prop · G3031 · 1979-12-31 00:00:00 — Det är i stället statistik somidentifierar de regionala och lokala sociala problemen och visar dess sambandmed övriga regionala och lokala förhållanden. En övergripande redovisning av desociala problemen kan vanligen inte användas på del regionala och lokalaplanel, vilkel särskill bör beaklas eftersom det framför allt är inom denkommunala beslutsprocessen som socialljänslens förelrädare har möjlighel altverka. Mot den bakgrunden kan svårligen finna andra utvägar än entämligen omfattande individrelalerad statistikproduktion. Kommunförbundetframhåller att den individrelaierade slalistiken som produceras avkommunerna och kräver arbetsinsatser har sitl ursprung i SCB.s krav påstatistikinformation. Styrelsen vill instämma i SU:s förslag om attindividrelalerad statistik i möjligaste mån bör undvikas och understrykernödvändigheten av att SCB ej skall slyra dokumentationen. Det mäste i ställetvara kommunernas egna behov av information som skall vara avgörande förslatistikinsamlandet. Statistiskacentralbyrån (SCB) framhåller bl. a. följande. Den information som SU anser skall få finnas i vadutredningen betecknar som personregister hos socialnämnd som utgörsammanställning av uppgifter synes vara av sädan omfattning att den ensamknappast kan ligga till grund för statistikredovisning inom . SCBfinner i likhet med utredningen att det erfordras ytteriigare dokumentation somunderiag bl. a. till erforderiig regional och cenlral statistik inomsocialtjänstområdet samt för att tillgodose forskningens behov av data. SUanser det varken önskvärt eller praktiskt möjligt att författningsvägen närmarereglera dokumentationen. Däremot utgär SU från att vissa allmänna råd mästeutarbetas av i samråd med kommunförbundet. SCB vill i dettasammanhang framhålla att ett tillräckligt enhetligt och preciserat underiagmåste finnas om det skall kunna läggas till grund för statistikproduktion.Vidare är det viktigi med tanke pä bl. a. uppgiftslämnarbördan att de framtidaredovisningsrutinerna till socialvårdsstatistiken utformas på etl sätt sommedger integration i den övriga dokumentationsverksamheten inom socialtjänsten.- SCB anser mot denna bakgrund det angeläget atl verket på ett tidigt stadiumbereds möjlighet att delta i arbelel med dokumentationsfrågorna. -De av SUföreslagna gallringsreglerna för uppgifter inom medför atlexempelvis specialsludier över bakåt i tiden inte kan göras.SCB vill rikla uppmärksamheten pä all den kommande behovsanalysen av statistikinom socialljänslen kan resullera i behov av vissa undantag från gaUring då detgäller uppgifter för statistiska ändamål. Enligt 28 8 i förslaget till socialnämndslag skallregeringen kunna besluta att socialnämnd ur personregister skall lämna utuppgifler lill SCB. SCB ansluter sig på denna punkt till ulredningensuppfaUning. 1979/80:1 328 ningentalar inlegrilelsskäl för att individrelalerad slatislik i görligaste mån börundvikas. Ulredningen preciserar emellertid inte närmare vad den lägger ibegreppel individrelalerad men SCB ulgår ifrån alt härmed avses sådan statistiskredovisning som är knulen till person som är angiven med namn, personnummereller annan identiletsbeleckning. - Slalistiken över social-fiänsten kan tillvissa delar förutses behöva bli baserad på en individrelalerad redovisning ivilken individen kan identifieras t. ex. genom personnummer eller ärendenummer.Exempel härpå är statistik över samhällels insalser för medlemmar i familjereller hushåll, longitudinella sludier och vissa speciella undersökningar.-SCBdelar emellertid i princip utredningens uppfaUning att restriktivitet böriakltas i fråga om individrelalerad statistikredovisning inomsocialtjänslområdel. Uppgifternas känsliga natur och skäl i övrigt somutredningen redovisar talar härför. Prop.1979/80:1 329 22.1.1 Ulredningens underlag jör beräkningarna Ulredningens underlag förberäkningar av kosinadema för den framlida socialljänslen har kommenierals avendasi elt fålal remissinstanser. SACOISR anser all underlagd ärbrislfälligl och saknar analys. Organisalionen pekar särskill på allulredningens spcialundersökning av kostnaderna i 18 kommuner inte omfatlarnågon av de tre största kommunerna och atl ulredningar inle heller hafttillräckligt underlag för en bedömning av den socialljänsl som kan ges iglesbygdskommuner. Liknande tankegångar förs fram av och några kommuner. 