prop · G303150 · 1979-12-31 00:00:00 — Med hänsyn till behovet av ökade investeringar främst inom den konkurrensutsattasektorn kan emellertid ett alltför högt ränteläge vara förknippat medvissa nackdelar och skapa svårigheter för den invesleringsuppgång som är påväg. Del är därför viktigt att ränteläget kan avvägas på etl lämpligt sätt. Enytterligare ränteuppdrivning skulle kunna leda till en från samhällsekonomiskautgångspunkter olämplig fördelning av krediler eftersom skilda grupper i ekonominhar olika möjligheter att bära en hög räntekostnad. Efter framställning frånfullmäktige i avser jag denna dag föreslå regeringen attförordna om räntereglering avseende försäkringsföretag och bankinstitut. 1979/80:150 Bilaga 1 29 Räntelägelkan dock inte ses isolerat från den långsiktiga prisstegrings-takten. Enpositiv realräntenivå bör enligt min mening i normala fall inte utgöra någothinder för investeringar med en rimlig förväntad avkaslning. Som jag framhöll ifinansplanen är en relativt hög läng ränta vidare motiverad av att denstatliga upplåningen så långl möjligt bör placeras utanför bankerna samt av attdet är angeläget att långfristiga obligalionsplaceringar sett ger en positiv real avkastning. På sikl utgör en politik sominriktas på atl dämpa inflationen det främsta medlet för att uppnå såväl lägrenominella räntenivåer som en posiliv real avkastning på långfristigaobligationsplaceringar. Liksomunder 1979 mäste kreditpolitiken inriktas på att begränsalikviditetsökningen i ekonomin. Den uppbromsning av bankernas kreditexpansionsom skett måste bestå. Inom ramen för en ökning av bankernas toialaövrigutlåning exkl, vad som refinansieras i utlandet, i storleksordningen ,mäste i försia hand näringslivts behov av investerings- och rörclsekrediterfillgodoses. Särskilt angeläget är del atl den konkurrensutsatta sektornsinvesteringsverksamhet inte hämmas av brist på lånekapital. Kommunernaslikviditet i form av bankinlåning har från utgången av 1977 lill ulgången av1979 ökat från knappl . Mot dennabakgrund och med hänsyn till behovet av att hålla lillbaka expansionen av denkommunala verksamhelen är en begränsning av kommunernas utrymme päkreditmarknaden nödvändig. Viden begränsad tolal kredilgivning från bankerna blir hushållens utrymme påkreditmarknaden relativt litet. Detta bidrar till att den privatakonsumtionens tillväxttakt dämpas. Det är en uppgifl för den löpandekreditpolitiken att anpassa hushållens kreditutrymme så att den privatakonsumtionen påverkas i enlighel med de ekonomisk-politiska målen, Åvenom bankernas kredilgivning hålls tillbaka finns, somjag framhöll ifinansplanen, stora risker för att kredilgivningen vid sidan av banksystemetökar i snabb takt. Enligt regeringens förslag kommer lagen om kreditpolitiskamedel fr, o, m, att kompletteras med avseende på finansbolagenså att utlåningsreglering och emissionskontroll han tillämpas på dem. Frändenna tidpunkt står finansbolagen vidare under bankinspek-fionens tillsyn. För1980 har överenskommelse träffals om bankernas medverkan ibostadsfinansieringen, 1 enlighet med beslut har reglerna förbostadsfinansieringen ändrats så att prioriterad bostadsuppläning inte längrelill någon del får användas till oprioriterad fastighetsfinansiering, dvs.belåning i samband med överlåtelse av småhus och finansiering av affärs- ochkontorsfastigheter. Nya regler har vidare utformats för den oprioriteradefaslighetsfinansieringen, varvid bl.a. en sanering av säljarre-versmarknadeneftersträvats. 