prop · G3036 · 1979-12-31 00:00:00 — omsocialstyrelsens uppgifter och organisation, m. m. Regeringen föreslår att antaga de förslag somhar upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen läggs fram förslag om socialstyrelsensframtida uppgifter och organisation. Förslagen är i huvudsak av principielloch övergripande natur. Detaljutformningen av organisation ienlighet med i propositionen angivna riktlinjer och resursramar uppdras åt ensärskild organisationskommitté. tillsyn skall omfatta såväl hälso- ochsjukvården som den kommande . Styrelsen bör ta initiativ till forskning, utveckling ochförsöksverksamhet inom sitt ansvarsområde. Styrelsen skall dock i princip intebedriva egen sådan verksamhet. I propositionen föreslås bl. a. att vissa av styrelsens statistiskafunktioner förs över till och det föreslagna statensmiljömedicinska laboratorium. Det förutsätts att vissa av styrelsens nuvarandeberedskapsuppgifter på hälso- och sjukvärdens område förs över tillsjukvårdshuvudmännen och att organisationen anpassas därefter. Styrelsensuppgifter när det gäller statsbidrag för flyktingar föreslås blidecentraliserade till länsstyrelserna. Vissa behörighetsbestämmelser förenklas.Socialstyrelsens omfattande nämndorganisation ses över och beslutsfunktionernaförs till styrelsen. En central samordning av smittskyddsfrågor föreslås. k. stress-forskningslaboratoriet vid får vissa fastabasresurser som till viss del bör stå tkl förfogande. Systemetför prioritering av byggnadsinvesteringar inom hälso- och sjukvårdsområdet tasupp. I propositionen föreslås en betydande minskning av antaletanställda vid (från ca 925 till ca 615 vid centrala verket).Minskningen bygger på vissa angivna förutsättningar, bl. a. attnykterhets-vårdsanstalter och ungdomsvårdsskolor övergår till kommunala huvudmän.Avvecklingen av vissa statsbidrag påverkar personalbehovet. Vissa förslag ipropositionen beträffande styrelsens framtida uppgifter leder tillpersonalminskningar. I andra fall beräknas personalen kunna minskas Prop.1979/80:6 2 med bibehållna uppgifter, t. ex. när det gäller verketsadministration. FÖr utnyttjande av särskild expertis m. m. föreslås styrelsenfå vissa rörliga medel. föreslås organiserad på fyrafackavdelningar och en administrativ avdelning. Fackavdelningarna avserområdena förebyggande arbete och planering, socialtjänst, hälso- och sjukvårdsamt läkemedelsärenden. Utredningsförslaget om inrättande av ett särskiltläkemedelsverk avvisas. En förstärkning föresläs av ledningsfunktionerna påsåväl verkslednings- som avdelningsnivå. Verksstyrelsens inflytande i frågorsom rör inriktningen av verksamheten bör öka. Beträffande den regionala organisationen föreslås attsocialkonsulent-och länsläkareorganisationerna upphör. Sociala enheter tillskapas vid länsstyrelserna. En stordel av länsläkar-organisationens uppgifter beräknas kunna tas om hand inomramen för sjukvårdshuvudmännens miljömedicinska verksamhet. nya organisation föreslås i princip trädai kraft den . Ett fullt genomförande av alla de förutsedda ellerföreslagna personalförändringarna kan dock inte beräknas ske förrän /84. Befattningshavare som har arbetsuppgifter som avses upphöraunder 80-talet bör föras över stat. Personalminskningen inom centrala verketförutsätts ske genom omplaceringar och i takt med naturlig avgång. Närvarande: Statsråden , ordförande, ochMundebo, , , , , , , , ,, De , , , Proposition om uppgifter ochorganisalion, m. m. I beslut uppdrog Kungl. Maj;t åtsocialstyrelsen att med utgångspunkt i den 27 juni1973 "Översiktlig förvaltningsrevisionen studie av "och skrivelse i ämnet göra en översyn avstyrelsens arbetsuppgifter och organisation. Enligtbeslutet skulle mot bakgrund av dels en analys och preciseringav de övergripande och långsikliga målen för verksamheten, dels utvecklingeninom styrelsens verksamhetsområde och samhället i övrigt pröva om styrelsensorganisation och arbetsformer behövde ändras. Särskilda medel anslogs föröversynsarbetet. Arbetet i översynsutredningen (Översyn av ,ÖSoS) påbörjades . Under arbetets gång överlämnades vissa delutredningartkl eller regeringen. ÖSoS slutrapport organisation och arbetsfo]"mer överlämnades till regeringen ifebruari 1978. Slutrapporten bestod, av två delar, 1. Centrala verket och 2.Regional organisation. Huvuddelen av utredningsarbetet har genomförts isamarbete med statskontoret. Över slutrapporten har yttranden inhämtats frånett antal myndigheter och organisationer. 