prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — verka för en samordning av och fördela statligt stöd ^lillrymdforskning, ^rymdtekniskt utvecklingsarbete och ^fiärranalysverksam-^hel.^Delegalionen är vidare kontaktorgan med internationella organisationer, särskilt ^European ^Space ^Agency ^(),och utländska institutioner på rymd- och ^ijärranalysområdet. Delegationen beslår av ^högslåtta ledamöter, med en heltidsanställdordförande och en ^verkslällande ledamot. Det ^s^talsägda Svenska^rymdakliebolagel (Rymdbolaget) svarar för verkställande ^funklioner inomsvensk rymdverksamhet, såsom att tekniskt verkställa de nationellarymdforsknings- och fjärranalysprogrammen, svara för driften av försöksfältet^Esrange, driva en mottagningsstation för bilder från ^fjarranalyssalelliler,bereda ^siällningsiaganden i ^inlernalionella ^rymdfiågor och ^naiionella^rymdpoliliska ^beslul ^saml främja marknadsföring av svensk ^induslri inom^rymdområdel. Bolagels ^verksamhel finansieras ^lill ^slor de! genom uppdragfrån rymddelegationen. För ^rymddelegalionens^verksamhel ^lillämpas ^programbudgelering med följande program och delprogram. Program Nationell rymdverksamhet Delprogram Program ^Europeiskl rymdsamarbete Delprogram 1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet Från detta anslag finansieras verksamheten inom programmet^Myndig-^hetsiippgiltci^,^ ^programelem^en^lel ^Induslriutveckling inomdelprogrammet Nationella ^rymdlilliinipningar ^sami delprogrammen ^ESA;sgrundprogram, ^ESA:s ^iillämpningspii>giamoch ^Projekl SPÖT. Övriga delar av programmet Nationell ^rymdverksamhelfinansieras dels från anslaget ^F^ I. Styrelsen föl ^lekniskutveckling: Teknisk ^ft^irskning och utveckling, dels från anslaget underutbildningsdepartementets huvudtitel Naturvetenskapliga ^f^t^nskningsrådel^m.m. ^()vriga delar av ^programmei ^Europeiskl ^rymdsam-^arbele finansierasfrån anslaget ^Europeiskl samarbete inom rymdforskningen underutbildningsdepartementets huvudtitel. En ^ledogörelse för deriksdagsbeslut som ligger ^lill grund för dellagande i ^ESA:s programhar ^senasl ^lämnals i ^prop. 1975: 1 (bil. ^Hiiruiövei harriksdagen ^beslulal om ^forlsall dellagande i ^Esrange specialprojekt ^(pr^op. 1976/77:125 ^s. NU 1976/77:40, ^rskr1976/77:345), om deltagande i vissaprojekt inom ^ESA:s tillämpningsprogram och i ett franskt ^Ijärianalysprojekl(SPÖT) ^(prop. 1978/79:43 bil. 1, NU 1978/79; 16, ^rskr 1978/79: 122) samt omen väsentligt ökad statlig satsning påsvensk ^rymdverksamhel ^(piop. 1978/79; 142, NU 1978/79:36, ^rskr 1978/79:292). Följandesammanställnin^g^ ger en ekonomisk översikt av verksamheten inom ^della anslag(i 1 ^OOO-lal kr). 1978/79 Utfall 1979/80 Beräknar ^'^ ^Ianspråklagna bidrag från^induslrin. ^^^^ 1 enlighet med ^prop.1978/79: 142 ^(s. 16) redovisas bidr^agen fr^ån ^induslrin ^fr.o.m. ^budgetårel 1979/80 på ^staisbudgelens inkomstsida istället för att avräknas inom Stålens delegation ^ji^ir ^rymdverksamhelMyndighetsuppgifter Inom programMyndighetsuppgifter sker den planering och det övriga administrativa arbete som^ertordras ^föi delegationens ^verksamhel. En ^slor del av detta arbete avserbevakning av de svenska intressena i den europeiska rymdorganisationen ^ESA.Denna bevakning sker ^fiämsl genom att 1979/80:100 Bilaga17 ^Industrideparteinentet 265 ^iir ^lepre^^enteiat i ^ESA:s råd.