22.1.2 Utredningens bedömning av koslnadernu Av de remissinstanser som haryllral sig i denna fråga är de flesla tveksamma till utredningens bedömningeller framhåller att förslaget inte går all kostnadsberäkna utan mera ingåendeöverväganden. mindre anlal remissinstanser bedömer ulredningens beräkningarsom orealistiska. Bland de remissinstanser som geruttryck för tveksamhet inför utredningens bedömning finns sociulstyrelsen,flera länsslyrelser och kommuner. , ,Föreningen , kommunalekonomiska utredning (KEU76) och . Som skäl för tveksamhet till utredningensberäkningar anges i flertalel fall osäkerhei om de kostnader som uppkommergenom all socialförsäkringssystemet byggs ut med socialförsäkringstillägg(SOFT-reformen). Enligt har denna fråga behandlats tämligenöversiktligt. framhåller att myckel talar för att de nuvarandesocial-hjälpskostnadema i varje fall på kort sikt kommer atl öka genom att denormer som föreslås för SOFT kommer att tillämpas även på socialbidrag somutges av kommunerna. och 76 framhåller atl Prop.1979/80:1 330 kalkylerna över kostnaderna för SOFT är myckel osäkra ochalt kostnaderna myckel är beroende av den ökade efterfrågan på ekonomisklbislånd hos nya grupper som SOFT kan ge upphov till. Riksrevisionsverkei ansersammantaget att utredningen väsenlligl har underskattat kostnaderna för SOFT.Enligt KEU 76 borde utredningen ha allernaliva ambitionsnivåer förSOFT-reformen. Utredningen borde också ha gjorl ell försök all uppskatta deökade administrationskostnaderna för försäkringskassorna. Flera remissinsianser harframhållil etl behov på skilda områden av resurstillskoll ulöver vadulredningen har kommil fram lill. Siaiisllsku centrulbyrån fömlser ökadekostnader för socialvårdsslalisliken men kan inle nu lägga fram beräkningar.Flera remissinsianser, bl.a. länsslyrelsen i , pekar på altkostnaderna för utbildning i samband med reformens ikraftträdande inleförefaller ha vägts in i de lolala kostnaderna. all koslnader för information om den nya lagstiftningen måsle lasmed i budgelberäkningar. Kravel på en ökad samverkan mellan socialljänslen ochandra myndigheler och organisationer innebär enligt bl. a. statens hundikapprådell behov av ökade resurser som utredningen inte har behandlat.Ungdomsjungelseuired-nlngen anser atl ulredningens förslag medför en överföringfrån socialvården till kriminalvården av vissa vårdbehövande i åldern 18-20 åroch finner atl resursberäkningar för della inle har gjorts.Riksrevisionsverkei bedömer säkerhetsmarginalen som myckel liten då del gällerberäkningarna av kosinadema för barnomsorg och äldreomsorg. Sociulstyrelsenanser alt viktiga områden även utanför SOFT-reformen är oiillräckliglbehandlade från koslnadssynpunkl. Några remissinsianser, bl. a.Stockholms kommun och Föreningen framhåller allulredningens beräkningar är osäkra eftersom de har gjorts under belydliglgynnsammare ekonomiska förhållanden än som råder . Bland de remissinstanser som intaren starkare uttalad negaliv inslällning lill utredningens beräkningar är Sveahovrätt, kriminulvårdsstyrelsen, SACOISR och socionomers riksförbund.SACO/SR anser alt ulredningen inte i erfoderlig ulslräckning har kostnadsnivånför den framtida och dessulom avslåll från all diskuleraförhållandel mellan den framlida socialljänstens resurser och samhälletslotala resurser. 