prop · G303165 · 1979-12-31 00:00:00 — anvisas på statsbudgeten för budgelåret1980/81 under ell särskili anslag för lån lill mindre och medelslora varv.avseit för exportmarknadssalsningar och för älgärder i samband medanbudsgivning avseende . Del bör ankomma pä regeringen attange villkoren för stödel. Frågan om yllerligare stöd under åren 1982 och 1983bör tas upp lill prövning dä de erfarenheter som vunnils under de Ivåförsia åren kan beaktas. Kommissionen anser vidare atl det bör övervägas alt underslallig medverkan bilda ell utvecklingsbolag med syfte all utveckla ett syslemför svensk kuslsjöfari. Regeringen har lidigare denna dag beslulal all avlåiaen proposiiion om sjöfartspolitiken, m.m. och därvid bl.a. föreslä riksdagenatl anta etl förslag om sjöfarlspolitiskl program. 1 delta förslag behandlasbl. a. vissa frägor om den mindre skeppsfarten. 1 samband därmed aviseras alten särskild utredning skall tillsättas med uppgift att behandla sjöfartens rolli den svenska trafikpolitiken. Utredningen skall vidare studera behovet av detföreslagna utvecklingsbolaget. Uiöver nämnda insalser av generell natur har kommissionenövervägt i 1979/80: 165 20 vad mån del för vissa av varven behövs ytterligarestödinsatser från sialsmaklemas sida. 1 likhei med kommissionen bedömer Jag allsådana insalser i flertalel fall inle kan anses motiverade. 1 fråga om någraenskilda varv villjag anföra följande. Svenska Varvs slyrelse beslutade alt , numera AB Varf skulle laggas ned. Efter riksdagsbesluletom varvsfrågorna (prop. 1978/79:49, NU 1978/ 79: 17, rskr1978/79: 115) beslutade koncernledningen all en ny budgel skulle upprällas förvarvet under förulsältning atl varsel om uppsägning inte lämnades de anslälldaunder . Nedläggningsbeslutet gäller dock forlfarande. Som bakgrund lill nedläggningsbeslutet kan nämnas atlFinnboda har varil förluslbringande underen följd av år. Under perioden 1974-1978har förlusterna uppgåll till tolall 295 milj. kr. före bokslulsdisposilioneroch skalt. Föriuslen är 1976 var särskilt hög och uppgick lill ca 125 milj. kr.För perioden 1979- 1982 har yllerligare förluster beräknals. På uppdrag av den regionala ulvecklingsfonden i Stockholmslän har elt konsultförelag utarbetat en rapporl Framlida planer för . Enligi rapporlen är del möjligt för Varf all under vissaförulsältningar ge acceplabel lönsamhel fr. o. m. är 1982. En förulsältninganses vara alt verksamhelen inriktas mol reparationer. finns del anledning att på flera punkler ifrågasättakonsullutredningens bedömning och kommissionen anser alt del från företagsekonomisksynpunkt mesl realitiska är att varvet läggs ned. Kommissionen anser inleheller alt arbetsmarknadspoliliska, försvarspolitiska eller andra liknande skällillräckligl motiverar atl varvet hålls vid liv genom särskilda ålgärder frånsialsmaklemas sida. Enligt kommissionens bedömning bör nedläggningsbeslutetvad gäller varvsverksamhelen därför verkställas. Med hänsyn lill behovel avkalaslrofberedskap vid haverier och andra olyckshändelser föreslär kommissionenatl Svenska Varv får i uppdrag atl mot ersällning vidmakthålla och underhållahärför erft)rderlig dockkapaciiei och atl lillhandahålla personal ikatastrofsituationer. Kommissionen nolerar vidare all det vid förelagel finnsen bra mekanisk verkstad som kan behållas och evenluelll ulvecklas. I ett särskilt yltrande föreslär tre av kommissionensexperter, som represenlerar fackliga organisaiioner, atl regeringen ulser ensärskild förhandlare med uppdrag att med olika länkbara iniressenler diskuteravarvels framtid. i har i en skrivelse hemslälllan regeringen lar fasla på förslagel om cn särskild förhandlare. Jagansluter mig till kommissionens bedömning all det inle ar motiverat medsärskilda ålgärder från siatsmakternas sida i syfle all söka fä lill slånd enändring i koncernledningens nedläggningsbeslut av Varf. Jag finnerinle all skälen är lillräckligl slarka för atl av beredskaps-, arbelsmarknadspolitiskaeller andra orsaker behälla förelagel. 