prop · G3032 · 1979-12-31 00:00:00 — alt i stor utsträckning röra sig med generella reglergällande stora områden. Enligt JK:s mening är detta lagtekniskt fulll möjligt,men priset blir ofrånkomligen minskad offentiighel. Detär givelvis svårt alt bedöma om det remitterade förslagel är mer eller mindreofrentlighelsvänligt än gällande rätt och kommilléförslagen. Som framhålls ipromemorian lar man ibland avstånd från förslagen i ena riktningen, ibland iden andra. Min egen bedömning är alt promemorians förslag inför sekreiess iväsentligt .större utsträckning än både OSK:s förslag -som jag känner bäst -och TK:s. En bidragande orsak härtill synes vara sammanfogningen av reglerna omhandlingssekretess och tystnadsplikt. En annan orsak är säkert atl man frångåttOSK:s syslem med dubbla sekretesstider. Del resonemang som förs på s. 140 ärnämligen enligt min mening inte hållbart. Framför alll synes man emellertid ipromemorian ha fallit undan för krav som vid remissbehandlingen framförts frånresp. fackmyndighet, krav som i och för sig har goda skäl för sig men som seddai ett större perspektiv ändå bort avvisas. Somett sammanfallande omdöme om förslaget anför JK alt det är myckel ambitiöst ochalt i synnerhet den allmänna motiveringen är mycket välskriven. Ispecialmoliveringen saknar JK ofta mer klarläggande uttalanden bl. a. i frågordär man avviker från lösningar som lagt ner stor möda på att motivera. Pånågra få punkter är förslaget enligt JK:s mening verklighetsfrämmande men dekorrigeringar som behövs är totalt sett inte Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 50 meromfattande än att de kan göras under ärendets fortsalla beredning. JKtillstyrker därför atl förslagel läggs lill grund för en proposition. RÅ erinrar om all han ilikhet med fiera andra remissinstanser, som yttrade sig över TK:s belänkande,förordade atl reglerna om handlingssekreless och tystnadsplikt bordesammanföras i en lag. Såväl departementschefen som har sedermerauttalat önskemål om en samordning i både tekniskt och sakligt hänseende av denblivande lagstiftningen om handlingssekretess och den muntliga sekretessenförolfeniliga funktionärer. Lösningen med en gemensam lag har enligt RÅ letttill all ett stort anlal bestämmelser tillkommit ulöver dem som återfinns iOSK:s och . Vid bedömandet av förslaget måsle beaktas all denmateria som ligger lill grund förden nya sekrelesslagen är invecklad ochsvårbemästrad. Som ell generelll omdöme uttalar RÅ all förslagel efter denöverarbetning som remissbehandlingen ger anledning lill synes ägnat all kunnaläggas till grand för lagstiftning i ämnet. Vid överarbeiningen böreftersträvas all göra lagstiftningen enklare och mer överskådlig. uttalarinledningsvis all promemorieförslaget i huvudsak är väl ägnat all läggas lillgrund för lagstiftning. På förslaget kan dock anläggas åtskilliga synpunkterfrämst av praktisk och lagieknisk natur. Hovrätten föreslår också all vissaprincipiellt viktiga frågor övervägs ytterligare vid lagstiftningsärendetsfortsalla behandling. Hovrätten konstaterar all begränsningar iyttrandefriheten och handlingsoffentligheten får ske endast för vissa angivnaändamål. Sekreiessen får inte bli mer vittgående än vad som är nödvändigt föratt skydda det inlresse som har föranlett beslämmelsen. För att tillgodose dessakrav har den föreslagna sekretesslagen utformats på ell detaljerat ochuttömmande sätt. Lagstiftningen riktar sig till ett myckel stort antalanställda i offentlig verksamhet med skiftande förutsättningar att hanlerasekretessregler. Personalkategorier som inte alls har lill uppgift alt sysslamed frågor rörande lagiillämpning kommer alt ställas inför ömtåliga och svårabedömningsfrågor. Dessa förhållanden ställer enligt hovrätten krav påsekretessbestämmelsernas utformning. Lagen måste vara så enkel, lättläst, klaroch redig som möjligt. De krav som sålunda måsle ställas på en uttömmandesekretessreglering kan enligt hovrätten synas vara mosiridiga. 