1 syfte atl öka kapitalmarknadsinstilutens 1979/80:150 Bilaga 1 30 nyutlåningskapacitet har i enlighet med beslutamorteringsplanerna för de obligationslån som bosladsinstilulen lar upp ochför de län som instituten lämnar förkortats. En starkt växande statlig upplåning från hushåll ochföretag har ingått som ett led i strävan atl minska likviditelseffekterna avdet stafliga budgetunderskottet. förstärktes dennalikviditetsdragning genom att konton för likviditetsutjämning infördes på vilkaföretagen placerade . Den totala indragningen av medel fränsektorn utanför bankerna blev omfattande och översteg . Slatsskuldspoliliken måste även inriktas på attuppnå en omfattande upplåning utanför banksystemet. Försäljningen av premie-och sparobligalioner till allmänheten torde kunna ökas något, I syfte aU ävenöka kapitalmarknadsinstilutens bidrag till statsskuldens finansiering avser jagsenare denna dag föreslå regeringen att förordna om allmän placerings-pliktavseende försäkringsföretag. En sådan åtgärd behövs också för aU tillgodosebostadsbyggandets finansieringsbehov. Den obligatoriska avsättning tillsärskilda investeringsfonder som ingär som en del i den serie av åtgärder somregeringen föreslagit för all underiätta årets avtalsrörelse har enlikviditetsindragande effekt. Denna faller dock på 1981. Delsamma gäller förden åtgärd som jag lidigare redogjort för och som avser förändringar iavgiftsuttaget för arbetsgivare som underlåter att göra fyllnadsinbetalningarav arbetsgivaravgifter. Trots ansträngningarna att öka statens upplåning hosallmänheten kommer den totala banksektorns förvärv av statspapper att behövabli betydande , 1 finansplanen framhöll jag att staten även 1980 måslesvara för en belydande del av finansieringen av bylesbalansunderskottet genomutlandsupplåning. För att den statliga uflandsupplåningen inte skall växaalltför mycket är del önskvärt med en viss nettoupplåning i den icke statligasektorn. Det betyder att en viss del av näringslivets och kommunernaslångfristiga upplåning sker i utlandet i slället för på den svenskakapitalmarknaden. Finansiering av budgetunderskottet 1978-1980 Nettobelopp, miljarder kr. Totall (stålens ulgifts- överskott) 33 44 55 ' Någon fördelning på och banksystemet i övrigtgörs inte i denna uppställning. Hur en sådan fördelning utfaller beror på hurkassakraven används. Häri ingår , som insatls i påkonton för likvidiletsutjämning. Prop.1979/80:150 Bilaga 1 Imporl av varor och Ijänster -17,9 -21,7 - 1,1' 1,8' 0,7' Exporl av varor och Ijänster Konsumenlpriser (årsgenomsnili; (milj. kr. Förändring i procenl av föregående års BNP. Statens upplåning utomlands torde likväl bli av betydandeomfattning. Vid det bytesbalansunderskott på . som jagnu räknar med torde den statliga upplåningen behöva uppgå lill mellan 13 och 17miljarder kr. Den slalliga utlandsupplåningen får avpassas så att dentillsammans med den icke statliga seklorns kapitaltransaktioner med utlandetsäkerställer en önskvärd utveckling av valutareserven. Som framgått ovan kommer de statliga budgetunderskottenatt i betydande utsträckning finansieras utanför bankerna.Likviditetstillskottet till den svenska ekonomin genom budgetunderskoUel kommerlikväl atl bli stort. Genom en fortsatt höjning av likviditetskraven kommerbankernas utlåning att begränsas och ge ett likvidiletstillskott av ungefärsamma storieksordning som . Bytesbalansen och den privata sektornskapitaltransaktioner lorde sammantagna ge ett större valutautflöde än underförra året. Mot denna bakgrund kan likviditetsökningen i den svenska ekonominberäknas bli av ungefär samma storieksordning som 1979. UUryckt i termer avpenningmängd innebär detta en penningmängdstillväxt av 11 ä . 1979/80:150 Bilaga 1 32 Avslutningsvisvill jag understryka att de här presenierade beräkningarna över budgetunderskottensfinansiering inrymmer flera osäkra antaganden och inte får tolkas som enfastställd plan för kreditpolitiken. Kreditpolitiken mäste givetvis snabbtkunna anpassas till förändrade förutsättningar. 