prop · G303143 · 1979-12-31 00:00:00 — För egen del vill jag till att börja med erinra om alt jagsom framgår av den allmänna moliveringen (avsnitt 2.3.1-2.3.3) anser attsliftelser bör undantas från den nya lagstiftningen. Frågan är emellerlid omdel bör genomföras en ny lagsliftning om redovisning som är gemensam för allaandra förelagsformer, dvs. även akliebolag och ekonomiska föreningar. Den av bokföringsnämnden skisserade ulformningen av engemensam redovisningslagstiftning skulle medföra betydande omarbetningar av bokföringslagenoch aktiebolagslagen. Dessa lagar är omfattande och irädde i krafl . Endast klarl framlrädande prakliska behov kan nu berättiga lillsädana omarbetningar. Enligt min uppfattning föreligger det inte några sådanapåtagliga praktiska behov. Jag släller mig iveksam till om en gemensamredovisningslagstiftning verkligen skulle ge en väsentligt ökad överskädlighet.Företagsformernas skilda slruklurer kräver på flera punkter olikaårsredovisningsregler för aktiebolag, för ekonomiska föreningar samt förhandelsbolag och enskilda näringsidkare. Den av bokföringsnämnden skisseradegemensamma lagstiftningen skulle vidare inte komma atl innehållarevisionsregler, utan även skulle sädana regler vara fördelade päolika lagar. Slutligen är det möjligt all stiftelsernas särart under allaförhållanden gör det mest ändamålsenligl alt redovisningsregler för stiftelserfår ingå i en framtida lag om stiftelser. Pä grund av del anförda har i överensslämmelse medkommiltéförslagel undantag gjorts i förevarande lag för aktiebolag ochekonomiska föreningar. Bestämmelser för dessa företagsformer kommer alltsåäven i fortsättningen att finnas i aktiebolagslagen resp. lagen om ekonomiskaföreningar. Lagen har givils ell namn som återspeglar all den endaslgäller för vissa förelag. Lagen har disponerats pä etl säll som skiljer sig frånkommittéförslaget. Lagen är uppdelad pä fem kapitel. 1 kap. innehåller endefinition av lagens koncernbegrepp. I 2-4 kap. finns bestämmelseromårsredovisning, koncernredovisning resp. revision, medan 5 kap. innehållervissa beslämmelser om vite m. m. 1 8 Äger ett handelsbolag så många aktier eller andelar ien svensk eller utländsk juridisk person all del har mer än hälften av rösternaför samtliga aktier eller andelar, är handelsbolaget moderförelag och den andrajuridiska personen dotterföretag. Äger etl dotterföretag eller äger ettmoderföretag och ett eller flera dotterföretag tillsammans eller äger fleradotterföretag tillsammans aktier eller andelar i en juridisk person i denomfattning som angivits , är även sistnämnda juridiska person dotterföretaglill moderföretaget. Har ett handelsbolag i annat fall på grund av aktie- ellerandelsinnehav eller avtal ensamt ett bestämmande inflylande över en juridiskperson och en betydande andel i resultatet av dess verksamhet, ärhandelsbolaget moderförelag och den juridiska personen dotterföretag. Prop.1979/80:143 149 Bestämmelserna i försia och andra styckena om handelsbolaggäller även enskilda näringsidkare och andra juridiska personer änhandelsbolag, aktiebolag, ekonomiska föreningar eller stiftelser, om denenskilde näringsidkaren respektive den juridiska personen är skyldig allupprätta årsbokslut enligt bokföringslagen (1976: 125), Moderföretag och dotterföretag utgör tillsammans enkoncern. Paragrafen moisvarar 3 kap. I 8 första - ijärde styckena ikommitténs förslag saml 1 kap. 2 8 aktiebolagslagen. Paragrafen har behandlats i den allmänna motiveringen(avsnill 2.3.3). Koncerndefinilionen i I kap. 2 8 aktiebolagslagenförulsäller atl moderbolaget är ell svenskt akliebolag (se prop. 1975: 103 s.278). Även koncerndefinitionen i förevarande paragraf förutsätter atlmoderföretaget är svenskt. Del är nämligen inte praktiskt möjligt all lålakoncernreglerna gälla direkt även för ulländska moderföretag. Vid utformningen av andra stycket har beaktats den ändringi I kap. 2 8 aktiebolagslagen i fräga om s.k. 50/50-bolag som har diskuterats iden allmänna moliveringen (avsnitt 