prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Verksamheten bör därför fortsätta i huvudsakligöverensstämmelse med nuvarande inriktning. Målet för ^u-landsinformationen ärdärvid att utveckla människors kunskaper om och intresse för förhållanden avbetydelse för ^u-ländemas utveckling. Därmed kan engagemanget för Sverigesinternationella ^solidaritelspolitik fördjupas. För ^budgeiårei 1980/81beräknar jag ^elt medelsbehov av 20,9 milj. kr. för informationsverksamhet.Detta innebär en ökning med 1,0 milj. kr. eller i förhållande ^lillinnevarande budgetårs anslag. Bidragen ^lill enskilda organisationers^u-landsinformalion beräknas ^lill 14,3 milj. kr. medan medel för ^SIDA:s egeninformationsverksamhet beräknas ^lill 6,6 milj. kr. ^Beiräffande posten Bidrag^lill enskilda organisationers ^u-landsinforma^tion förutses en viss ökning avslödel till de mindre organisationersom får bidrag ^lill enskilda informationsprojekt. Dessa organisationers^verkamhel är av stort värde för att fördjupa engagemanget för Sveriges^inlernalionella ^solidaritelspolitik. När det gäller ^SIDA;s egeninformationsverksamhet anser jag del viktigt att ^verkel fortsätter allutveckla sin materialproduktion för ensaklig och allsidig ^u-landsinformation. ^SIDA:s samarbete med massmedia ochskolväsendel bör förslärkas. Frågan om det ömsesidiga beroendet mellan ^u-^ochi-länder bör också ingå som en viktigdel i ^SIDA;s ^u-landsinformation. Härutöver förutsätter jag ^atl^resullalvärderingen av ^SIDA:s och de enskilda organisationernas^u-landsinformalion kommer all ägnas ^uppmärksam^hel. Jag hemställer att regeringen föreslår ^atl till Information för budgetåret1980/81 anvisa ett ^reservalions^anslag av . Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) 1978/79 Utgift 71314 167 1979/80 Anslag' 104966 000 1980/81 Förslag 112 986 000 ^'^ ^Fr.o.m. ^budgetårel1980/81 redovisas samtliga kostnader för biståndskontoren under dettaanslag. Den del som avser ^kosinader för drift och arvodesanställd personal har tidigare redovisats under anslaget ^C2.Bilateralt utvecklingssamarbete. Dessakostnader, som uppgick till 22,7 milj. kr. /80, har här över^tons till anslaget C 4. Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) frånanslaget C 2. 1979/80:100 ^BUaga 6 SIDA är en centralmyndighet för del direkta utvecklingssamarbete som bedriver med^u-länderna. I den omfattning regeringen föreskriver samarbetar styrelsen^dessulom med ^mellanslalliga organisationer. SIDA leds av en styrelse. Chefför SIDA aren generaldirektör. Verksamheten i ^Siockholm bedrivs inom elvabyråer: ^länderbyrån, befolknings- och ^hälso-^byrån, ^indusiribyrån,lantbruksbyrån, undervisningsbyrån, inköpsbyrån, utredningsbyrån, ^personalbislåndsbyrån,^personaladministra^liva byrån samt informationsbyrån. SIDA harbiståndspersonal vid beskickningar i 15 mottagarländer. Därutöver driver SIDAkursgårdar för utbildning av ^bi-^siåndspersonal. Beräknad ändring 1980/81 -^t^ ^ ^ 306000 ^-(- 410000 För /80begärde SIDA sammanlagt 32 nya tjänster för hemmamyndigheten. Av dessa var 22att anse som ^kapaciletsökande. Antalet tjänster begärdes med hänvisning ^lillalt förslag om en behövlig kapacitetsökning hade hållits ^lillbaka under ^ell^anlal år i avvaktan på statsmakternas ställningslagande ^lill den ^biståndspoliliska ^ulredningensbetänkande. Enligt statsmakternasbeslut tilldelades SIDA 9 ^kapaciletsökande tjänster för /80. 