4 Den ekonomiska utvecklingen Medanfinansplanen utarbetades inträffade omfattande prishöjningarpä den internationella oljemarknaden. Följderna har emellertid inle, i varjefall inte , blivit sä omfattande som dä befarades. Tillväxten i våromvärld har blivit snabbare än väntat och även här hemma är aktiviteten hög.Orderingången är fortfarande god och industriproduktionen och sysselsättningenökar. Degrundläggande faktorer som talar för en avmattning i världsekonomin kvarstårdock men konjunkturavmattningen kommer uppenbarligen senare än vad som ansågstroligt . Behovet att anpassa den svenska ekonomin till de kravjag redovisat redan i finansplanen kvarstår med oförminskad styrka. Inflationenframstår som ett av de allvarligaste problemen i ekonomin. Många av vårakonkurrentländer sätter inflationsbekämpningen som det högst prioriterade mäletför sin ekonomiska politik. Vi kommer att befinna oss i ett mycket bekymmersamtläge om vi inte beslutsamt eftersträvar att hålla inflationen lillbaka. Deprisstegringar som ägt rum kan i betydandeutsträckning ses som följden av den internationella prisuppgängen. Det gällernu att se till att dessa prisstegringar inte ger upphov till en andra omgångav "kompenserande" pris- och lönehöjningar. Detåtgärdsprogram som regeringen framlade syftar till atl dämpainflationstakten och skapa förutsättningar för en måttfull löneuppgörelse. Deträkneexempel som angavs i finansplanen innebar i storl sett oförändradereallöner räknat på hela lönesumman. har ytterligareoljeprisstegringar tillkommit som varken vi själva eller medborgarna i andraindustriländer kan kompensera sig för genom höjda löner. En vissreallöneminskning framstår därför som ofrånkomlig . Regeringensåtgärder syftar till att såvitt möjligt begränsa denna. harpriserna stigit med , Om regeringens åtgärder läggs lill grund för enuppgörelse pä arbetsmarknaden kvarstår det allmänna prisstoppet under hela 1980.Den totala prisstegringen från årets början till dess slut kan då beräknas blica . Vid samma räkneexempel för löneutvecklingen som användes i finansplanen,skulle reallönerna efter skatt för hela löntagarkollektivet minska med ca 0,. Eftersom en viss sysselsättningsökning sker blirreallöneminskningen , 1979/80:150 Bilaga 1 33 ger det högre löneökningsallernalivet knappast någonbättre reallön utan i första hand högre inflation. Konjunkturinstitutet angerprisstegringen under loppet av året till 10,vid det högre löneallernaiivet.Den större prisstegring som en högre nominell löneökning leder till uppträderdessutom med full kraft först . 1det lägre löneökningsalternativet stiger de totala reala disponibla inkomsterna,som således inkluderar, förutom löner, inkomstöverföringar, pensioner ochränteinkomster med drygt 1,. kan den privata konsumtionstillväxtenvid i stort sett oförändrad sparkvot beräknas bli ca 1,. Detta är klart övervad som på kan förväntas stå till förfogande för privat konsumtion. Beträffandeden offentliga konsumtionen har jag ingen anledning räkna med attutvecklingstakten skulle bli en annan än enligt den bedömning som gjordes ifinansplanen. Detta innebär en volymtillväxt i kommunerna . Investeringarnasandel av BNP beräknas stiga. Företagens planer tyder på alt industrinsinvesteringar kommer att öka. Det är i och för sig inte förvånande altinvesleringsuppgången låtit vänta på sig. Efter en kostnadskris av det slag vigenomgått utgör investeringsuppgången den sista fasen itillfrisknandeprocessen. Förstmåsle devalveringen få effekl på vårt relaliva koslnadsläge. Därefter kanorderingången börja öka. Till en början möter företagen den ökande efterfrågangenom alt sälja ut sina överlager. Det dröjer därför innankapacitetsutnyttjandet börjar öka. Ånnu tar det innan man börjarnärma sig kapacitetstaket och det är först då företagen har anledning att börjainvestera. Det tar också tid innan företagens finansiella ställning förbättratstillräckligt för att möjliggöra ökade investeringar. harbedömt att de föreliggande investeringsplanerna innebär en uppgång på ivolym, en klart större uppgång än den som förutsågs i finansplanen. Det ärvanskligt att dra säkra slutsatser av detta slags material men det finns ävenandra tecken som tyder på att industriinvesteringarna nu ökar. Jag räknardärför med samma invesleringsökning som institutet. Enviss vinståterhämtning har skett inom industrin. Vinstnivån 1980 beräknas bli istort setl oförändrad eller öka något i förhållande till 1979. Det innebär attvinsterna nu ligger på ungefär samma nivå som under lågkonjunkturen