^piogiamstyrelser och ^öviiga organ,men ^åven genom att delegationen direkt eller via Rymdbolaget följer ochunderstödjer förhandlingar om ^induslrikontrakt mellan ^ESA och svensk ^induslri. De svenska^ESA-delegalerna har vid ^f^lera^lillfällen ^aklivi ^bidragil till ^ralionaliseringar ^t)ch^budgelnedskärningar som medfört minskade svenska ^ESA-bidiag. Dessutom har värdefulla^induslrikonlrakl ^kunnal säkras genom de svenska delegaternas agerande i^ESA. Enligt beslut^(prop. 1978/79:142, NU 1978/79: .36,^rskr 1978/79:292) har ^ledningsfunklionerna vid delegationen förstärkts. ^För^ulomde ^tj^iinster som har inrättats för ^delegaiionens ordförande och verkställande^ledamoi har ^delegalionen ^inrätlai några ^Ijänsler för handläggare ochbiträden. Vissa uppgifter av myndighetskaraktär som ^f.n. ^ulförs avRymdbolaget kommer i ^forlsätiningen att ulföras vid delegationen. Som en följd av attdelegationens resurser för ledning och beredning ^siaiks. kommer ^verksamheleninom programmet all ^omsiruklureras. Även om erfarenheter från denna^omslruklurering saknas i ^nulägel. är det dock uppenbart ^atl den av riksdagenbeslutade ^industripoliliska sa^tsningen på svensk rymdverksamhet inte kan skeutan all programmet ges en viss ytterligare utökning. Delegationen beräknar attunder ^budgetårel 1980/. erfordras ^häiför ^uiöver huvudförslaget. under programmet för /81. Delprogrammet Nationellarymdtillämpningar omfattar dels ^tjärranalys-^verksainhet. De medel som anvisas från ^della anslag går tillindustriutveckling. På förslag av delegationen tar regeringen ställning ^lillvilka ^projekl som skall genomföras. ^efler regeringensbeslut, påbörjat ^verksamhel inom tre nationella ^industriul-^vecklingsprojekt. Beräknade ^ulgifterför pågående nationella industriutvecklingsprojekt under innevarande ^budgelårframgår av följande ^sammanslällning (milj. Studie av direktsändande ^radio- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 266 - Studien ^direklstiiidiiiideradio- och ^TV-satelliler är en ^f^t^Ml^sållning av de studier som ^påbi^irjades vidindustrin under /79.Studien beräknas vara avslutad . - ^Dejinitiiinsjas för ^projeklViking. Projektet ersätter det tidigarestuderade ^M-sal-projeklel. Till ^loljd av beslut med anledning av ^prop. 1978/79: 142 ^hardel givits en betydande ^industripolitisk roll. Projektet syftar till att utveckla ensvensk ve^tenskaplig ^salellil. ^Definilionsfasen ^Ulgör en ^forlsällning avden ^avsluiade ^möilighetssliidicn. Syftet med denna fas är dels attdefiniera satelliten så ^atl en säker^uive^cklings-^och ^koslnadsplan kan etableras, dels att hitta en lämplig balans mellan projektetsambitionsnivå och kostnader ^å^ ena sidan och dess industripolitiska effekter ^å^ den andra. Fasen beräknasvara avslutad . - ^Osiri^s^ syftar ^lillall ^uiveckla en ^bildläsningsmaskin för ^folografiska bilder från ^fjarranalyssalelliler och ^flygbuma ^Ijärranalyssystem. Den^lotala projektkostnaden beräknas till 2,1 milj. kr. Projektet finansieras gemen samt av ^delegalionen och styrelsen för teknisk utveckling. ^Ulvecklingsar ^beiei beräknas vara ^klarl i ^slulel av . ^Delegalionen anmäler alt denavser alt senare under innevarande budgetår lägga fram en plan för nationellteknologiutveckling vid ^induslrin och alt därvid föreslå regeringen vilka andra projekt som på längre ^sikl börgenomföras. Preliminärt beräknar delegationen alt föreslå följande nya projekt(milj. 1979/80 1980/81 , utveckling 1 16,3 Systemstudier inom ^>^ 4,0 6,1 ^Iclesalellilområdel I ^ESA:s grundprogram och tillämpningsprogram ^m. ^Kosinaderna för Sverigesdeltagande i dessa ^ESA-program liksom i del franska^fjärranalyssalellilprojektel SPÖT ^ulgörs av avtalsbundna bidrag. ^Uiöver deprojekt som ^lidigare har beslutat om, har ^delegalio^nen, efterregeringens ^beslul med stöd av bemyndigande, beslutat delta i femnya europeiska tillämpningsprojekt. Pågående europeiska^lillämpningsprojekt framgår av följande sammanställning (milj. kr. i 1979 årspriser). ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartem^entet 267 Projekt enligt ^lidigare be- ECS fas 3 bis ^Projekl enligt ^beslul av ^Produklion av ^Ariane nr 6 ^CTU ^(ASTP) ^2',7 ECS jas 3 bis.^Projekiel, som har ^redovisals i ^prop. 1978/79; 142 ^(s. 13- 14), är enutbruten del av ^ECS-projeklel och ingår i den tredje fasen i ^ESA:s^telesalellilprogram. godkände år ^l974(prop. 1974: I bil. NU 1974: 7) dellagande i ^programmels fas 3. - F^örberedande fjärranalysprojekt.^Syflel är all genom ^sludier och utvecklingsarbete inom kritiska^leknologiområden förbereda ^elt program för utveckling av en^Ijärranalyssatellil inom ^ESA. Projektet inriktas främst på^inslrumeniteknologi inom ^mikrovågsområdel och det ^opiiska ^områdel samt pådatahantering. - Produktion av ^Ariane nr 6. Underår 1979 har ^ESA sålt en raket till den internationella teleorganisationen^INTELSAT. Den ^försia produktionsserien om fem raketer behöver därför ^uiökasmed ytterligare en raket. Kostnaden för de länder som garanterar ^produklionenär i utgångslägel ingen, men om kursen på US dollar faller i förhållande ^lillvärdet av ^ESA:s beräkningsenhet måste skillnaden mellan produktionskostnadenoch ^INTELSAT:s betalning skjutas till. Regeringen har i beslut den 29november 1979 medgivit all på uppdrag av ^delegalionenutför ^kvalilelskonlrollen av svenska leveranser till ^Ariane-projektet. ^-^ ^Sirio 2. Projektethar ^lidigare ^redovisals i ^prop. 1978/79:79 ^(s. 15). dellagande beräknas nu ske med en lägre andel än vad som angavs där. - ^CTU ^(ASTP). Projektetutgör en utvidgning av deltagande i ^ESA:s program för system- och^teknologisludier inom ^telesatellilområdel ^(ASTP). ^Projek(el, som ar en delav ^ESA:s ^ulvecklingsarbeie avseende databehandling ombord på framtida^satelliler, innebär att ^Saab-Scania utvecklar en vital del ^(CTU, CentralTerminal ^Unil) av ^deUa ^daiabehand-^lingssyslem. ^Delegalionen anmäleratt den senare under /80 avser alt föreslå regeringen ^svenskldeltagande i ^yUeriigare ^elt antal europeiska ^tillampningsprojekl.^Delegalionen beräknar i ^anslagsframslällningen och ^Prop.1979/80:100 Bila^ga 17 Industridepartementet 268 en särskild skrivelse all försl^ag kommer all framförasavseende följande projekt (milj. ^Ulgift 1979/80 vidare^utveckling ^Fjärranalyssaiellil Tung ^salellilplallform ^Övrigl 0,2 1,9 8,2 18,5 1,0 1980-83 1980-84 1980-87 1980-83 Förslag om ^fjäiTanalyssatelliloch vidareutveckling av ^Ariane kan dock ^vänlas först /81. För nya nationella projekträknar delegationen med en totalkostnad av 84 milj. kr. Utnyttjandeav regeringens bemyndigande att ikläda staten förpliktelser ^Sammanfailningsvisinnebär de nu lämnade redovisningarna alt regeringen inom ramen för riksdagensbemyndigande ^(prop. 1978/79: 142, NU 1978/79:36, ^rskr 1978/79:292) har^ikläll staten ekonomiska förpliktelser inom rymd- och ^tjänanalysområdet med10,1 milj. kr. för nationella ^lill-^lämpningsprojeki och 8,3 milj. kr. ^Härulöver harrymddelegationen aviserat förslag om projekt ^lill en ^tolal beräknad kostnadav 288 milj. kr., varav projekt ^lill en kostnad av 166 milj. kr. kanaktualiseras innevarande budgetår. Statens insatser pårymdområdet har ^ell antal olika syften. Ett syfte är all främja utveckling ochspridning av avancerad teknik inom den svenska industrin, ^etl ^annal är altfrämja svensk industris konkurrenskraft på den expansiva ^rymdteknikmarknaden.