeverksamheten kommer härigenom att båttre överensstämma med försvarsbeslutet.Däremot kommer organisationen för undsättning alt begränsas i förhållande ^lillvad som har eftersträvats.Denna begränsning gör det möjligt alt minska insatserna för utbildning,^materielanskaffning och förrådshållning. Vid översynen har vidare prövatsåtgärder för att begränsa investeringarna i anläggningar för 1979/80:100 Bilaga7 Försvarsdepartementet 267 Vissa^ambilionssänkningar på kort sikt har gjorts inom områdena sjukvårdstjänst och^ABC-skydd, där del finns en betydande osäkerhet om den framtida inriktningenoch utvecklingen. Inriktningen avkrigsorganisationen och dess uppbyggnad innebär all civilförsvarels årligautbildningsproduktion i ett utbyggt system minskar frän avsedda 290 000 ^lill200 . Därvid blir det nödvändigt all ändra utbildningssystemet.^Civilförsvarsslyrelsens avvägning utgår från att nu gällande principer förutbildningsproduktionen behålls i möjligaste mån. Grundutbildningen av befälgenomförs i huvudsak med nuvarande inriktning och ^omfallning. Förändringarvidtas ^främsl inom övningsverksamheten. ^Eör huvuddelen av civilförsvaretskrigsorganisation enhetsövningar för all^krigsplacerad personal ut mot befälsövningar för det ^krigsplacerade befälet.Den del av krigsorganisationen som därigenom varken får grundutbildning ellerövning kommer all erhålla en orientering om civilförsvaret . Denavvägning av utbildningen som föreslås i programplanen leder till allledningsförmåga och insatsberedskap förbättras för en mindre del avkrigsorganisationen. En lägre mobiliseringsberedskap tillåls för huvuddelen avkrigsorganisationen. Utbildningen kan ökasutan omfattande och tidskrävande förberedelser, om de ekonomiskaförutsättningarna förbättras. ^Civilförsvarsslyrelsen erinrar om au riksdagen^(prop. 1974:75, ^FöU 1974:20, ^rskr 1974:191) ^lidigare har beslutat attutbildningen skall genomföras vid fem ^skol- och förrådsanläggningar. Därvidhar utgångspunkten varit att ^det nya utbildningssystemet ^fulll utbyggtskulle motsvara en ^produklion av ca . Enligt ^beslul vid1978/^(prop. 1978/79:100 bil. 7, ^FöU 1978/79:23, ^rskr^1978/79;327) är del ^mol bakgrund av de ökade kostnaderna för utbildning ochövningar angeläget all alla möjligheter las till vara alt ytterligare rationaliseraverksamheten inom bl. ^grundutbildnings-^och övningsområdet samt i^förrådsverksamhelen. Vidare skall ^civilförsvars^slyrelsen i sill arbete medatt ta fram byggnadsprogram för den nya ^skol- och förrådsanläggningen i västraSverige beakta resultatet av utbildningsöversynen. har nuprövat olika alternativ beträffande antalet ^ulbildningsanläggningar.Utgångspunkten har varit en utbildningsverksamhet per åri ^elt utbyggt system. Det ur ekonomisk synvinkel ^mesl rationella alternativetär att utbildningen bedrivs vid tre fullständiga anläggningar och ^etlövningsfåll. För all kunna genomföra utbildningen behövs dock kompletterandeinvesteringar vid de tre fasta anläggningarna ^Rosersberg, ^Revingeby ochSandö. Vidare ^måsle ^elt övningsfält anskaffas i ^väsira för^övningsverksamhelen inom detta upptagningsområde. De olika alternativenskonsekvenser för ^förrådsverk^samhelen har ^inle prövats ingående. 