22.1.3 Behovel av prioriteringar De remissinsianser som har yllralsig över kosinadema för socialljänslen är genomgående av uppfallningen all ellgenomförande av förslaget släller stora krav på samhällets ekonomiska resurser.Mol denna bakgrund har frågan om prioritering mellan olika delförslag ochmellan sådana och slalliga eller kommunala insalser på andra områden behandlalsav flera remissinstanser. Prop.1979/80:1 331 anser all en belydandekommunal upprustning är nödvändig för all ulredningens målsältning skall kunnaförverkligas. Hovrällen kan av denna anledning inte lillslyrka all förslagelupphöjs lill lag men föreslår all ulredningens inlenlioner så långl del ärmöjligi tas lill vara i en nuvarande lagstiftning. i länbetonar all prioriteringar i förslagel måsie göras för atl socialhuvudlilelnskall hållas inom en godlagbar gräns. Statens handikupprud ifrågasäller omsamhällel har resurser atl fulll ul genomföra de förändringar som ulredningenföreslår. -fattade beslul om prioritering av barnomsorg ochäldreomsorg betonas av flera remissinsianser, bl.a. Kommunförbundel och KEU76. KEU 76 konstaterar atl dessa beslut begränsar volymmässig expansion inomövriga kommunala verksamheler men atl ulredningens förslag leder lill enkommunal satsning även på de delar av socialljänslen som ligger vid sidan avbarnomsorg och äldrevård. - Landslingsförbundel framhåller all priorileringarmåste göras och erinrar om atl det från statens sida har utlovats siörslaålerhållsamhd i fråga om beslul som innebär ökade anspråk på kommunerna. KEU 76 betonar alt SOFT-reformenmåsle vägas mol andra reformer som har behandlals och prioriierats av dennaulredning. kommun framhåller all även andra verksamhelsgrenar på delprimärkommunala planel har välgrundade anspråk och all dessa måste vägas mol deföreslagna reformerna på område. 22.1.4 Fördelningen av koslnader mellan slal och kommun Frågan om fördelning mellan staloch kommun av kostnaderna för har berörts av åtskilligaremissinsianser. Några av dessa, bl. Föreningen , SACOISR och , anser all kostnadsfördelningen äroiillräckligl belysl eller för svagt strukturerad av ulredningen. En genomgående uppfattning hosremissinslanserna är alt kommunerna kommer all få vidkännas en slörre andel avde tolala kostnaderna för socialljänslen än utredningen har beräknat. Del är ifrämsla rummel ulredningens bedömning av de resurser som frigörs hoskommunerna genom SOFT-reformen som kritiseras. De flesla kommuner, men ävenvissa andra remissinstanser som slutens hundikuppråd. Handikappförbundenscenlralkommilé, SACOISR och , anser altutredningen överskattat belydelsen av SOFT-reformen då del gäller kommunernasmöjligheler till besparingar. kommun bedömer för sin del allSOFT-reformen frigör endasi av nuvarande tolala socialhjälpskostnad.Sundsvulls kommun redovisar resultat av en försöksverksamhet i kommunen medSOFT-mtiner och finner för sin del atl resurs-tillskottel kan bedömas till25-30% av socialhjälpskoslnaderna. Flera remissinstanser framhålleratt förslaget kommer att medföra ökade kostnader för kommunerna även omSOFT-reformen avlastar vissa kost- Prop.1979/80:1 332 Till dessa hör fleru kommuner och länsstyrelser.Föreningen , och . Dessa remissinstansers uppfaUning är också all kommunernasmöjligheter till nya breda satsningar på socialljänslens område är myckelbegränsade och atl slaten därför måste åiaga sig etl betydligt ökal ansvar förkosinadema. framhåller för sin del all kommunernas möjlighelerall genomföra förslagel lill slor del blir beroende av hur generellabidrags-och irygghelssyslem ulformas i framliden. 22.2 Statsbidrag till kommunernas socialtjänst 22.2.1 Avvägning mellan skalteutjämningsbidrug och ullmänldriftbidrug Hos remissinslanserna finns en klarövervikt för ulredningens förslag all statsbidrag lill kommunernas socialljänsli första hand skall utgå i form av skatteutjämningsbidrag. Bland deremissinsianser som har uttalat sig för skalleuljämningsbidrag finnssociulstyrelsen, stutskontoret, decentruliseringsutredningen, fiertaletkommuner, slutens hundikuppråd, , LRF och KEU 76. Enligl en uppfaUning som förs framav bl. a. kommun ligger ell skalleuljämningsbidrag i linje med enlagsfiftning som har lill syfte all ge kommunerna frihel att inom givna ramarsjälva ulforma sin socialljänsl. kommun framhåller all del finns andrakommunala