1 aprU 1978 utsåg dåvarande chefen för socialdepartementeten särskild beredningsgrupp med uppgift att utarbeta beslutsunderiag förregeringens ställningstagande tkl framtida uppgifter ochorganisation. I gruppen ingick representanter för social-, budget- och kommundepartementensamt för de dåvarande tre samordningskanslierna i . Sedanhösten 1978 har de fyra stora partierna varit representerade iberedningsgruppen. Gruppens arbete har bedrivits som en beredning inomsocialdepartementet. Gruppens stäUning har inte varit formellt reglerad. Beredningsgruppen skulle bedöma framtidauppgifter 1979/80:6 4 och ansvar bl. a. mot bakgrund av en planerad övergånglill ramlagstiftning för såväl social- som sjukvårdsområdena.Departementschefen pekade vidare på det pågående intensiva utredningsarbetetinom intresseområde. Beredningsgruppen borde ta del av dettaoch i de fall utredningarna ej var klara - dra vissa preliminära slutsatsergenom kontakter med utredningarna. Beredningsgruppen skulle ta ställning tillde förslag som läkemedelskontrollutred-ningen beräknades lägga fram beträffandeden organisatoriska ställningen för läkemedelsavdelning.Gruppen skulle också ta ställning tUl decentraliseringsutredningensdelbetänkande om prioritering av bygginvesteringar inom hälso- och sjukvårdenoch socialvårdsbyggnader (NSB). Beredningsgruppen' avlämnade rapportenSocialstyrelsen -roll, uppgifter, organisation. Rapporten har interemissbehandlats. Gruppens förslag är av övergripande och principiell natur.Detaljutformningen av organisation föreslås bli anförtrodd åten särskild organisationskommitté. En sammanfattning av beredningsgruppensrapport bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. Som jag nämnt i det föregående har beredningsgruppen haftatt i sitt arbete ta hänsyn till ett flertal utredningar som berörsocialstyrelsen, bl. a. styrelsens egen översynsutredning ÖSoS. 1 de fallutredningarna inte avslutats eller betänkande inte remissbehandlats underden tid beredningsgruppen arbetat, har gruppen dragit preliminära slutsatserutifrån utredningarnas arbete och den politiska viljeinriktning som styrt arbetet.Gruppens förslag till bl. a. organisation och dimensionering av socialstyrelsenbygger sålunda till viss del på antaganden rörande utformningen av framtidapolitiska beslut. Jag vill här särskilt framhålla de pågående förhandlingarnabeträffande överförandet av vissa av underförvaltningar tillkommunala huvudmän. Ett genomförande av denna reform är en avförutsättningarna för den minskning av personal somberedningsgruppen föreslår. Vidare vill jag framhålla betänkandet (SOU 1978:83)Sjukvärden i krig, som remissbehandlats . Utredningens förslagatt den civila hälso- och sjukvårdens huvudmän ges ett ökat ansvar försjukvärden i krig och förberedelser härför i fred har legat till grund förberedningsgruppens övervägande när det gäller beredskapsfrågorna. Slutligenvill jag särskilt nämna hälso- och sjukvårdsutredningens (S 1975:04) ännu inteavslutade arbete med en ramlagstiftning på hälsooch sjukvårdsområdet samtforskningssamverkanskommitténs delbetänkande (Ds U 1979:4) Ett institut försocial- och arbetsmarknadspolitisk forskning, som f. n. remissbehandlas.Gruppen har också haft att ta hänsyn till visst pågående propositionsarbete,främst propositionen om ' Efter regeringsonibildningen harberedningsgruppen haft följande sammansättning: verkställande direktörenGerhard (ordf.), kan.slirådel , utredningssekreterarenOdd Eng.ström, landstingsrådet , riksdagsmannen ,informationschefen och kanslichefen . 