1 sammanhangetmåste dock bemärkas att en lagstiftning, vars lillämpning ligger i händema påså många, inte kommer att få annat innehåll än det som lagens lillämpare . Med en vidlyftig och svårtillgänglig.lagstiftning finns risk för all denenskilde tiänstemannen i en känsla av osäkerhet om rättsläget hellre låter bliatt lämna ut en uppgift än riskerar atl göra en felaktig bedömning. Risk finnsockså att uppgifter som rätteligen bör hållas hemliga kommer alt lämnas ut ioförslånd, om reglerna görs alltför invecklade. Av det sagda följer enligthovrättens mening att det även med grundlagsstadgändena i RF och TF somutgångspunkt är en ytterst angelägen sak att sekretessreglerna blir så enklaoch klara som möjligt och att strävandena i denna Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 51 riktningmåste tillåtas gå ul över kravet på den tekniska fulländningen. Hovrätten anseratt synpunkter av detta slag inte har ägnats tillräcklig uppmärksamhet viduifonmningen av promemorieförslaget. Förslagel har många fördelar när detgäller den tekniska utformningen men denna har enligt hovrätten sketl påbekostnad av lagens tillämpbarhet. Hovrätten anser sig inte ha tillfälle attlämna något allmänt recept på hur man skall åstadkomma en förbättring på dennapunkt. Rent språkligt synes dock förenklingar kunna göras. De synpunkter somhovrätten framför på förslagets enskildheter lar i många fall också sikte påförändringar i denna riktning. Enligt hovrätten förVästra visar erfarenheten alt det är utomordentligt svårt atl utarbetabestämmelserom handlingssekreless och tystnadsplikt som tillfredsställer dekrav som ställs från skilda håll. Det förslag som den remitteradedepartementspromemorian innehåller är resultatet av stor omsorg ochgrundlighet, djupa insikter inte minst i tryckfrihetsrätt och en avsevärdlagteknisk skicklighet. Förslagel präglas också av en stark känsla för värdet iinformations- och yttrandefriheterna. På del hela tagel är förslaget enligthovrätten, även om det knappast kan betecknas som lättillgängligt, väl ägnatalt läggas till grund för proposition. Icke desto mindre inbjuder förslaget lilldiskussion på åtskilliga punkter. En ytteriigare bearbetning behövs. Hovrättenanser det synnerligen angelägel att förslagel därefter remitteras lill lagrådetför granskning. Genom en gemensam lag somreglerar handlinssekretessen och tystnadsplikten skapas enligt kammarrätten iSundsvall ökade förutsättningar alt åstadkomma den samordning av reglerna somär nödvändig. För rälislill-lämpningen är också en sammanföring lill en lagförenad med uppenbara fördelar. Som framhållits i promemorian är det självfallellättare för dem som skall tillämpa sekreiessregleringen,om denna i sinahuvuddelar finns i en lag och om regleringen i stor utsträckning är densammavare sig fråga är om atl lämna ut handlingar eller all lämna ut uppgifter iannan form. Kammarrätten ansluter sig alltså i och för sig lill förslaget allsammanföra handlingssekrelessen och tystnadsplikten lill gemensam reglering ien och samma lag. Vid sin genomgång av promemorieförslaget har kammarrätteninte heller funnit alt rältstekniska hinder föreligger mol en sammanföring.Kammarrätten framhåller också all förslagel till sekretesslag i sakligthänseende är förenat med påtagliga förtjänster och präglas av belydandejuridiskt skarpsinne. Även om kammartätten alltså har en positivgrundinställning finner kammarrällen emellertid atl lagförslaget ger anledningtill allvariig kritik. Denna kritik hänför sig i försia hand lill detförhållandet att den föreslagna lagstiftningen i betydelsefulla delar framstårsom komplicerad och svår att överblicka. Ioch för sig är del oundvikligt all en reglering av sekretessfrågorna inom heladen allmänna verksamhelen blir omfattande och därmed invecklad. 