prop · G303143 · 1979-12-31 00:00:00 — Del förhållandel att under likvidationenförvallningsålgärder endasl fär vidlas av alla bolagsmännen i förening, om inleannat har avtalats eller särskild likvidator har förordnats, gör att del behövsen molsvarande regel då det gäller rätlen atl förelräda bolaget. En sädan regelhar intagits i förevarande styckes andra mening. Innehållet i förevarande styckeöverensslämmer i sak med vad som gäller enligt 32 8 BL. Motsättningsvis framgårav förevarande beslämmelse, liksom av 32 § BL, atl en bolagsman i princip intefår sätta annan som ombud i sitt slälle när likvidation inte är för handen. Om del efter en avliden bolagsman finnsflera dödsbodelägare, får enligt 32 8 andra meningen BL endasl en av dem ellerell gemensamt ombud della i likvidationen. Bestämmelsen har motiverats med atlen annan ordning skulle medföra alllför slora prakliska svårigheter. Ävenenligt min mening kan förekomslen av många dödsbodelägare efter en bolagsmanvilka alla måsle lämna sitt samtycke i olika frågor leda lill olägenheler underelt handelsbolags likvidation. 32 8 andra meningen har därför fått enmotsvarighet i förevarande stycke. 32 8 Bestämmelserna i 58 gäller under likvidationen. Om inte nägot annat har avtalats i fråga om bolagsmännensinbördes rättigheter och skyldigheler, gäller under likvidationen 2 8, 3 8tredje slycket, 4, 6, 8 och 12-16 88. Bestämmelserna i 3 8 iredje slycket och 48 gäller dock inte, om särskild likvidalor har förordnals. Prop.1979/80: 143 131 Paragrafen motsvarar 33 8 BL. Syflel med en likvidation är all avveckla handelsbolagelsverksamhel. I förevarande paragraf hänvisas därför inle lill 7 8 om beräkningav vinst eller föriusl för räkenskapsår, 9 8 om rätt för en bolagsman att efterårlig räkenskapsavslulning lyfta vissa belopp och 10 8 rörande verkan av attbolagsmannen inle begagnar sin rält atl lyfta vinst m. m. för räkenskapsår. Enändamålsenlig likvidation kan emellertid kräva att bolagets rörelse fortsätterunder längre eller . Även om bolagsmännen i ett sådant fall börkunna ha räll lill ränla, arvode eller del i vinst, kan de inte kräva alt få utnägot belopp under likvidationen, även om den skulle dra ut . De får istället vänla lill del slulliga skiftet. Skulle delta dra ul obehörigen påtiden, kan en bolagsman begära förordnande av likvidator. Hänvisningen lill 3 8 tredje stycket har behandlals vid318 försia stycket. 33 8 När bolaget har trätt i likvidation, skall bolagetsegendom i den mån det behövs för likvidationen sä snarl del kan ske förvandlastill pengar genom försäljning på offenllig auktion eller pä annat lämpligtsätt. Bolagets rörelse får fortsättas, om det behövs för en ändamålsenligavveckling eller för all de anslällda skall fä skälig tid för atl skaffa nyanställning. Paragrafen motsvarar 34 8 BL. Enligt 34 8 försia stycket BL skalllikvidationsförsäljningen börja "sedan sådant förhållande inräffal, attbolagel skolat träda i likvidation". Denna formulering har i tydlighetensinlresse bylts ut mol uttrycket "när bolagel har trätt ilikvidation". Enligt 34 8 första slyckel BL skall bolagelslillhörigheler förvandlas i pengar "så snart utan uppenbar skada skekan". Lagens formulering enligt vilken endast "uppenbar skada"får hindra realisation ter sig mycket snäv. Inom aktiebolagsrälten (13 kap. II 8 akliebolagslagen) anges i slälletatl realisationen skall äga rum "så snart del kan ske". Densistnämnda formuleringen, som ger likvidatorerna möjlighel atl friare bedömanär del är lämpligt att realisera, har använts i förevarande paragraf. Enligt 348 första slyckel BL skall handelsbolagels lillgångar under likvidationenförvandlas i pengar. Enligi 13 kap. 11 8 akliebolagslagen skall i motsvarandefall aktiebolagets tillgångar förvandlas i pengar "i den mån del behövs förlikvidationen". Om denna bestämmelse anförde föredragande statsrådet(prop. 1975; 103 s. 509) att del i vissa fall kan vara onödigl eller olämpligtatt förvandla egendom i pengar. Egendom som kan anses i