prop · G30379 · 1979-12-31 00:00:00 — om kapitaltillskotttill Statsföretagsgruppen, m. m. Regeringenföreslår att antaga det förslag som har upptagits i bifogade utdragav regeringsprotokoll. I*ropositionenshuvudsakliga innehåll Ipropositionen föreslås bl. a. att får vissa kapitaltillskottför att täcka förluster och genomföra investeringar i vissa av dotterbolagen. Föratt täcka förluster m. m. i , ochKockums föreslås 265 milj. kr. För att täckaförluster i föreslås ett anslag av 36 milj. kr. Vidareföreslås att får elt medelstillskotl av 640 milj. kr. för atthos () täcka förluster för och stärkaden finansiella kapaciteten. Regeringen föreslås vidare få bemyndigande altändra användningen av vissa anslag för AB Eiser. Därutöverföreslås i propositionen alt affärsverksdelegationen skall avvecklas och altsamordningen mellan styrelserna för domänverket och AB ()skall upphöra. 1 1979/80. Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , . , , , , ,, Proposition om kapitaltillskott till Statsföretagsgruppen,m. 1 enlighet med beslut (prop.1978/79; 124, NU 1978/79:47, rskr 1978/79:356) om statens förvärv av Kockumsvarvsrörelse m. m. överfördes de i tidigare ingående industriföretagenKockums , , och frän staten till (Statsföretag).Statsföretag erhöll 50 milj. kr. för atl täcka i bolagen uppkomnaförluster . Därvid anfördes att ytterligare statligamedelstillskott kunde behövas för att täcka förluster och struktureraverksamheten i de tre industriföretagen. Statsföretag har sedermera i skrivelseden hemställt om statligt kapitaltillskott i della syfle. Mot bakgrund av en av Statsförelag och gemensamt genomfördstmklurutredning avseende ;s framlida verksamhet samt därpå följande framställanom statens medverkan i en finansiell rekonstruktion av erhöll Statsföretagvidare genom beslut av (prop. 1978/79: 87, NU 1978/79: 30 rskr1978/79: 240) elt statligt medelstillskott om 700 milj. kr. förförlusttäckning , m. m., i . Härvid uttalade att LKABunder borde få möjlighet att erhålla elt statligt lån för rekonstruklionsändamålom högst I 100 milj. kr. Lånet skulle avse att täcka förluster som kunde uppståunder . Det skulle ankomma på regeringen alt utarbetaoch förelägga förslag till medelsanvisning och villkor för lånet.Villkoren borde enligt uttalande i huvudsak överensstämma med Prop.1979/80: 79 3 vad som gäller för statens län för rekonstruktionsändamål lillSSAB (jmf prop. 1977/78:87. NU 1977/78:45. rskr 1977/78: 198).LKAB har i skrivelse hemställt om ett statligtrekonstruktionslån för förlusttäckning. uttalade vidare i sitt beslut om finansielltstöd till att regeringen borde ge Statsföretag och i uppdrag attutreda en om-och tillbyggnad av ett kulsinterverk i samt att regeringensnarast därefter borde förelägga förslag om projektets finansiering.Statsföretag har i skrivelse redovisai förslag om statensmedverkan i finansieringen av en utbyggnad av kulsinterverkel. beslöt också (prop. 1978/79:104, NU 1978/ 79:32, rskr 1978/79:241) om finansiellt stöd till Uddcomb genomatt ett statligt tillskott om 114,3 milj. kr. slälldes till Statsföretagsförfogande för förlusttäckning m.m. i Uddcomb för . Förutsättningarskapades därigenom för att påbörja en omstrukturering av Uddcombs verksamhel. Detlastrukturarbete beräknades kunna genomföras . Frågan ombehov av ytterligare finansiellt stöd till Uddcomb borde enligl uttalande avriksdagen tas upp när resultatutvecklingen bättre kundeöverblickas. Statsföretag har i skrivelse hemställt omstatligt medelstillskott för täckande av förluster i Uddcomb. Mot bakgrund av Statsföretagsgruppens utveckling åren1970-1977 beslöt regeringen den att frågan om Statsföretagsframtida verksamhetsinriktning m. m. skulle ulredas. En särskild utredare'tillkallades härior. 1 direktiven för utredaren ingick bl.a. att lämna förslagtill övergripande målsätlning för Slatsföretagsgruppen och mot bakgrund avdenna föreslå lämplig organisation. 