prop · G303159 · 1979-12-31 00:00:00 — Prop.1979/80: 159 Regeringens proposition 1979/80:159 med förslag till lag om ändring i lagen (1974: 922) omkreditpolitiska medel, m. m.; Regeringen föreslår allanlaga de förslag som har upplagits i bifogade utdrag av regeringsprolokolldenna dag. I propositionen föreslås att ullåningsregleringenligt lagen (1974:922) om kreditpolitiska medel skall kunna tillämpas påfinansbolag, dvs. sådana facloring-, leasing- och kontokortsförelag m.fl. somomfattas av lagen (1980: 2) om finansbolag. Genom att finansbolagen blirkreditinstitut enligt den kreditpolitiska lagen kan emissionskontroll avsefinansbolagen på samma sätt som andra kreditinstitut. Förslaget innebär ocksåatt finansbolagen blir skyldiga atl lämna de uppgifter som behövsför tillämpningen av de nämnda kreditpolitiska medlen. Vidare föreslås att regeringenbemyndigas att meddela föreskrifter om betalningsvillkor vid kontoköp påkredit. Lagstiftningen föreslås träda i kraft . I propositionen lämnas också ett avriksdagen begärt komplelterande underlag i fråga om tillsynen överfinansbolagen enligt viss konsument-rättslig lagstiftning. 1979/80:159 2 Lag om ändring i lagen (1974:922) om kreditpolitiska medel Härigenom föreskrivs atl 2, 14-16,25 och 30 SS lagen (1974:922) om krediipolitiska medel skall ha nedan angivnalydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 denna lag förstås med 1. bankinslitul: bankaktiebolag, sparbank och centralkassa för jordbrukskredit, 2. försäkringsinstitul:allmänna pensionsfonden och försäkringsföretag med svensk koncession. 3. kreditinstitut: bankinslitul, jordbrukskassa,krediiakliebolag. försäkringsinstitut, landshypoteks- ochsladshypoleksinstitution-erna. 3, k red i t i n st i 1 u l: bankinslitul.jordbrukskassa, kreditaktiebolag, finansbolag enligi lagen (1980:2) omfinansbolag, försäkringsinstitul, landshypoteks- ochsladshypoleksinstitutionerna. Förordnande om utlåningsreglering kan avse bankinstitut. Förordnandeom ullåningsreglering kan avse bankinslitul eller finansbolag. Med utlåningsreglering avses all ett högsta belopp(maximibelopp) fastslälles för 1. utlämnade län, 2. beviljademen ej utlämnade lån, eller för 3. garantiförbindelsersom är knutna till kredilgivning. Med utlåningsreglering avses atletl högsta belopp (maximibelopp) fastställs för 1. utlämnade lån, 2. beviljade menej utlämnade lån, 3. garantiförbindelsersom är knulna lill kredilgivning, eller för 4. värdetav lös egendom, som finansbolag för atl medverka till finansiering upplåterlill nyttjande lleusingobjckt) sedan elt förordnande om ullåningsreglering harträtt i krafl. Med lån jämställs likvider för fordringar som finansbolagförvärvar för att medverka till finansiering. fastställer för viss tidpunkt(beräkningstidpunkt) eller för viss lidsperiod (beräkningsperiod) maximibeloppenligt 15 S i förhållande till lånens eller garantiför- faslsläller för en viss tidpunkt(beräkningslidpunkt) eller för en viss lidsperiod (beräkningsperiod) etlmaximibelopp enligi 15 S i förhållande lill lånens eller bindelsernas slorlek vid viss lid- garantiförbindelsernas slorlek eUcr punkleller pä annat säll. Därvid fär ge skilda regler för ullåning diergaranliförbindelser avseende olika ändamål. leuslngobjekteiisvärde vid en viss lidpunkl eller på annat sätt. Därvid får ge skildaregler för ullåning, garantiförbindelser eUer leasingobjekt avseende olika ändamål. Förordnande om räntereglering kan avse kredilinslitut och.i fräga om inlåning, även annan som driver inlåning på räkning av del slag bankallinänndigen begagnar. Förordnande om räntereglering kan avse andrakreditinstitut än finansbolag och, i fråga om inlåning, även annan som driverinlåning pä räkning av det slag bank allmänl begagnar. 30 S Särskild avgifi skall uigöra,vid åsidosällande av föreskrifl i fråga om I. likviditets- eller kassakrav. ellbelopp som svarar mol ränla på underskollet för tiden frän föregäendeberäkningslidpunkt eller, om tidigare beräkning ej skell, från del föreskriftenträtt i lillämpning, varvid ränlesalsen för är fär i fråga om likviditetskravöversliga diskonto med högst tre procenlenheler och i fråga omkassakrav uppgå lill högsl ivä gånger diskonlol. 2. ullåningsreglering, etl belopp som för tiden från föregäende beräkningslidpunkt eller, om tidigare beräkning ej skell, frän del föreskriften trätt i tillämpning eller för beräkningsperiod svarar mot ränta pä del belopp med vilkel utlåningen överskridil fastställd gräns, varvid räntesatsen för år fär med högsl tre procenlenheler översliga diskonio. 2. ullåningsreglering. ell beloppsom för tiden från den föregående beräkningslidpunkicn eller, om en lidigareberäkning ej skell, från det föreskriften irält i lillämpning eller förberäkningsperioden svarar mot ränta på del belopp med vilkel utlåningen,garantiförbindelserna eller leasingobjeklciis värde överskridit den fastställdagränsen, varvid räntesatsen för år lar med högsl tre procenlenheler översligariksbankens diskonio, 3. emissionskontroll,högsl tvä procenl av hela lånesumman för varje är av den för lånel beslämdalängsta löptiden. 4. allmänplaceringspliki. ell belopp som for beräkningsperiod svarar mot ränta på dendel av ålagd placeringspliki för perioden eller för perioden och lidigareberäkningsperioder sammanlagna som ej uppfyllts, varvid ränlesalsen för är lärmed hiigst överstiga diskonio. 5. särskildplaceringspliki. högsl av den del av ålagd placeringspliki som ejuppfyllts, 6. räniereglering,Ivå gånger del belopp med vilkel raman avvikit frän den ränta som skohil ulgäenligt faslställd räntesats. Vid lillämpning av förslå slyckel Ifär utjämning ske mellan överskon och underskott under tvä eller liera perioderoch räntan beräknas pu del genomsnitlliga underskollet. Denna lag iräder i krafl den . Prop.1979/80:159 4 Lag med bemyndigande att meddela föreskrifter ombetalningsvillkor vid kontoköp Härigenom föreskrivs följande. Regeringen fär meddela föreskrifierom de betalningsvillkor som säljare eller krediigivare skall lillämpa vidkontoköp på kredii av varor, tjänster eller andra nyttigheier. Denna lag träder i kraft . Prop.1979/80: 159 Lag om ändring i konsumentkreditlagen (1977: 981) Härigenom föreskrivs att 30 S konsumentkreditlagen (1977:9811 skall ha nedan angivna lydelse. Bestämmelserna i 8 och 9 SS gäller ej kreditköp för vilkaföreskrifter om kontantinsats har meddelals med stöd av lagen (1975:90) medbemyndigande all meddela föreskrifter om betalningsvillkor vid yrkesmässigförsäljning av bilar. Bestämmelserna i 8 och 9 SS gäller ej kreditköp för vilkaföreskrifter om konlanlinsals har meddelals med slöd av lagen (1975:90) medbemyndigande all meddela föreskrifter om betalningsvillkor vid yrkesmässigförsäljning av bilar. Bestämmelserna gäller inte heller kreditköp Jör vilkaföreskrifier har meddelals med stöd uv lagen (1980:00) med bemyndigande atlmeddela föreskrifter om betalningsvillkor vid kontoköp. Denna lag träder i kraft den . Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , Mundebo, Mogård, , Åsling, Söder, Krönmark,, , , , , , , ,, Lagrådsremiss med förslag till lag om ändring i lagen(1974: 922) om kreditpolitiska medel, m. m. Med stöd av regeringensbemyndigande tillkallades är 1975 sakkunniga med uppdrag att göra en utredningom finansieringsbolagen m.m. (Fi 1975:08). De sakkunniga antog namnetfinansieringsbolagskommittén. I betänkandet' (SOU 1977:97) lagt fram förslag till dels lag om finansieringsbolag, delsändring i lagen (1974:922) om kreditpolitiska medel. Regeringen lade i prop.1978/79: 170 för fram ett förslag till lag om finansbolag sominnebär bl. a. att de flesta facloring-, leasing- och kontokortsföretagen skallstå under bankinspektionens tillsyn. antog lagförslaget med vissaändringar i fråga om tillämpningsområdet (NU 1979/80: 23, rskr 139). Lagen(1980: 2) om finansbolag träder i kraft . Lagen om kreditpolitiska medelirädde i kraft och gällde till utgången av . Lagensgiltighet har därefter förlängts, först till utgången av (prop.1977/78: 33, FiU 1977/78: 8, rskr 1977/78:66, SFS 1977: 1098) och därefter tillutgången av (prop. 1978/79:47, FiU 1978/79:12, rskr 1978/79:71, SFS1978:931). 1 det senare ärendet framhöll finansutskottet att det är angelägetatt en komplettering kommer till stånd av lagen om kreditpolitiska medel i vadavser finansieringsbolagen. Utskottet utgick från alt det borde vara möjligtalt uiarbeta ' Betänkandet är undertecknat av riksbanksdireklören KunEklöf, ordförande, och riksdagsledamöterna , Prop.1979/80:159 7 förslag som kunde föreläggas för beslut under är1979 (FiU 1978/ 79: 12 s. 6). gav regeringen till känna vadfinansutskoltel hade anförl (rskr 1978/79:71). Med anledning av vad hartillkännagett och med hänsyn till att lagen om finansbolag numera har antagitsav och kommer att träda i kraft förordar jag attregeringen nu lägger fram ett förslag till kreditpolitisk reglering avfinansbolagen. Till protokollet i detta ärende börfogas en sammanfattning av finansie-ringsbolagskommitténs betänkande som bilaga1 och kommitténs förslag lill lag om ändring i lagen om kreditpolitiska medelsom hilaga 2. närmare överväganden hänvisas till belänkandet.Till detta har fogats en reservalion av ledamoten och ettsärskilt yttrande av experterna . Yttranden över betänkandet harefler remiss avgetts av kammarrällen i , dalainspektionen, statistiskacentralbyrån, bankinspektionen, , kommerskollegium, patent-och registreringsverket, (), ,statens induslriverk, fullmäktige i riksbank, fullmäktige iriksgäldskontoret, delegationen för företagens uppgiftslämnande (DEFU),, , , Post- och Kredilbanken . , , , (), . , hanlverks- och industriorganisation (SHIO), , ackordscentral. Centralorganisationen /SR,i (LO) och (). Till riksbanksfullmäktiges yttrandevar fogad en reservation av ledamoten . Post- och , PK-bankenhar anslutit sig till Svenska bankföreningens yttrande. har instämt i Sparbankernas Banks yttrande ochFöreningsbankernas Bank har instämt i föreningsbankers förbundsyttrande. har överlämnatyttranden från handelskammare och handelskammare.Sveriges industriförbund och bar avgettgemensamt yttrande, i vilket i särskilt yttrande harinstämt. har anslutit sig till SHIO:s yttrande. Yttranden över betänkandet harockså lämnals av , . Svenska postorderföreningen.Svensk industriförening, , ConloFöretagen Akliebolag, , Independent FacloringAkliebolag, Prop.1979/80:159 8 , och AktiebolagetVolvofinans. Elektriska hushållsapparat leveranlörer och Sverigesradioleverantörer har avgett ett gemensaml yttrande. En sammanställning avremissyttrandena, såvitt avser förslagel till lag om ändring i