prop · G303170 · 1979-12-31 00:00:00 — redovisade ABSydgas det utredningsarbete rörande ett gasprojekt i som hade bedrivitsparallellt med Swedegas förhandlingar med . På marknadssidan hade arbetetinriktats på kunder vilkas alternativa bränslen är gasol och tunn eldningsolja(Eo 1) och som därför borde kunna beiala ett relativt högt pris för naturgas.Sådana kunder, dvs. främsl enfamiljshus, beräknades svara för avgasmarknaden medan indu- Prop.1979/80:170 56 strikunder som använder Eo 4 beräknades svara för nästanhela återstoden. Användning av gas som ersällning för tjock eldningsolja (Eo5) förutsattes ske endast i undantagsfall. Därigenom räknade med attuppnå en marknadssammansättning med bättre betalningsförmåga än vad som hadeberäknats i tidigare utredningar. Detla gäller trots att den nyamarknadsinriktningen förutsätter etl långt större anlal kunder och därmed ocksåett finförgrenat distributionsnät i bl. a. vissa bostadsområden. Vidare hade studeratutformningen av ett rörledningsnäl som skulle behövas för att förse en sådanmarknad med naturgas från en leveranspunkt på den danska sidan av Öresund.Sydgas redovisade två alternativa nät, elt mindre för 440 milj. m om åretomfattande västra från till och ett större för 730milj. ni' som sträcker sig vidare från lill i norroch i öster. Anläggningskostnaderna för dessa alternativ angavs till560 resp. 970 milj. kr. prisläge exkl. ränta ,varav för ledningen över ca 100 milj. kr. Med vissa antaganden ominköps- och avsältningspriser bedömdes båda dessa alternativ kunna ge entillfredsställande förräntning på investerat kapital. Som redan har framgåttvisade det sig dock att endast del mindre alternativet var genomförbart medhänyn lill de danska leveransmöjligheterna. På grundval av redovisningtogs överiäggningar upp mellan företrädare för staten och deregionala intressenterna i , dvs. , , Lunds ochMalmö kommuner samt . Överläggningarna gällde främstansvarsfördelningen vid elt eventuellt genomförande av . Frånbåda sidor utgick man från alt de regionala intressena därvid borde ges enledande roll. Detta utgjorde en naturlig följd av såväl projeklels relativtbegränsade omfattning som det slarka intresset för naturgas inom berördakommuner. Från Sydgasintressenlernas sidapåpekades alt avtalen med och innebar garanterade leveranser förmindre än hälften av den gaskvanlilel som behövdes för . Pågrund därav var enligt intressenternas mening förbundet medrisker av en art och omfattning som inle kunde bäras av dem ensamma. Dessulompåpekades att staten i olika avseenden, l.ex. genom pris- och skattepolitiken,hade etl avgörande inflytande över det ekonomiska resultatet av projektet. Molbakgrund härav framhöll Sydgasinlressenterna som en förutsättning för ettengagemang i projektet all deras risker begränsades och all staten gjorde vissautfästelser rörande slalliga bestämmelser om användning av naturgas. Överiäggningar ledde i mars 1980fram till en överenskommelse som innebar all parterna skulle verka för ellgenomförande av enligt vissa närmare angivna riktlinjer. Jagskall här redogöra för den huvudsakliga innebörden av dessa riktlinjer. Som en allmän fömtsättning gäller atl det nuvarandeägarsambandet 1979/80:170 57 mellanSwedegas och skall avvecklas. Detta samband består i alt Swedegas äger51 % av aktierna i , medan Sydgasinlressenterna är företrädda blandSwedegas enskilda aktieägare. Enligt riktlinjerna skall därefler ett avtal omleverans av gas träffas mellan Swedegas och . Avtalet skall innebära ettålagande för Swedegas att leverera gas under för behovmed början . Leveranserna skall successivt öka till en nivåav 440 milj. m' , som uppnås efter en uppbyggnadslid av . Underlaget för leveransåtagandel är de avtal somSwedegas har träffat med och . Det förutsätts att Swedegas kanskaffa fram leveranser som svarar mot hela del angivna behovel förSydgasprojektet. Det förutsätts också att leveranserna lill projektet skallfortsätta efler det att de nu avtalade leveranserna från harupphört. Villkoren