1 uppdraget ingick vidare vissa andrafrågor, t. ex. en utvärdering av det s. k. offerlförfarandet, förutsättningarnaför affärsverksdelegationens framtida verksamhet, statens inflytande i SvenskaAB Navigatör och en samordning av verksamheten i och domänverkel. Utredaren, som för sitt arbete antog benämningen Statsföretagsulredningen(I 1977:07), överlämnade sitl betänkande (SOU 1978:85)Statligt företagande i samhällets tjänst. Belänkandet har remissbehandlats. I samband med behandlingen av nu akluella frågor om medelslillskolltill Slatsföretagsgruppen kommer jag i del följande att ta upp vissa av defrågor som Statsföretagsulredningen har behandlat. Prop.1979/80:79 4 2 Statsföretagsgruppens utveckling åren 19701979 2.1 Statsföretags bildande och uppgifter Statsföretag bildades (prop. 1969:121, SU1969:168. rskr 1969: 381) och övertog aktierna i flerlalelav de aktiebolag, vilkas aktier förvaltades under fonden för statens aktier.Den övergripande målsättningen för Statsföretagsgruppen angavs vid bildandetvara att under krav på lönsamhet uppnå största möjliga expansion. Genom attuppnå detta mål ansågs Slatsföretagsgruppen bäst kunna fylla en näringspolitiskroll. De slatliga företagen skulle vidare ha elt särskill ansvar att la hänsyntill samhällsintresset vid val mellan olika produktions- och lokaliseringsalternativ.Därutöver skulle en strävan vara alt nå allt större arbetstillfredsställelseför de anställda. Målen och villkoren för Statsföretagsgruppen skulleemellertid inte fä innebära sådana inskränkningar i rörelsefrihelen alt denkom i ett underiäge i förhållande till andra företag. Statens ägaransvar skulle bestå i att uppställa mål förStatsföretag, följa verksamhelen och därmed indirekt den statliga koncernenslångsikliga utveckling samt att integrera den statliga företagsgruppen i denallmänna näringspolitiken. Vidare framhölls betydelsen av att det genom skapandet avStatsföretag skulle gå atl skilja mellan sådana beslut av mer allmän innebörd,vilka fattas av de politiskt ansvariga instanserna i förhållande lillStatsförelag, och huvudsakligen ekonomiskt/tekniskt motiverade beslut, vilkaStatsföretag fattar vid utövandet av sitt ägaransvar gentemot dotterbolagen. Statsförelag skulle utifrån de av ägaren angivnaövergripande målen ange målen för de i koncernen ingående företagen. underlätta för dotterbolagen att skaffa nödvändigaresurser för verksamheten, följa företagens planering och kontrollera altuppställda mål infriades samt vidta korrigerande åtgärder vid bristandemåluppfyllelse. Detta innebar att Statsförelag ålades ansvarel för denöversiktliga planeringen. Moderföretagets medverkan vid koncernenskapitalanskaffning betonades särskilt. Andra uppgifter för Statsföretag skulle vara att verka föratt de möjligheter till utveckling, rationalisering och arbetsfördelning somfinns inom gruppens företag blir utnyttjade. Statsförelag borde på så sättunderlätta och stödja expansionen i de mest utvecklingsdugliga delarna avkoncernen och stimulera och medverka till ökad rationalisering i dessmindre effektiva delar. Det i den övergripande målformuleringen angivna kravet pålönsamhet uttrycktes som att staten efter en övergångstid skulle kunna ställasamma anspråk på utdelning på sina i Statsföretag investerade medel som genomsnittligtställs i vårt land på förelag av samma slag. Efter en uppbyggnadsperiod bordeStatsföretag lämna åtminstone lika stor utdelning som staten 1979/80:79 5 tidigare hade erhållit från de företag som hade överförtstill bolaget. 