1årets anslagsframställning återkommer styrelsen med förslag om inrättande avövriga tjänster, vilka av SIDA bedöms vara nödvändiga för attbiståndsverksamheten skall kunna bedrivas tillfredsställande. SIDA föreslår attföljande 8 tjänster inrättas vid dess hemmamyndighet ^fr.o.m. ^budgelåret1980/81; 1979/80:100 Bilaga6 126 Ekonomibyrån I assistent, tryckeriet I assistent,^skrivpoolen ^I^nformalionsbyrån 1 redaktör, ^NyhetsSlDA ^Länderbyrån I handläggare, landoperatör Personalbyrån 1 handläggare av personalsocialafrågor Undervisningsbyrån 1 handläggare av undervisningsfrågor ^Ulredningsbyrån 1 biblioteksassistent den I januari1980 har SIDA tilldelals medel för tvåav de begärda tjänsterna nämligen en tjänst som assistent vid ^SIDA:s tryckeriinom ekonomibyrån och en tjänst som biblioteksassistent inom utredningsbyrån. a. som en följd av deökade krav som ^elt utvidgat samarbete mellan ^biståndskonloren ochhemmamyndigheten för med sig framhåller styrelsen s^ärskilt viklen av attanvisade medel för resor hålls på en i reala termer oförändrad eller något höjdnivå. SIDA påpekar också att ^kostnadema för resor förväntas stiga kraftigtunder . Mot denna bakgrund föreslår SIDA alt medlen förresekostnader ökas med . Dettamotsvarar en ökning med i förhållande ^lill anvisade medel för dettaändamål under innevarande budgetår. SIDA föreslår vidare att medlen för^expenser ökas med . för /81. SIDA framhåller att^bislåndskontorsorganisationen i huvudsak nu har funnit sin form vad gällerdess storlek och organisation för olika arbetsuppgifter. Vidare framhålls ^atlansvaret för beredning av insatser alltmer har förskjutits till^biståndskonloren. I länder där biståndet är i ett uppbyggnadsskede kan därför^biståndskonloren behöva förslärkas i någon form. Det kan enligt SIDA ske genomatt kontoren ifråga tillförs en tjänst eller förstärks genomkorttidsförordnanden. I Mo^zambique handläggsbiståndet till det nordiskajordbruksprojektet ^MON AP av en särskild projektgrupp inom ^bislåndskontorelvars ^kosina^der belastar Mo^zambiques landram. Personalen utför sedvanligtbiståndskontorsarbete i anslutning till ^MONAP och har sammaanställningsvillkor som den övriga kontorspersonalen. SIDA anser därför all^kostnadema härför bör bestridas från myndighetsanslaget. I anslutning ^lill^atl ^MONAP-^avtalei löper ^ui förordar SIDA att de tretjänster som finansieras på landramen inrättas som ^exira ordinarie tjänstervid biståndskontoret och redovisas under anslaget ^C4. Styrelsen för ^intema^lionellutveckling (SIDA). Styrelsen föreslår vidare attför vart och ett av kontoren i och en ny handläggare i ^högsllönegrad ^F^ 17 inrättas ^. SIDA framhåller ocksåatt behovet av ^korttidsförslärkningar vid biståndskontoren växer i takt med^delegeringen av arbetsuppgifter till fällor- 1979/80:100 Bilaga 6 127 Styrelsen begär därför^atl få disponera medel motsvarande 60 personmånader för ^kortlidstjänstgöringvid kontoren, vilket i stort sett motsvarar en fördubbling av nuvarande nivå.Utöver kostnader för utsänd personal beräknar SIDA medel för ^biståndskonlorensdriftskostnader, boendekostnader för utsänd personal samt vissafortbildningskostnader till sammanlagt . För /81föreslår SIDA att medel för biståndskontoren om ^totall . ^Eör posten rekrytering ochutbildning av fältpersonal föreslår SIDA all 19950000 kranvisas ^budgelåret1980/81. Frågan om ^SlDA;sorganisation och kapacitet har utförligt behandlats av pågrundval av ^prop. 1978/79; 1 13 om riktlinjer för ^u-^landsinformation