prop · G303103 · 1979-12-31 00:00:00 — I de arbetsuppgifier inom energiområdel som ankommer påverket ingår utarbetande av energislalistik och energiprognoser,ulredningsverksamhel, administration av bidrag enligt förordningen (1975:422)om statsbidrag till energibesparande åtgärder inom näringslivel m,m, (omtryckt1978:339, ändrad senast 1979:554) och av bidrag för viss kurs- ochrådgivningsverksamhet inom energiområdet. Vidare ingår bedömningar av industrinsenergihushållning vid prövning enligt 136 a § byggnadslagen (1947:385, 136 a §ändrad senast 1976:213) same det centrala myndighetsansvaret i frågor ianslutning lill lagen (1977:439) om energiplanering. Verkets uppgifler på energidistributionsområdel innefatlarfrågor om linje- och områdeskoncessioner enligt lagen (1902:71 s. 1),innefattande vissa bestämmelser om elekiriska anläggningar, beslut om bidragenligt förordningen (1959:369) om statligt slöd åt landsbygdens elförsörjning(omtryckt 1977:348) och om tillstånd enligt lagen (1976:240) om förvärv aveldislribu-tionsanläggningar m,m, samt beslut om allmänförklaring avfjärrvärmeanläggningar enligt lagen (1976:838) om allmännafjärrvärmeanläggningar. Till industriverket är knutet ett råd för all biståverket vid behandling av ärenden som hör samman med eldistributionen. Uppgifterna inom elsäkerhelsområdel innefatlar bl,a,meddelande av föreskrifter om elektriska starksirömsanläggningar, elektriskmaleriel och om provning av sådan materiel samt fastställande av föreskrifterom åtgärder mot bl,a radiostörningar. Verket meddelar vidare behörighel enligtelinstallatörsförordningen (1975:967) samt för statistik över olycksfall ochbränder förorsakade av elström. Verket är dessutom chefsmyndighet för slalens elektriskainspektion, som enligt sin inslruktion (1965:647, omlryckl 1977:229, ändradsenast 1977:1171) är den lokala slalliga organisationen för ärenden om lillsynöver elektriska starkströmsanläggningar. Organisationen av har setts över. Resultatet av översynen har redovisats i prop.1977/78:100 (bil. 17. s. 158). Inom energiområdel finns också vissa nämnder, såsomslalens slröm. krigsskyddsnämnden förkraftanläggningar och m.m. Energisparkommitlén (I 1974:05) lillkallades i november1974 för all S03 Kommittéer:Industridepartementet Del II 1:14 handha bl.a. en energisparkampanj viniern 1974-1975.Kommillén har senare genom tilliiggsdirekliv fått sitt uppdrag förlängt ochutvidgat lill alt omfatta vid sidan av egna informationsåtgärder bl.a.samordning av och slöd till myndigheternas information om energisparande.Kommiitén har därutöver i uppdrag all i samråd med slalens induslriverkforllöpande följa energikonsumlionens uiveckling och all undersökaförulsältningar för all under icke krisförhållandcn införa direklareslriktioner eller förbud mol vissa slag av energianvändning. Bosladssiyrelsen och för bosladshus också länsbostadsnämndernaoch de kommunala förmedlingsorganen handhar siödet lill energibesparande ålgärderi bostadshus enligt bl.a. förordningen (1977:332) om slalligl slöd lillenergibesparande ålgärder i bosladshus m.m., (ändrad senasl 1979:422), lillallmiinna samlingslokaler enligt 38 a S kungörelsen (1973:400) om statligt slödtill allmänna samlingslokaler (omlryckt 1976:794, ändrad senasl 1978:185) samltill kommunala och landslingskommunala byggnader enligt förordningen (1977:346)om statsbidrag till energibesparande ålgärder i kommunala ochlandslingskommunala byggnader m,m. är enligt sin instruktion, förordningen(1967:329, omlryckl 1975:1278, ändrad senasl 1978:848) centralförvaltningsmyndighet för ärenden om planläggning av bebyggelse och ombyggnadsväsendel, Verkel utfärdar enligt byggnadsstadgan (1959:612) bl,a,föreskrifter, råd och anvisningar. Verket svarar också för typgodkännande avkonstruktion eller frågor rörande utförande i övrigl av byggnader och andraanordningar som byggnadsstadgan reglerar. Etl råd för energihushållning ärknutet lill verket för alt bistå verket i frågor av slörre vikl