1 sisla hand var det dock staten som avgjorde i vilken graddotterbolagens vinst-kapacitet borde tas i anspråk för utdelning. För atl förena det förelagsekonomiska intresset med detsamhällsekonomiska ålades Statsföretag skyldighet att på anfordran lämnaoffert på fullgörandet av sådana speciella uppgifter som ägaren begär. Hur offerlförfarandetpraktiskt skulle ulformas fick prövas från fall till fall. Vid bildandet övertog Statsföretag från staten 22aktiebolag med skiftande branschinriktning, storlek och förhållanden i övrigt.Bland industriföretagen dominerade , , ()samt de tvä varven och . Vid sidan avindustriföretagen fanns ett antal företag inom serviceområdet. Åven med avseende på ekonomiska förhållanden var företageni gruppen starkt skiftande. Till gruppens ekonomiskt starka företag hörde vidbildandet , , och . NJA och Uddevallavarvet hadedäremot under en följd av år redovisat betydande förluster och vid fleratillfällen varit i behov av kapitaltillskott från ägaren. kännetecknades av att Statsföretag växtegenom atl nya förelag kom till, genom aniingen förvärv eller nyetableringar.Bland förvärven kan nämnas bl.a. (tidigare ) ochåterstående av aktierna i . ändrades Stalsföretagsgruppenssammansättning genom att Statsförelag medverkade i strukturomvandlingen avvissa branscher som drabbats av avsättnings- och lönsamhetsproblem. Ett nytt av staten direkt ägt företag. ,bildades som moderbolag för de statsägda varven. Statsföretagöverlät och Uddevallavarvet till det nya bolaget. Till följd av ekonomiska svårigheter inom handelsslälindustrinbildade Statsföretag, och ellgemensamt bolag, . I detta bolag kom att ingå bl. a.Norrbottens , Domnarvets och . Statsföretagäger hälften och de övriga tvä parterna varsin fjärdedel av aktierna i . En ytterligare stor förändring i Stalsföretagsgruppensstruktur var bildandet av en ny textil- och konfeklionskoncerninom Statsföretag ined AB Eiser som moderbolag. avyttrades även vissa bolag frånStatsföretagsgruppen, bl. AB Sonab och . Prop.1979/80:79 6 2.3 Statsföretagsgruppens ekonomiska utveckling inledde sin verksamhet harkoncernens fakturerade försäljning i del närmaste tredubblats och uppgick år1979 till ca 12000 milj. kr. Antalet anställda i har under samma periodökat från ca 34000 till ca 45 300. Slalsförelagsgmppens tillväxt räknat iantalet anställda har till stöne delen skett genom företagsförvärv. Investeringarna inom Slatsföretagsgmppen åren 1970-1979har varit omfattande. Totalt har investerats ca 12600 milj. kr. Investeringamahar till övervägande del avsett nya anläggningar och varit avexpansionskaraktär. Statsföretagsgruppens investeringsvolym har varitförhållandevis stöne än vad som gällt för industrin i övrigt. Sålunda har investeringamaper anställd som följd av gmppens tyngdpunkt i de kapitalintensiva basindu-striemavarit två till stöne än i övrig industri. Resultatutvecklingen inom har visalstora variationer. För gruppen som helhet har resultatet efter finansiellakostnader och intäkter varit posilivi under den första hälften av 1970-talet.För år 1974 redovisades ett överskott på ca I 100 milj. kr. harförlusterna emellertid varit stora, Är 1976 redovisade sålunda gruppen enförlust på drygt 400 milj. kr. försämrades resultatet ytterligare ochförlusten uppgick till drygt 1 000 milj. kr. redovisades enförlust om drygt 900 milj. kr. medan förlusten för kan beräknas uppgåtill ca 320 milj. kr. Avkastningen på totalt arbetande kapital har för åren1970- 1975, med undantag för , pendlat mellan drygt 4 och . År1974 uppgick avkastningen till drygl . var däremotavkastningen på totall arbetande kapilal negativ men uppgick till . Statsföretagsgmppens utveckling harframför allt präglats av gmppens speciella sammansättning. Koncernensengagemang i basindustrierna är betydande. Sålunda svarade verksamheten i gmvindustrin,skogsindustrin och den petrokemiska industrin för av gmppensfakturerade försäljning, av den samlade koncembalans-omslutningen och 39 %av det totala antalet anställda inom gmppen. Under den första var utvecklingeninom de svenska basindustriföretagen förhållandevis god. Betydande branscher,såsom jämmalmsutvinning, handelsstålindustrin, den störte varvsindustrin ochstora delar av skogsindustrin, har emellertid successivt fått omfattandeöverkapacitets- och lönsamhetsproblem. Stagnationstendenser i världsekonominunder mitten av samt ett tidigare relativt sett högt svensktkostnadsläge har medverkat till denna utveckling. Dessa förhållanden harstarkt påverkat Statsföretagsgmppens resultatutveckling. Statsföretagsgruppens expansion, mätt såväl i antalanställda som