prop · G30388 · 1979-12-31 00:00:00 — Något underlag för att sådan verksamhetskall bedrivas av flera utbildningsgivare torde ej finnas. Det är därförangelägel att denna speciella verksamhel samordnas av den nya stiftelsen.Särskilda statsanslag bör också ulgå för alt bedriva denna verksamhet. Det är angeläget att SIFU ser över sinadistributionsformer för sin utbildning. Det är, enligt vår erfarenhel,välgrundat atl SIFU överför distributionsansvaret för vissa kurser lill KOMVUX.,sludieförbund m.fl." "Denna konkurtensneutralitet uppfattas'posilivi av Ulvecklingsfondenvarför den föreslagna omorganisationen lill stiflelse kan skapa förutsättningarhärför. Mot denna bakgrund synes förslagel alt en av de av slalen utseddaledamöterna skall vara yrkesverksam i en Utvecklingsfond ej motsvaraintentionerna om konkurrensneutralitet. På samma säll synes del fortfarandemotiverat att separera anslagen B 4 och B 16." Flertalel instanser lillslyrker eller lämnar ulan erinran förslagelom övergång till stiftelseform. Citat av endasi den innebörden har utelämnatshär. Remissopinionen är splittrad i fråga om flera andra organisalionsfrå- 6 1979/80. 1979/80:88 74 Skilda förslag redovisas beträffande exempelvislidpunkten för organi-saUonsförändringen, huvudmannaskapet för stiftelsen . "Statskontoret föreslår all frågan utreds huruvidadet är lämpligt att bedriva SIFU:s verksamhet på två funktionelll skildaenheter med bevaknings/ rapporteringsmtiner dem emellan som möjliggörerfarenhetsutbyte. bör myndighelsformen behållas." "Elt Iredje förhållande som bör tillmätas betydelse inu nämnt sammanhang betonas även i SIFU-kommitléns direktiv. Där anges det somsärskill angelägel att beakta behovet av ändamålsenliga former för inflytandefrån och samverkan med de olika intressenterna i SIFU-verksamheten. Åven om RRV inte finner kommitténs moliv för alt avvisaaktiebolagsformen helt övertygande, anser RRV, i likhel med kommittén, alt enstiftelse i detta fall kan vara en lämplig form för samverkan mellan slaten ochavnämarna." "SÖ vill underslryka vad kommittén anger på s. 84-85,18§, att bl.a. SÖ även i fortsättningen får ta del av och ge synpunkter på SIFU:sverksamhet. SÖ understryker värdel av atl bl. a. STU medverkar somintressent." "Genom frikoppling av SIFU från vissa uppgifter, somovan nämnls bör undersökas om inle utvecklingen av den allmänna verksamhelenför utbildningen kunde motivera alt SIFU placeras i Slockholm, varvid samrådmed berörda samarbelsorgan underlättas. För själva utbildningen kan dock krävasviss utbyggnad av filialer. "SIND finner det angeläget att i della sammanhangframföra lämplighelen av att SIND svarar för det statliga huvudmannaskapel ochall som ulredningen föreslår, anslagen till stiftelsen kanaliseras via SIND.Därigenom kan SIND samordna även utbildningsresurserna för småförelagarna. Verket är emellertid av den uppfattningen alt medverkanfrån näringslivets intressenter skulle kunna bli väsenlligl större och kunna geetl mera ekonomiskl aklivi engagemang om Boråslokaliseringen omprövades eller ulformasenligl del förslag SIND tidigare lämnal . har föreslagit att den nya stiftelsen kan påbörjasin verksamhet den . Enligl planeringen för SIFU:s lokaliseringtill skall flyttningen av SIFU ske . 1 omlokaliseringsarbetelär del mycket vanligt atl myndigheternas organisation och arbelsformer diskulerasoch förändras. För SIFU:s del är del nödvändigt att så sker då SIFU saknarvissa funktioner . SIND bedömer del därför som lämpligt Prop.1979/80:88 75 att den organisations- och arbelsförändring som blirföljden av stiftelseformen, kopplas samman med SlFU:s omlokaliseringsplanering.Därigenom undviks dubbelarbete och störningarna av SIFU:s verksamhel begränsas.Det innebär atl SIND förordar att stiflelseförslaget inte genomförs förrän denIjuli 1981. SIND önskar slutligen starkt understryka vad kommitténförutsatt belräffande de personalpolitiska konsekvensema i samband med verksamhetensövergång lill stiftelseform. SIND kan inte medverka till att