ochbiståndets organisation ^m. ^(UU 1978/79:30, ^rskr 1978/79:395). Dessa^rikllinjer för ^SIDA;s ^verksamhel bör ^forisälla alt gälla. Biståndsverksamhetensomfattning har ^ökal kraftigt. Mottagarländernasönskemål om en aktiv svensk medverkan i beredning och genomförande av projektoch program, som stöds genom det svenska biståndet, har också ökat. Härigenomhar ^SIDA:s ^kapacitelsläge blivitsärskilt ansträngt. Mot denna bakgrund har SIDA under innevarande ^budgelårtilldelats sex ^kapaci^letsökande tjänster vid ^hemmamyndighelen. o. ^m.den 1 januari 1980 har SIDA också medgivits rätt att inrätta två nya^assistenttjänster med placering inom ekonomi- resp. ^ulredningsbyrån. För^budgetårel 1980/81 förordar jag inga ^ytteriigare tjänster vid ^SIDA:shemmamyndighet. Jag anser del i ^likheimed vad som framhölls i ^prop. 1978/79: 113 om riktlinjer för^u-landsinformation och biståndels organisation ^m.m. viktigt med en fortsattutveckling av SIDA som en ^fällorienlerad ^organisalion. De ökade befogenhetersom biståndskontoren får genom den fortgående decentraliseringen är en viktig förutsättning för förskjutningen av^SIDA:s arbete närmare programländerna. En växande del av ^SlDA;s arbete medberedning och genomförande av insatser har redan decentraliserats till^biståndskonloren. SIDA har i sinanslagsframställning för /81 föreslagit att fem nya extraordinarie tjänster bör inrättas vid ^SlDA;s ^biståndskonior. Jag beräknar medelför två nya extra ordinarie tjänster vid ^SIDA;s ^bi^ståndskonior. Ramen förantalet anställda vid biståndskontoren uppgår därmed till 85 för budgetåret1980/81. Av dessa är 65 extra ordinarie tjänster vid SIDA. För posten^Biståndskonior beräknar jag ^etl medelsbehov av . budgetåret1980/81. För ^SlDA:sresekostnader har medel om . Detta ^moisvarar en ökningmed . eller i förhållande till medel som har anvisats underinnevarande budgetår. 1979/80:100 Bilaga 6 För övriga poster isammanställningen beräknas medel i enlighet med det ^s. k.^besparingsallernativet som innebär pris- och ^löneomräkning av befintlig^verksamhel minus 2 ^%. Med hänvisning till sammanställningen i övrigt föreslårjag en ökning av anslaget med . Jag hemställer att regeringenföreslår all ^lill Styrelsen för internationellutveckling (SIDA) för /81 anvisa ett förslagsanslag av . C 5.Biståndsutbildningsnämnden ^(BUN) 1978/79 Utgift 8898 121 1979/80 Anslag 10795 000 1980/81 Förslag 11 483 000 Biståndsutbildningsnämndenleder och samordnar bistånds- och katastrofutbildning för värnpliktiga ochandra som bedöms vara lämpliga för sådan utbildning. Nämnden prövar urval ochantagning till utbildning. Nämnden ansvarar för en beredskapskår förbiståndsinsatser ^saml biträder vid planering för alt komplettera den ^s. k.^leknikerkonlingenlen i beredskapsstyrkan för ^FN-ljänsl. Till nämndens förfogande står ett kansli. är en avdelningsdirektör. Verksamheten är organiserad på tre enheter,en för vardera urvalsprövning, personaladministration och nämndensutbildningsarbete. Från anslaget utbetalas ^löne-, sjukvårds- och resekostnaderför personal samt ersättning ^lill elever enligt de bestämmelser som gäller förersättning åt värnpliktiga ^m. Till ^civilförsvarsslyrelsen betalas hyraför lokaler och ^utbildningsmaieriel samt ersättning för tjänster ochtransporter. Från anslaget bestrids vidare ^ko^sinader för inköp och^utbildningsmaieriel ^m. Beräknadändring 1980/81 Handläggande personal Lärarpersonal ^Arvodesansiälldpersonal