i investeringar, i kombination med en svag lönsamhetsutveckling,har inne- 1979/80:79 7 buritatt verksamheten fått finansieras främst med externt kapital. Av en totalkapitalanvändning på ca 17900 milj. kr. har sålundaendast ca 2 100 milj. kr. finansierats genom medel från rörelsen, dvs. Resten eller ca 15 800 milj. kr. har finansierats externtfrämst genom långfristig upplåning på ca 6 800 milj. kr. och statliga tillskottpå drygt 5 700 milj. kr. Statsföretagfick när verksamhelen började ett bundet eget kapital om närmare 1 750 milj. kr.,varav 1 400 milj. kr. var motsvarande kapital ca5 300 milj. kr., varav 3 125 milj. kr. Huvuddelen avökningen härrör från nyemissioner. Utöver dessa tillskott har olika företaginom gruppen vid skilda tillfällen erhållit ägartillskott av staten.Sammanlagt har 4400 milj. kr. lämnats i form av sådana tillskott. Trots desenaste årens kraftiga föriuster inom gruppen har den samlade soliditeten genomde skilda tillskotten kunnat upprätthållas på en så pass hög nivå som . Statsföretagsutredningensförslag innebär en viss precisering av gällande mål förStatsföretagsgruppen. Ulredningen har vidare bedömt vissa finansiella frågor molbakgrund av företagsgruppens då aktuella ekonomiska situation. Förslag lämnasatt lill elt nytt bolag, , överföra en majoritetsandel av aktiernai vissa företag, som ingår i Statsföretagsgruppen och som är en finansiellbelastning för gruppen. Strukturfinans förutsätts ägas direkt av staten och medstöd av statliga kapitaltillskott svara för den huvudsakliga finansieringen avde förelag i vilka Strukturfinans skulle äga aktiemajoriteten. Strukturfinansföreslås också vara statens instrument i fråga om rekonstruktionsinsatser inomsärskilt utsatta branscher. 1syfte att ta till vara möjligheterna till tillväxt för vissa av gmppens företagoch för att få ett blandekonomiskt instmment för expansivt samarbete med andraägarkategorier föreslår utredaren att ytterligare ett bolag bildas, benämnt Statsinvest.Till Statsinvest föreslås bli överförda aktierna i ett lämpligt urval avföretagen inom Slatsföretagsgmppen. Utredarenföreslår vidare att huvudkontoren för och flyttas till Nortbotten ochatt företagen erhåller ersättning från staten för de kostnader flyttningenmedför. Affärsverksdelegationenföreslås bh avvecklad. Vidare föreslås att aktierna i (Svetab) överförs från Statsföretag till Investeringsbank AB.Ägarförhållandena för Svenska Navigatör bör enligt utredningen däremot inteändras. Iutredningen föreslås också att förenade fabriksverken (FFV) görs om tillaktiebolag och integreras i Slatsföretagsgmppen. Prop.1979/80:79 8 även förslag till samordning mellan och domänverket.Slutligen har utredningen föreslagil att elt särskilt, av slaten direkt ägt,förvaltningsbolag bildas för vissa energiföretag. Enligl min mening har utredaren behandlat många väsentligafrågeställningar som rör Slatsföretagsgruppen. De förslag till framlida måloch övergripande organisation som lämnats har, i beaklande av de ekonomiskaproblem som funnits inom , utformats föratt lösa Stalsföretagsgruppens inlerna finansiella svårigheter. De synpunklersom lämnats under remissbehandlingen av utredningens förslag omStatsföretagsgruppens framtida mäl och övergripande organisation har emellertidinle varil entydiga. Jag anser atl nämnda frågor kräver ytterligareöverväganden. Jag avser därför alt , utöver Stalsföretagsgruppenskapitalbehov på kort sikt och några lill detta knutna frågor, endast alt ta uppfrågan om styrelsens sammansältning i domänverket och förslaget alt avvecklaaffärsverksdelegationen. 