och därmed också de ekonomiska riskerna iavtalen mellan Swedegas och dess leverantörer skall i princip föras över tillavtalet mellan Swedegas och . Därjämte skall Swedegas få sina kostnaderför transport m. m. läckla. Riktlinjerna innefaltar emellertid ett viktigtundanlag från principen om kostnadstäckning för Swedegas. Det förutsätts nämligenatl staten skall begränsa de ekonomiska riskerna för så att projektettolall selt, dvs. vid avtalsperiodens slut, inte skall leda lill föriust förintressenterna. Dessa förutsätts få bankmässig förräntning på tillskjutetkapital. Förlusttäckningsgaranlin antas bli utformad så attSwedegas och efter leveransernas början samt därefter dåanledning finns ser över projektets ekonomiska utveckling. Om det då bedöms attprojektet kommer att ge elt negativt totalt slutresultat omförhandlas leveransvillkorenså atl den väniade förlusten successivt elimineras till leveransperiodens slul.Vid intet tillfälle skall den ackumulerade förlustenför överstiga 50 milj. kr. Om det bedöms att så stor föriustkommer alt inträffa får påkalla förhandling . Samma gäller i tre angivna situationer som innebärväsentliga avvikelser från en normal utveckling av projektet. Dessa situationerär att DONG:s leveranser inte kan ökas från 200 lill 440 milj. m' , atlprisökningen på lilläggsleveranserna blir så stor alt projektet blirföriustbringande och atl leveranser från inlekan uppnås på villkor som har fömtsätts. Swedegas skall på motsvarande sätt kunna påkallaomförhandling för det fall all resultatutveckling eflerleveransernas början bedöms bli väsenlligl förmånligare än för andra jämförbarasvenska energiföretag. I sådanl fall bör omförhandlingen sikta till allöverskottet reduceras till rimlig nivå. Riktlinjerna innebär vidare all den planeradeslamledningen över till söder om och därifrån till enpunkt nära skall ägas och bekostas av Swedegas, som skall belastaSyd-5 1979180. Prop.1979/80: 170 58 gas med kosinader för ulnyltjandel av ledningen i form avt. ex. en avgift. Swedegas antas ge i uppdrag att mot ersättningprojektera, bygga och driva stamledningen för Swedegas räkning. I riktlinjerna berörs även vissafrågor om lagstiftning och andra slatliga föreskrifter som påverkarförutsättningarna för en naturgasinlroduktion. Beträffande beskattningenförutsätts således alt naturgas inte skall beläggas med högre skatter ochavgifter än vad som gäller för olja. Vidare förutsätts att bestämmelserna omberedskapslagring för naturgas skall få elt sådant innehåll atl de inle hindraretl rationellt utnyttjande av gasen. Regler bör övervägas av innebörd attmindre förbrukare eller sådana större förbrukare som utnyttjar gas på sådantsätt att övergång lill olja inte är möjlig skall vara befriade från skyldighetatt ha utrustning för eldning med annat bränsle än gas. Därvid förutsätts attberedskapslagring sker genom distributionsföretagels försorg i form av t. ex.gasol som efter blandning eller omvandling kan distribueras i gasnätet. Övrigastorförbrukare antas liksom f n. vara skyldiga alt beredskapslagra olja och attbehålla ulrustning för oljeeldning. I riktlinjerna behandlas ocksåfrågan om planinstrumenl och andra styrmedel för att främja ennaturgasintroduktion. Beträffande finansieringen av förutsättsslutligen alt staten lämnar kreditgarantier. upplåningsbehov beräknastill 450 milj. kr. Vidare förutsätts attåterdislributörerna av naturgas får möjlighet att ta upp erforderliga lån hoskommunlåneinslilulen och Allmänna pensionsfonden. Den överenskommelse medSydgasinlressenterna somjag nu har redovisat innebär enligt min mening enrimlig fördelning av uppgifler och av ekonomiska risker mellan staten och deregionala gasintressenterna. Mot bakgrund av de särskilda förulsältningarna förSydgasprojektet, främst avsaknaden av fast leveransålagande för en del av deerforderliga gasleveranserna, anser jag det godtagbart att staten tar på sigansvaret för alt täcka sådana mera belydande förluster som kan uppstå omprojektet av någon anledning inte skulle