i början av1970-talet. Tillväxttakteni vår omvärld synes fortfarande ha sådan kraft att en exportökning om 6%framstår som möjlig. har ökningen enligt preliminärabedömningar utgjort . Exportökningens tyngdpunkt ligger medan en viss nedgång förväntas . Prognoseninnebär en i stort sett oförändrad marknadsandel för bearbetade industrivarorpå våra viktigaste marknader. Regeringens ger fömtsättningar föratt uppnå en kost-3 I979I80. Prop.1979/80:150 Bilaga 1 34 nadsutveckling som bevarar konkurrenskraften. Därmed finnsockså förutsättningar för att, även under de närmaste årens sannolikt svagavärldshandelstillväxt, uppnå en hygglig och helt nödvändig exporttillväxt. Jag har räknal med en högre total importtillväxt änkonjunkturinstitutet. Med en uppgång i den inhemska efterfrågan på ca 3,5 %talar mycket för att importökningen också blir betydande. När den svenskaekonomin nu befinner sig allt närmare elt fullt kapacitetsutnyttjande läcker avnaturliga skäl också efterfrågan ut i ökad import. Oljeimporten lorde komma att minska något eflersom enkraftig upplagring ägde rum och efterfrågan , bl.a, beroende påen varmare vinter, ökar långsammare. Kostnaderna för vår oljeimport skulledärmed uppgå till ca . efter avdrag för reexport. Jag harhärvid utgått från bedömning atl importpriset på råolja iår skulle ligga över fjolårets nivå. Detta är lägre än vadt, ex, OECD-sekretarialet räknar med. Skillnaden beror på att hadevår oljeimport en sådan sammansättning atl importpriset låg högre änOECD-ländernas genomsnitt, ökar priset på vår import långsammare p,g, a,sammansättningsförskjutningar genom vissa långsiktiga kontrakt. Därför blirprisökningen för vår import lägre. Vidare har institutet ej heller räknat mednågon ytterligare nominell prisstegring på råolja . Här har vidare räknatsmed en svag nedgång i importpriset på raffinerade produkter. En starkreservation måste självfallet göras för följderna av eventuella politiskakriser, eller av andra orsaker möjliga begränsningar av oljeutbudet. Jag räknar med alt den samlade importen ökar med drygt 5 %och alt BNP-tillväxten blir 3,. Den här angivna utvecklingen leder till en ökningav sysselsättningen med inemot 60000 personer, uppgick bytesbalansunderskottet till 11 miljarderkr, stiger underskottet ytterligare till närmare 17 miljarder kr.molsvarande ca 3,av BNP. kr., löpande priser Övriga tjänster, netto Korrigeringspost för tjänster och Korrigeringspost enligt belalningsbalansdelegalionensberäkningar. 1979/80:150Bilaga 1 35 5 Utblick mot 1981 och 1982 Sedan1977 har den reviderade nationalbudgeten innehållit analyser av den ekonomiskaulvecklingen . Dessa kalkyler är inle genomarbetade på samma sättsom naiionalbudgetens kalkyler för det framförliggande året. Därför börtreårskalkylerna i första hand ses som räkneexempel avsedda att belysa vissacentrala problemställningar för den ekonomiska poliliken. De bör inlebetraktas som prognoser. Treårskalkylen diskuteras och redovisas utföriigt inationalbudgeten, varför jag inskränker mig till att ange vissa huvudpunkter ianalysen. Kalkylernahar baserats pä ett antagande om att den nedgång i den internationellakonjunkturen som förulses blir relativt långvarig ochatt den uppgång som antas vinna styrka i varje fall lill atl börjamed blir relafivt försiktig. Denna bedömning grundas på bl. a, följandefaktorer, 1, Den strama penningpolitik som bedrivs i fleraländer syftar till att nå en dämpning av inflationen genom enkonjunkluravmaltning. Den hittillsvarande utvecklingen tyder pä att dennaprocess kan bli utdragen. Inflationstrycket är fortfarande högt i flera länderoch de höga räntor som den strama penningpolitiken givit upphov till förefallerännu inte ha haft någon inflalionsdämpande verkan. För atl fullfölja poliukenoch verkligen få ner den nuvarande höga inflationen till acceptabla nivåerförefaller det därför rimligt att anta att det krävs en avmattning som varargott och väl . Svårigheterna att nu få ned prisstegringarna kommer medall säkerhet även all leda lill en belydande försiktighet när det gäller allåler slimulera ekonomin till en uppgång, 2, De bytesbalansunderskott som de senasteoljeprishöjningarna givit upphov lill i OECD-området gör att många länderkommer att uppfatta exlernbalansen som en restriktion för den ekonomiskapoliliken. Detta torde också bidra till en mycket försiktig finans- ochpenningpolitik i industriländerna . 