1979/80:2 Del B Bilaga 2 52 dennabakgrund är del, som framhållits under remissbehandlingen av tidigare förslag,särskilt angeläget att alla möjligheter atl göra regleringen överskådlig ochklar las tillvara. Delta gäller i all synnerhet som den skall tillämpas av enmyckel slor grupp tiänsteman av vitt skilda kategorier och därjämte ofta undertidspress. Kammarrättens genomgång av den föreslagna regleringen har emellertidgivit anledning all starkt ifrågasätta om den uppfyller de krav påöverskådlighet och klarhet som måste uppställas. Det kan enligt kammarrättensmening hävdas att en lillämpning av regleringen kommer att medföra betydandekomplikationer inte bara för tjänstemän i allmänhet ulan också för tiänstemanpå mer kvalificerad nivå. Allvariigt är självfallet också om en lagstiftning påetl i vårt samhälle så betydelsefullt område framstår som så svårtillgängligalt den enskildes möjligheter att bevaka sin rätt försvåras. Imotiveringen till förslagen fömtsälts visserligen all ett genomförande av demskall följas av en omfattande utbildning och information i sekretessfrågor Dessutomförutsätts att anvisningar av olika slag skall komplettera lagtexten. Enligtkammarrättens mening kan sådana ålgärder emellertid inte i tillräcklig gradbota de brister i överskådlighel och klarhet som vidlåder den föreslagnaregleringen. Det är att antaga all en belydande osäkerhet vid handläggning avsekretessfrågor kommer all kvarstå även om utbildning och anvisningar ges storomfattning och ägnas etl betydande intresse. Kammarrällenär sålunda i och för sig av uppfattningen atl den föreslagna regleringen inteutan en ytterligare genomarbetning bör läggas lill grund för lagstiftning.Kammarrätten är medveten om att det i lagstiftningsfrågans nuvarande läge kanvara förenat med svårigheter au genomföra en tidskrävande genomarbetning. Ävenom möjligheterna är begränsade måsle emellertid strävan under det fortsattalagstiftningsarbetet vara att i skilda hänseenden göra regleringen mer enhetligoch överblickbar. Dei departementspromemorian framförda argumenten för en samordning av reglerna omhandlingssekretess och tystnadsplikt i en gemensam lag finner domstolsverketövertygande. Någol hinder mot att redan nu genomföra en gemensam lagstiftningkan inte anses föreligga. Den i förslaget valda lösningen lill samordningmellan reglerna om handlingssekreless och tystnadsplikt genom etl enhetligtsekrelessbegrepp som anknyter lill den skyddade uppgiften som sådan oberoendeav om den finns dokumenterad i en allmän handling eller inte erbjuder enligtdomstolsverket otvivelaktigt betydande fördelar vad gäller möjligheten allkonstruera en överskådlig och .tydlig lag. Liknande synpunkter anförs avungdomsfangelsenämnden, , , kammarkollegiet,statens personalnämnd, , ,kommerskoUegium. , , arbetarskyddsstyretsen,statens uppfinningar, geologiska undersökning,statens skeppsprovninansiali. revisorer, kommunstyrelserna iStockholms och kommuner samt . Kriminalvårdsstyrelsenfinner att promemorieförslaget i huvudsak är väl ägnai alt läggas lill grundför lagstiftning. Enligi styrelsens uppfattning kan emellertid vissainvändningar göras beträffande den tekniska lösningen som Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 53 görlagen svåriäsi och därmed svårtillämpad. Särskill framträdande är behovel avbeskrivande lagtext i fråga om de grundläggande beslämmelserna. Oavsettmyndigheternas skyldighet att, som förslaget erinrar om, informera sin personalom gällande regler, måste enligt styrelsens uppfattning en lagstiftning som bl.a. rör så för den enskilde betydelsefulla frågor som skyddet förden personligaintegriteten kunna förstås av en bredare allmänhet , tillspetsat,centralmyndigheternas jurister. Datainspektionen erinrarom uttalandet i promemorian (s. 192) att regleringen i hög grad vinner iklarhet och överskådlighet, om den byggs upp på grundval av ett enhetligtsekretessbegrepp som i princip endasl anknyter till den skyddade uppgiftensinnehåll. Detta uttalande är enligt dalainspektionens mening riktigt, meninspektionen framhåller alt den föreslagna lagens innebörd avundantagslagstiftning från tre i grundlag fastslagna, delvis svårförenligaprinciper, medför alt tolkning och lillämpning inte kan bli någon okompliceraduppgift. Som ett allmänt omdöme om förslaget uttalar datainspektionen, att delär till fördel atl sammanfatta reglerna