4 Vissa preciseringar av Statsföretagsgruppens nuvarandemålsättning I samband med bildandet av Statsföretag godkände riksdagenvad som anförts i tidigare nämnda proposition rörande målsättningen för destatliga företagen. Godkännandet innebar som nämnts att den allmänna, övergripandemålsättningen för Statsförelag skulle vara alt under krav på lönsamhet uppnåstörsta möjliga expansion. Den huvudsakliga uppgiften för regeringen vidutövandet av ägarfunktionen gentemot bolaget är att inom ramen för denövergripande målsättningen uppställa preciserade mål för detta och följa dess verksamhel. Betydande erfarenheter i fråga om Statsföretags verksamhelhar vunnits sedan Statsföretag bildades. Delta gör det möjligt att nu ytteriigarekonkretisera och precisera målen för företagel. Därigenom erhåller bolagelockså bättre möjligheter att utveckla en verksamhetsstralegi för Statsföretagsgruppenoch att fastställa målen för dotterbolagens verksamhet i syfte att anpassaföretagsgruppens verksamhet och organisation till de snabba förändringar som nuäger rum inom näringslivet. Somjag nämnde ankommer det på regeringen attuppställa preciserade mål för Statsföretag. Som en allmän utgångspunkt för deförslag om anslag som jag tar upp i det följande anser jag del dock lämpliglalt jag i delta sammanhang något redovisar min syn på dessa mål. Prop.1979/80:79 9 4.1 Stalsföretagsgruppens möjlighet till expansion Jag vill inledningsvis framhålla att svensk industri f n.står inför speciella krav på förändring och förnyelse. Som motvikt tillvikande tendenser inom utsatta näringsgrenar måste en tillväxt eftersträvas påområden med bättre framtidsförulsättningar. För Slatsföretagsgruppen - liksom för svensk indusiri iövrigt - bör därför eftersträvas en verksamhet som har goda framtidsförutsätl-ningar.Genom bl. a. företagen i basindustrierna är gruppen engagerad på områden, dären minskning av verksamheten kan bli nödvändig i syfte att stärka berördaföretags långsiktiga konkurrenskraft. Av näringspolitiska skäl lorde det även iframtiden vara ofrånkomligt med ell statligt engagemang i basindustrierna.Förväntningar på Statsföretags totala expansion bör anpassas till nämndaförhållanden. Enligt min bedömning har Statsföretag med nuvarandesammansättning av förelag begränsade möjligheter alt under de närmaste årenexpandera sin tolala verksamhel. Det finns emellertid inom koncernen företagsom har god konkurrensförmåga. På sådana områden är det angeläget att underkrav på lönsamhel söka expandera i syfte alt t.ex. kompensera negativa sysselsättningseffekterp.g.a. reduceringar inom andra delar av gruppen. Alla förutsätlningar attsuccessivt effektivisera företagsgruppens verksamhet måste tillvaratas. Denkommer annars att få en olämplig struktur och bli elt allt mer tyngande inslag idel svenska näringslivet. Vid Statsföretags bildande angavs från statsmakternas sidaatt målen och villkoren för de statliga företagen inle får innebära sådanainskränkningar i deras rörelsefrihet atl de placeras i ett underläge iförhållande tiil andra företag. Statsföretags möjligheler att utvecklas påavsett sätt skulle annars kunna äventyras. Statsmakterna kan dock som ägaretill Statsföretag ställa speciella närings- och regionalpolitiska krav pågruppens verksamhet. Dessa krav kan variera. Sålunda har t.ex. Slatsföretagsgruppen,somjag har nämnt, att ta särskild hänsyn till samhällsintresset vidval mellan olika produktions- och lokaliseringsalternativ. Med stöd av denärings- och regionalpoliliska medel som samhället ställer till förelagensförfogande bör Statsföretag, liksom andra förelag, självfallet aktivt verka föratl inom ramen för sina resurser förverkliga de mål som statsmakterna harfastställt inom närings- och regionalpolitiken. Ägarens krav på Slatsföretagsgruppeni nämnda avseenden kan emellertid i många fall vara större. Härvid bör gälla atlägarens förelagsekonomiska och samhällsekonomiska intressen förenas på ettändamålsenligt sätt. Statsmaklerna anvisade vid bildandet av Statsföretag offertteknikensom elt sätt att åstadkomma detta. Enligt min mening är denna leknik även ifortsättningen tillämpbar i sådana fall. Statsföretag har härvid skyldighetatt pä ägarens uppmaning avge offert avseende erforderligt medelstillskolt föralt kunna fullgöra samhällsekonomiska mäl. ti /80. Prop.1979/80:79 10 4.2 Krav på avkastning från Statsföretag Vid Statsföretags bildande förutsattes som jag nämndeatt ägaren efter en övergångstid