utvecklas normalt. Hänsyn bör ocksålas lill alt utgör ett försia steg för att införa en nyenergikälla i med alla de tekniska och marknadsmässiga problem som ärförande därmed. Trots att staten förutsätts i sisla hand slå de ekonomiskariskerna innebär överenskommelsen att de regionala intressenterna har deldirekta ansvaret för att genomföra projektet. Jag vill understryka altöverenskommelsen med Sydgasinlressenterna inte får betraktas som normgivandevid en framtida uividgning av natur-gasdistribulion till andra delar av landet.När naturgasen väl har etablerats på den svenska marknaden bör förhållandetmellan Swedegas och den regionala distributören i princip regleras påsedvanliga kommersiella grunder. De angivna riktlinjerna för föranledervissa omedelbara Prop.1979/80:170 59 förslag till beträffande organisationen pånaturgasområdet. Jag ålerkommer härtill i det följande. I övrigt aktualiseras vissa frågorom lagstiftning m. m. Sydgasinlressenterna har således förutsatt att statensläller lämpliga siyrmedel till förfogande för att underlätta den avseddagasintroduklionen. Frågan om ulformningen av sådana styrmedel bereds f.n. inomregeringskansliet. Då arbetet har redovisats och remissbehandling har sketl,kan föreläggas förslag i detta avseende. I diskussionerna som harföregått överenskommelsen har förutsatts att man i första hand undersökermöjligheterna att skapa styrmedel liknande dem som f. n. finns för att främjaanvändning av fjärrvärme i bebyggelse som är lämplig för dennauppvärmningsform. Sålunda har pekats på möjligheten atl - liksom vad som gällerför fjärrvärmeområde - frita eldistributör från skyldighet att leverera el föruppvärmningsändamål i område med naturgas. Vidare bör enligt riktlinjernaövervägas atl införa lagstiftning om naturgasanläggning liknande den som gällerför fjärrvärme enligt lagen (1976:838) om allmänna fjärrvärmeanläggningar. EnIredje möjlighet som har diskuterats är ändring av reglerna för energisparslödi syfte att övergång lill naturgas skall ge liknande möjligheter till stöd somf. n. gäller vid övergång till fjärrvärme. När det gäller frågan om denförutsatta täckningen av eventuella förluster för Sydgasinlressenterna villjagframhålla följande. Vid överläggningarna har antagils alt omdet utvecklas normalt skall ge ett ekonomiskt överskott. De kalkyler förprojektet som har redovisats sedan inköpspriserna från har fastställtspekar också på atl så blir fallet. Emellertid kan det givetvis inte uteslutasalt betingelserna för projektet senare försämras så alt det beräknas sluta medföriust totalt sett. 1 en sådan siluaiion uppkommer frågan om omförhandling avprisvillkoren i avtalet mellan Swedegas och i syfte att förlusten hosSydgas skall successivi elimineras till avtalsperiodens slul, dvs. år 2005.Detta kan leda lill alt Swedegas inte får täckning för sina kostnader för attanskaffa och leverera ifrågavarande gas. Enligt min mening är det intenödvändigt att nu ta ställning till frågan om hur ett sådanl underskott skalltäckas, i all synnerhet som frågan inte kan aklualiseras förrän tidigast eflermilten av . Staten bör vid behov träda in på lämpligt sätl så attSwedegas kan fullgöra sina förpliktelser mot såväl leverantörer som kunder. En framtida utvidgning avnaturgasanvändningen i är beroende av möjligheterna lill dels ökadimport av gas, dels ekonomisk avsättning av gasen i nya områden. Tidigarestudier har pekal på atl marknaden för naturgas i Syd- och skullekunna uppgå till 5 å 6 miljarder m' , även om det saknas underlag föratl bedöma ekonomin vid en Prop.1979/80:170 60 så omfattande gasdistribution. Som har framgått innebäravtalen med att transportmöjligheter har skapals för en kvantitet avhögsl 2 miljarder m' , varjämte Swedegas har första förhandlingsrätt förleveranser av högst motsvarande kvantitet. Från Swedegas sida har det bedömtslämpligt alt introduktion av naturgas sker i etapper, bl.a. med hänsyn lillbehovet av resurser och lidsåtgången för alt arbeta upp en marknad.Sydgasprojektet anses därvid utgöra en lämplig första elapp. En utvidgning avdistributionen i och en fortsatt utbyggnad i motGöteborgsområdet har ansetts kunna utgöra efterföljande steg. Mycket grovauppskattningar pekar på en total avsättning av 1,5 ä 2 miljarder m' inom dessaområden vid samma marknadsinriktning som gäller för det akluellaSydgasprojektet. 