^Etl ^iredje ^syfle är all bygga upp den ^rymdlekniska kompelens inom landetsom behövs för politiska och kommersiella ^siällningsiaganden ^lill^rymdleknikens ^ulnytljande. ^Elt fjärde ^sy^f^ le är slutligen att höja denvetenskapliga kunskapsnivån genom all bidra till utforskningen av rymden. Den av statsmakternabeslutade ökade satsningen på svensk rymdverksamhet ^(prop. 1978/79:142, NU1978/79:36, ^rskr 1978/79:292) har börjat genomföras. Syftet med ökningen åri första hand all ge svensk ^induslri ^erfarenh^cl av ^atl ^arbela påsystemnivå i avancerade rymdprojekt och därmed ge ^underiag för en framtidakonkurrenskraft på området. Regeringen har, med stöd av bemyndigande,beslutat all dels ^säUa igång ^ire n^atio^nella ^in^dus^triu^tvecklingsprojekl,dels delta i fem ^till-^lämpningsprojekl inom det europeiska rymdorganet ^ESA,De tre nationella ^projekien avser definitionsfasen för en svensk^velenskaplig ^magneio- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartem^entet 269 sfärsatellit, ^uiveckling av en^bildläsningsmaskin för ^ft>logiafiska bilder från bl. a.fjärranalyssatelliter och ^sludier av ^dircktsimdande radio- och ^TV-^satelliler, De fem europeiska^lillämpningsprojckten avser en utbru^ten del av projektet med en regionaleuropeisk ^lelesaiellil (se ^prop. 1978/79: 142 ^s. studier inom^fjärranalysoinrådet, utveckling av ett ^dalabehandlingssystem ombord på satelliter, dellagande i ^SIRIO ^2-projeklel (se ^prop. 1978/79: 142^s. 14) ^saml ^produklion av en ^själle ^Ariane-rakel. ^Arbele på att definiera^yllerligare projekt pågår inom ^ESA. ^Slatens delegation för rymdverksamheträknar preliminärt med ^atl under innevarande budgetår föreslå ^svenskldellagande i ^yllerligare ^etl ^anlal projekt. Statsmakternas beslut våren1979 innebär att de statligainsatserna på ^rymdverksamhel inom ^indusliideparlemenlets område successivtskall byggas ^ul så ^all^v^Je i ^storl ^setl trefaldigasjämfört med den dåvarande nivån. Därefter skall denna satsning vidmakthållasunder ytterligare en treårsperiod. Goda förutsättningar bör sedan finnas lör^indu^slrin alt pä kommersiella grunder nyttiggöra gjorda insatser och statensinsatser bör då ^åler minskas. Vi är nu inne i del ^försiaåret , .lag beräknar sålunda en ^krafiig ökningav insatserna nästa ^budgelår. Inom ^programmei Myndighetsuppgifter räknar jagmed att den nuvarande personalstyrkan vid rymddelegationen är tillräcklig. Vad gäller storleken päSveriges bidrag till ^ESA och till ^fjärranalys-^satellilprojektet /81 kan jag i ^storl godta delegationens beräkning, som byggerpå ^berakningsprinciper som har redovisats för . Jag räknardock med att genomförandet av projektet med en nationell ^forskningssatelliinågot kommer att minska behovet för dellagande i europeiska ^samarbelsprojekt.Under programmet Nationella^rymdlillämpningar har jag räknat med en ^kraftigl ökad medelsförbrukning,^främsl för vidareutveckling av den svenska ^forskningssalelliten. ^Totallberäknar jag under ^detla anslag ^cll medelsbehov av ^IIH milj. kr. ^Somjag ^lidigare anfört harjag under anslaget ^F^ 