personalensförmåner i samband med omlokalisering av statlig verksamhet försämras genom verksamhelensändrade organisaiionsform." Slyrelsen för teknisk utveckling (STU) "STU vill här ifrågasätta om inte en styrelseledamot åvenbör vara yrkesverksam vid enhelen för förelagsservice och ulbildning vid SINDför all verkligen säkerställa samverkansfunklionen mellan SIFU, Utvecklingsfondernaoch deras slalliga huvudman representerad av SIND." "Enligl SPN:s uppfattning är de personalpolitiskakonsekvenserna av respektive organisationsformer otillräckligt behandlade ibelänkandet. Beslul om förändring av , omfattningen av ensådan förändring liksom tidpunkten för genomförandet bör därför inle fattas påföreliggande material. En kompletterad kartläggning av konsekvenserna avutredningens förslag är nödvändig. Ett övergångsavtal bör slutas avseende den personal vid SIFUsom anställs innan sluilig ställning tagils lill institutets framtidaorganisationsform. Avlalel bör garantera denna personal sammaanställningstrygghet som gäller personal i en statlig myndighet. En överföring av personal- och ekonomiadministrativl arbelefrån SIND till SIFU bör ske successivt innan omlokaliseringen. En sådanöverföring bör placeras och startas ." "PUN kan konstatera alt SIFU har målgrupper ochämnesinnehåll som lill vissa delar har intresse för statlig personalutbildning.Utredningen anger på sid. 22 all en Iredjedel av kursdeltagarna bå 1977/78utgjordes av stats-, kommunal- och landstingsanslällda. PUN anser mol den här skisserade bakgrunden all del är synneriigenviktigt all ett samarbete mellan SIFU och PUN utvecklas, för alt i mån av behovfinna lämpliga utbildningslösningar för här relevanla målgrupper. PUN bör medanledning härav ingå i den inlressenlgrupp som föreslås av utredningen (sladgar18§)." "Del är därför angelägel atl utvecklingsfonderna gesen slark representation i del nya ." "Väsentligt är dock atl den organisationskommitté somi delalj skall förbereda ombildandet lill stiftelseform ges erforderlig Ud så atlen permanent lösning på kan åstadkommas." Prop.1979/80: 88 76 "Enligt uppfattning borde därförkommittén inte ha låst sig för ell förslag som innebär alt omorganisationenskall vara genomförd före . Det borde i stället varit en uppgiflför den föreslagna organisationskommittén atl undersöka hur omställningen kangenomföras med minsla möjliga avbräck för verksamheten." "Mot denna bakgrund finns det därför anledning attifrågasätta om inte genomförandel av den föreslagna omorganisationen bör anståså atl den sammanfaller med utflyttningen. Därigenom kommer man atl tidsmässigtkunna förkorta verksamhetens 'problemperiod'." "Vissa av de resurser som tilldelats SIFU skullesannolikt kunna utnyttjas mer ändamålsenligt och effektivt om de direktöverfördes till de regionala utvecklingsfonderna. finner beträffande organisationsformen attmycket lalar för att SIFU även fortsättningsvis organisatoriskt samordnas med SIND." "Utan att ytterligare gå in på ämnet vill vi som vårmening uttala all aktiebolagsformen icke är olämplig som organisationsform förverksamheten, i allt fall under fömtsättning atl staten äger majoriteten avaktierna i bolaget. Av uttalanden i betänkandet (s. 75-76 och 79) förefallerdet oss framgå, att kommittén avsett att välja en privaträttslig organisaiionsformför verksamheten, när den föreslår au SIFU ombildas till en stiftelse. Vi villmed hänsyn till det ovan sagda framhålla, att vad förslagel torde innebära istället är, atl del inrättas en offentligrältslig stiftelse. Vi vill särskilt understryka att offenlligrättsligastiftelser i vissa sammanhang kan räknas in bland myndigheterna och atl det t.ex. är oklart hur långt myndighetsbegreppet sträcker sig vidtryckfrihetsförordningens regler om allmänna handlingars offentlighet ellerhur långl regeringens och kontrollorgans kompetens kan sträcka sig iförhållande till dessa institutioner. Skulle däremot en privaträtlslig stiftelsebildning haåsyftats torde det bli nödvändigl att omarbeta förslaget