1979/80: 165 21 cheferna för försvars-, handels- ocharbetsmarknadsdepartementen harjag kommii till uppfaltningen atl inle hellerbehovet av katastrofberedskap vid haverier och andra olyckshändelser ärtillräckligt föi" atl upprällhålla en varvskapacitet, med hänsyn lill altlillräcklig annan varvskapacitet finns på ostkusten. Jag villvidare framhålla alt kommissionen har lagit iniliativ lill förhandlingarmellan Svenska Varv och utomstående intressenter om etl överlagande avförelagel. Dessa förhandlingar har hillills varit resultatlösa. Jag anser inleatt det finns något skäl för regeringen all utse en särskild förhandlare ifrågan. Till dellavill Jag lägga alt det, såsom kommissionen har anfört, f n. föreligger etlbelydande överskoll på kapacitet inom den aktuella delen av varvsindusirin ochatl del framstår som klart all en neddragning av kapaciteten måste ske. Enligtmin mening har betydligt bäitre förutsättningar atl möta ennedläggning än flertalel andra varvsorter. KarlskronavarvetAB uppfördes under senare delen av 1600-lalet för nybyggnader och reparationerför den svenska flottan. Varvet blev akliebolag . Svenska marinensvarade vid 1970-lalels början för av beläggningen. Under 1970-talethar etl flertal försök gjorls all minska beroendet av den svenska marinen, varsbeställningsvolym kontinuerligt har minskal. Kariskronavarvet arbelade därförsom underieveranlör till slorvarven under deras högkonjunktur i början av1970-talet. övergick företaget lill den civila marknaden för mindrehandelsfartyg och på exportmarknaden lill fartyg. Det ekonomiskaulfallel av den civila fartygsproduklionen har varil otillfredsställande. har arbetat inom det plaslteknologiskaområdet sedan milten av 1960-lalet och därvid såväl utarbetat som utvecklatmeloder för fartygsproduktion inom detla område. Varvet har under de senasleåren både tillverkat och sålt såväl civila som fartyg i glasfiberarmeradplasl till vissa svenska köpare. Bland dessa kan nämnas ulsjöbevakningsfarlygför den svenska och fiskefartyg för den svenska fiskeflottan.Varvet bedömer alt den framtida ulvecklingen medför all nya områden visar sigmyckel lämpade för plaslfarlyg. Inom t. ex. del områdel visar varvelsmarknadsanalyser att ulvecklingen mot plaslfarlyg kommer all gå mycket fort.Kariskronavarvet vill därt"ör fortsätta utvecklingen av plaslfarlyg förmarina ändamål och därvid satsa speciellt på exporl av sådana fartyg. För alllyckas med denna exporl behöver enligi varvet vissa referensfartyg ellerprolotyper byggas och leslas. Vidare startade höslen 1976 ellomfallande projektarbete inom vindkraflområdel. Målsättningen var atlanalysera de leknolo-giska. industriella och kommersiella förulsällningarna ochpå sikl tillföra svensk induslri en bärande affärs- och produktidé. Det stodredan från början klart all en produklion av vindkratjaggregal för varvels delväl skulle stämma med de personella och maleriella resurser som kunde kom- 1979/80: 165 22 ma all frigöras i på grund av den förulsebaravolymnedgången i fartygsnybyggnad. I är nu ivå storaprolotypanläggningar av vindkraftaggregat under uppförande. Båda är beställdaav NE) inom ramen för del slalligaenergiforskningsprogrammet. Etl av dessa aggregal har uivecklals avKarlskronavarvet i samarbele med det amerikanska företaget och konstrueras och byggs av Kariskronavarvet. Varvet har vidare nyligenfått en order som underleverantör på ell stort vindkraflaggregat lill delamerikanska . Detla visar all ligger välframme vad gäller utveckling, tillverkning och försäljning avvindkraft-aggregat. Mot bakgrund av energisitualionen både utomlands och iSverige delar Jag Karlskronavarvels bedömning atl vindkraflaggregat kan bli enintressant marknad för varvets del och tror all detta i framliden kan bli etlviktigt komplemenl till varvels fartygsproduktion. Enligt de långsiktiga planerna för varvet skall den civilafartygsproduklionen minskas. En belydande del av varvets resurser kommer istället att koncentreras lill marin nybyggnad med speciell inrikining på exporloch i viss män pä