prop · G303144 · 1979-12-31 00:00:00 — Enligi gällande föreningslag och enligi 1976 ärs förslaggavs möjlighel lill valfrihet eftersom man kunde nöja sig med en uppgift iförvaltningsberättelsen, om upplysning inle lämnades i balansräkningen ellerresultaträkningen. Som påpekals av bl.a. Föreningen aukloriserade revisoreroch Svenska revisorsamfundel hör ifrågavarande uppgifter uppenbarligen hemma iresultaträkningen. Den nu föreslagna ändrade bestämmelsen tar sikle på sådangollgörelse lill medlemmar eller andra i form av efterlikvider och återbäringe.d. som inle inräknas i årels vinsl och som alltså inle skall visas som vinsli balansräkningen. Del är här fråga om en utbetalning vid sidan om utdelningen.I departementspromemorians specialmotivering anförs även: "För all inlelåsa utvecklingen av en god redovisningssed på delta område bör i laglexl ejföreskrivas annat än all här ifrågavarande gotlgörelser skall tas upp somsärskild kostnadspost i resultaträkningen. Uirymme finns härigenom att i annatsammanhang la ställning lill hur - som bokslutsdisposilion eller som koslnadunder annan rubrik - såväl den slutliga som den preliminära goitgörelsen skallredovisas i resultaträkningen. Det bör ankomma på bokföringsnämnden allöverväga frågan om korrekt redovisning i dessa hänseenden." Prop.1979/80: 144 180 I 18 och 4088 anges all om gollgörelse inle inräknas ivinslen skall den föras via resulialräkningen som koslnad och i förekommandeläll tas upp i balansräkningen som skuld lill medlemmarna. Au så sker är idagpraxis inom lanlbrukskooperationen. Med siigande precisering i redovisningsleknik och generellrekommendalion om atl efierlikvid/älerbäring inom lanlbrukskooperationen ejbör överstiga av avräkningsvärdei, har efierlikvid/älerbäring kommii atlbetraktas ej som ett renodlat överskott av en förenings verksamhel utan som eninom snäva ramar planerad del av ersällning lill medlemmarna för utfördaprestationer. Avräknings- och efterlikvid kan lill viss del ersälta varandraoch hänger således i den lanlbmkskooperaliva föreningen nära samman med varandrasom en total ersällning för medlemmens leverans. Motsvarande förhållande gällermedlemmens inköp eller tjänsieuinyil-jande. Skillnaden mellan avräkningslikvidoch tolal likvid är mer eller mindre slarki beroende pä respeklive branschsmarknadssituation. Avvikelser mol budgel under årel korrigeras mol löpandeavräknings-pris, vilket medför all en förening söker hålla budgeteradefterlikvid. Som en skillnad geniemot aktiebolaget framstår alt variation motbudget fär utfall i första hand i form av högre/lägre pris och ej i form avstörre/mindre överskott. Slyrelsen i en lanlbrukskooperaiiv föreningfaslsläller avräk-ningspris och har befogenhel all, förutan stämmans hörande,faslställa efterlikvid, vilken, då den ej är utbetald, upptas i balansräkningensom en upplupen koslnad. under kortfristiga skulder. Praxis inom lanlbrukskooperationen har utvecklats sä allefterlikvid i flertalet föreningar i resultaträkning redovisas lillsammans medavräkningslikvid bland rörelsens kosinader. före resullal före avskrivningar.Alt betrakta eflerlikviden som en rörelsekoslnad och som en del av den toialaersättningen till medlemmen för utförda leveranser, hindrar ej all eflerlikvidenjämväl skall beaklas vid avsättning till reservfond. LRF noterar att lagförslaget ej innehåller preciseringarom var i resultaträkningen gotlgörelser skall las upp som särskildkoslnadspost. Som god redovisningssed på delta område bör gälla rådande praxisinom lantbrukskooperationen. I andra st. talas om atl förvaltningsberättelsenskall innehålla uppgift om väsentliga förändringar i medlemsantalet saml omsummorna av insalsbelopp som skall återbetalas under näsla räkenskapsår. Uppgiflernabör i stället kunna intas i noter lill balansräkningen, jfr 428 sisla st. 43 a §. I nästsisla st. talas om all moderförening och dolierförening skall ange hur stor delav årels inköp och försäljning som avser andra företag inom samma koncern.Ordet dolierförening synes här böra utbytas mot dotterföretag. Paragrafeninnehåller beslämmelser om delärsrapport. Andra st. innebär att delårsrapportskall avges av styrelsen. 