till sladgar, främst21 och 22 §§." "Vilka organisationer som skall vara representerade istyrelsen och bland stiftarna torde få avgöras efler kontakter mellandepartementet och organisationerna. Åven för handelskamrarna, som represenlerarförelag inom alla branscher och storlekar inom sina respektive regioner, är SlFU:sverksamhet av intresse. Ett ökat engagemang från handelskamrarnas sida vadbeträffar SIFU torde vara naturligt, inte minst mot bakgrund av den ökade regionaliseringSIFU:s verksamhet fåll." 1979/80:88 77 "Vi vill peka på att kommitténs förslag att man kantillgodose det vidgade samarbelel, genom att skapa referensgrupper/rådgivandeorgan, kan leda till en onödig byråkratisk stelhet." "Till skillnad från kommittén anser dock LO det varalämpligare att staten ensam är huvudman för denna stiflelse. SIFU:s verksamhetskall som LO ser det utgöra ett inslag i den slatliga näringspolitiken och slalenkommer att få svara för huvuddelen av finansieringen. Om de olika organisationernages plats i stiftelsens styrelse behöver deras engagemang för verksamhelen inlebli mindre än om de som kommittén föreslår också deltar som stiftare med eltsymboliskt stiftelsekapital. Åven om nu SIFU ges en mer självständig ställning börgivelvis en god koppling till och samordning med övriga delar avindustripolitiken eftersträvas. Av detta skäl bör SIND få statsmakternasuppdrag all svara för huvudmannaskapet för stiftelsen som anslagentill stiftelsen kanaliseras via SIND. LO förutsätter slutligen att de anställdas intressen beaklasi samband med omorganisationen så att denna inte leder lill en försämring ianställningsförmåner." "Slalen är lillsammans med respektive landstingstiftare och huvudman för de regionala utvecklingsfonderna.Landstingsförbundels styrelse vill därför betona vikten av alt utvecklingsfondernasspeciella kompetens las til! vara i styrelsen för den nya stiftelsen. Kommitténs förslag alt en yrkesverksam person från enregional utvecklingsfond skall ingå i styrelsen finner förbundel inte hell lillfredsslällande.Med hänsyn lill vikten av ingående erfarenhel och kunskap om SIFU:s målgmpperoch verksamhelsområde borde antalet ledamöter med sådan bakgrund vara minsttvå. Av dessa bör lämpligen en förelräda utvecklingsfondernas styrelser och enutses bland fondernas ledande tjänstemän. Nomineringen av dessa båda ledamölerbör enligl slyrelsens mening göras genom försorg. J övrigt anser förbundsstyrelsen att en snaromorganisation enligt förslaget torde vara till fördel förverksamheten. Förslaget om att en organisalionskommitlé snarasl tillsätts fördet vidare genomförande-arbetet tillstyrks." "Beträffande omlokaliseringen skulle enligtföreningens mening inte de kriterier för alt kunna ta etl omlokaliseringsbesluti ha förelegat om SIFU redan varil en stiflelse. Del måsle därförvara synnerligen Iveksamt om omlokaliseringsbeslut med SIFU-kommitléns egna argumenlför att bryta ut SIFU ur statsförvaltningen som bakgrund, skall anses vara bindandeför stiftelsen i framliden. Skall stiftelsens slyrelse äga den handlingsfrihetsom krävs för att på bäsla säll i försia hand kunna främja vidareutbildningenav småföretagare måste styrelsen också vara oförhindrad att besluta om lokaliseringenav dess resurser." 1979/80:88 78 samt Hantverks-och Industri-organisation Familjeföretagen "Som inledningsvis framhölls anser organisationernaall utlokaliserings-beslutel bör omprövas. Skulle en dylik begäran inletillgodoses, bör planeringen inriktas på att den nya stiftelsen startar i ochmed alt ullokaliseringen avslutals. För en dylik samordning lalar såväl deekonomiska följderna av en utlokalisering som de komplicerade personalfrågornai samband med en omorganisation och en omlokalisering." "Det är enligl Förbundels mening olyckligl atl tvågenomgripande förändringar följer på varandra med mellanrum. Två så vikigaoch omfattande förändringar bör enligt Förbundels mening genomföras ." "Med hänsyn lill verkstadsindustrins sloriek ochdominerande belydelse för utvecklingen