verksamhetsgrenar än socialljänslen som har kostnader för socialainsalser och alt skatteutjämningsbidrag av denna anledning är atl föredraframför ell allmänl driftbidrag. KEU 76 betonar alt förslagel ligger helt ilinje med denna ulrednings egel slällningsiagande. Flera av de remissinsianser somlillslyrker skatteutjämningsbidrag framhåller dock alt en nödvändigförutsätlning är all bidragen innebär en förslärkning av denkommunalekonomiska siluationen och betonar i della sammanhang att del avulredningens förslag inle går all analysera effekterna av ell sådanl bidrag. I flera fall betonas nödvändighelenav specialdestinerade statsbidrag vid sidan av skalleuljämningsbidragel. TCOoch anser all bidrag av detla slag är särskillangelägna eftersom skalleuljämningsbidrag inte kompenserar medelstoraexpanderande kommuner med svag skattekraft eller de största kommunerna förinkomstbortfall från bidrag lill individinriktade insatser. Bland de remissinsianser som är negativaeller övervägande negativa till skatteutjämningsbidrag hör fleru länsstyrelseroch kommuner, , och . Som elt argument mol skatteutjämningsbidrag framför och flera kommuner atl det finns risk för all elt sådanlbidrag inte kommer lill godo i önskvärd utsträckning. a.länsstyrelsen i Gotlunds län anser atl skalleuljämningsbidrag kommer atlmedföra 1979/80:1 333 prioriteringar som går ut över missbrukargruppernasresurskrävande värdbehov. Flera remissinsianser framhåller - i likhel medSveriges socionomers riksförbund - alt elt allmänt driftbidrag har fördelenatt del går alt göra en direkl koppling mellan bidragels sloriek och villighdenall salsa på en viss verksamhelsgren. Några remissinstanser, bl.a.riksskutieverkel, , och LO, avslår från all nula slällning i frågan om bidragsform och hänvisar lill senareställningslagande lill KEU 76: s förslag i ämnel. LO ansluter sig dock iprincip till socialulredningens förslag. Riksskatieverkei nöjer sig med all nupåpeka all adminislralionen av skalleuljämningsbidragel försvåras om hänsynskall lagas till särskilda faklorer vid beräkning av bidragel. Ulredningens förslag i fråga omuivecklingsbidrag lill olika verksamheler inom socialljänslen behandlas av ellmindre anlal remissinsianser. Kritiken är med få undanlag posiliv ellerövervägande posiliv. framhåller alt bidragetlill barnomsorgen inle har inneburil den vänlade kostnadsöverföringen frånkommunerna till slalen. Ökade kapilalijänslkosinader har ulgjorl hinder fördella. Enligl kommunen har ulredningen lättvindigl gått förbi detta problem.Utredningen borde i StäUet ha prövat frågan om ett statligt övertagande avpersonalkostnaderna inom barnomsorgen i likhel med vad som gäller för skolan.KEU 76 ser en uppräkning av slalsbidragen lill barnomsorgen som en angelägen ålgärdmen konslalerar all frågan kommer all behandlas i annal sammanhang. KEU 76framhåller dock all primärkommunerna får räkna med belydande neUokoslnader förbarnomsorgen även om del skulle vara möjligi all öka stålens bidrag förverksamheten. Det är därför enligt KEU 76 angeläget med en utjämning avnettokostnaderna för barnomsorgen inom skatleutjämningssystemet oberoende avom de speciella statsbidragen till barnomsorgen höjs. Riksrevisionsverketframhåller att en ulvärdering av effeklerna av de olika statsbidragen tillbarnomsorgen bör ske i ett sammanhang innan nuvarande överenskommelse mellanregeringen och kommunförbundet löper ul. Värdel av atl behålla bidrag lillsocial hemhjälp och färdljänsl belönas av fiera remissinsianser, bl.a. statenshundikuppråd, handikapporganisationerna, några kommuner, LO och Svenska rödakorset. Flertalet av dessa remissinstanser uttalar sig dock för all bidragenskall ulgå som permanenta specialdestinerade bidrag i slällel föruivecklingsbidrag. efterlyser klarare principer för kostnadsfördelningmellan social hemhjälp och hemsjukvård. KEU 76 delar ulredningensuppfattning alt utvecklingsbidrag bör behållas för social hemhjälp ochfärdljänsl. Däremot avstyrker KEU 76 förslaget alt vidga bidragsunderlaget försocial hemhjälp lill att gälla även ålderdomshemmen. KEU 76 framhåller i dessadelar följande. 