borde kunna ställa samma anspråk på utdelningpå sina investerade medel som genomsnittligt ställs i på företag avdetta slag. Statföretag borde efter en uppbyggnadsperiod kunna lämna åtminstonelika stor utdelning som slaten då erhöll från de företag som överfördes till Slatsföretagsgruppen.På längre sikl borde Statsföretags vinstkapacitet kunna växa. Statsföretags hittillsvarande samlade utdelning tillstaten har varit begränsad. Sammanlagt har 118 milj. kr. avsatts för utdelningunder . Därutöver har gällt att Statsföretag avsatt sammanlagt145 milj. kr. av beskattade medel för att finansieraNorrlandsfondens verksamhet. har något uidelningskrav inteaktualiserats från ägaren med hänvisning till företagsgruppens ekonomiska svårigheieroch behov av konsolidering. Jag bedömer att Statsföretag bör söka uppnå en lönsamhetsom medger en viss avkastning på ägarkapitalet. Jag finner det vidare angelägetalt ett avkastningskrav aktualiseras även om vissa förelag inom Slatsföretagsgruppenf. n. visar negativa resultat. Krav på lönsamhet måste ställas även fördessa företag. Etl konkret avkastningskrav från ägaren skulle enligt min meningkunna bidra till att motivationen för ökad lönsamhet i gruppens samtligaföretag stärks. Pä bör avkastningskravet ges likartadomfattning som för motsvarande privatägda företag. Som jämförelse kan nämnasatt de svenska börsbolagens genomsnittliga utdelning under de senaste fem årenhar uppgått lill av företagens egna kapilal. På kortare sikt torde nuvarandeekonomiska förhållanden inom kunna påverkas endast ibegränsad utsträckning. Utdelningskravet bör därförformuleras med hänsyn till de speciella lönsamhels- och finansieringsproblemsom kan finnas inom de delar av Statsföretagsgruppen somstatsmakterna i särskild ordning medverkar i finansieringen av. Av koncernenssamlade tillgångar kan en relativt slor del inte väntas ge positivaresultattillskott på kort sikt. Jag återkommer i det följande till en prognosöver Stalsföretagsgruppens ekonomiska utveckling . I syfleatt nå jämförbarhet med andra förelag bör uldelningskravet kopplas lill storlekenpå riskkapitalet i hela koncernen och, efter hänsynslagande till de särskildaförhållandena inom , motsvara den utdelning som liknandeförelag med annan ägarstruktur genomsnittligt kan väntas lämna undermotsvarande period. Det ankommer pä regeringen alt i utövandet avägarfunktionen gentemot Statsföretag faslslälla ett årligt utdelningskrav på bolagel. De åligganden som kan åvila Statsföretag i fråga om atllösa särskilda samhällsekonomiskt betingande problem kan motivera att avkastningskra- 1979/80:79 11 vet även framgent kan komma att något avvika från andraföretag. Delta kan sålunda vara aktuellt om genomförandet av erforderligastrukturförändringar annars skulle komma i konflikt med de närings- ochregionalpolitiska krav som kan ställas på Statsföretagsguppen. Statsföretagsgruppens medverkan i en omstrukturering ochen expansiv utveckling av det svenska näringslivel lillsammans med ettuppfyllande av etl utdelningsmål lorde innebära behov av strukturåtgärder inomkoncernen för att dess effektivitet i närings- och regionalpolitiken och somförelagsekonomisk enhet inte skall äventyras. Frihet och skyldighel bör härvidfinnas för Statsföretagsgruppen att initiera och genomföra önskvärda förändringar.Här bör ingå såväl komplettering av gruppen med nya verksamheter somavveckling eller försäljning av koncernenheter. Vidare förutsätts att despeciella möjligheter till samverkan som en koncernkonstmk-tion innebär och denspridning på olika verksamhetsområden som karaktäriserar gruppen blirutnyttjade av de skilda förelagen i syfle att uppnå det koncernövergripandemålet och begränsa resursbehovet för atl fullgöra ägarens ambitioner. Bland moderbolagets huvuduppgifter har ingått attunderlätta de rörelsedrivande dotterbolagens kapitalanskaffning. Jag villframhålla all redan vid bildandel av Statsföretag bedömdes de finansiellafrågorna vara elt väsentligt inslag i moderbolagets verksamhel.