angåendeförbättrad hushållning med energi i samband med planläggning och byggande. Slalens råd för byggnadsforskning har vad gäller energiområdel,förulom uppgifter inom energiforskningsprogrammet, ansvarei för energiinrikiadulvecklings- och demonstrationsverksamhel och för forskningsinriktat experimenlbyggande. Delegationen (Bo 1978:03) för frågor om energihushållningi befintlig bebyggelse följer och samordnar arbetet med genomförandet av dentioåriga plan för atl spara energi i befinllig bebyggelse som (prop.1977/78:76, CU 1977/78:31, rskr 1977/78:345) anlog , har beslulat om riktlinjer för en ny organisalionav överstyrelsen för ekonomiskt försvar (prop, 1976/77:74 bil, 2, FöU 1976/77:13, rskr 1976/77:311), Överstyrelsen är enligt sin instruktion (1978:291)cenlral myndighel för den ekonomiska försvarsberedskapen. Verket samordnarplaneringsverksamheten inom hela del ekonomiska försvaret som avser flera olikaområden bl.a. energiområdet. Inom detla område svarar överstyrelsen för bl.a,samordning av beredskapsplaneringen och beredskapslagring av bl,a, olja och kolsamt förberedelser för ålgärder vid kris. I samband med beslutet om ändradorganisation behandlades bl.a. frågan om ansvars- och arbetsfördelning mellanöverstyrelsen och statens industriverk. Delegationen (I 1979:01) för solvärme och bränslen som kanersälta olja har till uppgifl att föreslå åtgärder som kan öka utnyttjandet avsolvärme och bränslen som kan uigöra alternativ till olja. Förulom de slatliga myndigheler och organ som jag nu harnämnt finns flera andra som också är verksamma inom energiområdet. slalens pris- och kariellnämnd som inom ramen för sin prisövervakningöverlägger med bl.a. oljeförelag och kraftproducenter inför planerade DelH 1:14 Skr 1979/80:103 504 prisändringar, , som ansvarar förenergibesparande ålgärder i civila statliga byggnader och slalensnaturvårdsverk, som handlägger bl.a. frågor om miljöpåverkan avenergitillförsel. Kommunerna är enligt lagen (1977:439) om kommunalenergiplanering skyldiga atl i sin planering främja hushållningen med energisamt verka för en säker och tillräcklig energitillförsel. Bestämmelserna ilagen innebär bl.a. all kommunerna i all planering som är av betydelse förenergianvändningen skall överväga och la lillvara möjligheterna att främjahushållningen med energi. Enligt riktlinjerna för den av antagna planenför energisparande i beflnllig bebyggelse har kommunerna en cenlral roll vidgenomförandet av energisparandel. Del bör enligt uttalanden i prop. 1977/78:76med energisparplan för befintlig bebyggelse bl.a. ankomma på kommunerna altgenom planering klarlägga vilka områden och byggnader som i försia hand börkomma i fråga för energibesparande åtgärder av olika slag. 1978/79:115om riktlinjer för energipolitiken (bil. 3) har föredraganden framhållit atlkommunernas insatser i inledningsskedet består huvudsakligen i alt skaffa sigkunskap om byggnadsbeståndet i kommunen. Hon har också framhållil atl det kanfinnas skäl atl ge de kommuner soni så önskar- och har resurser lill det -möjligheter all genomföra kartläggning av energihushållningen i byggnader inomkommunen. Hon har aviserat all hon skall la upp överläggningar med om förulsällningarna för alt förbättra planeringsmöjligheternaför kommunerna. Ett slort antal kommuner har tillsatt särskilda energisparkommitiéersom verkar med råd och information i energifrågor till kommuninnevånarna. Som framgår av redogörelsen arbetar många olikamyndigheter m.m. med frågor inom energiområdet. Dessulom handläggs vissamyndighelsuppgifter av kommittéer som energisparkommitlén och delegalionen förenergiforskning. I båda fallen är det fråga om arbelsuppgifler som kan beräknasbli långvariga. Del bör därför övervägas om dessa kommittéers arbelsuppgifterbör föras över till en fast myndighetsorganisalion. Vidare handhar kommunernamånga viktiga uppgifter inom energiområdel. 