Övrig personal -1-2+ 1,5 -1 of of of of of ^+^ ^ ^ 625 937 ^+^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ 5 000 ^+^ ^ ^ ^ 5000 ^+^ ^ ^ 245 000 1979/80:100 ^BUaga 6 ^+^ ^ ^ ^ 80000 ^+^ ^ ^ ^ ^ ^ 5000 ^+^ ^ ^ 103 500 ^+^ ^ ^ ^ ^ 10000 ^+^ ^ ^ 10000 ^'^ Avser uppbördsmedel i form avlokalhyra med och inkomster av fotostatkopior med . ^Biståndsulbildningsnämndenframhåller i sin anslagsframställning för /81 alt 654 eleverhar genomgått bistånds- och ^kataslroful^bildning vid ^Sandöskolan i verksamheten inleddes . Dessa personer ingår i en beredskapskårför ^bislånds- och katastrofarbe^te. Den procentuellafördelningen av ^elevplatsema på olika kategorier har under de sex första årenvarit följande: värnpliktiga , vapenfria ^tjäns-^lepliktiga , frivilligamän samt frivilliga kvinnor . ^Åriigen ansöker ca I000 personer till de 125utbildningsplatserna. Av de sökande kallas 300-350 personer till för särskilt urval som omfattarintervju och test. Biståndsutbildningsnämndens^verksamhel utreds ^f. inom ramen för den av regeringen i juni 1979tillkallade utredningen om utbildningsbehovet för det svenska framlida^ulvecklingssamarbelel (UD 1979: 53). ^Mol denna bakgrund avslår nämnden frånatt föreslå genomgripande förändringar av verksamheten. Verksamheten förutsättsunder ^budgetårel 1980/81 komma att bedrivas i ungefär samma omfattning somunder innevarande ^budgelår. Delta innebär ^atl högst 125 elever antas ^lillutbildningen och att ^högsl fyra repetitionskurser får anordnas. Inom vissaområden vill dock nämnden föreslå förändringar. Trots all ^anlalelsökande till utbildningen är ^slort är det svårt ^atl fä tillräckligt antalkvalificerade sökande från vissa yrkesgrupper som särskilt efterfrågas av^u-länderna. För ^atl förstärka sin kapacitet på ^informalions-^och urvalssidanföreslår därför nämnden att en tjänst som psykolog i lönegrad ^F^ 14 förrekryteringsfrämjande och elev- och personalvårdande verksamhet inrättas.^Hämtöver föreslås att medelstilldelningen för informationsverksamhet för^budgeiårei 1980/81 höjs ^lill i förhållande till . Nämnden framhåller också au de praktiska momenten ärbetydelsefulla inslag i utbildningen. Dessa övningar är särskilt tidskrävandevad avser planering och genomförande. Nämnden föreslår därför att en tjänst somlärare i praktiska övningar i lönegrad ^F^ 10- 12 inrättas. 1979/80:100 Bilaga6 130 uppgifter ingår att föra register över alla som hargenomgått utbildninge^n^ och som ingår i beredskapskåren. 1 uppgifterna ingårockså alt förmedla kontakter mellan olika biståndsorganisationer och depersoner som har genomgått biståndsutbildningen. Nämnden föreslår därför att entjänst som handläggare inrättas i lönegrad högst ^E^ 11 för dessaarbetsuppgifter. För personalutvecklande^ålgärder i form av utbildning ^m. hemställer nämnden ^atl medel om 100000kr. Detta ^moisvarar en utbildningslid per anställd ochår. ^Bislåndspolitiskautredningen föreslog i sill betänkande ^(SOU 1978:61) "Biståndets^organisalion" att en utredning skulle tillsättas för ^atl se överutbildningsbehovet fördel framlida svenska utvecklingssamarbetet. I juni 1979tillkallade regeringen en särskild utredare för all företa en sådan utredning.Utredningen beräknas bli klar . I avvaktan härpå beräknas ihöstens budgetarbete endast en ökning av anslaget i huvudsak enligt del ^s.k.