aliernativ produktion. Jag delar kommissionens och Svenska Varvs uppfattning omKarlskronavarvets framlida inrikining. Enligt Svenska Varvs bedömning är enförulsältning för alt de långsikliga planerna skall kunna genomföras atl vissaav den svenska marinens beställningar tidigareläggs för atl varvet skall lyckasmed sin exportsatsning av fartyg. Jag måsle dock konstatera alt deekonomiska möjligheterna för marinen all nu besiälla ytterligare fariyg saknas. Då jag delar Karlskronavarvels bedömning av de framlidaexporlmöj-ligheterna för plaslfarlyg för ändamål bör ekonomiskamöjligheter skapas för varvel all ytterligare utveckla sin kunskap inom delplasllekno-logiska området. särskilt anslag bör tas upp för ändamälei. Jagbedömer all 75 milj. kr. utgör ett erforderiigl slöd för kosinader i sambandmed varvels vidareulveckling inom det plaslteknologiska området för marinaändamål. Jag förordar alltså all 75 milj. kr. anvisas pä slalsbudgeten förbudgeiårei 1980/81 under etl särskilt reservalionsanslag, benämnlMedelslillskoll för Kariskronavarvet för kostnader i samband med uivecklinginom del plaslleknologiska området för ändamål. Kommissionen konslalerar att Karlskronavarvels primärafunkiion är all vara underhålls- och nybyggnadsvarv för den svenska marinen.Med hänsyn lill beredskapsinlressen förulsäller della enligi kommissionen allvarvet erhåller en så slor andel av marinens underhålls- och nybyggnadsbeställningarsom möjligt. som f.n. ulförs vid varven i Göleborg ochvid Varf i Siockholm bör, enligi kommissionen, överföras lillKarlskrona och också omfalla isbrytarunderhållet med undanlag av delisbrylarundeihall som avses komm;; atl ske vid varv. Beträffande den nybyggnadsverksamheten anser 1979/80: 165 23 kommissionen atl möjligheterna all koncentrera ulbålsproduk-lionentill hör övervägas. Kommissionen konslalerar vidare all eninrikining på marin exporl förulsäller all Karlskrohåvarvel erhåller svenskabesiällningar som kan tjäna som referensobjeki. Eflersamråd med chefen för kommunikaiiönsdepariemeniei bedömer Jag atl del i frägaom isbrytamnderhällel inte längre finns anledning atl lämna dispens frånupphandlingskungörelsen. När nu gällande avial avseende isbrytamnderhällelupphör får alltså sedvanligt anbudsförfarande ske för kommande avtalsperiod. Ar påbörjades arbelet med en ändring av strukturenhos . Ändringen syflar lill atl förelagel skallupphöra alt vara nybyggnadsvarv och i stället inrikla sig på annan produklion. För egen del ansluter Jag mig till kommissionens bedömningatl del inte är motiverat med några åtgärder från statsmaklemas sida i syfleatl försöka åsladkomma annan utveckling. Kostnaderna för omstruktureringen vid Varf,Karlskronavarvci och Varv ingår, med undanlag för Karlskronavarvelsutvecklingskostnader inom det plaslteknologiska området, i del av Svenska Varvangivna kapitalbehovet för omslruklureringen. Jag ålerkommer i det följandelill denna fråga. Kommissionen bygger sip ananlys på förutsättningen all destatliga beställningarna kommer att minska de närmasle åren, inte minst motbakgrund av del slalsfinansiella läget. Det kan emellertid inte uteslutas atlsysselsätlningsläget främst förde mindre och medelstora varven i vissa fall kanmoiivera all slalliga beställningar tidigareläggs. 1 regeringskanslielförbereds f n. ålgärder för alt vid behov beställa varvsprodukter för all läckabehov inom vägverkel, och . 2.4 Stöd till varvsindustrin Innan jag går närmare in på frågan om finansieringen avvarvens produklion villjag i anslulning lill den proposition omsjöfarlspoliliken, m. m. som regeringen har beslulal avlåtaredovisa några synpunkter på fiågan om samordningen av varvs- ochsjöfarlspoliliken. Slödel lill varven avser primärl all underiällaomställningen mot konkurrenskraftig produklion. Jag finner det emellertidnaluriigt all slödel ges en sådan ulformning att även de svenska rederierna kandra fördel av delta bl. a. genom atl erhålla en långfrislig finansiering. Inriktningen hos såväl svenska varv som svenska rederiermol avancerade fartyg, vilka ulgör delar av hela transportsystem, innebär altdel inom flera områden bör finnas föruisäiiningar för etl fruktbart lekniskloch kommersiellt samarbele mellan de båda näringsgienarna. Sädanl samarbetebör underiälias finansiellt av sialen. Jag vill i detta sammanhang peka påmöjlighelema till finansiering via slyrelsen för teknisk uiveckling och 1979/80: 165 24 Fonden för industriellt utvecklingsarbete (Industrifonden).