inom svensk industri över huvud tagetoch även till slora erfarenheter av utbildningsverksamhet ochgoda förankring inom induslrin anser vi del rimligl all vi får en plats i SIFU:sstyrelse. "TCO anser all måste prövasutifrån vilken organisationsform för statlig verksamhel som är mesl lämpad.Utredningen har inte haft denna utgångspunkt ulan i stället tänkt all vissaintressenter skall fä ställning som huvudmän jämte slalen för verksamhelen. Molen sådan lösning talar vad som ovan anförts, nämligen all SIFU måste ses som etlnäringspolitiskt medel. Därtill kommer atl de olika intressenterna inle kanförväntas ta någol betydande ekonomiskt ansvar för verksamheten. Flera av de arbetsgivarorganisationer ulredningen länkersig som stiftare har egen utbildningsverksamhet som till en del konkurrerar medSIFU. Del kan inte helt uteslutas all dessa organisationer skulle kunna passiviseraeller t.o.m. motarbeta SIFU om de ingick som huvudmän för en . Ulredningen anser atl den nuvarande myndighelsformenförsvårar möjligheterna till ökat samarbete med och intresse för SIFU:sverksamhet hos arbelsgivare och deras organisationer. Denna uppfattning verkarmer vara en schablonmässig bedömning än resultat av en verklig analys. SIFU harju - som utredningen även påpekar - varil framgångsrikt i sin roll atl genomfortbildning stödja de mindre och medelstora företagen. SIFU häri sin nuvarandeorganisationsform (uppdragsmyndighel) lämligen goda arbetsbetingelser. TCO vill med della konstaterande framhålla attstiftelseformen i och för sig inte behöver innebära nackdelar. Dessutom skulleden kunna innebära vissa fördelar när det gäller rekryteringen av personal medpraktisk erfarenhet från förelagsvärlden. Dessa aspekter är dock inle av denbetydelse alt de motiverar elt ändral huvudmannaskap för SIFU. TCO anser, som framgått ovan, att SIFU även ifortsättningen skall bedrivas i helslallig form. Med en sådan lösning blir det avlalsulkastsom återges i bilaga 2 inaktuellt. 1979/80:88 79 Slyrelsens sammansättning regleras i 4 §. Där föreslås altorganisationer som represenlerar kapitalägarna skall ha fler representanler ände anställdas organisationer. TCO anser del naturligt med en jämbördigrepresentation. Det förslag om referensgrupper som återfinns i 6 S ärvärdefullt och bör genomföras även med bibehållen organisaiionsform. I avsnittel om ärendenas handläggning (9 §-14 §) bör ingåen hänvisning och . Statsmakterna har beslutat att SIFU skall omlokaliserastill . Detla beslut fattades under förutsättningen att SIFU var en statligmyndighet. Om SIFU skulle ombildas till stiftelse förändras förutsättningarnaför omlokaliseringen. För de anslällda är del av vikl att oberoende av SlFU:sorganisationsform de får del av de slatliga förmånerna som gäller vid omlokaliseringom en sådan skulle bli aktuell. Del är vidare viktigi all S!FU:s framlidaarbetsförhållanden snarasl fasllägges så atl de anslällda får arbetsro. SIFUhar varit föremål för en mängd utredningar." Utbildningsrådel för utvecklingsfonderna i Stockholms.Södermanlands, och "Bland stiftare och huvudmän återfinneshuvudorganisationerna inom näringslivet, fackförbunden och staten. Man saknarsådana slora intressenter som exempelvis utbildningsväsendet och handelskammarväsendel.Statens representation bör med fördel kunna ske genom utvbecklingsfon-derna. SIFU:s räkenskapsår bör vara kalenderår för att få en planmässigsamstämmighet mellan näringslivet, utvecklingsfonderna och SIFU." läns Utvecklingsfond tillstyrker hellutredningens förslag. I en reservation lill fondens remissyttrande anföremellertid styrelseledamöterna : "Vi anser del därför vara ytterst beklagligl, alt detnu föreslås en annan organisationsform och avslyrker helt ulredningens förslagom atl en ny organisation tillskapas i stiftelseform. Inga skäl lalar för detlaenligt vår uppfattning. Åven om stiftelseformen som organisaiionsform förnärvarande är "inne" ulgör delta inle någon fördel för SlFU:s ceniralaverksamhel eller utvecklingsfondernas regionala