1978/79:115 läggs fram förslag lill riktlinjer förenergipoliliken fram lill omkring . Proposilionen har i avvakian påresultatet av den planerade folkomröstningen om kärnkraflens forisattaanvändning inle behandlats i alla delar av i vår. Ändrade ochkompletterande rikllinjer kan bli aktuella efter folkomröslningen. Även om deenergipoliliska riktlinjerna för delar av energiområdet således inle kan läggasfast finner jag del vara motiverat alt redan nu påbörja enöversyn av myndighetsorganisationen inom energiområdel. Jag förordar att en särskild utredare tillkallas för atlse över frågor rörande organisalionen av myndigheler m.m. inom energiområdetsamt vissa frågor rörande vattenfallsverkels framtida uppgifler ochorganisation. Ulgångspunklen för översynen beiräffande organisationen avmyndigheter m.m. inom energiområdet bör vara atl organisalionen skall kunna haden överblick som krävs för en fortlöpande avvägning av de slalliga insatsernadels mellan insatser för tillförsel och för hushållning av energi, dels mellanolika insalser inom dessa områden. Organisationen bör möjliggöra också allviktigare avvägningsproblem mellan energiområdel och andra samhällsområdenuppmärksammas och att en överblick skapas med avseende på internationellaförhållanden av belydelse för energisiluation, Organisalionen börslutligen möjliggöra atl slatliga och kommunala m,fl, organs 505 Kommittéer: Industridepartementet Del II1:14 uppgifter inom energiområdet .samordnas saml all konlaklermellan organisalionen och förelag saml enskilda underlättas. Utredaren bör ha lill uppgifl all kartliigga den nuvarandeorganisationen och all analysera för- och nackdelar med denna. Med ulgångspunkli resultatet av sin analys bör uiredaren dels ange evenluella områden därytterligare ulredning kan behöva ske, dels där så är möjligt lägga framdelaljerade konkreia förslag lill organisationsförändringar, 1 utredarensuppdrag bör vidare ingå alt, i enlighel med vad som har i prop.1977/78:110 om energiforskning m.m., göra en ulvärdering avenergi-forskningsorganisationen och föreslå evenluella ålgärder i anledning avresultatet av ulvärderingen. Flera uiredningar behandlar f. n, frägor som rör denslatliga organisalionen inom kärnsäkerhelsområdel. Uiredarens arbele bör därförinle omfalla della område. Arbelel bör inle heller omfalta de slalliga bolageninom energiområdet eller den slalliga organisalionen för frågor om energiskalt. Karlläggningen, som bör omfatta även den rådsochnämndorganisation som f,n, finns inom energiområdel, bör innefalla enbeskrivning av de arbelsuppgifter som myndigheterna och kommunerna nu har,vilka författningar som reglerar verksamheten, hur arbetet är organiserat ochvilka resursersom f,n, finns inom dessa organ. Karlläggningen bör ocksåklarlägga vilka uppgifter på energiområdet som kan anses falla utanförbefintliga organs ansvarsområden. Som exempel kan nämnas planmässiga,fortlöpande uiredningar om och planering av den lolala långsikligaenergilillförseln. har (prop, 197.V76:1.52, FöU197,V76:35, rskr 1975/76:298, prop, 1976/77:74 bil, 2, FöU 1976/77:13, rskr1976'77:311) beslulal om bl,a, utformningen av energiberedskapen samlorganisationen i såväl planeringsskedet som i en kris. Dessa beslut genomförsnu. Med hänsyn härtill bör utredarens arbele i huvudsak inle omfaltaorganisalionen av beredskapsplaneringen eller krisorganisalionen, Uiredaren bördock vara oförhindrad att lägga fram förslag om sädana förändringar av dennaorganisation som han bedömer bör ske i anslutning till andra förändringar avorganisationen av myndigheler m.m. inom energiområdel. Av min redogörelse i propositionen om riktlinjer för energipolitikenframgår all kommunerna har många möjligheter alt genom sina beslul påverkatillförseln och användningen av energi. Kommunerna har också viktiga uppgifterinom energiområdel bl.a. i fråga om genomförandet av del planeradeenergisparandet i befinllig bebyggelse. Utredaren bör därför undersöka om denslatliga organisalionen är lämpligt utformad med hänsyn till kommunernas rollinom energiområdet. Med hänsyn till vad jag har beröri i del föregående ochnärmare ulvecklal i prop. 1978/79:115 (bil. 1 s. 43-47, 317-318) om krav påinsalser från vatlenfallsverkets sida inom för verket delvis nya områden bör iutredarens uppdrag ingå all överväga om valtenfallsverkels organisalion ärändamålsenligl utformad. Vidare bör förulsällningarna för valtenfallsverkelsanläggningsverksamhet klarläggas närmare mol bakgrund av de sysselsättnings-eller omställningsproblem som kan uppstå genom alt utbyggnaden av störrekraftproduklionsanläggningar av konventionellt slag förväntas minska. 