1979/80:100 Bilaga7 Försvarsdepartementet 268 Om ^utbiklningsverksamhctskall bedriv^as vid fler anläggningar än de nämnda, innebär del antingen en ^liigre utbildningsproduktion inom denekonomiska ^rai^u^ som finns ellerbehov av ^yllerligare medel för att upprätthålla en ^produklion ^om 200 000elevdagar. En sådan lösning innebär också all utbildningskapaciteten vid de trefasta anläggningar som finns inte utnyttjas helt. Mot denna bakgrund bordefrån strikt ekonomiska ^synpunkier med nu gällande planeringsram den provisoriska^skol- och förrådsanläggningen i avvecklas möjligt genom enstegvis minskning av utbildningsverksamheten under budgetåren 1980/81 och1981/82. ^Cvivilförsvarsstyrelsenfinner ^emellerlid en sådan lösning otillfredsställande från många^synpunkier. kommer ^elt ^nyll försvarsbeslut attfattas, varvid bl. a. nya principerför totalförsvarels personalförsörjning kan komma att fastläggas. De nugällande grunderna för all bestämma civilförsvarets framtida behov avutbildningsanläggningar kan därför komma all ändras , näranvisningar lämnas för ^programplaneperioden /83 - 1986/87. Innebörden avdet kommande försvarsbeslutet kan självfallet inteförutses nu men en inriktning av civilförsvaret och en rekrytering - bl. a.^elt ökat utnyttjande av vapenfria ^tjänslepliktiga - som motiverar enutbyggnad av utbildningsorganisationen ^lill den omfattning som angavs i 1974års riksdagsbeslut kan inte uteslutas. anseratt nuvarande underlag år alltför osäkert för ett beslut som har långsiktigkaraktär, som berör en betydande del av civilförsvarets ^fredsorsanisation ochsom skulle kunna medföra icke önskvärda samhällsekonomiska och personalsocialakonsekvenser. En eventuell framlida ^permanentning av ^Kalrineholmsanläggningenoch en fullständig utbyggnad av Skövdeanläggningen är enligtcivilförsvarsstyrelsens uppfattning ^siarkt beroende av den framtidautformningen och finansieringen av utbildningen av vapenfria ^tjänsteplikligaoch eventuellt ändrade principer för totalförsvarets personalförsörjning. ^Civilförsvarss^lyrelsen^anser därför ^atl det är angeläget alt i programplanen för perioden /81 -1984/^85 skapa förutsättningar för ^etl slutligt förslag om anläggningen iKatrineh^olm i del kommande försvarsbeslutet. Delta innebär alt anläggnin^gen -om den behövs då - kan omvandlas ^lill en fast anläggning med utnyttjande avnuvarande personalkader. Med de ekonomiskaförutsättningar .som gäller för programplanen för perioden /81 - 1984/85och med hänsyn ^lill resultatet av utbildningsöversynen ^måsle ^emellerlid^civilförsvarsslyrelsen planera för en senare avveckling av ^anläognini^ien iKatrineholm. För att skapa önskad handlingsfrihet har avvecklingen i planen ^förulsältsske under budgetåren 1982/83 och 1983/84. ^Förskjutnini^ien av avvecklingeninnebär vissa ökningar av utbildningskostnaderna som måste kompenseras genomen minskad utbildningsvolym . ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 269 en saml^ad plan för ^ralionaliserings^verksamheten. Dennaskall inriktas mot ^oinrådenautbildnings-, ^underhålls-^och ^förrådsverksamhei samt planering, ledning ochuppföljning av verksamheten. Övervägandena i programplanen har präglats avåterhållsamhet i fråga om fredsorganisationen. Styrelsen ^aiiscr att det ^f.^n. ^inle är möjligt alt minska utnyttjandet av konsulttjänster. Betydandebehov av konsulttjänster finns, främst inom områdena skydd, samband och^alarmering, anläggningar för krigsorganisationen samt inom områdetadministrativ utveckling. harliksom i föregående ^progr^timphin bedömt ^atl prisökningarna inom områdenalöner, ersättning ^lill ^civilförsvarsplikliga och anskaffning av anläggningartill civilförsvarels krigsorganisation kommer att bli större än ökningen avnettoprisindex. I planen har därför avsatts en reserv på 1,5 ^9f- utöver^netloprisindex inom dessa områden fr. o. ^m. Deltainnebåren total ^rcservförhclii ^programplaneperioden av 14,6 milj. kr. har i^programplancn ökat den ekonomiska ramen för ^skyddsmaskproduktion underperioden i syfte alt kunna nå ett jämviktsläge i anskaffningen så att skyddet för barn ^inle blir eftersatt.I början av perioden utreds