huvudsak likvärdig medpengar, såsom värdepapper, behöver alltså inle förvandlas i pengar, omegendomen kan fördelas i lika lotter mellan aktieägarna. - De angivnasynpunkterna är enligt min mening lillämpliga även på handelsbolag ochparagrafen har formulerats i överensslämmelse med aktiebolagslagen. Enligt 34 8 andra stycket BL kan varje bolagsman påfordraall bolagels Prop.1979/80:143 132 egendom säljs på offentlig auktion. Detla stadgande ärenligt min mening för kategoriskt. Mänga gånger torde det vara lämpligare meden försäljning under hand. Efler mönster av 13 kap. II 8 aktiebolagslagen har därför föreskrivils attförsäljningen skall ske på offentlig auktion eller på annal lämpligt sätt. Enligt 13 kap. 11 8 akliebolagslagen fär underlikvidationen aktiebolagets rörelse fortsättas om det behövs för enändamålsenlig avveckling eller för atl de anslällda skall få skäligt rådrum föratl skaffa sig ny anställning. 1 paragrafens andra mening har tagits in enmotsvarande beslämmelse för handelsbolagens del. 34 8 Om inte något annat har avtalats mellan bolagsmännen,fär tillgång arna inte skiftas innan alla kända skulder har blivil betalda eller behövliga medel har avsatts för sädan betalning. Varje bolagsman har rält alt ur de behållna tillgångarnafä lillbaka sin behållna insats enligt det senaste årsbokslutet eller, om ingetårsbokslut har gjorts, vad han har betalat in till bolagel som insats. Om inlebehållningen räcker till, räknas bristen som förlust. Uppstår etl överskott,utgör detta den slutliga vinsten. Paragrafen moisvarar 35 8 BL, 35 8 Om ett handelsbolag i vilket antalet bolagsmän hargått ned lill en har trätt i likvidation, får endast sådana rättshandlingar eller andra åtgär der företas som tjänar avvecklingsändamålet eller som behövs med anled ning av atl bolagets rörelse fortsätts för att de anställda skall få skälig lid att skaffa ny anställning. En rättshandling får åberopas mot bolaget av den motvilken rättshandlingen förelogs endasl om denne varken kände till eller bordeha känt till de omständigheter som medförde att rättshandlingen var otillåten. Paragrafen, som saknar molsvarighet i gällande rätt, harbehandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.2,8), Möjligheten att arbeta med enmanshandelsbolag harbegränsals genom en föreskrift i 28 8 att etl sädanl bolag skall anses ha trätti likvidation senast efter det all anlalet bolagsmän har gått nertill en. Jag har i den allmänna motiveringen (avsnitt 2,2.8) funnit att lagenbör innehålla en tvingande regel som begränsar den ensamme bolagsmannens rättatt ingå förbindelser för bolaget under likvidationen. En sädan regel bidrartill att tvinga fram handelsbolagets upplösning och överförande av dess egendomtill privatförmögenheten. Den angivna regeln har tagits in i förevarande paragraf Iparagrafen anges ocksä atl bolagets rörelse även då det är fräga om ettenmanshandelsbolag får fortsättas i den mån det behövs för att de anställdaskall få skälig tid att skaffa sig anställning (jfr 33 8). Slutligen har sometl andra stycke tagits in en regel till skydd för godtroende tredje man. Prop.1979/80:143 133 36 8 Bolagsskiften som inle sker i skriftlig form ärogiltiga. Paragrafen, som saknar motsvarighet i gällande rätl, harbehandlals i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.2.8). Som framgår av 43 8 anser jag att etl skifte som harförrättats av likvidator skall kunna klandras och alt klanderfristen för varjebolagsman skall räknas från det han får del av skifteshandlingen. Redan detlasäu att beräkna utgångspunkten för klanderfristen gör det önskvärt atl avlikvidator förrättat skifte får skriftlig form. Även då ett skifte förrättas av bolagsmännen själva talarstarka skäl för skriftlig form. Detta är bl. a, av betydelse för tvisier mellanbolagsmännen. Jag har visserligen tidigare uttalat att det fär anses olämpligtmed en lagföreskrift om att bolagsavlalet skall ingås i skriftlig form. Om manuppställer krav på skriftlig form för etl bolagsavlal kan belydande olägenheluppkomma därigenom att en redan påbörjad bolagsverksamhel tvingas att upphörapå grund av atl en bolagsman åberopar formfel. Någon olägenhetav motsvarande belydelse synes det emellerlid inle vara anledning att befara ifråga om bolagsskifte. Jag har därför funnit att ett krav på skriftlig form böruppställas även om skiftet skall förrättas av bolagsmännen själva. Iakttas intedetla formkrav, bör skiftet vara ogiltigt. Paragrafen har utformats i enlighet med vad nu haranförts. 