1979/80:1 334 Vi konslalerar i vårt slulbelänkande (SOU 1977:78)all om de specialdestinerade bidragen lill färdtjänsten och den socialahemhjälpen finns kvar kommer kommunerna all via Ivå parallella syslem fåersällning för åldersfördelningen i kommunen. Kommuner med slor andel äldrefår genom slalsbidragen viss kompensation för kosinadema för pensionärsservice.Samlidigl kommer kommunernas neUokoslnader för nämnda verksamheler alluljämnas inom del reformerade skaileuljämningssyslemd. Vid beräkningen avnellokoslnaderna dras stalsbidragel av vilkel ulgör en garanti för allkommunerna inle blir dubbelkompenserade. I princip förordar vi därför alt slalsbidragen lillfärdtjänst och social hemhjälp arbelas in i skalleutjämningssyslemel på sikl.Vi har dock av fiera skäl inle ansett del möjligt atl slopa dessabidrag. För del försia innebär specialdestineringen en stimulans förkommunerna all bedriva verksamhelen. För del andra kommerskaileuljämningssyslemd enligl vårt förslag inte heller i fortsäliningen allomfalla alla kommuner. Del är de kommuner som har en egen skallekraftöverstigande den garanterade som ligger uianför syslemel. Om despecialdestinerade bidragen slopas skulle dessa kommuner bli hell ulankompensation för dessa verksamheler. I fråga om stalsbidragel lill färdljänslen vill videssulom framhålla atl den snabba ulbyggnaden av verksamheten under de senasleåren till stor del beror pä atl kommunerna utvidgat bidragsområdd till atlgälla pensionärer över huvud lagd och inle enbarl handikappade. Viunderslryker därför i slulbelänkandel atl syftel med bidraget bör vara allmöjliggöra ulbyggnaden av kommunernas färdljänsl för personer med handikapp, ochall bidragsunderiagel bör begränsas till denna grupp. Vi konslalerar vidare i vårt slulbelänkande all delspecialdestinerade bidragel lill den sociala hemhjälpen har ulgjorl enstimulans för kommunernas verksamhel. Vi pekar i likhel med socialulredningenpå all slalsbidraget endast utgår lill en del av åldringsvården. Kommunernasavvägning mellan olika lyper av åldringsvård påverkas därför sannolikt avslatsbi-dragssysiemet. Vi markerar dock alt syftet med statsbidraget lillhemhjälpen var jusl all stimulera ulbyggnaden av den individorienieradeverksamhelen. Socialulredningens förslag all ulvidga bidragsunderiagel lillall även gälla ålderdomshemmen kan vi inle lillslyrka. Eftersom vi menar atlbidragel på sikl bör inarbetas i skatleutjämningssystemet bör inte del slalligaslödel utvidgas lill yllerligare delar av den sociala verksamhelen. I vårtförslag till reformerat skalteutjämningssystem utjämnas även nettokostnadernaför ålderdomshemmen. framhåller att verkel påuppdrag av regeringen har utvärderat det försöksvis tillämpade bidragssystemetför slatsbidrag till bl.a. färdljänsl och social hemhjälp. Resulialei av dennaulvärdering har redovisais i rapport (RRV dnr 1976:727). Vad gällerfärdljänslen visade utvärderingen enligt verkel atl slalsbidraget haflbelydelse som slimulansfaklor i kommuner med liten folkmängd och lågskattekraft. Även vissa slörre kommuner lorde ha byggl ul eller förbältrat sinfärdtjänst i första hand till följd av statsbidraget, men generelll tycks inlestatsbidraget ha varil den viktigasle orsaken till den salsning på färdljänslsom gjorls i de slörre kommunerna. Där har verksamhelens ulbyggnad i högre gradpåverkals av målgruppens behov och sloriek, kommunalpoliliska Prop.1979/80:1 335 priorileringar och kommunens ekonomi. Med hänsyn lill sinbedömning av färdljänslens kvalild och ulbyggnad - och med hänsyn lillslalsbidragds ultalade syfte all stimulera en uppbyggnad av en färdljänsl avgod kvalile i hela landel - ifrågasäller verkel i rapporten om del finnslika slarka skäl som lidigare för statlig stimulans genom etl specialdestineratslalsbidrag lill kommunernas färdljänsl. Eftersom del finns ell samband mellanlåg skallekrafi och dåligt utvecklad färdljänsl finns del enligl