1979/80:6 5 , men även till t. ex. propositionenangående samhällets tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m. m. Då beredningsgruppen tillsattes var regeringen välmedveten om att det utrednings- och propositionsarbete som pågick jämsides medberedningsgruppens arbete komplicerade beredningsarbetet. Det ansågsemellertid angeläget att osäkerheten om framtida uppgifter ochorganisation undanröjdes. Detta borde ske genom att förelades enproposition av övergripande och principieU natur. Detaljutformning ochtidsplaner förutsattes bli behandlade av en särskild organisationskommitté.Jag ber att nu få ta upp dessa frågor. Jag kommer i det följande att förorda attregeringen förelägger förslag om uppgifter ochorganisation. Beredningsgruppen har i sin rapport lagt fram underlag förregeringens ställningstagande. Enligt min mening bör regeringsförslaget uformasi huvudsaklig överensstämmelse med gruppens förslag. Beredningsgruppen har i sitt arbete haft att ta ställningtill ÖSoS slutrapport. Gruppen har vidare haft att behandlaläkemedelskontrollut-redningens betänkande (Ds S 1978:12) Den statligaläkemedelskontroUen i den del som avser den framtida ställningen försocialstyrelsens läkemedelsavdelning. Slutligen har gruppen haft att taställning till decentraliseringsutredningens delbetänkande (Ds Kn 1977:6)Decentralisering av beslut om hälso- och sjukvårdens byggnadsinvesteringar. Jag kommer att ta upp ÖSoS rapport och de angivnabetänkandena i det följande. 1 bilaga 2 återges ÖSoS sammanfattning av slutrapporten.Det huvudsakliga innehållet i remissyttrandena över redovisas ibilaga 3. Jag redovisar läkemedelskontrollutred-ningens förslag omläkemedelsavdelningens ställning i propositionstexten. Remissutfallet framgårav bilaga 4. Jag tar vidare upp decentraliseringsutredningens förslagbeträffande byggprioriteringen i samband med mina överväganden i denna fråga. Remissinstansernassynpunkter framgår av bilaga 5. Jag vill i detta sammanhang erinra om attdecentraliseringsutredningens förslag om upphävande av den s. k. ritningsgranskningenoch avskaffande av ()tagits upp i en särskild proposition (prop. 1978/79:174) omavskaffande av NSB Enligt beslut (SoU 1978/79:39, rskr1978/79:396) Slutligen vill jag framhålla att jag i mina övervägandenom socialstyrel- 1 sensuppgifter inom den framtida b>jgger på de förslag som har lagts fram i propositionen (1979/80:1) omsocialtjänsten. har ett mycket omfattande ansvar inomhälso- och sjukvårdsområdet. När jag i det följande tar upp frågor inom dettaområde sker det efter samråd med statsrådet . Jag övergår nu till att kortfattat beskriva den nuvarandesocialstyrelsen, dess tillkomst samt vissa utvecklingslinjer inom styrelsensverksamhetsområde som bakgrund tiU mina överväganden och förslag rörandestyrelsens roll, uppgifter och organisation. 1979/80:6 6 är central förvaltningsmyndighet förärenden som rör socialvård, hälso- och sjukvård, läkemedelsförsörjning samtfrågor om alkohol och andra missbruksmedel, i den mån det inte ankommer päannan statlig myndighet att handlägga sådana ärenden. har enligt sin instruktion (1967:606,omtryckt 1977:988, ändrad senast 1979:208) särskUt att handlägga frågor omriksplanering av de under styrelsen lydande verksamhetsgrenarnas omfattning,inriktning och allmänna uppbyggnad samt följa och stödja den regionala ochlokala planeringen. skall ta erforderliga initiativ i olikafackfrågor samt bedriva upplysningsverksamhet inom sitt ämnesområde. har omfattande tillsynsuppgifter i syfteatt bevaka kvaliteten i vårdinsatserna samt att den enskildes rätt tillgodosesinom socialvårdens och hälso- och sjukvårdens olika delar. Styrelsen harsålunda tillsyn över den allmänna hälsovården, bekämpandet av smittsammasjukdomar, den sjukdomsförebyggande vården, den öppna och slutna sjukvården,tandvården, vården av psykiskt utvecklingsstörda samt sjuktransportväsendet.Styrelsen skall även bevaka efterlevnaden av lagen om beredande av slutenpsykiatrisk vård i vissa fall och av läkemedels-förordningen. Socialstyrelsenhandlägger vidare ärenden om social omvårdnad, såsom vård av barn och ungdom,åldringar, handikappade, alkohol- och läkemedelsmissbrukare m, fl. I fråga om krigsorganisationen för socialvården samthälso- och sjukvården har särskilt att leda, övervaka ochsamordna den regionala och lokala planläggningen. leds av en styrelse och en generaldirektörsom är styrelsens ordförande. 