1utredarens uppgift bör ingå all försöka klarlägga inom vilka områden och undervilka former verkels resurser på anläggningssidan kan utnyttjas liksom attfinna en för de anslällda lillfredsställande form för den omställningsprocesssom verkets anläggningsverksamhei av allt atl döma slår inför. Delll1:15 Skr 1979/80:103 506 Utredaren bör redovisa de ekonomiska konsekvenserna avföreslagna föriindringar liksom konsekvenserna för evenluelll berörd personal.Uppkomna effekliviietsvinster bör redovisas särskilt. En ulgångspunkl bör varaatt uiredaren vid förslag om organisationsförändringar skall redovisa minst etlallernaliv som - efler uppnådda ralionaliseringseffekter - i stort ryms inom deekonomiska ramar som f.n. slår lill förfogande för myndighetsutövning. I denmån utredaren bedömer att uppnådda rationaliseringseffekter bör utnyttjas fören ulbyggd organisalion bör delta särskilt motiveras. Arbetet bör bedrivas i nära kontakt med de myndigheter ochandra organ som är direkl berörda av del. Uiredaren bör redovisa sitt arbetesenast . Med hänvisning till vad jag har anfört hemsläller jag allregeringen bemyndigar mig att tillkalla en särskild uiredare nied uppdrag all seöver frågor rörande organisalionen av myndigheler m.m. inom energiområdel samtvissa frågor rörande statens valtenfallsverks framlida uppgifter ochorganisation, alt besluta om sakkunniga, experter, sekrelerare och annalbiträde åt uiredaren. Vidare hemsläller jag all regeringen föreskriver atl kostnaderna skall belasla fjortonde huvudlilelnskommilléanslag. Regeringen ansluier sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Utredningen om den långsiktiga industripolitikensinformationsunderlag Departementschefen, statsrådet , anför. Den svenska industrins långsikliga utveckling påverkas ihög grad av förhållanden utanför landels gränser, förhållanden över vilkasvenska företag och myndigheler saknar möjligheter att ulöva inflylande. De svenska förelagens beleende baseras emellerlid bl.a. påanlaganden om kostnads- och efterfrågeutvecklingen på marknader förinsalsfaklorer och produkler samt på bedömningar av konkurrenssituationen påkortare och längre sikl. Del är ell centralt inlresse för den induslriellaulvecklingen all de som pä skilda sätt påverkar den induslriella ulvecklingenhar lillgång till relevant kunskap och information. (NU 1978/79:59 s.22, rskr 1978/79:415) har med anledning av regeringens proposiiion (prop, 1978/79;123) uttalat all behovel av ökade insalser för den induslripoliliskaplaneringen, bl,a, vad gäller insamling av informalion om inlernationellaförhållanden, bör prövas. En omfallande ulredningsverksamhel på del område som häravses bedrivs inom och ulom förelagen. De enskilda förelagen skaffar sig på olika sätlbeslulsunderiag för framlidsbedömning och slrategival. Bl.a. ingår anlagandenom kostnadsoch 507 Kommittéer:Industridepartementet Delll 1:15 efterfrågeutvecklingen på skilda varuområden och bedömningar av konkurrenssituationen som ell led i della. Del finns en belydande utredningsverksamhet även ulanförförelagen. De exierna ulredningarna är ofta en bas för förelagsinlerna analyseroch bedömningar. Förelagens egna organisaiioner och de fackliga organisalionemasvarar för en slor del av detla material. Sålunda bedriver (), , iSverige (LO) och (), en belydande utredningsverksamhetmed inriktning mol indusirins problem. SAF och har ocksåskapat en särskild organisation. (lUC), fördenna