hur en ^produktionssammansältning för skyddsmaskeroch övrigt skydd bör se ut för alt man på lång sikt skall få en balanseraduppbyggnad av de olika typerna av skydd. En ^belydande del avkrigsorganisationens ^förrådsställda utrustning anskaffades under ^1960-lalel.Eftersom en stor del av utrustningen har en livslängd finns ett stortomsättningsbehov . Brister i krigsorganisationens utrustningfinns inom samtliga ^materielområden. För att kunna begränsa^omsällningsbehoven och prioritera ^brisUäckningen genomförs i början av^programplaneperioden en särskild ^malerielöversyn. av del tillgängligaplaneringsutrymmet för ^materielanskaffning är bundet för anskaffning avskyddsmasker och brandslang. Prioriterad anskaffning av ^alarmerings- ochsambandsutrustning för krigsorganisationen tar i anspråk avplaneringsutrymmet. ^Endasl av planeringsutrymmet kan således användas förall läcka bristerna i ^undsållningsorganisatio-^nens utrustning ^saml för ^atlomsätta äldre materiel. Den redovisadeinriktningen av krigsorganisationens uppbyggnad innebär begränsningar i denplanerade produktionen av anläggningar för civilförsvarets ^krigsorganisalion.Resurser och ^ålgärder för att säkerställa ledningsförmåga och ^insalseffekthar prioriterats framför enheternas skydd. a. begränsas produktionen avobservationsplatser och skydd för framskjutna enheter. Modernisering av äldreanläggningar påbörjas i slutet av ^program^planeperioden men måste ^lill sinhuvuddel läggas utanför denna. I början av perioden finns ^slarka bindningar iplaneringen. Förändringen kan därför genomföras först i mitten av perioden.Medel omfördelas då till utbildning och ^materielanskaffning. 1979/80:100 Bilaga7 Försvarsdepartementet 270 ^Civilförsvarsslyrelsen barmot bakgrund av vad som har ^angetls i försvarsbesluten åren 1972 och 1977 samti regeringens operativa anvisningar för de civiladelarna av totalförsvaret utarbetat en ändrad grundsyn på förhållandet mellanskydd och utrymning. Avsikten med utrymning enligt denna grundsyn är ^atl skapa^bäsla möjligaskydd för befolkningen genom god balans mellan dem som är kvarefter mobilisering och utrymning och tillgången ^lill fysiskt skydd ianslutning till bekämpningsmål. ^Detla avses kunna nås genom utrymningar som årtämligen begränsade, både till omfattning och avstånd. Övergången ^lill enutrymnings- och ^inkvarleringsplanlåggning enligt den nya grundsynen planerasske med början under /83. ^Förutsäliningarna för altcivilförsvaret skall kunna anpassas till den nya inriktningen är all resurseravsätts för planering, grundutbildning och övning av personal på de olikaledningsnivåerna. Medel har avsatts för delta ändamål under^programplaneperioden. ^Självskyddsulbildningenberäknas ha en oförändrad inriktning och omfattning . Under ^budgetårel 1978/79 bedrivnaförsöksverksamheten med utåtriktad information om civilförsvaret utvärderats.Resultatet av utvärderingen är positivt och motiverar enligtcivilförsvarsstyrelsens uppfattning en utökning av verksamheten i ^enlighelmed styrelsens ursprungliga förslag. ^Slyrelsen har planerat enökning från de nuvarande två regioner där försöken har genomförts till enverksamhet för hela landet omfattande åtta regioner. Utbyggnaden föreslås skemed en till två regioner per budgetår. Under ^programplaneperiodentillämpas del nya ^skyddsrumssyslemel. ^Samiidigi måste åtaganden från delgamla skyddsrumssystemet fullföljas. I del nya ^sysiemel skall besked omskyddsrumsbyggande lämnas ^lill dem som avser alt påbörja ny- eller tillbyggnadav byggnader eller anläggningar. För ^della ändamål behövs ^bemyndiganden som^moisvarar betalningsmedlen under kommande ^budgelår. Beräkningarna av^medelsbehovei