1 styrelsen ingår förutom generaldirektören nioav regeringen utsedda ledamöter. I styrelsen ingår även tre personalföreträdare.En överdirektör fungerar som generaldirektörens ställföreträdare. Inom finns sex avdelningar, varav en förtandvård, social barna- och ungdomsvård m. m., en för hälsovård, akutsjukvård,nykterhetsvård m. m., en för långtidsvård, åldringsvård m. m., enläkemedelsavdelning, en planerings- och beredskapsavdelning samt enadministrativ avdelning. Avdelningarna leds av avdelningschefer. Avdelningarnaär uppdelade på totalt 22 byråer och ett läkemedelslaboralo-rium som äruppdelat på fyra laboratorieenheter. Byråerna leds av byråchefer som benämnsmedicinalråd i de fall de är legitimerad läkare, legitimerad tandläkare ellerapotekare. Laboratorieenheterna förestås av professorer. Som rådgivande organ har ett vetenskapligtråd och ett beredskapsråd. För handläggning av vissa ärenden finns etträttsläkarråd, en , medicinalväsendelsansvarsnämnd, en läkemedelsnämnd och en . Därutöverfinns nämnder med särskilda uppgifter enligt bestämmelser som regeringenmeddelar. Antalet anställda vid det centrala ämbetsverket är drygt 1000, vilket 1979/80:6 7 motsvarar ca 925 heltidstjänster. Verksamheten finansierasöver ett särskilt myndighetsanslag som för /79 uppgick till ca95 milj. kr. samt över ett antal sakanslag inom socialdepartementetsverksamhetsområde. Därtill kommer vissa medel som disponerarför olika planerings-, försöks- och utvecklingsverksamheter inom den samladesocial-, hälso- och sjukvårdssektorn. De totala lönekostnaderna försocialstyrelsens personal vid det centrala verket uppgår till ca 103,5 milj.kr. Till detta kommer omkostnader m. m. på drygt 40 milj. kr., dvs. totalt ca145 milj. kr. Den del av kostnaderna som faller påläkemedelsavdelningen, ca 26 mäj. kr., förutsätts i sin helhet finansieradgenom registrerings- och årsavgifter från läkemedelsindustrin. Socialstyrelsenhar ett direkt ledningsansvar för tillsammans ca 115 statliga organ ochinstitutioner, såsom statens rättskemiska laboratorium, statensrättsläkarstationer, statens rättspsykiatriska kliniker och stationer, länsläkarväsendei,ungdomsvårdsskolorna, vårdanstalter för alkoholmissbrukare,länsnykterhetsnämnderna, statens socialvårdskonsulenter samt den forskning ochutbildning i öppen hälso- och sjukvård som bedrivs vid läkarstationen! Dalby.Antalet fast anställda vid underförvaltningar kan beräknaslill omkring 2 000. Totalt ansvarar för ett 50-tal statsanslagpå sammanlagt ca . 1 detta belopp inryms ett flertal betydandestatsbidrag till kommuner och landsting, t. ex. för barnomsorg, social hemhjälpoch färdtjänst, nykterhets- och narkomanvård samt psykiatrisk sjukvård. Den nuvarande tillkomst föregicks av ettutredningsarbete inom två utredningar som tillkallats rörande delsdåvarande organisation (socialstyrelseutredningen), delsorganisation och arbetsuppgifter för dåvarande medicinalstyrelsen och tillstyrelsen knutna organ (). Ar 1964 erhöU de båda utredningarnatilläggsdirektiv att i samråd utreda och framlägga förslag om en gemensamcentral administration för socialvården och hälso- och sjukvården.Utredningarna avlämnade ett betänkande "Hälso- och socialvårdenscentrala administration" (SOU 1965:49). Betänkandet omfattade bl. a.utredningarnas gemensamma förslag till ett för socialvården och hälso- ochsjukvården gemensamt verk. Regeringens proposition (1967:68) till angåendecentral administration för hälso- och sjukvården samt socialvården m. m. var kortfattad.I propositionen föreslogs att en ny central förvaltningsmyndighet