1 enlighet härmed avser Swedegas att öka insatserna påmarknadsanalyser med sikte i första hand på i samverkan med VästgasAB. Vidare räknar Swedegas med att från början dimensionera den stamledning somskall byggas för leveranserna till för samma gaskvanlilel somfår transporteras genom . Härmed kan behovet av investeringar i Sverigeför kommande utbyggnadsetapper begränsas. Enligt min mening bör del fortsattaarbetet på naturgasområdet i försia hand inriktas på att utnyttja demöjligheter till utbyggnad som avtalen med inrymmer. Den kvantitet av1,5 ä 2 miljarder m' om årel som avtalen tar sikte på kan l.v. utgöra enlämplig riktpunkt för en naturgasinlroduktion i Syd- och . Del ärangeläget att utbyggnadsfrågan bearbelas vidare och att tillräckliga resurserges härför. Jag återkommer härtill i samband med frågan om finansieringen avSwedegas verksamhel. Av särskild betydelse förnaturgasens utvecklingsmöjligheter i vårt land är frågan om utnyttjandet av demyckel stora naturgastillgångarna på den norska kontinenlalsockeln, i förstahand söder om 62:a breddgraden. I pågår elt intensivt ulredningsarbele omen s. k. samlingsrörledning för gasen. har också inletts etl samarbetemellan , och med sikte på all kartlägga och ulvärderaolika möjligheter att lillgodose nordiska marknadsintressen inom ramen för etlframlida norskt projekl. Som etl första steg har Den norske stats oljeselskapsa. s (Statoil) tagit upp överiäggningar med och Swedegas för atl kartläggamarknadsförhållanden samt tekniska och ekonomiska problem i samband med ennordisk lösning av det norska gasprojeklet. Med hänsyn till den norskalidplanen måste arbetet slutföras . Det bör tilläggas alt frågan omevenluell svensk imporl av naturgas från sammanhänger även med övrigafrågor rörande svenskt-norskt energi- och industrisamarbete. Utredningsarbeteoch överläggningar i dessa frågor pågår. Prop.1979/80: 170 61 Nuvarande organisation på naturgasområdet tillkomår 1976 (prop. 1975/ 76:124, NU 1975/76:44, rskr 1975/76:262). På grundval avett konsortialavial mellan och () bildades med uppgift att planera och samordnaåtgärder syftande till alt främja landets försörjning med naturgas.Aktiekapitalet i bolaget sattes lill lOOOOO kr. Vattenfallsverkel tecknade och SGFS, som företräder kommunala och enskilda gasinlres-senter, avaktierna. Det förutsattes att Swedegas skulle överta aktiemajoriteten lidigare bildade regionala bolaget i syfte att åstadkomma enkoncentration och samordning av verksamheten. I enlighet härmed träffadeSwedegas avtal med intressenterna i , dvs. och vissa kommuneri , om förvärv av av aktierna i . Verksamhelen inom Swedegas har ulgjorls avutrednings-, förhandlings-och projekteringsarbete. De största insatserna harhittills krävts av de danska och tyska importprojekten. Verksamheten har finansierais näslan helt genomtillskott från staten av sammanlagi 40 milj. kr. Medlen har anvisats översärskilda anslag lill förprojektering av nalurgasledningar m.m. i form av lånmed villkorlig återbelalningsskyldighet. Av medlen har Swedegas i sin turlämnal lån till av 7 milj. kr. för detta bolags utredningar rörandemarknad och distribution i . Swedegas har också haft elt nära samarbete med detav bildade bolaget . En preliminär överenskommelsehar träffats om att vissa andra regionala intressenter, däriblandvallenfallsverket, och Swedegas skall inträda som delägare i detla bolag. Avsiktenär att Västgas skall svara för uiredningar rörande gasmarknad m. m. i västraSverige. Av vad jag lidigare har anfört framgår attöverenskommelsen med Sydgasinlressenterna avses leda till vissaändringar i den nuvarande organisationen på nalurgasområdet. Man har såledesantagit