3, Risken för nya oljeprishöjningar lägger enytteriigare restriktion på ekonomiska politik. Detär i och för sig möjligt atl peka på fakiorer som skulle tala för en någotstarkare internationell konjunktur. Sådana faktorer är bl. a. att deninlernationella konjunklumppgången och början av 1980visat en anmärkningsvärd styrka och uthållighet trots oljeprishöjningarna. Enposiliv faktor är också att prishöjningarna på olja och andra råvaror dennagång inte fått ett genomslag i löneökningar i samma omfattning som 1973-1974,vilket talar för att inflationseffekten skulle bli mindre allvarligän 1973-1974. Vidare finns det mycket som lyder på alt beredskapen nu är störreall genomföra anpassningsälgärder på energiområdet än som var fallel 1973 och1974. Detta skulle ha två positiva konsekvenser. För det första skulle en sådanutveckling göra Prop.1979/80:150 Bilaga 1 Priser i inlernationell handel, bearbetade varor restriktionen från oljesidan något mindre kännbar. För detandra innebär denna anpassning en uppgång i investeringarna som skulle ge ensfimulans för tillväxten. Trots dessa faktorer är det dock mest realistiskl attge störst vikt åt de faktorer som pekar mot en relativt läng konjunkturnedgång, Treårskalkylens antagande om den inlernationellaekonomiska utvecklingen sammanfattas i tabell 11. Som framgår av tabellenförutses att den restriktiva ekonomiska politik som antagits förindustriländerna leder till att inflationstakten dämpas . Jag har tidigare pekat på att förloppet vid den senasteoljeprishöjningen skiljer sig från de tidigare därigenom att de efterföljandelönekostnadsstegringarna i många länder har förblivit måttliga. De redovisadeprisantagandena bygger på förutsättningen att det i industriländerna intekommer några ytterligare lönestegringar som kompensation för de redaninträffade oljeprishöjningarna. En annan viktig förutsättning är att det intesker några ytterligare realprishöjningar på olja . Den återhållsamma löneutveckling som kan förutses i fleraav våra konkurrentländer skärper kraven på en dämpad löneutveckling också i densvenska ekonomin. Effekten av olika löneantaganden belyses itreårskalkylerna med två olika alternativ för den svenska löneutvecklingen. Deutgör en förlängning i tiden av de tvä alternativ för utvecklingen somkonjunkturinstitutet arbelal med, I det lägre alternativet (1) antaslöneökningen 1980 uppgå till 7,, medan den och 1982 skulle uppgå till 6%per år, 1 det högre aUernafivet (II) ökarlönerna 1980 och 1981 och 1982, Såväl de statliga som de kommunalautgifterna utvecklas långsammare . Den kommunalakonsumtionsökningen antas 1981 kunna begränsas Årligprocentuell ökning Löneökning Exportvolym Imporl volym Privat konsumtionKommunal konsumtion Industriinvesteringar BNP Bytesbalans milj. kr. 6,0 3,5 1,9 0,5 3,0 5,0 2,2 7,5 6,0 5,3 1,7 4,0 15,0 3,7 -16600 -18300 6,0 7,7 3,9 1,0 2,5 10,0 3,1 1,9 0,5 3,0 -7,0 1,5 5,7 3,8 0,5 2,5 3,0 1,9 1979/80:150 Bilaga 1 37 lill3%, Molsvarande ökningsial 1982 uppgår lill 2,. 1 kalkylen förulses alltså enväsentlig dämpning av den kommunala konsumtionsutvecklingen. Kalkylernasammanfattas i tabell 12. Skillnadeni löneutveckling leder till att vår industri får ett bättre konkurrensläge ialternativ I än i alternativ II,Vidare blir inflationstakten lägre.Den förmånligare kostnadsutvecklingen för industrin ger utrymme för envinstförbättring men också för en sänkning av relativpriserna såväl 1981 som1982, Detta möjliggör marknadsandelsvinster båda åren, medan detta inte ärmöjligt i alternativ II, AlternativI ger en högre exportutveckling, bättre vinstläge och en lägreinflationsutveckling än alternativ II, I alternativ I ökar följaktligen industriinvesteringarnamed 1981 och 1982. I altemativ II minskardäremot industriinvesteringarna 1981 och ökar med endast 3%> 1982. Skillnadeni export mellan de båda alternativen medför en bättre bytesbalansutveckling ialternafiv 1, Slutåret beräknas bylesbalansunderskottet uppgå till 13,3miljarder kr,, medan motsvarande siffra för alternativ II är 16,8miljarder kr. Vad gäller total utländsk upplåning skiljersig alternativen åt med ca . Därtill kommer att i alternativ 1gmnden har lagts till en fortsatt förbättring av bytesbalansutvecklingen genomatt företagen här genom investeringar och relativa kostnadsförbättringar harskaffat sig en förstärkt konkurrensposition. År1982 är den samlade produktionen, BNP, i alternativ I större än ialternativ II, Om hela denna skillnad slår ut i arbetslöshetkommer antalet arbetslösa i alternativ II attvara 80000 fler än i alternativ I och antalet arbetslösa komma atl närma sig200000, 1 kalkylen har emellertid fömtsätts alt den lägre aktivitetsnivån ialternafiv 11 i huvudsak resulterar i en lägre produktivitetsutveckling. Dettaligger i linje med utvecklingen under den senaste konjunkturnedgången. Dennautveckling var emellertid i hög grad ett resultat av den stora satsning inomarbetsmarknadspolitiken och industripolitiken som då gjordes. Under den nedgångsom vi nu har framför oss finns inte de finansiella resurserna för en sådanpolitik. Därmed torde del inle bli möjligt alt i alternafiv II klara fullsysselsättning. Jaghar tidigare pekat på den nyckelroll investeringarna - speciellt inom industrin har när det gäller att lösa balansproblemen. Investeringsutvecklingen ialternativ 1 innebär en återgång lill mera normala förhållanden, medaninvesteringsandelen i alternafiv II ligger kvar på enotillräckligt låg nivå. Detta försvårar eller omöjliggör i sin tur en lösningav våra exierna balansproblem genom en utbyggnad av den konkurtensutsaltasektorn, Detla innebär all vi förr eller senare kommer all ivingas lösabalansproblemen genom en restriktiv ekonomisk politik. Det säger sig självt atlen sådan politik inte är förenlig med full sysselsättning i ekonomin. Under1970-talet har kapitalbildningen kraftigt eftersatts. 1979/80:150Bilaga 1 diagrammetsom anger BNP-ökningen och dess användning under 1960-och 1970-talen och enligt alternativ I och alternativ II, Staplarnashöjd anger ökningen av BNP, dvs. ökningen av vår samlade produktion. Istaplarna anges hur stor del av produkiionsökningen som använts till offenlligeller privat konsumtion. Återstoden utgör vår kapitalbildning, dvs. summan avreala investeringar samt förändringar i vår ställning gentemot utlandet. DiagramBNP:s ökning och dess användning 19601982 Milj.kr., priser. BNP + 9 200 BflP + 9 300 BILDNINr + 5 700 Offentlig konsumtion + 2600 EfJP + 4 700 Privat konsumtion + 4000 Opr.KONS, + 1900 Avjämförelsen mellan och framgår den kraftiga nedgång ifillväxten som ägde mm. användes vidare nära nog 1/3 avtillväxten till ökad kapitalbildning. Under 1970-talel gick i stort setl helaBNP-ökningen till ökad privat och offenllig konsumlion. För att inte permanenthamna i en situation med mycket låg tillväxt är det därför nödvändigl alt under1980-lalet låta kapitalbildningen i framför allt näringslivet öka väsentligtsnabbare än under 1970-lalet, Därför måste kapitalbildningen i alternativ IIbetraktas som helt otillräcklig i ett längre perspektiv, Åvenefter den kraftiga dämpning av den offentliga konsumtionsökningen som ligger ikalkylen, tas huvudparten av det toiala konsumlionsutrym-met i anspråk av denoffentliga sektorn. Den privala konsumtionsökningen har bringats ned till ennivå som endast ger utrymme för ungeför oförändrad reallön efter skatt. Det ärmot denna bakgrund nödvändigt all den offentliga konsumtionsutvecklingen ocksåhåller sig inom de ramar som anges i kalkylen. En större ökning måste mednödvändighet gå ut över antingen kapitalbildningen eller den privatakonsumtionen. 1 det förra fallet drabbas tillväxten, dvs.