2.4.1) och som innebär all sädana bolag inleskall omfallas av koncernbegreppet. Av lagtekniska skäl har paragrafen utformats sä att försiaoch andra slyckena reglerar silualioner när del är etl handelsbolag som ärmoderförelag. Därefter görs dessa bestämmelser genom en hänvisning i tredjestycket lillämpliga även om moderföretaget är en enskild näringsidkare ellerannan juridisk person än handelsbolag, aktiebolag, ekonomisk förening ellerstiftelse, om den enskilde näringsidkaren respektive den juridiska personen ärskyldig alt upprätta årsbokslut enligt bokföringslagen. Bestämmelserna om juridisk person i Iredje stycket innebärall en koncern enligt förevarande lag föreligger, om moderförelaget är enrörelsedrivande ideell förening. Bestämmelserna innebär också all en koncernenligt förevarande lag kan föreligga, om moderförelaet är en rörelsedrivandeorganisalion som räknas som juridisk person men som inle är all hänföra varesig lill bolag, förening eller sliftelse. Enligt 3 kap. 1 8, som motsvarar 3 kap. 1 8 sisla slyckeli kommitténs förslag, gäller koncernredovisningsbestämmelserna endasl omkoncernen har hafl minst tio anställda. Årsredovisning m. m. 1 8 Den som enligt bokföringslagen (1976: 125) är skyldigatt upprätta årsbokslut skall för samma räkenskapsår även upprättaårsredovisning enligt denna lag, om 1. antaletanställda hos företaget under räkenskapsåret i medeltal har varil minst tio, 2. företaget ärmoderföretag i en koncern enligt denna lag och antalet anställda hos koncernenunder räkenskapsåret i medeltal har varit minsl lio. Prop.1979/80:143 150 3. tillgångarnasnettovärde i rörelsen enligt balansräkningar för de tvä senaste räkenskapsårenöverstiger etl gränsbelopp som motsvarar 1 000 gånger del enligt lagen (1962;381) om allmän försäkring beslämda basbeloppet för den sisla månaden avrespektive räkenskapsår, eller 4. företaget är moderföretag i enkoncern enligt denna lag och nettovärdet av koncernföretagens lillgångarenligt koncernbalansräkningar överstiger delgränsbelopp som anges under 3. Aktiebolag, ekonomiska föreningar och stiftelser är inteskyldiga att upprätta årsredovisning enligt denna lag. Paragrafen, som moisvarar 1 kap. I 8 i kommitténs förslag,har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.3.1 och 2.3.3). 1förhållande till kommittéförslaget har den ändringen gjorts atl i fråga omkoncemer endasl moderföretag är skyldiga att uprälta årsredovisning. Frånskyldigheten utesluts alltså ett dotterföretag med mindre än tio anställdaeller en balansomslutning som inte överstiger I 000 basbelopp (se avsnitt2.3.3). Första stycket punkterna 3 och 4 innebär utöver vad nusagts ingen saklig ändring i förhållandena till kommittéförslaget. Dessapunkter innebär att företagel är skyldigt att upprätta årsredovisning ombalansomslutningen översiiger I 000 basbelopp (se 3 8), även om anlaletanställda skulle vara mindre än tio. 2 8 Årsredovisningen består av resultaträkning ochbalansräkning samt i de fall som anges i 8 8 även av förvaltningsberättelse. I den mån något annat inte föreskrivs i denna lag, skallårsredovisningen upprättas med iakttagande av bestämmelserna om årsbokslut ibokföringslagen (1976; 125). Årsredovisningen skall skrivas under av denredovisningsskyldige med angivande av dagen för underskriften. Är fleradelägare obegränsal ansvariga för rörelsens förbindelser, underskrivsredovisningen av dem alla. Paragrafen motsvarar 1 kap. 2 8 i kommitténs förslag. Första stycket motsvarar 1 kap. 2 8 försia meningen ikommitténs förslag saml 11 kap. I 8 första slycket aktiebolagslagen. Kommitténs lagförslag innehåller inte några beslämmelserom förvaltningsberättelse. För aktiebolagen skall en förvaltningsberättelseingå i årsredovisningen. Motsvarande gäller för ekonomiska föreningar (38 8 lagenom ekonomiska föreningar). Förvaltningsberättelsens allmänna uppgift är alllämna sådana upplysningar som behövs för en riktig bedömning av ett förelagsställning och rörelseresultat samt förelagsledningens förvaltning men som