37 8 Är det sannolikt att likvidationen oskäligt uppehållseller annars utförs pä ett sådanl sätt att en bolagsmans rätt därigenom ävenlyras, fär domstol på ansökan av bolagsmannen förordna att likvidationen skall verkställas av en eller flera likvidatorer som utses av domstolen. Ansökan skall göras hos rätten i den ort där bolaget harsitt hemvist. Ansökningen skall innehålla uppgift om samtliga bolagsmäns namnoch adress. De bolagsmän som inle har deltagit i ansökningen skall delges dennapå det sätt som är föreskrivet om stämning i tvistemål. De skall beredastillfälle att yttra sig över ansökningen. Bolagsman får utses till likvidator. En likvidator som inte är bolagsman skall vara svenskmedborgare och bosatt i , om inte regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer för ett särskilt fall tillåter nägot annal. Likvidator sominte är bolagsman får inte vara omyndig eller i konkurs. Myndighets beslut enligt fiärde stycket första meningenöverklagas hos regeringen genom besvär. 38 § Har flera likvidatorer blivit utsedda, skall de hahand om uppdraget gemensaml, om inte rätten förordnar att uppdraget skall delas på visst sätl mellan dem. En likvidator kan när som helst entledigas av rätlen. Ärbolagsmännen ense om att återta likvidationen, skall rätten återkallaförordnandet för likvidator. Ett beslut om förordnande eller entledigande av likvidalorskall gälla även om del överklagas. Prop.1979/80:143 134 39 8 En likvidator skall med iakttagande av 33och 34 88 genomföra likvidationen i bolagsmännens ställe. En likvidalor som inle är bolagsman får inle handläggafrägor om avtal mellan honom och bolaget. Inte heller får han handlägga frägorom avtal mellan bolagel och Iredje man, om han har ell väsenlligl inlresse ifrågan som kan strida mot bolagets. Vad som har sagts om avtal gäller ävenrättegång och annan talan. 40 8 En likvidalor har rätt till skäligt arvodeoch till ersättning för kostna der för all ulföra uppdragel. Paragraferna, som motsvarar 35 a 8 BL, har delvisbehandlats i den allmänna moliveringen (avsnitt 2.2.8). Som jag har framhållit i den allmänna motiveringen börliksom enligt gällande rält (35 a 8 första slyckel andra meningen BL) enbolagsman kunna utses till likvidalor. En bestämmelse härom har tagils in i 37§ tredje stycket. Av 13 kap. 7 8 fjärde stycket aktiebolagslagen jämfört med8 kap. 4 8 samma lag följer alt likvidator i aktiebolag skall vara svenskmedborgare och bosatt i , om inte regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer för särskilt fall tillåter annat. Enligt nu nämnda lagmmkan vidare den som är omyndig eller i konkurs inte vara likvidalor iaktiebolag. När det gäller handelsbolag bör i fråga om annan person änbolagsman pä samma sätt som inom aktiebolagsrätten frånvaro av svensklmedborgarskap, bosällning utomlands, omyndighet och konkurstillstånd uigörahinder mot att vara likvidalor. Föreskrifter härom har inlagils i 37 § fiärdeslycket. Jag vill idetta sammanhang något beröra vad som gäller för en handelsbolagsman i frägaom medborgarskap, omyndighet och konkurs. Begränsningar i möjlighelen allträda in i handelsbolag föreligger när det gäller utländska medborgare ochutländska företag. Enligt lagen (1968:555) om rätl för utlänning och utländsktförelag att idka näring här i riket krävs sålunda tillstånd för den som önskardelta som bolagsman i näringsverksamhet som bedrivs av svenskt handelsbolag.Härutöver fordras när det gäller delägarskap i handelsbolag en prövning enligtlagen (1968:557) om rätt för utlänning och utländskt företag atl sluta svensklhandelsbolag eller ingå i sådanl bolag. Atl lillstånd krävs även enligt sistnämndalag sammanhänger med lagstiftning med inskränkningar i utländskarättssubjekts möjligheter att förvärva fast egendom i (se härom SOU1978: 73). En omyndig kan i regel inte sluta förmögenhetsrältsliga avtal ochalltså inte bolagsavtal utan samtycke av förmyndaren. Enligt 15 kap. 13 8föräldrabalken kan förmyndaren låla den omyndige driva näring när denne fyllt16 är. Enligt 199 a 8 konkurslagen (1921: 225) får en gäldenärunder sin konkurs inte driva rörelse med vars utövande följerbokföringsskyldighet. Förbudet gäller enligt lagrummets förarbeten ävendelägare i handelsbolag. Prop.1979/80:143 135 Besvärsbestämmelsen i 37 § sista stycket har en förebild i18 kap. 7 8 försia slycket aktiebolagslagen. Enligt 13 kap. 7 8 fjärde siyckei aktiebolagslagen jämförtmed 8 kap. 10 8 samma lag fär i aktiebolagen likvidator inle handlägga en frägarörande avtal mellan honom och bolaget. Inte heller får han handlägga en frågaom avtal mellan bolaget och iredje man, om han i frågan har ett väsentligtintresse som kan vara stridande mot bolagets. Då det gäller handelsbolagsmänharjag, såsom framgår av den allmänna motiveringen (avsnitt 2,2.6), inte funnitskäl att föreslå något förbud mot självkontrahering. Däremot anser jag att inomhandelsbolagsrällen en motsvarighet lill de akliebolagsrätlsliga jävsreglernabör gälla för en likvidalor som inte är bolagsman. En föreskrift med deltainnehåll har intagits i 39 § andra stycket. 41 8 Sedan en likvidator har fullgjorl sittuppdrag, skall han så snarl del kan ske avge slutredovisning för sin förvaltning genom en förvaltningsbe rättelse rörande likvidationen i dess helhet. Berättelsen skall även innehål la en redogörelse för bolagsskiftet. Till berättelsen skall fogas redovis ningshandlingar för hela likvidationstiden. Paragrafen, som saknar motsvarighet i gällande rätl, harutformats efler mönsier av 13 kap. 14 8 försia stycket aktiebolagslagen. 42 8 Bestämmelserna i 14 och 15 88 gäller även ifräga om skadestånds skyldighet för likvidatorer. Bestämmelserna i 15 8 om årsbokslut skall i slället gälla slutredovisningen. I paragrafen, som saknar motsvarighet i gällande rält (jfrdock 35 a 8 femte stycket BL), har likvidatorer jämställts med bolagsmän dä detgäller skadeslåndsskyldighel mol bolaget. 43 8 Om ett bolagsskifte har förrättats avlikvidalor, har varje bolagsman rätt all klandra skiflei genom att väcka talan mot de övriga bolagsmännen frän del slutredovisningen delgavs honom genom över lämnande av en bestyrkt avskrift. Paragrafen, som motsvarar 36 8 försia slyckel BL, harbehandlats i den allmänna motiveringen (avsnill 2.2.8), Enligt 36 8 BL skall en bolagsman som inte är nöjd medbolagsskiftet eller med åtgärd som har vidagils under likvidationen väcka sintalan inom ett är frän det skiftet skedde. Den i 36 8 BL föreskrivnaklanderfristen gäller oavsett om skiftet har förrättats av särskilt förordnadlikvidator eller av bolagsmännen själva. Det kan emellertid ifrågasättas om manbör ha en särskilt klanderfrist då bolagsmännen själva har förrättat skiftet. Idetta fall föreligger etl skifte först sedan samtliga bolagsmän genom avtal harkommit överens om skiftets innehåll. Klandertalan kan därtör här komma ifrågabara av någon anledning som över huvud laget kan göra en viljeförklaringogiltig, säsom tvång, svek, bristande förutsättning e. d. 1979/80:143 136 ler obefogat alt just i fräga om avtal om bolagsskifte, imotsats till vad som gäller i fråga om ogillighel av andra avtal, uppställa ensärskild klanderfrist. Då del gäller arvskifte som förättas av dödsbodelägarehar man av nu anförda skäl avstått från att uppställa en särskild klanderfrist. På grund av det anförda innehåller förslaget inle nägonbestämmelse om klanderfrist då det gäller skifte som förrättas av bolagsmännensjälva. För det fallet all bolagsskiftet verkställs av likvidatormåsle