elt klart partsförhållande mellan etl helstatligt Swedegas och ettdislributionsbolag som ägs av de regionala gasintressenlerna. Enligt denförutsatta ordningen skall Swedegas ha ansvaret för tillförseln av naturgastill . Bolaget skall också äga huvudledningarna inom landel. Detregionala bolaget skall i princip ha det fulla tekniska och ekonomiska ansvareiför distribution inom sitl område. Enligt min mening är den angivna principen föransvarsfördelning mellan Swedegas och del regionala gasbolaget väl anpassadtill de krav som slälls när arbetet på nalurgasfrågan går in i etlverkställighetsskede. Jag förordar således alt vallenfallsverket medges alt tai anspråk medel från det nuvarande invesleringsanslaget Kraflstalioner m. m.för all förvärva de akiier i Prop.1979/80:170 62 Swedegas som ägs av . Förvärvet avses ske lillaktiernas nominella värde. Parallellt härmed kommer Swedegasalt överlåta samtliga sina aktier i till de regionala intressenterna idelta bolag. Genom de föreslagnaorganisationsändringarna kommer Swedegas atl få bäitre förutsättningar allfungera som inslrumenl för den statliga poliliken på naturgasområdet. Ienlighet med vad Swedegas anför i sin tidigare nämnda skrivelse blir bolagetshuvuduppgifter atl följa upp avtalen med och och att aktivt bevakamöjligheterna till ökad imporl. i första hand från . Bolaget kommerdärvid att på molsvarande sätt som ta upp och genomföra förhandlingarom inköp och transport av gas lill samt träffa avtal härom. Vidarekommer bolagel att verka för att avtalade naturgaskvantiteler avsätts inomlandet till regionala gasbolag. Som har nämnts kommer Swedegasockså att ha ägaransvarel för Öresundsledningen och stamledningsnätel iSverige, även om det har förutsatts att byggande och drift av de nu aktuellaledningarna skall uppdras åt . En viklig uppgift är vidare att svara föruiredningar rörande möjligheterna till s. k. geologisk lagring av gas. Dennafråga är belydelsefull för såväl driftsäkerheten som ekonomin i ett framlidanalurgassystem. Swedegas förutsätts också svara för utredningar om marknad ochnätutbyggnad i delar av landet där det ännu saknas en regional huvudman förverksamheten. För /81 beräknarSwedegas kostnaderna för verksamheten lill ca 17 milj. kr., varav 6 milj. kr.förundersökningar av lagringsmöjligheter i . Av kosinaderna beräknas ca12 milj. kr. kunna läckas med tidigare lämnade lån och vissa intäkter. Förläckning av återstående kosinader hemställer Swedegas om ett nytl villkorligtlån av 5 milj. kr. Samlidigt begär bolaget avskrivning av tidigare lån i denmån de har använts för att täcka kosinaderna för projekt som är inaktuella. Jag har ingen erinran mot den avSwedegas angivna inriktningen av bolagets verksamhet. Jag är emellertid inteberedd att nu ta ställning till frågan om ytterligare medel till bolaget.Tidigare lämnade lån väntas kunna täcka behovet åtminstone till utgången av år1980. Medelsbehovei under återstoden av budgelåret är beroende främst av defortsatta ulredningarna om eventuell gasimport från och av de planeradeundersökningarna för geologisk lagring, vilkas omfallning ännu inle kanpreciseras. Jag räknar med att vid behov åierkomma till medelsfrågan vidanmälan av tilläggsbudget I lill statsbudgeten för /81. Vadbeträffar den av bolaget väckta frågan om avskrivning av vissa lidigare lån ankommerdet på regeringen atl besluta härom. I Swedegas skrivelse redovisas enberäkning av kosinaderna för investeringar i Öresundsledningen ochhuvudledningen i dess nu akluella första etapp fram till en punkt näraHelsingborg. Prop.1979/80:170 63 endast för behov, dvs. 440 milj. m' omåret, uppgår kostnaderna till 180 milj. kr. Om istället ledningarna dimensioneras för samma kapacitet som enligttransportavtalet med , dvs. högst 2 miljarder m"* , ökarkosinaderna lill ca 300 milj. kr. Enligt gällande lidplan kommerinvesteringarna all infalla under åren 1983- 1985 med tyngdpunkt på de tvåsenare åren. Därtill kan senare komma investeringar i kompressorkapacitel,lagringsanläggningar