^besparingsallernativet som innebär pris- och ^löneomräkning av befintlig^verksamhel minus . Med hänvisning ^lillsammanställningen beräknar jag en ökning av anslaget med . Jag hemställer ^atl regeringen föreslår att till Biståndsutbildningsnämnden^(BUN) för /81 anvisa ^ell förslagsanslag av . Styrelsen för ^u-landsforskning ^(SAREC) 1978/79 Utgift ^-' Reservation ^-' 1979/80 Anslag 1 ^lOOOOOOO 1980/81 Förslag 125 000000 ^'^ Ingår i beloppet under anslaget C 1. Bidrag till internationellabiståndsprogram. ^SAREC har tilluppgift all främja forskning som kan ^underiätta för ^u-^länderna att utvecklas^mol ökat självbestämmande och mot ekonomisk och social rättvisa. ^Slyrelsenskall i sin verksamhet samråda medutrikesförvaltningen och med styrelsen för internationell utveckling (SIDA) iberedningen av forskningsinsatser. Styrelsen för^u-landsforskning ^(SAREC) skall i sill arbete främja forskning och bevakaforskningsfrågor inom områden som är betydelsefulla för ^u-länderna och förutvecklingssamarbetet. ^Slyrelsen skall också handlägga frågor rörande^samarbele med och ^bislåndsfinansieral ^slöd till ^u-länderna på forskningensområde samt ^slöd ^lill ^u-landsinriktade internationella forskningsprogram.Styrelsen skall vidare fördela anslag till ^u-landsforsk- 1979/80:100 ^BUaga 6 131 ning i samt ta initiativ tillforskningsinsatser inom området ^u-^landsforskning. Styrelsen, som utses av regeringen, beslår av enordförande och tolv andra ledamöter. Verkschefen vid ingår i styrelsen. Beredningen för^u-landsforskning omvandlades till en självständig myndighet -^slyrelsen för ^u-landsforskning ^(SAREC). Verksamheten har ^lidigareredovisats under anslaget C 1. Bidrag till ^inlernalio^nella biståndsprogram,posten ^U-landsforskning. ^(BPU;s) betänkande "Biståndets organisation" ^(SOU1978:61). som presenterades , konstaterade att ^SAREC hade haften provisorisk ställning sedan det inrättades . Enligt ^BPU syntesverksamheten ta form på ^etl sätt som väl motsvarade statsmakternasintentioner. ^BPU föreslog inte några mer omfattande förändringar i formernaför ^SAREC:s verksamhet. Dock underströks vikten av fortsatt betydandesjälvständighet för ^u-landsforskningen. Enligt ^BPU borde ^SAREC ges en mera^klarl utformad ställning i det svenska ^ulveck^lingssamarbelel, vilket bordebekräftas i en instruktion. 1978/79: 113om riktlinjer för ^u-landsinformation och biståndels organisation ^m. anförföredragande statsrådet alt han ^inle finner någon "anledning altifrågasätta behovet av en särskild ^organisalion med ansvar för^u-landsforskning. ^SAREC bör därför i enlighet med utredningens förslag bliett varaktigt organ med särskild instruktion". ^SAREC:s identitet som^forskningsslödjande organ betonas. Föredraganden "finner det därförvärdefullt om sekretariatets arbete kan organiseras så att forskningssekreterarnages möjlighet att ägna sig ål forskning och eventuellfältverksamhet". Den klart markerade ^forskningsidentileten minskar ^inle^behovel av nära samverkan med SIDA. Denna skall tillförsäkras genom alt^SAREC:s forskningschef "deltar i verksledningens handläggning av ärenden,som berör forskning" ^saml "informerar ^SIDA:s ledning på ^elt tidigtstadium om initiativ till nya^insalser". Slutligen anförs att ^"SAREC:s beslutsbefogenheter börutvidgas till alt omfatta helaanslaget för ^u-lands^forskning med de begränsningar som regeringenföreskriver i regleringsbrevet". Dock bör ^SAREC som "dela administrativafunktioner med SIDA". Styrelsen för^u-landsforskning ^(SAREC) föreslår en höjning av anslaget till 135 milj. kr.för ^budgeiårei 1980/81. Detta innebär en ökning med 25 milj. kr. i förhållandetill innevarande budgetårs anslag. ^SAREC utgår i sinanslagsframställning för /81 från en beskrivning av^u-ländernas situation - i synnerhet på det ^velenskapligt-^tekniska området -och behandlar forskningens roll och möjligheter med 1979/80:100 Bilaga6 132 utgångspunkt från ^FN:s konferens om vetenskap ochteknik för utveckling ^(UNCSTED). Uppbyggnaden av ^SAREC:s verksamhet har i^slor utsträckning utgått från mål och principer som finns ihandlingsprogrammet från ^UNCSTED. I synnerhet betonar programmet i likhet med^SAREC viklen av att stärka ^u-ländernas egen, inhemska forskningskapacitet.^U-ländernas bidrag till konferensen speglar en ökad medvetenhet i ^u-ländemaom forskningens och teknologins betydelse också för deras utveckling. Dessavisar också på ökad aktivitet i många ^u-länder när det gäller all utarbetanationell forskningspolitik. ^SAREC:s forskningsstödär indelat i fyra olika program: forskningssamarbete med ^u-länder,forskningssamarbete mellan ^u-länder och särskilda forskningsprojekt,internationella forskningsprogram och svensk ^u-^landsforskning. Som främsta mål förverksamheten anger ^SAREC alt bidra ^lill att förslärka ^u-ländemas forskningskapacitet^samiidigi som resurser även satsas på forskning om vikliga problem för^u-länderna. I flertalet ^u-länder finns någon form av organisation påregeringsnivå för ^forskningspoliliska frågor, planering, samordning och oftaockså för finansiering av forskning. Dessa myndigheter har ofta en myckel svagställning. Resurserna som avsätts för forskning är små och ansvaret förfinansiering ligger ^näslan uteslutande på ministerier som också har alt svaraför den löpande verksamheten inom en sektor. Behov av forskning får i ensådan ^organisalion inte sällan slå ^lillbaka för det som är omedelbartangeläget. ^SAREC konstaterar alt enbetydande del av forskningen i ^u-ländema bedrivs av utländska forskare ellerfinansieras utifrån. Med få undanlag har stiftelser och offentligainstitutioner som har lämnat forskningsstöd ^lill ^u-länder följt principen alt^siödja särskilda projekt inom någon sektor som givaren har prioriterat.Resultatet kan ha blivit bra forskningmen politiken har också bidragit ^lill alt splittra ^u-landels egenforskningsorganisation. ^SAREC har sökt undvika detta genom alt ge finansielltstöd ^lill centrala organ för forskningspolitik och finansiering på^u-landssidan. utgår stöd till nio av programländerna för svenskt bistånd. Det har ^varil engenomgående strävan från ^SAREC att utforma del ^landinriktade forskningsstödetså ^atl del ^underiäiiar för ^u-landel all med i huvudsak egna resurser ta itumed olika forskningsuppgifter. Som ^ell alternativ till personalbistånd inom forskningsatsar ^SAREC på att etablera utbyte mellan vetenskapliga institutioner i ^elt^u-land och eller mellan ^u-länder. Effekten av ^SAREC:sforskningsstöd för kapacitetsuppbyggnad har ännu varit myckel blygsam. ^SARECanser dock ^atl erfarenheterna av arbetssättet har ^varil övervägande positiva. Det möter starkt gensvarhos ^u-länderna. En fortsatt utbyggnad av det ^landinriktade forskningsstödetbör mot denna bakgrund enligt ^SAREC ha högsta prioritet under de närmasteåren. 