det emellertid finnas regler om att skiftet kan klandras och atlklandertalan skall väckas . Sådana regler har intagits iförevarande paragraf Utredningsmöjligheterna försvåras med tiden och de övrigabolagsmännen har behov av irygghet i fråga om rätten till vad som hartillskiftats dem. Klanderfristen bör därför inle göras längre än vad som ärnödvändigl för att bolagsmännen skall kunna ta ställning till om anledning tillklander föreligger, Enlig. aktiebolagslagen (13 kap. 13 8) skall en aktieägaresom vill klandra bolagsskifte väcka lalan senast efter det slutredovisninglades fram pä bolagsstämman. Inom arvsrätten (23 kap. 8 8 ) gälleral. dödsbodelägare som vill klandra av särskild skiftesman förättat arvskifteskall väcka lalan frän delgivning av arvskifteshandlingen.Enligt min mening föreligger inga särskilda skäl som talar för att fristen förklander av bolagsskifte skall vara längre då del gäller handelsbolag änbeträffande aktiebolag. Likvidalorn bör söka ena handelsbolagsmännen så attskiftet fär karaktären av elt mellan bolagsmännen slutet avtal. Först om dettainte gär måste likvidatorn själv förrätta skiftet,Då skiftet förrättas avlikvidator bör sålunda bolagsmännen normalt ha haft tillfälle attunder likvidatorns ledning della i förhandlingar angående skiftet. Dettaförhållande bidrar ytterligare till att minska behovet av en läng klanderfrist.Pä gmnd av del anförda harjag i likhet med kommittén stannal för en förkortningav klandertiden från etl år . Förevarande paragraf harutformats i överenstämmelse härmed. Utgångspunkten för klanderfristen är enligt 36 § BL dentidpunkt dä skiftet skedde. I enlighet med vad som gäller angående avarvskifte (23 kap, 8 8 andra stycket ) torde det var lämpligare attutgångspunkten för klanderfristen räknas för vaije bolagsman frän del att hanfick del av skifteshandlingen. Förevarande paragraf har utformats i enlighetmed vad nu sagts. Av 41 8 framgår att en redogörelse för bolagsskiftet skallfinnas i slutredovisningen, BL innehåller inga uttryckliga regler om mot vemklandertalan skall riktas. Klandertalan anses emellertid skola riktas mot deövriga delägarna i bolaget och alltså inte mot likvidatorn. För att misstag medåtföljande rättsförluster skall förhindras har i förevarande paragrafuttryckligen angetts att klandertalan skall riktas mol de övriga bolagsmännen, 44 § Bolagel är upplöst när skifte har ägt rum eller, omen likvidator har haft hand om likvidationen, när slutredovisningen hardelgivits var och en av bolagsmännen genom överlämnande av bestyrkt avskrift. 1979/80:143 137 Om bolagel är försatt i konkurs och denna avslutas ulanöverskott, är bolaget upplöst när konkursen avslulas. Finns det överskott,skall bolagel Iräda i likvidation. Första stycket motsvarar 36 8 andra stycket BL, Andra slycket motsvarar 37 8 BL, En konkurs för bolageltorde innebära ett sådant avbrott i bolagets verksamhet att det regelmässigt ärlämpligasl för bolagsmännen att bolaget upphör, även om konkursen lämnar överskott.En motsvarande bestämmelse gäller ocksä inom aktiebolagsrätten (se13 kap. 4 8 första stycket 2 och 19 8 andra stycket akliebolagslagen). Denifrågavarande likvidalionsgrunden torde sä till vida fä anses tvingande all deninle på förhand kan sällas ur kraft genom elt avtal mellan bolagsmännen. Omemellertid bolagsmännen vid konkursens avslulande finner att föreliggandeöverskott erbjuder en lämplig grundval för att fortsätta bolagets verksamhet,bör de kunna komma överens om det. 45 8 Om det framkommer någon tillgång för bolaget efterdess upplösning eller om lalan väcks mot bolaget eller om det på annat sättuppkommer behov av en likvidationsåtgärd, skall likvidationen fortsättas. Paragrafen, som saknar molsvarighet i BL, har en förebildi 13 kap, 16 8 första meningen akliebolagslagen. Paragrafens innehåll tordeåterge gällande rätt, Avslulningsvis vill jag nämna att de nuvarandebestämmelserna om likvidation och upplösning i BL har fått motsvarigheter i dennya lagen utom i fråga om 31 8 BL, som behandlar bl. a. det fallet atl enbolagsman vidtar en förvaltningsåtgärd efter det att en likvidalionsanledninghar inträffat. Kommittén anser att nämnda paragraf saknar praktisk betydelseoch bör utgå. Jag delar denna uppfattning. 