1 lidigare förslag angavs atl delårsrapport kundeavges av verkslällande direktören om styrelsen bestämde det. Del nu aktuellalagförslaget upptar inle VD-reglering. LRF föreslår i avvaktan pä nyföreningslag att delärsrapport även får avges av styrelsens ordförande ellertvå styrelseledamöter, om slyrelsen så bestämmer. : Årsredovisningsreglerna bör i enkommande total revision av föreningslagen ges en ny redaklionell översyn. De nuföreslagna reglerna, mot vilka HSB i sak inte vill rikta några invändningar,har utformats pä etl sä kompakl sätt att de blir svårlästa för den som inte harbelydande insikter i och kunskaper om redovisningsfrågor. Prop.1979/80:144 181 folkrörelserna kännetecknas av att del i stor utsträckningär förtroendevalda lekmän som leder föreningarna. Inom HSB-rörelsen är dettaspeciellt påtagligt inom de mer än 2.800 bostadsrättsföreningarna. Med hänsyn till atl översynen endast är partiell kan dockförslaget accepteras för en begränsad lid. HSB förutsätter atl frågan ånyo lasupp lill bedömning senasl i samband med alt kooperalionsutredningens slutligaförslag behandlas. HSB lillslyrker förslaget till uppskrivningsfond med denbegränsning del fått i förhällande lill kooperalionsutredningens ursprungligaframslällning. HSB delar emellerlid även i delta hänseendekooperalionsutredningens remissvis framförda synpunki alt frågan om permanentbindning av uppskrivningsbelopp bör övervägas yllerligare. OK: 8 39Kooperationsutredningen, vilken, som lidigare anförts i stor utsträckningkommii all syssla med kapitalförsörjningsproblem för ekonomiska föreningar,har i en skrivelse som redovisals i promemorian hemställt om all anläggningstillgångarsuppskrivna värde skulle kunna bindas i en permaneni uppskrivningsfond ellerannan liknande fond. Bakom skrivelse ligger en önskanall likställa ekonomiska föreningar med aktiebolagen, som har mängafördelar framför de ekonomiska föreningarna i vad gäller finansieringsmöjligheteroch bindning av kapital. Bl.a. tilläts enligt aktiebolagslagen all akliebolagelfår använda uppskrivningsbelopp enligi 15 8 bokföringslagen för avsättning tilluppskrivningsfond eller lill fondemission. Promemorian är delvis avvisande lillkooperationsulredningens förslag. Del är givetvis angeläget all förslagels regler om altuppskrivningsmedel får tillföras en uppskrivningsfond för all senare kunnaanvändas för nedskrivning godiages. Promemorians ifrågasättande om del överhuvud taget vore nödvändigt med en uppskrivningsfond i ekonomiska föreningareftersom dessa lika gärna kunde vänla med uppskrivning lills nedskrivningsbehovförelåg kunde väl med samma räu användas genlemol akliebolag, som alliså i daghar rätten. Ifrågasättandet är också orikligt. Det kan i mänga sammanhang varavikligl att kunna visa på en uppskrivningsfond. Del är välockså i och för sig rikligt atl en kreditbedömare inte bedömer företag enbarimed hänsyn till vad detla kan visas som bundet kapital eller ej, utan ocksåomsiändigheler som förvänlningar inför framliden, förekomsten av doldareserver spelar en roll. Det kan dock icke bestridas att i den totalbild som enkreditbedömning ulgör förekomsten av bundna reserver är en utomordentligtbelydelsefull faktor och alt detla i hög grad accentueras när del gällerkreditbedömningar gjorda av ulländska bankinslitul. Som del uttryckligen sägsi promemorian är ulländska krediigivare benägna att grunda sin bedömning pårelalionen eget/främmande kapital. Syftet med alt binda uppskrivningsmedel ärju just all öka den bundna delen av egenkapilal och visa detla öppet. Urlagteknisk synpunkt kan hinder ej möta mol atl föreskriva sådana regler attuppskrivning kan användas för möjliggörande av vinstutdelning iförluslsituationer. Vi villdärför undersiryka behovel av all de av kooperationsulredningen föreslagnaändringama vidtages inte bara