1979/80:100 Bilaga6 133 Den finansiellt ^seltstörsta delen av ^SAREC:s verksamhet avser stöd till internationellaforskningsprogram. Från början organiserades flera av dessa program för ^atlbedriva forskning av högsta möjliga "inomvetenskapliga" kvalitet omfrågor som i den internationella ^utvecklingsdebalten framstod som centrala förflertalet ^u-länder. En generell kritik mot dessa program är alt ^u-ländernasjälva har ^varil alltför litet delaktiga på olika nivåer i verksamheten. Delär enligt ^SAREC en viktig uppgift för alt verka för att ^u-ländernages ^slörre inflytande på de internationella forskningsprogrammen som inriktaspå ^u-landsproblem. För ^budgetårel1980/81 förordar jag alt anslaget Styrelsen för ^u-lands^forskning skall uppgåtill 125 milj. kr. ^Della motsvarar en ökning med 15 milj. kr. eller med ca13,i förhållande till medel som har anvisats för ^della ändamål underinnevarande budgetår. Verksamhetens tyngdpunkt ligger fortfarande på stödettill ^inlernalionella forskningsprogram som /81 svarar för ca60% av ^SAREC:s totala budget. Denna andel har dock successivt minskat under desenaste ^budgelåren. Vidare har jag under ^anslagsposlen C 1. Övrigamultilaterala bidrag föreslagit att ^utfäster ett belopp om ^högsl 30milj. för ^tvåårsperioden 1980-^I98I ^lill ^UNDP:s ^inlerimsfond förvetenskap och teknik om vilken principbeslut fattades av ^FN:s konferens omvetenskap och teknik för utveckling ^(UNCSTED). ^SAREC har inlettforskningssamarbete med nio av ^programländema för svenskt bistånd.Forskningsstöd utgår också ^lill forsknings- och informationscentra som drivsav befrielserörelserna i södra . Samarbetet består till största delen avstöd ^lill nationella forskningsfonderoch av bidrag till ^samarbelsprojekt mellan ^u-landsinstitutioner ochinstitutioner i eller andra länder. Avtal om ^slöd tillforskningsfonder finns nu med ^Sri Länka, , och . Målet att öka slödeltill uppbyggnaden av nationell forskningskapacitet prioriteras av ^SAREC ilinje med regeringens intentioner och i enlighet med de rekommendationer omvilka ^FN:s konferens om vetenskap och teknik för utveckling ^(UNCSTED) nåddeenighet. Det ^bilalerala samarbetet har i ett ^inledninggsskede krävt enomfattande och ofta tidsödande administrativ insats. Först nu har utbetalningarav större omfattning kunnat påbörjas. Inom ^detla program har reservationerna varit stora, men kan nu förväntasminska avsevärt. Utbetalningarna uppgick /79 ^lill 4,1 milj.kr. För /80 beräknar ^SAREC att utbetalningarna ökar till ca 20milj. Samhällsvetenskapligforskning dominerar bland de insatser som hittillshar finansierats i ^SAREC:s ^slöd tillforskningssamarbete mellan ^u-länder och särskilda forskningsprogram^.^ Det ärinom samhällsforskningen som det ^mesl omfattande samarbetet har etableratsmellan ^u-landsforskare 1979/80:100 Bilaga6 134 t. ex. inom ramen förde regionala samhällsvetenskapligaråden ^CLASCO i och ^CODESRIA i . Trots ^u-ländernasallmänna önskan till ökat internt samarbete har det visat sig ^svårl alt ipraktiken skapa gemensamma forskningsprojekt. Under denna post stöder ^SAREC,tillsammans med andra givare som , ^IDRC i ^Canada och UNDP,även ^elt antal latinamerikanska ^utvecklingsforskningsinslitul i syfte altbidra till ^atl en oberoende forskningskapacitet kan bibehållas i dessa länderoch alt i någon mån förhindra fortsatt flykt av intellektuella på politiskagrunder. Utanförsamhällsforskningsområdet utgår stöd bl. ^lill ^elt regionall^markforskningsprojekl i ^Karibien, de internationella fysik- och kemi-seminariernai samt ^lill ^kvinnoforskningsprojekl. Utbetalningarna /79 till 11,3 milj. kr. och beräknas /80 ökanågot.