1. Styrelsen för teknisk utveckling; Teknisk forskningoch utveckling beräknat medel för främst viss rymdforskning, ^sludier avkommande ^projekl samt ^tjärranalysverk-^samhel. Genom riksdagensbeslut med anledning av ^prop. 1978/79; 142 bemyndigades regeringen all iklädastaten ekonomiska förpliktelser inom rymd- och ^Ijärranalysområdet som innebar^ålaganden om sammanlagt högst 200 milj. kr. Jag beräknar ^atl underinnevarande ^budgelår regeringen kommer, inom ramen för ^della bemyndigande ochinkl^:^ redan fattade ^beslul, alt ha fatlat ^beslul om ^projekl ^lill ^elttotalt belopp av 184 milj. kr. Regeringen bör under /81 hasamma möjligheter som under innevarande ^budgelår all kunna besluta om nya^ålaganden. ^prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 270 ^daiför alt regeringen inhämtar bemyndigandeatt ikläda ^slaien ekonomiska förpliktelser för nya ^ålaganden inom rymd- och^Ijärranalys^området inom en med 184 milj. kr. förhöjd ^koslnadsram ^lill^sammanlagi 384 milj. kr. inkl. redan gjorda ^ålaganden. Härmed skulleregeringens möjligheter ^atl göra nya åtaganden under nästa ^budgelår uppgå^lill beräknat 200 milj. kr. har i särskild skrivelse till regeringen ^begäri bidrag för attanordna en internationell ^rymdkonfeicns. Frågan om ett sådant bidrag kan enligt min mening prövas avrymddelegationen inom ramen för programmet Nationell ^rymdverksamhel. Jag arför egen del ^inle beredd att beräkna särskilda medel för ändamålet. Med ^h^iinvisning ^lill vad jag nu har anfört hemställer jag altregeringen föreslår alt 1. bemyndiga regeringen att ikläda^slaien ekonomiska förpliktelser inom rymd- och fjärranalysområdet som,^inberäknal gjorda åtaganden, ^sammanlagi innebär åtaganden om högst . ^t\ll Europeiskt rymdsamarbete ^m.^m. för ^budgetårel 1980/81 anvisa ^etl förslagsanslag av . ^Slalens^provningsanslalt är landels centrala offentliga ^insliiulion för ^leknisk provning av material, ^produkler.konstruktioner och system. ^Provningsanslalten ärvidare central ^förvaltningsmyndighel för officiell provning och kontroll samtför allmän och legal metrologi. ^Provningsanslaltenmeddelar föreskrifter i anslutning till och övervakar efterlevnaden av lagen (1974:283) om handel med arbeten av guld, silver eller platina och av lagen (1971: 1081) om bestämning av volym ochvikt. På uppdrag avmyndigheter och enskilda ^ulför anstalten provningar och ^undci sökningar av^maierial och ^konslruklioner och därmed förenad ^verk^samhel. ^Provningsanslaltenbedriver teknisk-vetenskaplig forskning inom ^siu ^verksamhelsområde, medverkarsom ^leknisk rådgivare ål sådana ^myndig^heler som utfärdar tekniskaföreskrifter och ^släller personal ^lill förfogande för nationellt ochinternationellt standardiseringsarbete ^m. ^Provningsanslaltenleds av en styrelse. ^Ch^pf för ^provningsanslalten är en generaldirektör. Provningsanstaltenhar tre centrala ^lekniska avdelningar vilka ^lillsam^mans med verksledningen,kansliet, ^mätcenlrum och ^provcenlrum bildar ^huvudförvallningen. i bedrivs regional verksamhet i ^Siockholm,^Göleborg och . Vidare finns ^beiongtekniska filialer,^ädelmelallkonirollanler och ^jusicrarkontor på ^ell ^30-lal ^plaiser i^landel. Till ^provningsanslallen är ^dessulom ^Ivå rådgivandeorgan ^knulna, ^nämli- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 271 gen rådet for ^allm^iin^melrologi och rådet för provning, kontroll o^ch legal metrologi. Råden harvardera ^högsl nio ledamöter som utses av regeringen. ^.