om handlingssekreless och tystnadsplikti en gemensam sekretesslag. Förslagels uppläggning och disposition synes ocksåha avvägts väl. Datainspektionen har lill statsmakternaanmält behov av utvidgad sekreiess. Om deparlemenisförslaget antas, undanröjsen hel del av de brister som uppkommit genom den datorisering som skett. Inspektionenfinner dock anledning all erinra om att ett sekretesskydd inte alltid ärliktydigt med inlegriletsskydd. Den ökade sekrelessbeläggning som kommer altske genom utveckling av sekundär sekretess bör inte fä tas till anledning atltillåta en allt för ökad insamling och lagring av känsliga dala om medborgarna.Ett allmänt intryck är enligt datainspektionen att förslagel totalt sett inteinnebär en ökad sekrelessbeläggning. En närmare granskning visar emellertid allförslagel medför belydande minskningav tystnadsplikten medanhandlingssekretessen i väsentlig nian utökas. Datainspektionen har inte funnitanledning att i detalj diskutera ändringarna men vill varna för all balansenmellan offentlighet och sekretess kan förskjutas till men för den allmännainformationen. Datainspektionen ställer sig allmänt positiv lill förslagel menerinrar om atl långt ifrån alla problem löses. Som angivits i promemorianåterstår ett omfattande arbete med alla följd författningar. Inspektionenförutskickar att betydande svårigheter kan uppkomma belräffande dem i vissafall. DaiatagsUftningskommitiénerinrar om att den föreslagna sekretessregleringen har utformats mot bakgmndav flera delvis motstående önskemål och strävanden. Det har t. ex. varit elluttalat önskemål att handlingssekretess (som, sett från den enskildetjänstemannens synpunkt, å ena sidan innebär undanlag från en skyldighel enligtoffentiighetsprincipen) regleras gemensamt med tystnadsplikt (som å andra sidaninnebär undanlag från en rättighet enligt ytlrandefrihetsprincipen). Strävanhar vidare varit att förlyd- 1979/80:2 Del B Bilaga 2 54 ligaregleringen men göra den mer flexibel i fråga om sekretessreglernasräckvidd och avfattning. Detla har enligt kommittén fört med sig atl denföreslagna nya sekrelesslagen, även om den totalt sett innebär en avsevärdförbättring, liksom den nu gällande kan bli svårtillämpad, inte minst i frågaom ADB-lagrad information. Del finns därför risk för alt ell av de problem somnämnis i anslutning lill nu gällande sekretesslag, nämligen atl tjänstemän pågrund av svårigheter all avgöra om sekreiess föreligger eller inte försäkerhets skull håller inne också med uppgifter som egentligen inte omfattas avsekretess, i viss utsträckning kan komma att kvarstå. Kommittén ifrågasätterinte alt det nu remitterade förslagel, med de förutsättningar som getts,innebär den bästa lösning som kan åstadkommas. - Kommittén påpekar alt desärskilda problem som uppkommer vid tillämpningen av sekretessreglerna på ADB-lagradinformation inte tagits upp lill allmän behandling i promemorian men berörts ivissa särskilda sammanhang. S. k. massullag berörs t. ex. i samband medövervägandena rörande skadebedömningen vid utlämnande av uppgift. Rent allmäntkan sägas atl förslaget alt låta sekretessen avse uppgift "av visslslag" bör kunna minska de hittillsvarande tillämpningsproblemen. a. i viss utsträckning bli möjligt all åstadkomma en maskinellsekrelessbedömning, i försia hand när sekreiessen är absolut men kanske även iövrigt. Kommittén konstaterar att förslaget innebär att del sekretesskyddadeområdel allmänt sett minskar. Minskningen hänför sig enligt kommittén ihuvudsak till lyslnadspliktsområdet. Området för handlingssekrelessen lordedäremot närmast öka. Även om förändringen i detta avseende är liten, påverkarden ändå balansen mellan offenllighet och sekreiess på så sätt alt allmänhetenstillgång lill den information som finns lagrad hos myndigheterna minskar.Samtidigt går en av kommitténs utredningsuppgifter ut på att - till främjandeav den allmänna upplysningens och den informerade debattens sak - förbättrasådan tillgång. Kommittén anser det inte uteslutet all den i en senare etapp avsill