för alt förse nya byggnader i ^skydds^rumsorier med skyddsrumvisar alt den i försvarsbeslutet angivna planeringsramen om 199 milj. kr. iprisläget ^inle kommer all räcka till för alt ^skvddsrum skallkunna produceras i takt med nybyggnationen i ^skyddsrumsorlerna. För altundvika alt nya bristområden skapas och därmed dyrare lösningar på lång siktföreslår ^atl bemyndigandet för ^budgeiårei 1980/81 ochåterstående ^budgelår blir minst 315 milj. kr. för ^budgelår vadavser skyddsrumsproduktion i samband med nybyggnad. Utöver delta krävs^bemyndiganden för ^bristtäckning, kontroll av skyddsrum samt utformning av nyatekniska bestämmelser. Civilförsvarsstyrelsenredovisar följande planeringsinriktning för skyddsrum för perioden /81 -1984/85 (prisläge ; milj. 1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet Till statsbidrag för^skol- och trafikskyddsrum enligt de äldre reglerna behövs övergångsvis ^eltsammanlagt bemyndigande av 12.5 milj. kr. ^Civilförsvarsslyrelsensfördelning av ^kosinaderna på delprogram framgår av följande tabell (prislägefebruari 1979; milj. Summa 1980/85 Justering på grund av ^'^ Avs^er annan ^verksamhel än skyddsrum. ^Civilförsvarsslyrelsens fördelning av betalningsmedelpå anslag framgår av följande tabell (prisläge ; milj. 1979/80:100 Bilaga7 Försvarsdepartementet 272 Jag vill erinra om attgrunderna för ^civilförsv^tirets utveckling har ^higts fast genom 1977 årsförsvarsbeslut ^(prop. 1976/77:74 bil. ^FöU 1976/77:13. ^rskr 1976/77:311). ^Civilförsvarsslyrelsen har isin ^programplan för perioden /81 - 1984/85 utgått från denna^föruts^iitlning. Tyngdpunkten h^ar liksom i närmast föregående ^programpl^anlagts på ^fiircbyggande åtgärder, främst skyddsrum, självskydd, skyddsm^askeroch förberedelser för utrymning, samt åtgärder för ^titt kunna undsätta människorsom har drabbats av stridshandlingar. Frågor som har en mer^a^ långsiktiginverkan på civilförsvarets utveckling följs ^f. upp vid denperspektivplanering som regeringen har uppdragit åt ^civilförsvarsslyrelsen attutföra. Vid planeringen skall bl. a. civilförsvarels förberedelser samordn^asmed annan ^verks^timhet som rör totalförsvaret och med det ^fredstidasamhällets utveckling. Av programplanenframgår all de mål som saltes upp försvarsbeslut ^inle kan nås ialla avseenden. Det har varit ofrånkomligtalt begränsa verksamheten, ^främsl i fråga om grundutbildnings- ochövningsverksamhet och anskaffning av anläggningar för civilförsvaretskrigsorganisation. Åtgärder som tillgodoser möjligheterna ^atl säkerställaskyddet av befolkningen genom utnyttjande av skyddstillgångar har gettsföreträde framför åtgärder som ökar beredskapen hos^undsäilningsorganisalionen. Jag kan i princip godta denavvägning som har gjort i nämnda avseenden i sin^programplan. ^Sirävan ^bcir dock alltjämt vara alt i största möjliga månbehålla den inriktning av verksamheten som förutsattes i 1977 årsförsvarsbeslut. harmed hänsyn till de ekonomiska förutsättningarna för planeringen ^selt överkrigsorganisationens uppbyggnad och tillämpningen av de regler som gäller förgrundutbildning och övning. Översynen har syftat till ^atl nä balans ikrigsorganisationen i fråga om personal, materiel och anläggningar och ^atl imöjligaste mån behålla handlingsfriheten års försvarsbeslut. Översynen har lett^lill att programplanen för perioden /81 - 1984/85 upptar en årliggrundutbildning och ^övningsverksamhel om ca i en utbyggdorganisation i stället för de ca 290000 som angavs i försvarsbeslutet. Begränsningen av verksamheten innebär ihuvudsak all förut planerade ^enhelsövningar för all^krigsplacerad personal ersätts av övningar som hålls enbart med det^krigsplacerade befälet.