ur likställighelssynpunkl utan också därför allelt reellt behov föreligger för inrättande av permanenta fonder av det slag sombehandlas under avsnillet. KF: Vadgäller bestämmelserna om årsredovisning i lagförslaget har funnits vissaredaktionella svårigheter genom atl antalet paragrafer måsle begränsa sig till7 för att hålla sig inom utrymmel i nuvarande föreningslag Prop.1979/80: 144 182 (88 38-44). I akliebolagslagen är dessa beslämmelseruppdelade på sammanlagi 14 paragrafer. Del hade i och för sig varil ellönskemål all slörre överensslämmelse än som blir fallel uppnålls iredigeringen mellan aktiebolagslagen och föreningslagen, eflersom reglerna oftaär ordagranl likalydande. men KF ulgär från all sådana önskemål kan lillgodosesi en mer fullsländig omarbetning av föreningslagen, som enligt vad som lidigaresagls kan bli erforderlig . KF ärpositivi till förslaget all även ekonomiska föreningar skall fä möjlighel allgöra uppskrivning av anläggningslillgångar genom bildande av uppskrivningslbndoch har heller inle något all erinra mol de begränsningar som lagen ger föranvändningen av sådan uppskrivningsfond. Andra slyckel i denna paragraf börkunna ulgå (se avsnill 3). 1 Iredjeslyckel har tillfogats en mening (som hellre borde placeras som egel stycke) omskyldighel atl i resulialräkningen specificera gollgörelse lill medlemmarnasom moisvarar älerbäring/eflerlikvid men ulgåll före bokslulel. KF anser inleall sådan gollgörelse skall rubriceras kosl-nadsipost. eftersom det är fräga omen överskoltsuldelning. Vad gäller resultaträkningens uppställning borde mestriktigl vara alt placera sådana gollgörelser inle bland kosinader ulan på enegen rad efler exiraordinära posler före bokslulsdispostitioner. Begreppetbundel kapiial kan i en ekonomisk förening vara mera svårdefinieral ån iakliebolag. sammanhängande med all en ekonomisk förening inle kan dela ulvinslmedel lika frilt som akliebolag. Även genom sladgebeslämmelser kananvändandet av vissa fonder vara begränsat. Så är t. ex. fallet ikonsumentföreningarna, där del i sladgarna finns förbud all användadisposilionsfond för utdelning lill medlemmarna. Även sädan fond blir därigenombundel kapital. Följande komplellering bör därför göras lill definitionen avbundel kapital: "Under bundet egel kapital skall upptas inbetaldainsatser, reservfond och uppskrivningsfond samt annan fond, som enligtsladgarna inte får användas för utdelning," 44 8, 1 aktiebolagslag kan avgivandet av delårsrapport avstyrelsen delegeras lill verkslällande direklören och det är också allmänpraxis atl så sker. 1 föreningslagen ger förslagel inle nägon molsvarandemöjlighel, eftersom del i denna lag inle finns några regler om verkslällandedirekiör. KF anser emellerlid atl det är önskvärt att motsvarande möjlighellill delegering ges även ekonomisk förening. FAR: Försia slyckel av denna paragraf om vinstutdelninghar omredigerats med hänsyn lill behovel alt i förekommande fall beakla ävenkoncernens förhållanden. En ytterligare omarbetning är emellertid nödvändig avden orsaken atl terminologin i slyckel ej längre överensslämmer med den som iförslaget använls i redovisningsavsniliei. Vad som i 18 §, med användande aväldre terminologi, kallas "vinsl enligt faslställd balansräkning",benämns i 41 § andra slyckel och 43 a 8 själle slycket "fritt egelkapital". En omformulering till närmare överensstämmelse med den parallellabestämmelsen i 12 kap. 2 8 akliebolagslagen är sålunda nödvändig. Paragrafen handlar om resultaträkningen. I andrastycket föreskrivs atl om föreningen driver flera rörelsegrenar, som är väsentligenoberoende av varandra, skall brulloresullatet av varje sådan rörelsegrensärskilt redovisas, Detla moisvarar stadgandet i II kap. 6 8 andra slyckel akliebolagslagen.Erfarenheterna av tillämpningen av della stadgande är den all del normalt ärhelt opraktiskt alt lämna denna specifikation i resultaträkningen. Den låtersig icke lämpligen inpassas i bokföringslagens resultaträkningsschema. I sinredovisningsrekommendalion nr I har FAR 1979/80:144 183 funnil sig föranledd atl uttala atl del synes "näslanoundgängligi" all göra avsleg från föreskriften atl avge denna specifikation pä del i lagen före skrivna slällei, dvs. 1 praxis lämnas därför uppgiften i not lill resulialräkningen. I förslagel lill ny lydelse av föreningslagen bör besiämmelsen därför intagas i 42 8. Del är dessulom önskvärt atl aktiebo lagslagen ändras, så all molsvarande sladgande flyllas från I I kap. 6 8 till II kap. 8 8.