verkels uppfaUningsnarare skäl som lalar för all ersälla del specialdestinerade stalsbidrageltill färdljänsl med bidrag inom skalteutjämningssyslemds ram. Om lika sloramedel fördelas i della syslem som f n. ulbelalas i slalsbidrag lill färdljänslskulle della främsl gynna de kommuner som har slörsl behov av all yllerligareulveckla färdljänslen. Verkel finner all ett ylleriigare skäl för all övervägaen förändring av bidragel lill färdljänslen är all detla bidrag kan förhindraatl alternativa trafiklösningar för personer med förflyll-ningshandikappprövas. Del speciella stalsbidragel lill färdljänsl priorile-ras framförsalsningar på handikappanpassning av de allmänna kommunikationsmedlen. Irapporten framförs även skäl som lalar mol all slopa del specieUa slalsbidragdlill färdljänsl och överföra medel lill ell allmänl skalleuijämningssyslem.Sådana skäl är enligt verkel all bidragen då inle med säkerhel skulle kommafärdljänslen lill del och all vissa kommuner -främst storstadskommunerna ochandra kommuner där färdljänslen är väl utbyggd - skulle fåmindre bidrag. Vad gäller den sociala hemhjälpenanser verket all ulvärderingen visade all slalsbidragd inlehafl någon belydelse för all stimulera verksamhelens utbyggnad ulan alltmerövergåll lill all vara ell allmänl fi-nansielll slöd lill kommunerna. Densociala hemhjälpen är en elablerad verksamhel och del är enligl verkels meningknappasi relevanl att lala om uivecklingsbidrag i den mening ulredningen gör.Del kan enligl verkel mot denna bakgrund finnas skäl all överväga om detlaspecialdestinerade slalsbidrag skall behållas eller om bidragel skall inordnasi skatleutjämningssystemet. Verkel anser dock alt denna fråga, inte minst medhänsyn lill bidragels sloriek, bör behandlas vid en lolal prövning av behovelav specialdesfinerade statsbidrag. Om specialdestineringen lill socialhemhjälp behålls anser verkel i likhel med ulredningen all slalsbidraget börgöras neutralt lill boendeform, eftersom nuvarande slatsbidragsregler ochlillämpningsbestämmelserna till dessa i många fall molverkar alt kommunernaväljer de efter förhållandena mesl lämpliga formerna av boende för äldre ochdessulom kan molverka ulvecklingen av nya former av äldreomsorg. säll altnå neulralild i valet mellan olika former är enligt verkel all som ulredningenföreslår låla även en del av de nuvarande ålderdomshemmens driftkoslnader blislaisbidragsberältigade. Detla anser verket dock leda lill andraavgränsningsproblem. Under förutsäUning av oförändrad bidragsinsats skulledetta också leda lill ökad slallig bidragsgivning lill kommunerna. Verkelpekar därför på alt ell annal säll all åstadkomma neutralitet Prop.1979/80:1 336 mellan olika kollektiva boendeformer - omspecialdestinerat bidrag skall ulgå - är all ge etl slatsbidrag som pä någolsäll är relaieral lill kostnaderna och/eller omfattningen av kommunernaslolala äldreomsorg. Ulredningens uppfaUning all del ärötillfredsslällande atl kommunerna i fråga om bidragsförskotten får belala fören verksamhel som de inle kan påverka, delas av bl. a. , somföreslår alt slaten skall ta över kommunernas andel av dessa kostnader. Avsamma uppfattning är KEU 76 som dock framhåller all ell överlagande inte kanske förrän delta är samhällsekonomiskt möjligi. KEU 76 framhåller också all endel av den beräknade rationaliseringsvinslen vid omläggningen av adminislralionenav bidragsförskolten har gåll förlorad genom den nuvarande konslruklionen medkommunal del i finansieringen av förskolten. Förslagel i fråga omutvecklingsbidrag lill kommunala nyklerheisnämnder m.m. bemöls posilivi avremissinslanserna. KEU 76 anser dock atl del är befogal med en någolannorlunda gränsdragning än den ulredningen har gjort och förordar för egen delatl endasi bidragel lill admi-nislralionskoslnader upphör alt utgå medan övrigadelar kvarslår som specialdestinerade bidrag. 1 detla sammanhang bör nämnas allflera remissinsianser, bl.a. . TCO och , pekar på behovel avsärskill ekonomiskl slöd för ulbyggnad av lillnyklringskliniker.