ulbud av ulbildning ochkursverksamhet till fondernas målgrupper. En ändring av enväl fungerande organisationsform kan lill och med beiraktas som klåfingrighet." "Vi stöder kommitténs uppfaUning enligl § 6 istadgarna (sid. 84) att referensgrupper bör knytas lill stiftelsen. Vi ser detsom en klar fördel om Utvecklingsfonderna blir väl företrädda i dessareferensgrupper främsl vad avser kursutvecklingar." "Fonden ansluler sig till del principförslag som SIFU-kommitténavgivit, vad avser organisationsformen. Prop.1979/80: 88 80 Genomförandelav planen anser fonden däremot bör anstå lill dess alt effekterna av denbeslutade omlokaliseringen till kan överblickas." Personalorganisationernavid statens industriverk/SIFU "redovisade nackdelarna med SIFU:s nuvarande organisationsform(del av myndighel) är enligl SlFU:s personal inte Ullräckliga som sakskäl fören förändring. Personalenvid SIFU anser vidare atl organisaiionsform och utlokalise-ringsbeslul ärberoende av varandra. Vid etl oförändral beslut om utlokalisering måste etleventuellt beslul om förändrad organisationsform genomföras först efter omlokaliseringen. SIFU-personalenvill vidare peka på aU det kan uppstå situationer där stiftare och intressenterkan komma i konflikt gentemot egen organisation i händelse av konkurrerandeutbildningsutbud. Medhänvisning till ovanslående och tidigare framförda krav anför SIFU-personalenalltså ånyo: - all principförslaget om ändradorganisationform avvisas - aU bedömningar betr SIFU:sorganisationsform mäste omfalta även analyser av utlokaliseringens för- ochnackdelar kopplat till verksamhelens inriktning - atl regeringsbeslutet1978-06-08 undanröjs - atl finansieringsformer skapassom säkerställer SIFU:s möjligheter att fullgöra sin näringspolitiska uppgift - att vid ev beslut om enförändrad organisationsform garantier skapas belräffande nuvarande personalsförmåner och anställningsförhållanden - all avtal och sladgar för en evstiftelse bereds och fastställs i en organisationskommitté med representanterför personalen." Remissopinionenär splittrad vad beträffar frågor om finansieringen av SIFU:s framtida verksamhel.Det gäller dels mer övergripande frågor såsom graden av självfinansiering ochbehovet av statsbidrag, dels mer tekniska frågor som lämplig anslagskonstruklionm. "Molbakgmnd härav har redan nu de statliga bidragen lill den företagsinriktade ulbildningenändrats (anslagel B 16), så alt SIFU i högre grad skall konkurrera med övrigakursarrangörer. Delvis som en konsekvens av della synsäu har, för det andra, ifråga om SIFU:s finansiering fastslagits att grundprincipen skall vara att verksamhelenskall vara självbärande. RRVutgår från att statens finansieringsintresse i etl framlida SIFU alltså äravgränsat till sådana kurser eller fortbildningsområden som är näringspolitisktmotiverade genom atl de berör priskänsliga målgrupper i småföretagssektorn. Denlämpligaste formen för slalens slyrning av verksamhelen är genom Prop.1979/80:88 81 delUll SIND anvisade anslaget (B 16), Bidrag företagsinriktad utbildning. Vidmedelstilldelning från detta anslag får SIFU konkurrera på lika villkor medandra utbildningsarrangörer. 1 konsekvens härmed anser RRV att det nuvarandeanslaget (B 4) : Bidrag kursverksamhet m. m., som ärriklat direkt till SIFU, bör ulgå ur riksstaten. Beträffandestiftelsekapitalet ifrågasäller RRV dock om inte det symboliska tillskott på50000 kr. från resp. organisation som föreslås för de övriga stiftarna, ellertillsammans , är alllför litet i relation lill de . som statenförväntas tillskjuta. En fördelning av stiftelsekapitalet så att statentillskjuter och övriga stiftare tillsammans skulle enligt RRV:s meningbättre avspegla målsättningen om ökat inflytande över och ansvar för SIFU:sverksamhet från avnämarna av SIFU:s tjänster. På samma grunder bör enligt RRV:smening eventuellt underskott i verksamhelen täckas av parterna gemensaml i relaliontill insall stiftelsekapital. Behovetav stiftelsekapital beror bl. a. på möjlighelen all uppta