---- FAR vill här erinra om vad föreningen anförde i sillremissvar rörande 8 kap., 9 8 förslag, nämligen nödvändigheten avett uttalande, senasl i proposilionen, av samma innebörd som lagulskolleisuttalande i anslulning till 11 kap. 9 8 försia slyckel akliebolagslagen. "all god redovisningssed i allmänhel får anses krävaredogörelse (i förvallniningsberättelsen) för alla sådana förändringar ilagerreserven som i avsevärd mån påverkal årsresullal eller eljesi är avslörre vikl". FAR anser att resultatpåverkan av lagerreservförändringar isädana läll enligt god redovisningssed i försia hand bör framgå avresulialräkningen. Svenska revisorsamfundet: 40 8 3:e st. Andra meningen hari del föreliggande förslagel erhållil en annan ulformning än i 1976 årsbelänkande. Enligt SRS" uppfattning beaklar den föreslagna nya lydelsen påelt bälire sätl än i lidigare förslag god redovisningssed i sammanhängd. Förall undvika iveksamhel och missförstånd borde dock sisla ledel i meningen ulgåoch denna erhålla följande lydelse: "Som en särskild kostnadspost skalluppläs gollgörelse som avses i 17 8 I mom.". 41 § 2:a si. Efler mönster från akliebolagslagen 11 kap. 7§ bör följande mening inskjutas efler styckets försia mening; "Vidinsatskapitalet skall anges anlalet insalser och insatsens nominellabelopp". I paragrafens tredje stycke har föreslagils all iförvaltningsberättelsen skall anges sammanlagda beloppet av räkenskapsåretslöner och ersällningar dels lill styrelsen och andra personer i ledandeställning, dels till övriga anslällda, SRS anser, all ullryckel "andrapersoner i ledande ställning" är alllför vagt och bör konkreliseras.Enligt samfundets uppfattning bör specifikalionskravel uiöver slyrelseledamöleromfalta endast verkslällande direkiör. : 1 remissyttrandet över förslagellill lag om ekonomiska föreningar (Ds Ju 1976:11) framförde förbundetsynpunkier pä förvaltningsberällelsens omfattning. Bl.a. nämndes all lagrådelvid sin genomgäng av akliebolagslagen gjorde värdefulla uttalanden om gränsernaför uppgiflspliklen i förvaltningsberättelsen. Föredragande slalsrådel instämdesedan i lagrådels ullalande. Förbundel finner del betydelsefullt allmolsvarande ståndpunkler kommer lill ullryck i den nu föreslagna lagstiftningenom ekonomiska föreningar. : Vid ett genomförande av förslaget bör den avbolagskommiltén föreslagna preciseringen av koncembegreppei laggas lill grundockså för molsvarande reglering i föreningslagen (I a 8) i den mån inlesärskilda föreningsrättsliga skäl föranleder annan bedömning. Länsstyrelseni : Koncerndefinilionen har utformats efler förebild från I kap.2 8 aktiebolagslagen. Vid remissbehandlingen av jusliliedepartemenlels lidigarepromemoria Ds Ju 1976:11 riktades viss kriiik mol förslagel i vad avsåg delsden lill synes oklara bedömningen av Prop.1979/80:144 184 förhållandet mellan föreningar och derashuvudorganisation, dels i promemorian gjort ullalande som ulvidgadekoncernbegreppet utöver vad lagtexten uttryckligen angav, dels ock bristen påregler vilka jämställde ekonomiska föreningar med aktiebolag i lånehänseende, I föreliggande promemoria anges atl anledning inte finnsalt bemöta den framförda kriliken enär koncernbegreppet iakliebolagslagen behandlals av bolagskommiltén vars yllrande för närvaranderemissbehandlas. finner del angelägel alt låneförbudsreglerför koncerner med ekonomisk förening som moderiöreiag om möjligt redan nuinföres. Etl införande av dylika regler lorde närmasl vara av leknisk art varförställningstagandet ej bör uppskjutas. i : I a §. Paragrafensdefinition av begreppel koncern överensstämmer med aktiebolagslagens. 