inlelämpligen bör lämnas i balansräkningen eller resultaträkningen med derasräkenskapsmässiga form. har i sitt remissyttrande ansett atlsamtliga företag som skall avge årsredovisning oavsett storlek bör avge någonform av verksamhelsberälelse liknande den förvaltningsberättelse som krävs avaktiebolag. Föreningen revisorer har i sitt remissyttrandepekat på att kommitténs förslag innehåller bestämmelser om delårs- Prop.1979/80:143 151 rapport men inle om förvallningsberällelse och altinformationsinnehållel då kommer alt bli fylligare i delårsrapporten än iårsredovisningen. För egen del gör jag här följande bedömning. Även om jagur informationssynpunkl har förståelse för bokföringsnämndens uppfattning ärjag inle beredd atl föreslå beslämmelser om förvaltningsberättelse för årsredovisningsskyldigaföretag i allmänhet enligt denna lag. Sådana bestämmelser skulle innebära attårsredovisningen generelll blev mer omfallande än årsbokslutet. Enligt minmening är det emellertid angelägel alt de årsredovisningsskyldiga i allmänhelkan låta sin årsredovisning sammanfalla med årsbokslutet. Annat är fallel med deslörre företag och moderförelag som enligt 3 8 självmant skall sända in sinaårsredovisningar lill länsslyrelserna (se exempelvis 6 och 7 88). I fräga omdessa företag med deras slörre samhällsekonomiska betydelse är det av särskildvikl all få tillgäng lill de uppgifter som brukar höra hemma iförvaltningsberättelsen. Jag har därför i förevarande stycke föreslagit attförvaltningsberättelse skall ingå i årsredovisningen för vissa förelag.Närmare bestämmelser om vilka förelag del gäller och om förvaltningsberättelsensinnehåll har lagits in i 8 8. Andra stycket motsvarar I kap. 2 8 andra meningen ikommitténs förslag samt II kap.1 8 andra stycket aktiebolagslagen. I 6 och 7 88 förevarande lag uppställs förde större företagen krav pä årsredovisningens innehåll som går utöver de kravsom i bokföringslagen uppställs i fräga om ett årsbokslut. Förärsredovisningsskyldiga i allmänhet behöver emellertid inte årsredovisningeninnehålla några uppgifter utöver vad årsbokslutet skall innehålla. Dettainnebär att årsredovisningen i dessa fall lill sill innehåll kan vara identisktmed årsbokslutet. I vissa avseenden fär årsredovisningen t. o. m. vara mindreingående än årsbokslutet (se 5 8). Tredje stycket, som saknar motsvarighet i kommitténsförslag, har en förebild i 11 8 andra stycket bokföringslagen. Bestämmelsernainnebär atl samtliga bolagsmän i etl handelsbolag skall undertecknaårsredovisningen. För rörelser i övrigt som drivs av en juridisk person, blirdel reglerna om behörig ställföreträdare för den juridiska personen sombesiämmer vem som skall skriva under. Enskilda näringsidkare skall självaunderteckna årsredovisningen. 3 8 av årsredovisningen skall senasl sex månaderefter räkenskapsårets utgång sändas in till den länsstyrelse hos vilken denredovisningsskyldige skall vara registrerad, om tillgångarnas nettovärde irörelsen enligt balansräkningar överstigeretl gränsbelopp som motsvarar 1000 gånger det enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring bestämda basbeloppet för av respektiveräkenskapsår eller om antalet anställda i rörelsen under vart och ell av de tvåsenaste räkenskapsåren i medeltal har överstigit 200. Första stycket gäller även för ett företag som ärmoderföretag i en koncern enligt denna lag, om nettovärdet av koncernföretagenstillgångar enligt koncernbalansräkningar överstigerdet gränsbelopp som anges i första stycket eller om antalet anställda Prop.1979/80:143 152 vid koncernföretagen under vart och elt av dessa år imedeltal har överstigit 200. Paragrafen, som motsvarar I kap. 4 8 i kommitténs förslag,har behandlals i den allmänna moliveringen (avsnitt 2.3.1). De i paragrafen använda gränserna moisvarar vad som gällerför aktiebolag i fråga om krav pä en auktoriserad revisor i bolaget (se 10kap. 3 8 andra och fjärde styckena aktiebolagslagen). Liksom i 2 kap. I 8 har koncernbeslämmelserna i andraslycket av förevarande