Även inom ramen för fartygskreditgarantisystemet och Skeppshypotekskassornaskredilgivning bör sådant samarbele understödjas. De svenska rederiernas beslållningsplaner för åren1980-1984 uppgår till ca 6000 milj. kr. Skeppshypotekskassornas bruttoulläninghar varit 200-300 milj. kr. Rederierna har i sinnuvarande besväriiga ekonomiska siluaiion slort behov av atl finna långfristigfinansiering av sina invesleringar för all minska riskerna förlikviditelsproblem och uppnå en finansiering där avskrivningarna av fartygenoch amorteringarna på länen överensstämmer sä långl del är möjligt. Bl.a. kapitalmarknadsulredningen har föreslagit ensammanslagning av kassorna. Jag avser all senare åsladkomma med förslag om ensammanslagning som då bör kunna genomföras den . Denskeppshy-potekskassa som bildas genom sammanslagningen bör ha förulsältningarall kunna spela en akliv roll i den långfristiga finansieringen av rederiernasinvesleringar. Delta fordrar i sin lur all lillräckligt utrymme bereds kassanpå kreditmarknaderna. Chefen för har lidigareredovisal förslag om inriktningen av sjöfartspolitiken och lagl fram etlsjöfartspolitiski program. Kassorna bör i sin utlåning prioritera projekt somligger inom ramen för detta program. bör kassorna särskilt beakla demöjligheter som enligi min mening finns alt utveckla samarbetet mellan svenskavarv och rederier för atl konstruera tekniskl avancerade fariyg. 2.4.1 Skäl för forlsall stöd till varvsindustrin Enligt bedömningen i prop. 1978/79:49 avseende höslen 1978avvek det svenska kostnadsläget siarkt från de lägsta internationella prisernaför slandardlonnage såsom tank-, bulk- och ro/ro-farlyg. innebar all desvenska varven vid försäljning på den internationella marknaden inte kundeerhålla högre självkoslnadsläckning än som svarade mol avden svenska självkosinaden för olika slandardfarlygstyper. En Jämförelse mellan svensk och Japansk koslnadsnivåvisade alt de Japanska kostnaderna var lägre för siandardfartyg. Priserna på nybyggnadslonnage har stigit kraftigt under är1979. Prisnivåerna ligger högre än under år 1978.Beiräffande slandardlonnage erbjuder priser som vanligen ligger ca15-20 % under den västeuropeiska nivån. För fartygstyper som kräver nykonstruktionligger de Japanska priserna oftast ca 10 under de västeuropeiska. Prisutvecklingen pä andrahandsmarknaden har visal en ännuhögre uppgång än den på nybyggnadssidan. Priserna har för olikalyper av andrahandstonnage och åldersgrupper stigii med mellan och ca110 %. var sannolikl skillnaden mellansvensk och 1979/80:165 25 Japansk självkostnad som slörsl. Mot bakgrund av bl.a.ändral värde för den Japanska valulan och ökade kostnader för material ochlöner har denna skillnad minskal. kommer även under 1980-talel atl vara dendominerande varvsna-lionen och den Japanska självkostnadsulvecklingen kommeralt vara ledande för den långsiktiga prisulvecklingen på slandardlonnage. Detär sannolikl alt kostnadsskillnaden mellan och kommer alt minskasnågot lill . Jag hartidigare redovisat huvuddragen i Svenska Varvs struklurplan. Elt genomförandeav planen innebär all kapaciteten vid storvarven successivt minskar från 12milj. direkta produktionstimmar till ca 5 milj. . Därefterbedöms volymen vara oförändrad t. o. m. . För de mindre och medelsloravarven sker en minskning av kapaciteten för produktionen avhandelsfartyg från ca 3 milj. timmar till ca 1.7 milj. timmar är 1983.Sammanlaget minskar alltså den svenska varvskapacitelen frän ca 15 milj.limmar lill ca 7 milj. limmar . De senasle åren har av nya order vid desvenska varven kommii från