1förslagel påpekas atl definitionen utsatts för viss kritik pä grund av atl deninte tar tillräcklig hänsyn till de speciella förhållanden som råder inom blandannat lantbrukskooperationen. Åsyftad situtation är atl, när en förening ägerandelar i en annan förening, sistnämnda förening ej nödvändigtvis harkaraklären av ell dotterföretag. 1 stället kan sistnämnda förening vara atlanse som överorganisation. 1 promemorian Ds Ju 1976:11 sidan 83 sägs att förgruppbildningar av nyssnämnt slag "torde i allmänhel frågan omkoncernredovisning inle bli akluell. Del är emellertid givel all skyldighel attupprätta koncernredovisning inträder så snart gruppbildningen faller under deni lagen angivna koncerndefinitionen". 1 förslaget sägs all del inte finns anledning att nunärmare gå in på den kritik som framförls mol koncerndefinitionen beroende påall koncernbegreppet i akliebolagslagen är föremål för översyn. Därvid skullehänsyn få tas även lill den här ovan relaterade föreningsrätlsligaproblematiken. ifrågasätter emellerlid om del inle är meständamålsenligt all redan i samband med införandet av nu föreslagna ändradebeslämmelser i föreningslagen precisera när överorganisalion skall ansesföreligga och koncernredovisning således inle vara aktuell. En alllför vidkoncerndefinition på föreningsrättens område kan nämligen tänkas framtvinga omotiveraderedovisningsåtgärder. Dessutom bör provisoriska bestämmelser i görligasle månundvikas. 18 §, 24 a 8. Paragraferna innehåller nya bestämmelser,aktuella vid kon cernförhållanden. tillslyrker förslagen till begränsningar av vinstutdelningen inom koncerner enligt 18 8, liksom den underrättelseskyl dighet inom koncerner som föreslås i 24a§. ansåg i sitl yttrande atl dei promemorian Ds Ju 1976:11 föreslagna reglerna om koncernredovisning brastsåtillvida, atl de inte innehöll några regler om formen och meloderna för hurkoncern-resultaträkningen och koncernbalansräkningen skulle upprättas. Alt redogörelseskulle lämnas för vilka metoder och värderingsprinciper som använts viduppgörande av koncernredovisningen fick dock anses uigöra viss kompensation. konstaterar all del inte heller i del nuframlagda förslagel intagits några regler av i föregäende siycke omnämnt slag.Även på denna punkl överensslämmer dock förslagel med förhållandena i akliebolagslagen.Skulle sådana regler uppställas borde de följaktligen införas i såvälakliebolagslagen som föreningslagen. Med hänsyn lill all praxis vad gällerkoncernredovisning forlfarande är föremål för viss utveckling, exempelvis Prop.1979/80:144 185 i form av en forllöpande övergång frän parivärdemelodenlill förvärvsvär-demeioden vid elimineringen av moderbolagels redovisade värdeav akiier i dotterbolag, synes emellertid lämpligt att tills vidare avvakta medinförandel av regler härför. : Förbundel för i dellasammanhang inle fram några synpunkier på koncernbegreppet. 1974 årsbolagskommitlé har haft i uppdrag alt göra en översyn av koncernbegreppet.Belänkandet (SOU 1979:46) remissbehandlas . Förbundel vill därförhänvisa lill sitt kommande yllrande över betänkandet och utgår från alt deändringar av koncernbegreppet som är aktuella för akliebolagslagens del ävenbeaktas nar del gäller ekonomiska föreningar. : I a 8. Paragrafen innehållerdefinition av begreppet koncern i de fall moderförelagel utgörs av enekonomisk förening. bolagskommitté har avgivit sitt slutbetänkande"Koncembegreppei m.m." (SOU 1979:46), vilkel för närvaranderemissbehandlas. hänvisar lill silt yllrande över beiänkandeioch lörulsäller atl de eventuella ändringarna av koncernbegreppet somkommilléns arbele kan föranleda i akliebolagslagen beaklas även såviu gällerekonomiska föreningar. FAR: I den nya I a 8 har intagits beslämmelser omkoncernförhållanden, molsvarande 1 kap. 2 8 aktiebolagslagen. Föreningen vill här erinra om del förslag lill ändringarav andra stycket i nämnda