paragraf utformats så atl de endasl avser moderföretageti en koncern av där angiven slorlek. Enligt 11 8 andra stycket bokföringslagen skallårsbokslutet färdigställas och lagas in i en bunden bok (årsbok) så snart detkan ske och senast efler räkenskapsårets utgång. Del bör därförinle bereda den ärsredovisningsskyldige nägon svårighet atl sända in enavskrift av årsredovisningshandlingarna till sedan sex månaderhar förflulit efler räkenskapsårets uigång. Av handelsregislerlagen framgår lill vilken länsstyrelseavskriften av redovisningshandlingarna skall sändas. Enligt 3 8 första styckethandelsregisterlagen registreras enskilda näringsidkare och handelsbolag hoslänsstyrelsen i det län där verksamhelen skall drivas. Om verksamheten skalldrivas inom flera län, sker registreringen hos i del län därhuvudkontoret skall inrättas. Enligt 3 8 andra slyckel handelsregislerlagenregistreras ideella föreningar hos i del län där föreningensslyrelse har sitt säte. Har regeringen enligt I 8 andra stycket handelsregisterlagenförordnat om elt gemesaml handelsregisler, skall avskriften avredovisningshandlingarna sändas in till den länsstyrelse där registret förs. 4 8 1 andra fall än som avses i 3 8 skall denredovisningsskyldige sända in avskrift av årsredovisningen efter särskilt föreläggande av . Sådant föreläggande skall utfärdas av när någon begär det. Paragrafen, som motsvarar I kap. 3 8 i kommitténs förslag,har behandlals i den allmänna moliveringen (avsnitt 2.3.1). Såsom harframhållits där kan självmant fordra in en avskrift avårsredovisningshandlingarna om det är påkallat av något allmänt inlresse. 5 8 Vid upprättade av årsredovisningen skall följandeiakttas: Bestämmelserna i 21 8 försiaslyckel bokföringslagen (1976: 125) om skyldighet att till årsbokslutet foga ensammanslällning över privala lillgångar och skulder lillämpas inle. Skyldighet att särskilt redovisastorlek och förändringar av lagerreserven föreligger endast i fräga omårsredovisningsskyldig som avses i 3 8 första stycket. Om synnerliga skäl föreligger, fårregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer medge attbruttoomsätlningssumman inle behöver anges i resultaträkningen. 1979/80:143 153 Paragrafen, som motsvarar 1 kap. 5 8 i kommitténs förslag,innehåller vissa lättnader i fråga om årsredovisningen jämfört medbokföringslagens regler om årsbokslut, Enligt 21 8 första slyckel bokföringslagenskall en enskild näringsidkare saml varje delägare som är obegränsat ansvarigför rörelsens förbindelser till årsbokslutet foga en sammanslällning över sinaprivala tillgångar och skulder. Sammanställningen får utgöras av förmögenhetsbilagantill den allmänna självdeklarationen, i förekommande fall kompletterad medhänsyn till förändringar i förmögenhetsläget som har inträffat förebalansdagen. 1971 ärs ulredning om bokföringslagstiftningen (SOU 1973:57 s. 176 och 186) fann all rörelsens ställning inle kan lillfredsställandebedömas ulan att hänsyn las lill alt rörelsens tillgångar kan äventyras avprivata skulder och alt de privata tillgångarna svarar för rörelsens skulder.Ulredningen ansåg dock all en sammanslällning över privata tillgångar ochskulder endast behövde göras när rörelsen drevs av en enskild näringsidkare. Somskäl för denna ständpunkl anförde utredningen alt del i fråga om ensjälvständig juridisk person finns en rättsligt giltig skillnad mellan denbokföringsskyldiges, förelagets, förmögenhet och ägarens enskilda tillgångaroch skulder. Vid tillkomsten av bokföringslagen framhöll föredragandestatsrådet (prop. 1975: 104 s. 180) alt skyldighel att lämna uppgifter lillårsbokslutet om privala tillgångar och skulder borde föreligga bäde i fräga omenskilda näringsidkare och i fräga om obegränsat ansvariga delägare ihandelsbolag. 