lagen omkrediipolitiska medel, bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 3. En av finansföretagensverksamhetsgrenar är konlokortsverksamhelen. Med anledning av en motionbeslutade att hos regeringen begära en övergripandeutredning pä kontokortsområdet i syfte att klarlägga de konsumentekonomiska ochsociala effeklerna av kredil-kortsexpansionen och överväga de kreditpolitiskaoch samhällsekonomiska aspekterna. gav regeringen lillkänna att regeringen bör vara beredd atl utan hinder av utredningsarbetet vidbehov ingripa med åtgärder av såväl kreditpolitisk somkonsumentpolitisk natur (NU 1979/80: 24, rskr 136). Denna fråga har samband medden kreditpolitiska lagens tillämpning på finansbolagen och jag anser detdärför lämpligt att den behandlas i denna lagrådsremiss. 2.1 Allmänna synpunkter på kreditmarknaden Kreditmarknaden har en mycketbetydelsefull uppgift att fylla för vårt lands ekonomiska utveckling. Påkreditmarknaden kan medel från hushåll, företag, fonder m. fl. samlas upp ochplaceras inom olika samhällssektorer. En väl fungerande kreditmarknad börfördela de tillgängliga resurserna pä ett effektivt och ändamålsenligt sätt såatt de mest angelägna och räniabla ändamålen tillgodoses i första hand. Undertider då efterfrågan på krediter överstiger tillgången på kapital är detsärskilt viktigt att fördelningen av resurserna sker på effektivast möjligasätt. Statsmakterna har sedan lång tidtillbaka ingripit med olika kreditpolitiska åtgärder i syfte att upprätthållabalans i samhällsekonomin och att styra de tillgängliga resurserna tillangelägna ändamål såsom bostadsbyggandet samt statens och industrinsfinansiering. En sådan styrning och reglering av kreditmarknaden innebär åandra sidan att marknadsmekanismerna, i första hand räntebildningen, inte kanspela den roll för krediternas fördelning som skulle vara fallet på en frikreditmarknad. Utan atl nu gå närmare in på denna principiella fråga vill jagframhålla att ett mål för kreditpolitiken enligt min mening bör vara attsuccessivi minska behovet av kreditpolitiska regleringar och att ökakreditmarknadens funktionsduglighet. På grund av bl. a. skattesystemetssnedvridande effekter är del dock inte möjligt att på kort sikt undvara en visskreditpolitisk reglering för all främja samhällsekonomisk balans. Prop.1979/80:159 9 Kreditmarknaden i brukarindelas i den organiserade kredilmarknaden och den oorganiserade den s. k.grå - kreditmarknaden. På den organiserade länemarknaden verkar banker,krediiakliebolag och andra kreditinstitut som är underkastade särskildlagstiftning och viss kontroll från samhällets sida. På den grå kredilmarknadengår betydande kredit-strömmar i form av lån antingen direkt mellan långivareoch låntagare, t. ex. mellan olika produktionsföretag, eller via finansföretag,bankirer och fondkommissionärer m.fi. Mot bakgrund av de senaste årens probleminom den svenska ekonomin har utvecklingen på den grå kredilmarknaden blivitalltmer uppmärksammad. Jag kommer senare att behandla denna marknad i olikaavseenden. 