typ av sludier. Även branschförbunden och de fackliga förbunden har undersenare lid byggt upp egna utredningsavdelningar. Staten bidrar med en belydande informalions- ochulredningsverksamhel. Syftet är bl.a. alt skapa ell informationsunderlag somkan vara till nytta för de många beslutsfattare som på olika säll haranknylning lill industrisektorn liksom atl la fram underlag för statsmakternasegna beslul om induslripoliliska insalser. bedriver en omfattandeutredningsverksamhet om den svenska industrins utveckling. Arbelel är främslinriktat på medellång sikl och omfallar prognoser både för enskilda branscheroch för induslrin som helhel, liksom också mera övergripande uiredningar omindusiriulvecklingen och dess bestämningsfaktorer. Expertgruppen för regionalutredningsverksamhet {FR\J) häri sina rapporter om den regionala utvecklingeni belyst bl,a, regionala produktivitetsskillnader och produktionskostnader.Expertgruppen för arbetsmarknadsfrågor (EFA) har i ett anlal sludier behandlatbl,a, de arbelsmarknadsmässiga aspeklerna på industrins strukturomvandling. Styrelsen för teknisk utveckling (STU) studerar indusirinsulveck-lingsförulsättningar frän teknisk synpunkt. Väsentligautredningsuppgifter anförtros ofta exportråd ochIngenjörsvetenskapsakademien (IVA), , som är knulel lillindustridepartementet, har till uppgifl alt analysera och diskuteraövergripande och principiella frågor av långsiktig betydelse för industrins ochindustripolitikens utveckling. Inom ramen för näringspolitiska rådetsverksamhet har under del senasle året flera rapporter tagits fram. Inom de tillindustridepartementet knutna branschråden ulförs utredningar och analyser omden långsikliga utvecklingen inom resp, bransch. Inom ekonomideparlementel utarbetas långtidsutredningarsom täcker ell medelfristigt perspektiv på fem ar. Den senaste utredningen, somavser , publicerades , Indusiriverkel harsvarat för prognoserna om indusirins utveckling i de senasle tvålångtidsutredningarna. Långtidsutredningarna ger en sammanhängande bild av enframtida utveckling av olika seklorer som är förenlig med samhällsekonomiskbalans, och är ofta en naturlig ulgångspunkl för studier av industrinsutveckling på medellång sikl. Sekretariatet för framtidsstudier har i sin utredningsverksamhettagil sig an elt flertal problemområden som berör svensk industris utvecklingpå längre sikl. Slor vikt har lagls vid etl anlal sludier av framtidaenergisiluation. Också rävarusituationen i världen har lagits upp. Under år1978 inleddes etl projekl om i en ny ekonomisk världsordning. DelH1:15 Skr 1979/80:103 508 KonjunklHrinstitiilet följer konlinueriigl utvecklingeninom industrin bl.a. genom sina kvartalsvisa baromcterundersökningar. svarar för en väsentlig del av detunderlagsmalerial som handelspoliliken baseras på. Kollegiet har bl.a.analyserat olika handelspolitiska åtgärders effekter pä industrisektorn.Exempelvis har en ulredning om de s.k, fria zoner som växer upp i eltantal utvecklingsländer utförts. Statens pris- och kariellnämnd (SPK)arbelar huvudsakligen med prisövervakning men gör också sludier avkoncentralionsut-vecklingen i svensk induslri. Slutliga uiredningar, som på olika säu behandlar densvenska indusirins långsiktiga problem, tillsätts tid efler annan. Olikabranschers problem har på delta säll analyserats. Så har l.ex. slålinduslrin,varvsindusirin, den petrokemiska industrin och läkemedelsindustrin under senarelid utretts på detta sätt. Även vissa branschövergripande frågor har studerats. och högskolor bedrivs också utrednings-och forskningsverksamhet om industrifrågor. Sammanlaget finns således en betydandeutredningsverksamhet. Omfaltningen och bredden moiiveras av den storabetydelse induslrin har för landets ekonomi. Indusiriseklorn är också i högregrad än andra seklorer utsaii för snabba förändringar i förulsällningarna förverksamhelen. Den svenska ekonomin har traditionellt varit öppen och somsådan starki beroende av ulvecklingen i