21 8 bokföringslagen utformades i överensstämmelse härmed. Enligt min uppfattning skulle visseriigen uppgifter iårsredovisningen om privata lillgångar och skulder öka denna redovisningsinformationsvärde. Frånvaron av sådana uppgifter hindrar dock inte atlårsredovisningens resultaträkning och balansräkning ger information omrörelsens resultat och även i viss mån om dess ställning. Balansräkningen skalli fråga om eget kapital i rörelsen redovisa de överföringar mellan den privatasektorn och rörelsen som skett under räkenskapsåret. Den som överväger allbevilja nägon mera betydande kredit till en enskild näringsidkare eller etthandelsbolag torde regelmässigt få kännedom om innehållet i del internaårsbokslutet. Skyldighet atl i årsredovisningen ange privala tillgångar ochskulder skulle enligt min mening uigöra ett långtgående inträng i den enskildenäringsidkarens och handelsbolagsmannens privata förhållanden. Del skulle ipraktiken innebära all förmögenhetsbilagan lill vederbörandes allmännasjälvdeklaration blev en offentlig handling. Med hänsyn till det anförda anserjag i likhet med kommiitén att de som omfattas av den nya lagen inte skall varaskyldiga att foga en sammanställning över sina privata tillgångar och skuldertill årsredovisningen, I förevarande punkl har intagits en bestämmelse meddenna innebörd. Andra punkten motsvarar 11 kap. 5 8 andra slycketakliebolagslagen. Enligt 18 och 19 88 bokföringslagen skall allabokföringsskyldiga som har 1979/80: 143 154 atl upprälla elt årsbokslut i detta redovisa lagerreservoch förändringar i denna. Enligt nyssnämnda beslämmelse i aktiebolagslagenbehöver emellertid storleken och förändringar av lagerreserven uppges iårsredovisningen endasl av sådana akliebolag som enligt 10 kap, 3 8 andrastycket är skyldiga att ha en auktoriserad revisor. Mindre akliebolag haralltså rätl atl göra upp ett internt årsbokslut där lagerreserven redovisasöppel och en offentlig årsredovisning i vilken lagerreserven döljs. Enligt min uppfattning saknas anledning att i fräga omoffentlig redovisning av lagerreserv göra skillnad mellan aktiebolag och andraföretagsformer. 1 överensstämmelse med kommiltéförslagel har därior i förevarandepunkt tagils in en bestämmelse om att ifrågavarande skyldighel atl redovisalagerreserven i årsredovisningen endast gäller för de större företag som avsesi 3 8 första slyckel. 1 fråga om lagerreserven i en koncern finns en beslämmelsei 3 kap. 7 8 sisla slycket. Tredje punkten motsvarar II kap. 6 8 försia stycket aktiebolagslagen. Enligt 188 bokföringslagen skall alla bokföringsskyldiga som har atl upprätta ettårsbokslut redovisa bmttoomsättningssumman i resultaträkningen. Om synnerligaskäl föreligger, får emellertid regeringen eller myndighel som regeringenbestämmer enligt nyssnämnda beslämmelse i aktiebolagslagen medge atlbruttoomsättningssumman inte behöver anges i resultaträkningen i ettaktiebolags årsredovisning. Enligt föredragande statsrädel vidakliebolagslagens tillkomst (prop. 1975: 103 s. 265) kan i det stora flertaletfall en öppen bruttoredovisning inte antas skada förelagel. Det framhölls dockatt besvärande konkurrenssituationer i speciella fall borde kunna medförabefrielse frän kravet på öppen bruttoredovisning, om del rörde sig om elt mindreföretag. Dispens från regeln om öppen bruttoredovisning borde vidare kunnakomma i fråga beiräffande företag inom försvarsindustrin. Enligt min uppfallning gör sig de angivna skälen förundantag från skyldigheten att lämna en offentlig bruttoredovisning gällandemed minst samma slyrka då det gäller andra förelagsformer än aktiebolag. Jaghar därför, liksom kommittén, funnit att det även för dessa företagsformer börfinnas en dispensmöjlighet. En föreskrifl därom har tagils in i förevarandepunkt. 6 8 Vid upprättande av årsredovisning för företag somavses i 3 8 första stycket och moderföretag i koncern som avses i 3 8 andrastycket skall i årsredovisningen återges resultaträkningen och balansräkningenför närmast föregående räkenskapsår. Har nägon ändring vidtagitsbeiräffande specificeringen av poster i resultaträkningen och balansräkningen,skall uppgiflerna från den tidigare årsredovisningen sammanställas sä att dessakan jämföras med posterna i den senare årsredovisningen, om särskilt hinderinle möter. Prop.1979/80:143 155 Paragrafen motsvarar I kap. 6 8 i kommitténs förslag saml11 kap, 2 8 försia slycket akliebolagslagen. 