svenska beställare. Rederierna bedömer själva attderas totala beställningar kommer att molsvara avden varvskapacilet som Jag har redovisal. Desjöfarlspolitiska älgärder som chefen för tidigaredenna dag har förordal torde lillsammans med de åtgärder som Jag i det följandekommer all förorda för alt finansiellt underlätta beställningar vid svenskavarv kunna öka det svenska beställarintresset. Det synes dock Iroligl all en -jämfört med de senasle åren ökad andel av varvens produktion måsle avsällaspå exportmarknaden. De bedömningar som Jag har redovisat pekar pä all skillnadenmellan världsmarknadspriset för olika fartygstyper och de svenskasjälvkoslna-derna har minskal . En ytterligare förbättring avmarknadslägel och en kraftfull satsning från varvens sida för atl minska sinaproduktionskostnader är dock nödvändig för att varven skall kunna konkurreraom order av egen kraft. Del är värt all observera atl de låga marknadsprisernadelvis är en följd av slatliga slödsystem i flertalet varvsländer. Del behövsalltså slöd i yllerligare för alt varvens omställning skall haförulsältningar att lyckas. Jag anser emellertid alt liden nu är mogen allsälta en slutpunkt för de statliga stödel till varvsindustrin till de delardella avser direkla subventioner. Moiiven lill della är all Jag dels bedömer allde slalliga subventionerna ulomlands kommer all avvecklas, dels atl marknadsprisernakommer alt förbällras. Även samhällsekonomiska skäl motiverar all stödetavvecklas. Rimliga förutsättningar skulle därigenom skapas för alt varvengenom egna ansträngingar kan bli konkurrenskraftiga. Del slöd som ulgår i fromav statliga garanlier lill varv och rederier finns del forlfarande skäl atlbibehålla. Som jag redan har nämnl är del vikligl att varvensplanering atl slödel Prop.1979/80: 165 26 omfallar än vad som varilfallel. En bedömning av avvecklingstakten för de slatliga slöden ulomlands ochmarknadsprisutvecklingen över en längre tidsperiod är i prakliken omöjlig atlgöra med någon slörre säkerhet. Jag finner emellertid att fördelarna frånvarvens sida atl vela förulsällningarna för sin ekonomiska planering ärvikligare än den osäkerhet som är förenad med framtidsbedömningarna. Jag bedömer atl år än en skälig avvecklingslid för deslatliga subventionerna lill varvsindusirin. Då varven genom siödet lillbeställare av fariyg redan fåll slöd för i del närmasle hela sin produklionunder bör stöd utgå först fr. o. m. . Ett slöd direkt till varven skulle medge alt varven bälireskulle kunna anpassa sina offertvillkor till den rådande konkurrensen för varjeenskild order. 1 speciella fall skulle siödet kunna användas också för export.De fall Jag här länker på gäller enbari då konkurrens föreligger frän ländersom subventionerar sin exporl av fariyg. 2.4.2 Ändring av slöd tdl beställare av Järtyg För all underlätta beställningar av fartyg vid svenskavarv ulgär enligt beslut av (prop. 1976/77: 139. NU 1976/77:53, rskr1976/77:343, prop. 1977/78:174, NU 1977/78:76, rskr 1977/78:377, prop.1978/79:49, NU 1978/79: 17, rskr 1978/79: 115 och prop. 1978/79:211, NU1978/79:58, rskr 1978/79:449) statligt slöd lill beställare av fartyg vidsvenska varv i form av kreditgarantier och avskrivningslån. För kreditgarantierhar fastställts en ram om 6665 milj. kr. och för lån har sammanlagt 2 460milj. Kreditgarantin får motsvara högst av konlraklsprisetoch lån kan lämnas med belopp motsvarande högst av konlraklspriset förbeställt fariyg eller större ombyggnad av fartyg. Stödet är temporärt och avserbeställningar som har gjorts . Del beställda fartygetskall levereras före . Till lånen är knuien enåtervinnings-rätt för staten. Villkoren för siödet finns angivna i förordningen(1977: 500) om slatligt stöd lill beställare av fartyg (omlryckt 1978:995 ochändrad : 555). har ca 85 fariyg beställts vid svenska varvoch ca 15 fariyg byggis om med beställarslöd. Av slödel har 'gälltill de mindre och medelstora varven, medan återstoden har gåll lill storvarven.Av garantiram och anvisade medel återstod -efter