m.m. Vid beräkning av finansieringsbehovet måsle vidarebeaktas all räntor på lånade medel kan behöva betalas innan bolagelkan få några inkomster från gasleveranser. Swedegas framhåller att bolagelsaktiekapital med hänsyn lill bl. a. upplåningsmöjligheterna successivt börhöjas sä att en normal soliditet uppnås. Som ett försia steg föreslås enhöjning lill 10 milj. kr. fr.o.m. näsla budgetår. Jag är inte beredd att nu förordaen sådan höjning. Frågan om bolagets behov av eget kapital bör lämpligen tasupp i samband med övriga frågor om finansiering av verksamheten, vilket bör skesenast . Jag vill erinra om attöverenskommelsen med Sydgasinlressenterna förutsätter atl staten ställergaranti för upplåningen även för , beräknad till 450 milj. kr. Frågan om garanlibeloppets storlek bör lasupp senare när en närmare beräkning av behovet föreligger. Jag skall nu beröra frågan om Swedegasplats inom den statliga förelagssektorn. När bolaget bildades framsloddet som naturligt atl del statliga aktieinnehavet i bolaget skulle förvaltas avstatens vattenfallsverk med hänsyn bl. a. till att verkel bedömdes som enpotentiell storkonsument av naturgas. Hänsyn logs också till vattenfallsverkelsstora erfarenhet av distribution av ledningsbunden energi. Med den rollfördelning mellanSwedegas och de regionala nalurgasbola-gen som jag har förordat ter sig endirekt anknytning av Swedegas till vattenfallsverket inte längre lika naturlig.Verksamheten inom Swedegas kommer i fortsättningen att inriktas främst påtillförselfrågor medan distributionen kommer all handhas av de regionalabolagen. Enligt min mening ligger det därför nära till hands att Swedegas istället anknyts till del statliga oljebolaget , som i sintur ägs av slatens vallenfallsverk och . Som har redovisals förriksdagen (prop. 1979/80: 33) har Svenska Pelroleum under del senasle årel fåtten central roll i svensk oljeförsörjning. Det finns sannolikt betydandefördelar atl vinna vid en samordning av den svenska inköpspolitiken för oljaoch naturgas inom ramen för . Detta gäller inle minst i Nordsjön.Åven beträffande prospektering och utvinning, som bedrivs genom dotterbolagetSvenska , finns uppenbara anknytningar tillverksamhelen inom Swedegas. Det kan tilläggas att verksamheten i de statligaoljebolagen i våra nordiska grannländer omfaltar även naturgasfrågorna. Prop.1979/80:170 64 Enligt vad jag har erfarit ärSvenska berett att förvärva samtliga aktier i har i skrivelse anmält att verket harvidtagit förberedande åtgärder för att till överlåta bådestatens nuvarande akiier i Swedegas och de aktier som skall förvärvas från SGFSenligt vad jag har anförl. Jag förordar alt regeringen inhämtar riksdagensmedgivande lill överlåtelsen, som förutsätts ske till aktiernas nominellavärde. Genom en samordning inom ramen förSP-koncernen bör den statliga verksamhelen på naturgasområdet kunna bedrivasmed ökad kraft. Jag vill emellertid understryka atl uppbyggnaden av eltnaturgassystem ställer betydande krav på finansieringsstöd i form av såvälkapitaltillskott som lån. Åtminstone såvitt avser det nu aktuellaSydgasprojektet bör sådant stöd lämnas huvudsakligen direkt av staten. Jag vill slutligen anmäla atlStatsföretag i skrivelse har förklarat sig ämna föra över sittnuvarande innehav av samtliga aktier i till Svenska Pelroleum. Somnyligen har redovisals för (prop. 1979/80: 100 bil. 17 s. 168) ärarbelel inom Slalsraff f n. inriktat huvudsakligen på en sludie av enanläggning för kraftproduktion baserad på förgasning av restoljor m. fl.svavelrika bränslen, det s. k. , i samarbete med statensvattenfallsverk. Som motiv för överföringen anför Statsföretag att SvenskaPelroleum bör uigöra ett samlande organ för den statliga kommersiellaverksamheten på petroleumområdel och näraliggande eller kompletlerandeverksamhel. Statsföretag föreslår atl de lån med villkorligåterbetalningsskyldighet på sammanlagt 46 milj. kr. jämte upplupna räntor somlidigare har lämnats till bolaget för Slalsraff skrivs av i samband medöverföringen.