^Anlalet h^el- och^dellidsanslållda inom ^provningsanslallen uppgick till 510personer. Härtill kommer ca 100 ^ädelmelallkonirol^lanler ^m. Av nämnda5(0 personer år 299 ^anstiillda i . Vid ^provningsanslallen^lillämpas ^programbudgetering. Verksamheten har ^uppdelais i följande^produkiionsområden. Produktionsområde I - Provning och kontroll Produktionsområde 2 - Forskning och utveckling ^Pioduklionsområdc 3 - Rådgivning till ^myndigheler ^Produklionsomiåde 4 ^-^ ^Riksmätplalsuppgiftei Produktionsområde 5 - Myndighetsuppgifter enligt lagoch förordning Produktionsområde I -Provning och kontroll, ^omfaltar i ^försia hand undersökningar som följer avstatliga regler, i andra hand undersökningar i anslutning till enskilda avtalav ekonomisk eller annan innebörd ^m.m. ^saml andra undersökningar ochmätningar inom ramen för provningsanstaltens kompetens. Tillproduktionsområdet hör även ^ädelmelallkoniroll-^verksamheten och merparten av^jusleringsverksamhelen. Produktionsområde 2 -Forskning och utveckling, ^omfallar den ^verk^samhel som syftar tillutveckling av sådana nya och ^förbällrade provningsmetoder so^m^ bedömsangelägna ^efler samråd med föreskrivande myndigheter och med olikastandardiserings- och branschorgan samt som syftar ^lill att ^forllöpandeupprätthålla provningsanstaltens kompetens som rådgivare till de föreskrivandemyndigheterna i deras arbete. Produktionsområde 3 ^-^Rådgivning till ^myndigheler, omfattar det ^arbe^le som hänför sig till^piovningsanstaliens ^siällning somexpertorgan inom materialprovningens och mätteknikens område, dvs.konsultinsatser och utredningar av ^leknisk^nalur åt regeringen eller föreskrivande ^myndighe^ler. utarbetande avremisser, dellagande i nationellt eller internationellt standardiserings- ochkommittéarbete ^m. Produktionsområde 4 -^Riksmiitplatsuppgifter. omfattar skötsel, kontroll och ^kalibrering av^primärnormaler, ^inslrumenl och ^mätuiruslning på ^riksmätplatsnivå ^samlrådgivning och konsultation på begäran av ^mätcenl^rum vid^provningsanslallen. ^Kalibreringsuppdrag, ^ulvecklingsarbeie och^kommittéarbete ^m.m. redovisas under resp. produktionsområde 1, 2 och 3. Produk^tionsområde 5 -Myndighetsuppgifter enligt lag och förordning, ^omfallar ^uppgifler som åligger^provningsanslallen i ^enlighel med lag och kungörelse om - ^riksprovplalser ^m.m. ^-^ ^riksmätplalser ^m. - skrivmateriel i statlig verksamhet - handel med ^arbelen av guld, silvereller pla^tina - volym och vikt ^m. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 272 Provningsanstaltens^verksamhel finansieras dels genom ^inläkler av uppdragsverksamhet och genom^bidiag till utvecklingsarbete ^fiånforskningsråd ^m.n.. dels genom anslag över ^statsbudgeien. Produktionsområde1 skall i princip finansieras med ^uppdragsiniäkter. budgetåret1975/ 76 uppbär ^provningsanslallen även ^avgifier från ^riksprovplalser försin ^cenirala och samordnande roll i ^riksprovplals- och^riksmiilplatssyslemei. Medel för verksamheten anvisas under följande anslag Bidrag ^lill ^slalens ^provningsanslall ^Slalens provningsanstalt;Utrustning Anslag I är ettförslagsanslag, som tas upp med ettformellt belopp på . Under anslaget redovisas ^kostnadei och intäkterför verksamheten. I produktionsområde 1 ingår även uppdragsforskning, dvs.sådan forskning som ^f^inansieras med ^exierna bidrag. Som ^inkomsi under^ansla^gei redovisas uppburna ^avgifier och ^ianspråklagna medel från anslag2. Medel som