2.2 Den kreditpolitiska lagstiftningen Den tidigare kreditpolitiskalagstiftningen ersattes av en ny kreditpolitisk lag fr.o.m. år1975. har emellertid kreditpolitiken praktiskt settbedrivits så att har träffat överenskommelser med bankerna ellerutfärdat rekommendationer till bankerna i fråga om deras kredilgivning m. m.Denna ordning tillämpas fortfarande i stor utsträckning vid sidan avtraditionella kreditpolitiska åtgärder såsom diskontopolitik ochmarknadsoperationer. Lagen (1974:922) om kreditpolitiskamedel är en tidsbegränsad s.k. fullmaktslag. Lagens giltighet har senastförlängts till utgången av (SFS 1978:931). Med stöd av lagenkan regeringen på framställning av riksbanksfullmäktige förordna att riksbankenfår använda ett eller flera kreditpolitiska medel. Förutsättningen för ettförordnande är att det behövs för att uppnå de mål som har fastställts förriksbankens penningpolitiska verksamhet. De kreditpolitiska medel som angesi lagen är likviditetskrav, kassakrav, utlåningsreglering, emissionskontroll,allmän placeringsplikt, särskild placeringsplikt och räntereglering. Av dessaär utlåningsreglering, allmän och särskild placeringsplikt extraordinära medel.De får användas endast om synnerliga skäl föreligger. De övriga medlen kananvändas som mera normala inslag i kreditpolitiken. Förordnande omutlåningsreglering eller räntereglering skall begränsas till , högstett år. Ett förordnande om placeringsplikt eller om något av de ordinära medlengäller tills vidare, om inte annat anges. Till den närmare innebörden av deolika medlen återkommer jag . Flertalet kreditpolitiska medel kanavse endast kreditinstitut. Som sådana räknas bankinstituten affärsbankerna,sparbankerna och de regionala föreningsbankerna och försäkringsinstituten,dvs. de svenska försäkringsbolagen och allmänna pensionsfonden. räknas också de lokala föreningsbankerna, kreditaktiebolagen,lands- och sladshypoleksinstitutionerna saml skeppshypotekskassorna. Prop.1979/80: 159 10 Har regeringen förordnal om etlkreditpolitiskl medel, ankommer det på att meddela de föreskriftersom behövs för tillämpningen. 1 fråga om alla medlen ulom emissionskontroll färriksbanken begränsa användningen till elt eller flera slag av institut, undantaett visst institut, om särskilda skäl föreligger, och utfärda olikaföreskrifier för skilda inslitut. skall efler anmodanav lämna de uppgifter som anser nödvändiga för all bedömaom ett kreditpolitiskl medel behöver användas eller för att lillämpa ettmeddelat förordnande. eller annan som åsidosätter enföreskrift, som har meddelats med stöd av ett förordnande enligt lagen, skalltill slatsverket erlägga en särskild avgift. Hur denna skall beräknas anges förvarje medel och avgiftens belopp bestäms av . Vid åsidosättande avl.ex. en föreskrift om emissionskontroll utgör avgiften högst två procenl avhela lånesumman av den för lånet bestämda längsta löptiden. Omdet finns särskilda skäl får den särskilda avgiften nedsättas eller efterges. 2.3 Finansföretagen och deras verksamhet Under den senaste tjugoårsperiodenhar på den svenska kreditmarknaden etablerats ett flertal finans- eller finansieringsföretagsom ägnar sig åt kredilgivning och annan finansieringsverksamhet i nya ellerdelvis nya former, exempelvis facloring, leasing, konlokortskrediter ochavbetalningsfinansiering. Sådana finansieringsformer förekommer endast i myckelbegränsad utsträckning i bankerna och andra kreditinstitut på den organiseradekreditmarknaden. De största och samhällsekonomiskt viktigaste avfinansföretagen, av vilka flera är bankägda, kommer alt omfattas av lagen omfinansbolag. har utförligt beskrivit definansieringsformer som företagen bedriver (SOU 1977:97 s. 43- 111). Enkortfattad beskrivning finns också i prop. 1978/79: 170 (s. 10-14). Jag skalldärför nu begränsa mig till att ange några av huvuddragen i finansföretagensverksamhet. Vid facloring får en säljare kreditav factoringföretaget mot att säljaren ställer säkerhet i sinafakturafordringar. Detta sker vanligen genom att säljaren förklarar sigpantförskriva de fakturafordringar som beräknas uppkomma i framliden. Det kanockså ske genom att factoringföretaget köper fakturafordringar av säljaren.Säljaren får kredit hos factoringföretaget i proportion (vanligen ) tillvärdel av fakturafordringarna. När köparen har betalat fordringen skerslutavräkning. 