lån. Om SIFU bedrivsi stiftelseform med staten som en av huvudmännen bör SIFU enligl RRV:s meningkunna la upp tillfälliga lån genom rörlig kredil hos . RRV fömtsätteralt verket blir konsulterat vid avvecklingen av SIFU:s koppling denstatliga redovisningen. RRVhar lidigare förordat atl staten och övriga parter i stiftelsen skall ha sammaekonomiska ansvar för verksamheten. Om man i slällel väljer enorganisationsform och finansiering som föreslagil kommer statenensam att få ansvaret för eventuella underskott i verksamheten somdet primära driftansvaret åvilar den avnämardominerade stiftelsen. RRV finnerdel i detla fall angeläget atl del ekonomi-administrativa systemet vidstiftelsen byggs upp med beaktande av statens behov av bl.a. ekonomiskinformation om verksamheten." "Dettorde dock vara klart atl staten under alla omständigheter måste svara för denövervägande delen av finansieringen av verksamheten. Utredningenhar behandlat kostnadskonsekvenserna vid övergången lill en ny organisaiionsformför SIFU. Behovel av bidrag lill SIFU är beroende av dels förändringen tillstiftelse dels SIFU:s lokalisering till . Utredningen har inte räknat ulkostnadshöjningarna och det är angeläget atl dessa inte undervärderas. På kortsikt ökar stiftelsealternativet SIFU:s kostnader och det statliga bidragetmåste således höjas. Mot bakgmnd härav bedömer SIND att stiftelsens riskkapitalär för lågl. "Länsstyrelsenanser därför att anslaget B 16 Bidrag till företagsinriktad fortbildning intebör slås samman med anslaget B 4 och överföras till stiftelsen. I stället bördet fördelas direkt på SIFU och respektive utvecklingsfond". "Dockanser /SR atl ulredningen närmare borde ha analyserat de ekonomiska ålagandensom bör åläggas stiftarna." 1979/80:88 82 "Men kommitténs uppfattning all man kan slå ihop detvå anslagen B 4 och B 16 anser vi ytterst olycklig. Om man inle samtidigttillförsäkrar övriga utbildningsgivare den fortsatta möjligheten att sökaanslag för den småföretagsinriktade fortbildningen rubbar man radikalt denpositiva konkurrenssituation som kommittén på andra ställen i betänkandetförordar." "Med dessa utgångspunkter borde inte självfinansieringskravelpå SIFU drivas längre än lill den punkl då en ytterligare sänkning avkursavgiften inle längre skulle öka deltagarantalet. Det är givetvis svårt att värdesätta nyttan av utbildning irelalion till kostnaden. När det gäller grundutbildning, olika former avhögskoleutbildning antingen den sker i direkt anslulning till skolplikteneller senare via den kommunala vuxenutbildningen, eller i form avstudiecirkelverksamhet i bildningsförbundens regi visar slalsmaklerna enlångtgående generositet. Som också påpekas i SIFU-kommitléns belänkande lordeproportionellt en liten del av denna salsning komma småförelagsamheten lillgodo. kan man på goda grunder anta atl ökad kunskap knappasi förnågon annan grupp samhällsmedborgare har möjlighet atl omsättas i ålgärder förökad produktivitet i vid bemärkelse som för småföretagare. Del är dåsynnerligen ologiskt atl statsmaklerna jusl belräffande ulbildning av dessa slällerså höga krav som självfinansiering, budgetåret 1979-80 - en inte oväsentligökning sedan föregående år. Del medför kursavgifter i slorieksordningen 400kronor per utbildningsdag. Del vittnar inte om sinne för proportioner. Erfarenheterna från det särskilda utbildningsprogram förbl. a. tekoindustrin, som f ö. SIFU genomförde lill en början, visar allkursavgiften har en mycket stor psykologisk betydelse. Anlalel deltagare frånsmåindustrin ökade drastiskt när kurserna för tekoindustrin blev kostnadsfria.Den varierande prissättningen av SIFU-kurser mot bakgrund av de regionalaUtvecklingsfondernas priorilering av fördelning av kurssubventionerna från detsärskilda anslaget härför lyder på samma sak, t. ex. avseende "starta eget"-kurserna. med sina knappa resurser prioriterarutbildning i centrala företagarfrågor borde statsmakterna göra likadant inom SIFU-områdelgenom att tillföra SIFU avsevärl störte anslag än .