svarar ^mol avskrivning och ^förränlning av delar av^iiiruslnings-^kapitalei omförs ^lill särskild ^inkomsuilel på ^slalsbudgeten. Anslag 2 är ^ell^reservalionsanslag, över ^vilkel statens bidrag utgår i ^försia hand tillproduktionsområdena 2-5, men även ^lill att ^tiicka ^evenlu^elll underskoll i^uppdragsverksamhelen. Anslag 3 är ^etlreservationsanslag, som skall finansiera ^invesleringar i kostnadskrävande^ulrusining. Anslag 1 får i princip ^inlebelastas. För ^atl lösa ^lillfälliga eller säsongmässiga ^likviditelsproblemför uppdragsverksamheten och för all ^lillgodo^se ^behovel av ^rörelsekapilaldisponerar ^provningsanslalten en rörlig kredit i på 13 milj.kr. 1978/79 Utgift 475 000 1979/80 Anslag 1000 1980/81 Förslag I 000 Under detta anslagredovisas samtliga utgifter och inkomster av provningsverksamheten ^m.m. Följande^sammanslällning ger en ekonomisk översikt av den verksamhet som omfattas av^programbudgeleringen ^(IO(X)-ial kr.). Redovisningen är indelad i ^produkiionsområdenpå del ^säu jag ^lidigare har ^redovisal. 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet ^'^ Inkl. ^engångsanvisningar Innan jag går in på^provningsanstallens anslagsframställning för nästa budgetår ^villjag anmälafrågan ^omfinansiering av den svenska ^mätplatsor-^ganisationen. ^\^ ^prop. 1977/78:100 (bil. 210) redovisades den nuvarande organisationen för officiellprovning och metrologi i landet samt ett förslag från omfinansiering av verksamheten vid de ^s. Som framgick avföredragandens redovisning av frågan var flertalet av de myndigheter ochprovningsorgan som yttrat sig över riks-revisionsverkets förslag tveksamma till detta varför såväl frågan om finansieringav verksamheten vid ^riksmätplatsema som uppbyggnaden av^riks-^mätplatssystemet i sto^r^t^ behövde utredas ^ytte^r^iigare. Denutredning som 18 1979180. 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 274 ^lillkallais ^lor ^tiella ^iiiitlamäloch som ^anlagit namnet ^I97K ^;irs^miil- och ^kalihreiiiigsiilretlninghar i .juni 1979 redovisat ^beiänkandei (Ds I 1979:6) Sven^sk^M^iilplalsoiganisalion. I del ^följantle ^re^tlovisas den del av utredningen^s^^löislag som ^beri^ir finansiering av^verksamhelen vid ^riksmälplal-^seina.Jag avser all senare ^åierkomma till regeringen ^metl en redovisning av ^iiii^ctlmngens ^fiirslag i ^övrigl. ^Ulreiliiiiigen pekar p^ä^ all den ^melrologiska verksamheten iSverige ^litligaie har ^behantllais i ^ftera utredningar. a. till följd av förslag i dessa ^iiiretliiingars rapporter ^tillkom under ^försia hälften av ^1970-talel en ny ^lagsliftningom och en ny ^organisalion av såväl ^melrologin som ^provnings-^vei^ksamhelen i^landel. Frågan om den ^melrologiska verksamhetens finansiering ^behantllatles^emellerlid myckel ^knapphändigl i samband med ^lill-^konisieii av den nyalagen. ^DeUa medförde alt ^organisalionen byggdes upp ulan all ^finansieringsproblemen var ^liilfredsslällande ^lösla. Ar 1976 ^retiovisade^riksrevisionsverkei en inredning rörande ^meirolo-^gins ^finaiisiering. 1^iiiretiningsrapporien föreslogs alt en stor del av metro-logins ^kostnailerskulle ^beslridas med ^omsältningsavgifier i provningsverksamheten. I sambandmed all lagen (1974:896) om^riksprovplalser ^m.m. och lagen (1974:897)om ^riksmätplalser ^m.m. antogs av ^ulia-^la^des alt avgifter iprovningsorganisationen skulle ^beiala kostnaderna för ^tlen ^cenirala^atlminisirationen av såväl provning som metrologi ^(prop. ^rskr 1974:349).