omvärlden. Utlandsberoendet - framförallt för industrisektorn - har dessutom ökat. ökadeexportens andel av BNP från lill . Tveklöst har den slarkaexporttillväxlen medförl en betydande stimulans för den ekonomiska utvecklingeni landet. Den snabba tillväxten har framtvingat betydande anpassningsåtgärder.Omfattande insatser, såväl industripoliliska som regionalpoliliska ocharbetsmarknadspoliliska, har gjorls från samhällels sida för att underlättadessa förändringar samt för atl dämpa de negativa effekler som strukturellaförändringar kan medföra. Vi måsle även framöver räkna med en relativt snabbomstrukturering av den svenska induslrin. Omställningen blir en följd dels avbehovel all expandera på nya marknader, dels av skärpt utländsk konkurrens inomde traditionella produktområdena, Jämförl med lidigare kan man inom vissaproduktområden räkna med snabbare förskjutningar i olika länders komparativafördelar. Förskjutningarna mellan olika delbranscher inom induslrin torde få ökadbetydelse. En konsekvens bäde för samhälle och näringsliv blir all osäkerheteninför långsiktiga beslul blir större. Del finns mot den bakgrunden anledningatl överväga om osäkerheten kan minskas genom att informalionsunderlaget inågra avseenden förbättras. Frågan om samhällets och näringslivels informationsbehovhar i olika sammanhang diskuterats ingående under senare lid. Bl.a. har slalensinduslriverk i skrivelse lill chefen för induslrideparlemenletframhållil behovel av all förbättra underlaget för näringspolitiska beslulgenom atl öka kunskaperna om den svenska industrins långsikliga ekonomiskautveckling. Verket redogör för den utredningsverksamhet inom området som redannu pågår, men framhåller att del är angelägel att komplettera denna på en radpunkter. anger bl.a. följande exempel pä projekt somkan ingå i ett uividgal utredningsoch forskningsprogram. - Uppbyggnad av databank som belyser svensk industrisinlernationella konkurrenskraft. 509 Kommittéer: Industridepartementet Del II1:15 - Studier avsvensk industris komparativa föroch nackdelar. - Studier soinbelyser de nya industriländerna som exportmarknader för svensk induslri. - Sludier sombelyser nya regionala och branschmässiga drag i den internationella arbetsfördelningeninkl. ett försök att bestämma vilken typ av information som krävs för all dennautveckling ska kunna följas kontinuerligt. - En jämförandesludie av poliiik för induslriell expansion i olika länder, exempelvis Japanoch . Från annal häll har föreslagils all etl särskiltsekretariat för internationella strukturfrågor knyts lill näringspolitiskarådel. Sekretariatet skulle därvid ha programmatiska, samordnande ochbearbetande uppgifler med utgångspunkt i resultat och dokumentation somframkommer på annal håll. Sekrelarialel skulle även, enligt förslaget, hamöjlighet all lägga ul specialstudier lill lämpliga organ. I den allmänna debatten har även framförts förslag om nyaorgan med uppgift atl tillhandahålla konsultservice inom marknadsföringsområdelåt främst mindre och medelstora förelag. Del har också anförts all framtidsstudie-och prognosverksamheten bör byggas ut och ges en sådan inrikining all de blirmer användbara i induslrin än vad som är fallet. Jag vill i della sammanhangerinra om alt regeringen har tillsatt en utredning med uppgift allgenomföra en förutsättningslös utvärdering av informationssystemetförelag-samhälle (Dir 1979:22). Mol bakgrund av det anförda och med hänvisning till vadjag har framhållil i prop. 1978/79:123 om rikllinjer för industripolitiken mm.beträffande den internationella konkurrenssituation som kan förutses för svenskindustri anser jag all det finns skäl all utreda behovet av elt förbällralinformationsunderlag. Uppgiften bör anförtros en särskild uiredare. 1uppdragel ingår atl analysera samhällels behov av kunskap om den industriellaulvecklingen, de former i vilka sådan kunskap produceras och de sätl på vilkaden används av dem som är inblandade i och berörs av del industripoliliskaskeendet.