skulleinrättas som i huvudsak skulle överta de arbetsuppgifter somdittills ankommit på dåvarande , medicinalstyrelsen ochmedicinalstyrelsens sjukvårdsberedskapsnämnd. beslöt i enlighet medregeringens förslag med den ändringen 1979/80:6 8 att den nya myndighetens namn skulle vara socialstyrelseni stället för medicinalstyrelsen, som föreslagits i propositionen. Den allmänna målsättningen var att skapa en myndighet sominom hela verksamhetsområdet stod i nära kontakt med utvecklingen och hadetillräckliga resurser och auktoritet för att utöva en allmän ledning och taerforderliga initiativ i olika fackfrågor. De medicinska och socialafunktionerna inom verket skulle integreras. Som ett ytterligare led i denallmänna målsättningen ingick att säkerställa nära kontakt och förtroendefulltsamarbete mellan den nya myndigheten och de kommunala huvudmännen. Mer specifikt skedde sammanläggningen av de tvåämbetsverkenpå det sociala resp. medicinska området mot bakgrund av attsocialvårdens och hälso- och sjukvårdens beröringspunkter på olika områdenblivit alltmer framträdande. Utvecklingen mot en allt närmare samverkan päfältet hade ökat behovet av samordning och samplanering på det centrala planet.Det slogs fast att det är ett både humanitärt och samhällsekonomiskt intresseatt största möjliga samverkan mellan medicinsk och social omvårdnad kommer tillstånd. En huvuduppgift för den nya skulle bli att påmyndighetsplanet nå fram till en för hälso- och sjukvärden och socialvårdengemensam integrerad och konstruktiv policy. Vid sidan av integrationssträvandena varplaneringsfrågorna grundläggande för omorganisationen. Socialstyrelse- ochMCA-utredningarna hade särskilt understrukit planeringsfrågornas betydelse ochansett en kraftig ökning av såväl statens som huvudmannasidansplaneringsresurser som nödvändig. Utredningarna förordade särskild personal förplaneringsfrågorna inom . I propositionen angavs att riksplaneringen i fråga omsåväl hälso- och sjukvården som socialvården ytterst innebär en avvägning avresurserna mellan dessa vårdområden och övriga samhällssektorer. Det var därmedklart att riksplaneringen måste vara en statlig uppgift. Riksplaneringen skulleunder omhänderhas av socialdepartementetssjukvårdsdelegation (vars uppgifter ansågs böra utvidgas till att omfatta ävensocialvården) samt av på verksplanet. På socialstyrelsenskulle ankomma att handlägga frågor rörande riksplanering avverksamhetsgrenarnas omfattning, inriktning och allmänna uppbyggnad medbeaktande särskilt av såväl de enskildas behov av vård som behovet avsamordning av landets vårdresurser och tillgången på utbildad arbetskraft samtatt följa och stödja den regionala och lokala planeringen. Som ett led iriksplaneringen skulle insamla, sammanställa och analysera avhuvudmännen fastställda planer samt redovisa verkets uppfattning om såväl dentotalbild som analysen lett fram till som de enskilda planerna. När det gäller organisation angavs endasthuvuddragen. Verkets ledning skulle ha fria händer att i detalj utforma verketsinre organisation. Huvuddragen bestod 1 inrättande av en lekmannastyrelse medrepresentanter för bl, a. de kommunala huvudmännen, indelning av verksamheten i avdelningar med integrerade medicinska och sociala 1979/80:6 9 funktioner, förstärkningar på chefsplanet samt en allmäntökad kapacitet såväl för fackfrågor som för planering, utredningar ochad.rjinisirativa uppgifter. Utbygganden på chefsplanet särskilt genomtillkomsten av fem avdelningschefstjänster - avsågs medföra en förstärkning avkapaciteten i fråga om verkels planeringsuppgifter samt skapa förutsättningarför delegering av beslutsfunktioner i betydligt större omfattning än som varitmöjligt i de förutvarande verken. Detta skulle motverka faran förbyråkratisering och tungroddhet i det nya, större verket. Den ökade tillgångenpå administrativ arbetskraft ansågs likaså medföra en effektivitetsökning iförhållande till tidigare genom att fackbyråerna konsekvent befriades frånuppgifter