vissareservalioner för ränlor om drygt 300 milj. kr. - sammanlaget ca 63 milj. kr. Slödel har varil i krafl i tre är. Enligt min meningfinns nu skäl all ulvärdera sysiemel och överväga om och i så fall hur ellframlida slöd lill varven skall ulformas. väsentligl motiv för atl införa stödel var att gevarvsindustrin en omställningslid under vilken varven kunde inrikl;i sinproduklion mol mer konkurrenskraftiga produkler. Huvuddelen av de order somsvenska varv 1979/80: 165 27 har tecknat hade inte varit möjliga ulandelta slöd. Slödel har vidare inneburil atl sysselsällningsminskningen vidvarven har kunnal ske i socialt acceptabla former. Jag vill erinra om alt har varilutomordentligl bekymmersamma frän ekonomisk synpunkt för bäde varv ochrederier. Anlalet pontiella köpare av fartyg har varil begränsai. Detla harinneburil att siaten som garantigivare tvingats acceptera slora kreditrisker. Trotsdelta har staten ännu inte drabbats av några förluster pä grund av lämnadegarantier. Inom nämnden för fartygskredilgarantier har slatens förlustrisker pågrund av lämnade lån och garantier bedömis. Denna bedömning av föriuslriskernapekar på att dessa inle skulle överstiga av lämnade garanlieroch garantiutfästelser. Förlustriskerna kan naluriigitvis öka vid försämradefraktnivåer för rederierna. Med hänsyn till de förhållanden som har rätt vidgarantigivningen finner Jag ändå atl förlustriskerna måsle betraktas somrelativt begränsade. Delekonomiska ulfallet för varven av de order som har tecknats med beställarslödhar varieral kraftigl mellan olika varv. För flera varv har slödel gett utrymmeför mindre vinster medan andra har redovisat ett otillfredsställande ekonomisklulfall. Den slutsats somjag kan dra av del redovisade förhållandel är all föreffektiva svenska varv har skillnaden mellan marknadspris och självkoslnadungefär motsvarat länenivån. Slödel hardock hafl vissa nackdelar, bl. a. har stödet avsett alltför korta tidsperioder. Detla är i sin lur en följd av all etl långsiktiglstrukturbeslut inle har kunnal fallas. Enligt min uppfattning bördärför elt framtida stödsystem omfatta för alt varvenskall kunna planera sin verksamhel på etl rationellt säll. Som enföljd av den allvariiga slrukturkris som världens varvsindustri sedan några årtillbaka befinner sig i har de olika varvsländerna vidlagil omfattande slatligastödåtgärder för denna industri. Dessa stödåtgärder har sålunda underen längrelid ulgjorl elt viktigt inslag i den inlernalionella varvskonkurrensen.Konkurrensen om den begränsade beslällningsvolymen har medfört all de olikaländernas slödsystem successivi har utvidgats för atl vara relaiiviomfattande. Bakom deolika typerna av slödformer ligger olika hänsynsiaganden. Vanligl förekommandeär stöd riklat till rederier i del egna landel. Andra Slödformer är inrikladepä l.ex. Som Jag har nämnt har dock under de senasteåren iniräffal en väsenllig förändring dä länder som FörbundsrepublikenTyskland. , och infört slödformer som innebärsubvenlionering av exporlorder. En Jämförelse mellan del svenska slödel lill beställare avfariyg och molsvarande slöd ulomlands visar all länder som Frankrike.Förbundsrepubliken och Slorbrilannien har samma eller högresubvenlions-grad. och har däremoi lägre subventionsgrad. Prop.1979/80: 165 28 Inom pågår nu överläggningar om att avveckla deomfattande varvsstöden. Del är f. n. svårl atl överblicka i vilken taktavvecklingen kan ske. Under den av mig förordade treåriga avvecklingsliden försubventionsdelen av siödet till svensk varvsindustri bör enligt min meningslödel ändras på sådanl säll all det även i vissa fall kan underiällakonkurrens om exportorder. Denna ändring bör ta sig utiryck i att siödet tillbeställare inte längre skall innefatta direkta subventioner i form avavskrivningslån, utan begränsas lill statliga garanlier. Garanti lill svenska beställare bör, av skäl somjagnärmare redogör för i del följande, kunna uppgå lill högst avkonlraklspriset för fartyg. F. n. belalar beställare konlanl avkonlraklspriset.