paragraf i aktiebolagslagen, som framlagts av 1974års bolagskommitlé i beiänkandei SOU 1979: 46, Koncernbegreppet m. m. Dellaförslag, som avser alt klargöra situalionen beträffande s. k. 50/50-bolag,tillstyrkes av FAR i annan skrivelse. Föreningen finner det uppenbart all. omändringen i aktiebolagslagen kommer till slånd, motsvarande ändring bör ske avlydelsen av den nu föreslagna I a8 i föreningslagen. I anslutning lill denna paragraf vill FAR erinra om delbehov av ändring av bestämmelserna om läneförbud i 12 kap. 7 8aktiebolagslagen, som påtalats av en annan remissinstans (promemorian s. 179)och som uppenbarligen föreligger. Del undanlag från låneförbudel, som gällerför företag inom en koncern beslående av akliebolag, bör sålunda gälla även ommoderföretaget är ekonomisk förening och dotterföretaget akliebolag.Motsvarigheten lill bestämmelsen i ABLs 12 kapitel om låneförbud finns förnärvarande ej i föreningslagen. Svenska revisorsamfundel: Definitionen av koncern, därekonomisk förening är moderförening, har uppbyggts efter mönsier avaktiebolagslagens koncernbegrepp, 1974 ärs bolagskommitlé har i siltslutbetänkande SOU 1979: 46. Koncernbegreppet m. m.. lagl fram förslag omtillägg till I kap. 2 8 akliebolagslagen. varigenom de s.k. 50/50-bolagensstatus i koncernsammanhang klargörs. SRS har i särskilt yllrande tillstyrktdella förslag. Samfundet undersiryker angelägenhelen av all - om ändring avakliebolagslagen sker. motsvarande ändring sker i den föreslagna Ia8 lagen omekonomiska föreningar. Som en generell synpunki måsle framhållassvårighelerna alt definiera när etl koncernförhällande uppslår. molbakgrund av att andelskapitalel inle är fixerat lill sill belopp ulan kanskifta. Det kan därför ifrägasäiias, om inte informationsskyldigheten bordeläggas på dotterföretaget i stället för pä moderföretaget. Ullryckel"dotierförelagels ledning" är enligt samfundets mening för obestämt.SRS föreslår att del ersattes av "dotlerfbrelagels slyrelse". LRF: 1 förslagets I a 8, som saknar molsvarighet igällande lag, införes Prop.1979/80: 144 186 en definition av begreppel koncem i de fall moderföretagetulgörs av ekonomisk förening. Förslagel är näslan idenliskl medakliebolagslagens koncerndefinition. Avsiklen ar dock, framhålls ideparlementspromemorian, alt de evenluella ändringar av koncernbegreppet som1974 års bolagskommitlés arbele ("Koncembegreppei m.m.". SOU1979:46) kan föranleda för aktiebolagens del skall beaklas även såviu gällerekonomiska föreningar. Därvid, sägs del. fär ocksä hänsyn las lill påpekandensom gjorts av bl. a. LRF om speciellt föreningsrätlsliga förhållanden. LRF remissbehandlar f n. även bolagskommitlésbelänkande om koncernbegreppet, se särskilt remissyttrande härom. 1 dellabelänkande, sid. 89. konstateras dock endasl all lagstiftningen om ekonomiskaföreningar är föremål för en översyn inom jusliliedepariemeniel. Varken del s.k. 50/50-bolagets ställning i föreningslagsliftningen eller övriga frågor isamband med föreningsrättens koncernbegrepp övervägs därför särskilt. Detlainnebär att föreningsrättens koncernbegrepp och problem i samband härmed överhuvud tagel inle diskuleras vare sig i departementspromemorian eller i 1974års bolagskommitlés beiänkandei LRF kan godta ell koncernbegrepp i föreningslagen som är iprincip uppbyggt som aktiebolagslagens, dvs. där en ekonomisk förening ar allanse som moderförelag i egentlig mening. De speciella föreningsrätlsligaproblemen måsle dock beaktas i koncerndefinitionen. Den föreslagna laglexlenkan vålla problem dä del gäller förhållandel föreningar emellan inom ramen förlanlbrukskooperationens organisatoriska uppbyggnad med primärföreningar,förbund, riksorganisationer och LRF. Se vidare härom nedan. I sitt remissyttrande 1977 över förslaget till nyföreningslag tog LRF bl. a. upp dels den situalionen att etl bolag skulle ansesha flera moderföreningar, dels den ovan berörda situationen atl föreningaringär i lanlbrukskooperationens organisatoriska uppbyggnad.