utredningsarbete kan fä anledning att närmare överväga den nu föreslagnaavvägningen. ÖBnoterar alt man under departementsbehandlingen kommit fram lill attlagstiftningen rörande handlingssekreless och tystnadsplikt i hög grad skullevinna i klarhet och överskådlighet, om det byggs upp ett enhetligt sekrelessbegreppsom i princip anknyter endasl till den skyddade uppgiftens innehåll ulan hänsyntill formen för dess ev. röjande, dvs. om reglerna om handlingssekreless ochtystnadsplikt arbetas samman i en enda lag. ÖB anser dessa vara ett riktigtgrepp och är positiv lill del sätt på vilket lagen byggts upp. De synpunkter ÖBtidigare har anfört i yttrandet över LAH och LOFT har i huvudsak beaktats ipromemorieförslaget. ÖB förklarar att han med hänsyn lill de intressen han haratl företräda inte har någon erinran mot de grundläggande beslämmelserna iförslagels 1 och 2 kap. Förden praktiska tillämpningen av reglerna om handlingssekretess och Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 55 tystnadspliktär del eny\gt avgjort en fördel, om dessa reglerbringas alt principiellt överensstämma med vararidt;a. Det måste också ses somen fördel, all del stora anlal lyslnadspliklsföreskrifter som finns kanersättas av de i sekretesslagen koncentrerade beslämmelserna. Materielverketkonstaterar emellertid att många av dess tjänstemän, särskill de ichefsställning, kommer all fä beröring, förutom med försvarssekretess, med ettflertal av de övriga föreslagna föreskrifterna. Som exempel härpå nämnsföreskrifter rörande förbindelser med annan stat, inspektion,kontrolfbroltsbeivrande, upphandling, personalvård, arbetarskydd, personaladministration,leverantörers affärs- och driftförhållanden m. m. Påståendet i promemorian atlflertalet befattningshavare endast behöver tillämpa etl mindre antalbestämmelser i den föreslagna sekrelesslagen har därför sin begränsning förmaterielverkets del. Civilförsvarsstyrelsenanserati metoden med ett enhetligt sekretessbegrepp på ett enklare och klararesätt än tidigare förslag löser de lagtekniska problem som finns påsekretessområdet. Regleringen blir härigenom mera överskådlig och lättillämpad.Promemorieförslaget ger möjlighet till sekretess inom de områden somcivilförsvarsslyrelsen i egenskap av central förvaltningsmyndighet förcivilförsvaret har alt bevaka utom vad gäller uppgifter omcivilförsvarspliktigas enskilda förhållanden. Styrelsen föreslår en ändring pådenna punkt (se under 8 kap. 12 S). Beredskapsnämndenför psykologiskt försvar som i princip tillstyrker promemorieförslagetunderstryker vikten av atl sekreiessen i största möjliga utsträckning reglerasuttömmande i själva sekretesslagen. De negativa konsekvenser som blir en följdav denna ordning - främst atl texten blir relativt omfattande - väger enligtnämndens mening mindre tungt än de fördelar som uppnås genom att lagen ger enså långt möjligt entydig bild av vad som är gällande rätt. Nämnden anser attdet är positivt att offentlighet framstår som huvudregel och att sekretessendast tillämpas, om det medför viss skada all en uppgift publiceras.Samordningen av reglerna om den enskildes rätl att ta del av allmännahandlingar och den offenllige funktionärens rätt alt lämna ut uppgifter ärnödvändig, om sekretesslagstiftningen skall framstå som meningsfull både förallmänheten och tjänstemannen. Förslagel tillgodoser därvid synpunkter somnämnden framförde i sill yttrande över LAH. Sekretess med hänsyn främst tillrikets säkerhet eller dess förhållande till annan stat eller mellanfolkligorganisalion berör särskill beredskapsnämndens verksamhetsområde. Nämnden anseratt de föreslagna formuleringarna,som i princip överensstämmer med nuvarandelagstiftning, täcker del begränsade område som beredskapsnämnden kan haanledning all sekretessbelägga (sekretess främst med hänsyn tilltotalförsvarets planläggning i övrigt och förhållanden till annan stat).Nämnden noterar därvid atl det ankommer på vederbörande myndighei att i varjesärskill fall avgöra huruvida en handling bör sekretessbeläggas eller inte. Detinnebär