1 silt belänkande (SOU 1971:9) Större företags offenlligaredovisning föreslog fondbörsutredningen en bestämmelse i huvudsak molsvarandeden nämnda bestämmelsen i akliebolagslagen. Fondbörsulredningen föreslogalt bestämmelsen endasl skulle gälla vissa slörre aktiebolag. Enligtföredragande statsrådet vid aktiebolagslagens tillkomst (prop. 1975: 103 s. 269)kan bedömningen av ell företags resultat och ställning väsentligt underiäliasom jämförande beloppsuppgifter lämnas i årsredovisningen. Delär också av värde för all man skall fä en överblick av förändringar ifinansiella förhållanden. Föredragande statsrådet ansåg inte atl det bordeföreligga några svårigheter för någol företag alt lämna sädana uppgifter ochfann därför all upplysningsplikten inle borde begränsas enbari lill de slörreföretagen utan gälla generelll. Kommillén föreslår med avvikelse från akliebolagslagen attifrågavarande bestämmelse endasl skall gälla för slörre företag. anser i silt remissyttrande atlskyldigheten atl återge resultat- och balansräkningar för föregåenderäkenskapsår i årsredovisningen bör gälla samtliga förelag som omfattas avskyldigheten alt lämna årsredovisning. Enligt bokföringsnämnden är en sådanuppgifl av belydelse då det gäller atl bedöma företagets utveckling oavsettföretags-storiek. Det merarbete som härigenom uppstår för företagen lorde varaobetydligt. För egen del gör jag här samma bedömning somjag harulvecklal vid 2 8 i fråga om skyldigheten att avge en förvaltningsberättelse.Jag anser alltså att det är angelägel atl en årsredovisningsskyldig i allmänhetkan låta sin årsredovisning sammanfalla med årsbokslutet. Jag har därför iförevarande paragraf begränsat skyldigheten att återge resullal- ochbalansräkningar till de större förelag och moderförelag somenligi 3 8 självmant skall sända in sina årsredovisningar till länsslyrelserna. 1975: 103 s. 441 anförde föredragande slalsrådelföljande om uppgiftsskyldighelens fullgörande: Uppgifler från de tidigare redovisningshandlingarna kanskrivas in i den aktuella handlingen. Detta bör ske i särskilt rubriceradkolumn. Enligt min mening finns det dock inte någol hinder för att mindreföretag med en begränsad krets intressenter av aktieägare, anslällda,borgenärer eller andra fogar en avskrift av de lidigareredovisningshandlingarna lill årets redovisning. Delta gäller särskilt om någraförändringar inle har vidtagits mellan åren, eflersom förfaringssättet i såfall inle i påtaglig grad försvårar läsbarheten. Jag instämmer i della uttalande. 1 fråga om koncernredovisningar finns en motsvarandebeslämmelse i 3 kap. 9 8 försia slycket. Prop.1979/80:143 156 7 8 För företag som avses i 3 8 försia stycket skall iårsredovisningen och årsbokslutet lämnas uppgifler i följande avseenden: För varje posl som upptas ibalansräkningen som anläggningstillgång och där skepp eller maskiner,inventarier och dylikl eller byggnader ingår skall anges dels tillgångarnasanskaffningsvärde, dels del sammanlagda beloppel av de av- och nedskrivningarsom har företagits på anskaffningsvärdet intill balansdagen. Har sädana tillgångaruppskrivits, skall även anges kvarstående oavskrivel belopp av uppskrivningen. För fastigheter som äranläggningstillgångar skall anges taxeringsvärdet med fördelning pä detillgångar som har upptagils under särskilda posler i balansräkningen. Driver företagel rörelsegrenar somär väsentligen oberoende av varandra, skall bmltoresullatet av varje sädanrörelsegren redovisas särskilt. Uppgiflerna fär tas in i en nol, om en tydlig hänvisninggörs vid den posl i redovisningshandlingarna som uppgiften hänför sig till. Paragrafen moisvarar I kap. 7 8 i kommitténs förslag. Eftersom bestämmelserna i paragrafen innebär en uividgningav den uppgiftsskyldighet som föreligger enligt bokföringslagen kunde man övervägaall i slället införa bestämmelserna i nämnda lag.