som kunde handläggas på den administrativa avdelningen, I samband med att apoteksväsendet förstatligades år 1971sammanfördes ett antal enheter inom läkemedelskontrollen, bl, a. statensfarma-cevtiska laboratorium, till en särskild läkemedelsavdelning inom . Socialvården samt hälso- och sjukvården Såväl socialvården som hälso- och sjukvården har som gått sedan tillkom präglats av en starkutbyggnad. Bakom denna utveckling har legat en bred enighet i uppfattningen attsocialvård och hälso-och sjukvård utgör cenlrala inslag i den samladevälfärdspolitiken. Det finns anledning att här peka på några av huvuddragen idenna utveckling. För primärkommunernas del har socialvårdens utbyggnadinneburit att dessa fått växande uppgifter och ett ökat ansvar för befolkningensvälfärd. Särskilt den sociala serviceverksamheten har byggts ut och framförallt inriktats pä de äldres, de handikappades och barnfamiljernas behov.Servicen för de äldre och de handikappade har till stor del avsett hemhjälp,färdtjänst och bostäder. Den sociala servicen för barnfamilijer har förbättratsgenom utbyggnaden av den kommunala barnomsorgen. Kommunerna har på detta områdefått ansvaret inte bara för att tillgodose föräldrars behov av barntillsyn utanockså för att främja barnens utveckling. Kommunerna har vidare ansvar förbostadsförsörjningen och för att bostadsområdena utformas till en godsamhällsmiljö. Vid sidan av en kontinuerlig utbyggnad av den socialaomsorgen har även socialvårdens organisation, arbetsformer och -metodergenomgått förändringar. Oe tidigare separata förvaltningarna för socialvårdenstraditionella ansvarsområden enligt de tre vårdlagarna (barnavårdslagen,nykterhetsvårdslagen och socialhjälpslagen) har inom kommunerna i allmänhetslagits samman under en gemensam social centralnämnd. Vård-ochbehandlingsarbetet har fått en ökad inriktning på förebyggande och uppsökandeålgärder, öppnare vårdformer, större frivillighet och förläggning avvårdresurserna i närmiljön. Ansträngningar görs för att vidga det förebyggandearbetet till att också omfatta samhälls- och miljöpåverkan- Prop.1979/80:6 10 Helhetssynen på individen och dennes miljöhar varit den bärande principen bakom denna utveckling. En väsentligt utökadocb förbättrad utbildning av personalen har varit en förutsättning för deförändringar som skett inom socialvården. har även utvecklingen inomhälsooch sjukvården varit snabb. Kännetecknande för utvecklingen har varit enkraftig ökning av landstingens (motsv.) personella och materiella resurser samten målinriktad satsning från såväl statens som huvudmännens sida på attförändra vårdstrukturen från den nuvarande, relativt starkt sjukhusbaseradevården till mer decentraliserade och öppna vårdformer. Sjukvårdspolitiken harinriktats på en utbyggnad av den öppna vården vid vårdcentraler, långtidsvårdenvid lokala sjukhem och i hemmet samt av de psykiatriska vårdresurserna vidsjukhem och kliniker samordnade med kroppssjukvården. Återhållsamhet eller enminskning har förutsatts för den slutna somatiska akutsjukvården. I syfte attfrämja en sådan utveckling har olika reformer genomförts, bl. a. ändringar isjukvårdslagstiftningen, ersättning från sjukförsäkringssystemet tillsjukvårdshuvudmännen för bl. a. öppen värd (den s. k. sju-kronorsreformen)samt ett system för läkarutbildning med central fördelning avläkararbetskraften mellan sjukvårdshuvudmännen och mellan olika medicinskaverksamhetsområden. De sjukvårdsplaner som flertalet landsting utarbetat framtill 1985 uppvisar god överensstämmelse med de angivnasjukvårdspolitiska målen. I förhållande till de rekommendationer som bl. a.socialstyrelsen presenterat kännetecknas dock sjukvårdsplanerna av en någotlägre takt i utbyggnad och omstrukturering av vården. Den verkliga utbyggnadenav den öppna vården och långtidsvården samt den faktiska reduceringen avvårdplatser i den slutna korttidsvården uppvisar ytterligare efterslänning ochgår långsammare än vad huvudmännen själva avsett i sina sjukvårdsplaner.