i sak för Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 56 nämndensdel ingen förändring beträffande handläggningen av ärenden av denna art. finner det ändamålsenligt alt koppla ihop handlingssekrelessoch tystnadsplikt och alt i huvudsak sammanföra sekretessreglerna i enförfattning. I ell så omfattande lagkomplex som det ifrågavarande ärsvårigheterna stora all uppnå överskådlighel och enkelhet i lagtexten. Delföreliggande förslaget har enligt nämnden inte helt lyckats med delta. Alltjämttorde det finnas belydande svårigheter att orientera sig i textmaterialet ochall tolka beslämmelserna. Från de iniressen nämnden har alt företrädatillstyrks emellertid förslaget. Socialstyrelsenanser alt tillståndet på sekreiessområdei alltsedan 1974 års RF varit mycketotillfredsställande med tanke på de allvariiga luckor som föreliggerbelräffande tystnadsplikten inom vikliga områden. Enligt styrelsen är deldärför nödvändigt atl lagstiftningen med del snaraste bringas att motsvara debehov av skydd för känslig information som gör sig gällande. Dessutom måste deallmänna lystnadspliklsreglerna samordnas med reglerna om begränsningar iallmänhetens rätl alt la del av allmänna handlingar. erinrar omatl den redan i yttrandet över TK:s betänkande framförde åsikten all del ärnaturiigt att reglera tystnadsplikten och handlingssekretessen i en enda lag.Styrelsen tillstyrker därför i princip förslagel lill en för bägge områdenagemensam lag. anserall promemorieförslaget är ändamålsenligt disponerat och att slor möda harägnats åt alt genom de enskilda beslämmelserna möta alla upptänkliga fall.Nämnden tillstyrker i princip förslaget men konstaterar att åtskilligabestämmelser inte är så enkla och lättillämpade som är nödvändigt även om de ioch för sig är logiskt uppbyggda. Lagen skall lillämpas av alla offentligafunktionärer, av vilka endasl ett fåtal har juridisk utbildning ellererfarenhet. Bara inom sjukvården rör det sig om ett stort antalpersonalkategorier med mycket skiftande fömtsättningar att hantera sekretessreglerna.Nämnden anser det därför påkallat med en allmän översyn av förslagetsinvecklade juridiska terminologi och systemalik. Enligt nämnden bör det somfrån teoretisk synpunkt kan framstå som det riktigaste vika lill förmån förregler som är lättillgängliga och relativt enkla att tillämpa. Promemorieförslagetär med sitt flerfaldiga syfte enligt postverket betydligt mera omfattande än nugällande sekretesslag. Lagförslaget är också mera svåröverskådligt ochsvåriillämpal än den nuvarande sekretessregleringen. Den valda tekniken haremellertid ändå sådana fördelar att den föreslagna utformningen i stort settkan tillstyrkas av postverket. Omfattande tillämpningsanvisningar till ledningför de anställda förutsätts emellertid. , som intefunnit anledning alt närmare granska den föreslagna lagstiftningens allmännadelar, uttalaratt det måste anses vara en stor fördel att nuvarandesekretesslag och de många spridda reglerna om lystnadsplikt ersätts med en endasekretesslag. Endasl enstaka stadganden i Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 57 detomfattande lagförslaget berör direkt . Mot utformningen av dessastadganden har verket ingen éririran. Statskontoretförklarar sig inte ha någon erinran mot innehållet i departementspromemorian.Den tekniska lösningen att reglera såväl handlingssekreless som tystnadspliktmed en gemensam lag förefaller att innebära en väsentlig rationalisering somunderiättar en strikt lillämpning av sekretesslagstiftningen och därmed på siktskyddar offentlighetsprincipen. Den redaktionella omgrupperingen av detsekretessbelagda. materialet i kaialogdelen fr. o. m. 3 kap. förenklar dessutomsökandet i lagen. Man letar sig lättare fram till etl aktuellt problem medhjälp av kapitelrubrikerna m. m. De allmänna föreskrifterna i sekretesslagens 1och 2 kap. är emellertid enligt statskontorets mening inte lika lättillgängligasom katalogdelen. Förklaringen härtill är givetvis det abstraktare innehålleti de två försia kapitlen och kopplingen till TF.