1 8 I Fräga om kommanditbolag gäller 2 kap., om inte någolannal föreskrivs. Bestämmelserna om kommmandilbolag har behandlals i denallmänna moliveringen (avsnitt 2.2.2), I I kap. 2 8 definieras begreppenkommanditbolag, kommanditdelägare och komplementär. Förevarande paragraf innehåller den huvudregeln att deallmänna bestämmelserna om handelsbolag i 2 kap, gäller också förkommanditbolag, I de följande paragraferna i 3 kap. har emellertid lagils uppolika särbestämmelser för kommanditbolagens del. Jag vill i detla sammanhang särskilt nämna attkommanditdelägarens begränsade ansvarighet och avsaknaden av förvaltningsrättunder bolagets normala verksamhel medför att hans personliga egenskaper oftainle har Prop.1979/80:143 138 samma betydelse som en vanlig handelsbolagsmans för deövriga delägarna. Kommanditdelägaren har dock ell visst ansvar för bolagelsförbindelser. Vidare har han räll all få kännedom om bolagels angelägenheler.Därtill kommer atl han enligt bolagsavlalet kan ha tillerkänts förvaltningsrättsaml atl han under likvidalionsskedet är utrustad med legal förvaltningsrätt.Jag har p. g. a. det anförda funnit alt regeln i 2 kap. 2 8 om att en bolagsmaninle ulan de övriga bolagsmännens samtycke fär sälla annan i sill ställe börgälla också för kommanditdelägare. 2 8 Samtliga bolagsmän får inle vara kommanditdelägare. Stiftelsereller ideella föreningar får inte vara komplementärer. Åsidosätts dessa före skrifter, anses bolaget som handelsbolag enligt 2 kap. Första meningen motsvarar 38 8 första stycket andrameningen BL. Andra meningen, som förbjuder stiftelser och ideellaföreningar att vara komplementärer, har behandlats i den allmänna motiveringen(avsnitt 2.2.2). Bestämmelsen gäller inte för stiftelser och ideella föreningarsom har inträtt som komplementärer innan den nya lagen träder i kraft (sepunkten 6 i övergångsbestämmelserna). Tredje meningen saknar motsvarighet i BL. Om samtligabolagsmän har gjort förbehåll om ett begränsai ansvar, följer emellertid avgällande rätt att de alla oavsett förbehållet blir obegränsal ansvarigagentemot tredje man som i etl vanligt handelsbolag. Jag anser i likhet medkommittén att denna rättsföljd är ändamålsenlig även vid överträdelse avförbudet för stiftelse och ideell förening att vara komplementär. Enbeslämmelse med detta innehåll har lagits in i förevarande paragraf. 3 8 Om inle något annal har avtalats, får enkommanditdelägare vid bolagets upplösning eller när han utträder ur bolaget inle påföras en förlust som överstiger vad han har satt in eller ålagil sig att sätta in i bolaget. Paragrafen saknar motsvarighet i BL. I tysk och schweizisk rätl förekommer en regel som innebäratl en kommanditdelägare endast intill beloppet av sin utfäsla insats svararför föriusl som skall påföras honom vid bolagets upplösning eller när hanutträder ur bolaget. lorde del överensstämma med parternas intentioneralt kommanditdelägaren inte skall behöva riskera all fä ta på sig enförlustandel som översiiger insatsen. Det synes ocksä sakligt ändamålsenligtatt kommanditbolaget pä sådant sätl erbjuder den i regel passive kommanditdelägarenen förluslbegränsning liknande den som kommer en aktieägare tillgodo.Förevarande paragraf har utformats i överensstämmelse härmed, 4 8 Om inte något annal har avtalats, harenkommanditdelägare inte rält atl ta del i förvaltningen av bolagets angelägenheter.1 fråga om förvalt-ningsålgärder under likvidation gäller dock 2 kap. 31 8. 1979/80:143 139 Paragrafen motsvarar 39 8 BL. Med hänsyn lill all kommanditdelägaren ansvarar förbolagets förbindelser endasl med visst belopp torde bandet mellan ä ena sidanhonom och å andra sidan bolaget och de övriga bolagsmännen ofta vara belydligllösare än i etl vanligl handelsbolag.