1 samband med facloring ger finansbolagen i regel administrativservice åt kunderna, t. ex. i form av fakturahantering. Med leasing menas att etlleasingföretag (upplåtaren) med nyttjanderätt upplåter lös egendom tillleasingkunden. Leasing förekommer i två former, operationell och finansiellleasing. Operationell leasing, som bru- Prop.1979/80:159 11 kar innefatta service på leasingobjektei, är normalt avmera lillfällig nalur och avser . Del anses därtör inle som en formför finansiering. Vid finansiell leasing avtalar kunden med leasingförelagelatt detla skall förvärva viss ulrusining, exempelvis en maskin.Leasingförelagel köper utruslningen och upplåter den med nyitjanderäll lillkunden. Nylijande-rällstiden bestäms till hela eller större delen avutrustningens ekonomiska livslängd. Leasingavgiften erläggs vanligen i förskottkvartalsvis och innefaltar ersättning för bl. a. köpeskillingen. har flera finansbolag i större utsträckningbörjat ägna sig ål kredilgivning lill privatpersoner genom konlokortskrediter.Några finansförelag har egna konlokorlssystem som berättigar konloinnehavarnatill inköp i en slor mängd affärer som har anslutit sig till systemen. Andrafinansförelag administrerar och finansierar konlokorlssystem som ger rätl tillkontoinköp enbari hos etl eller några fä säljföretag. 1 avsnill 2.5 kommerjagatt närmare behandla konlokortsverksamhelen. Genom avbetalnings finansiering kan enavbetalningssäljares verksamhet finansieras. Detla sker genom län mol säkerheti säljarens fordringar enligt avbetalningskonlrakt. Om kredilgivningen baseraspä enskilda kontrakt talar man om diskontering av avbetalningskonlrakt. Om denbaseras på summan av en säljares avbetalningskonlrakt talar man om belåning avavbetalningskonlrakt. Vid avbelalningsfinansiering sätter kreditgivaren etttak för krediten. Säljaren har sedan räll alt utnyttja kredilen inom beloppetpå sina avbetalningsfordringar och intill taket. Avbetalningsfinansiering skerockså i form av köp av avbetalningskonlrakt. Detla förekommer dock i mindreutsträckning i vårt land. Förutom de nu nämnda finansieringsformerna, som är de tillomfattningen största, förekommer också andra finansieringsformer hosfinansföretagen, exempelvis confirming och lagerfinansiering. Confirmingförekommer framför allt vid internalionell varuhandel ocb gär lill sä attkreditgivaren betalar leverantören kontant och drar en växel på mottagaren avvarorna. Lagerfinansiering innebär atl kreditgivaren tillhandahäller kundenmedel i viss proportion lill värdet på hans inneliggande lager. När varor tasur lagret amorteras skulden i proportion till värdel av de uttagna varorna. Finansförelagen lämnar också krediler i mer traditionellaformer säsom reverslån. Vissa förelag har inriktat sig pä lån mot särskildasäkerheter såsom premieobligationer och fritidsfasligheter eller på bil- ellerbållån i samarbete med säljföretagen. Jämsides med finansieringsverksamheten lämnar finansföretagenofta olika former av administrativ service åt framför allt mindre ochmedelstora företag. Det är i regel sä att etl finansföretag i samband medfacloring sköter fakturering åt kundföretagen. Andra administrativa tjänstersom Ulförs är l.ex. likvidmottagning, betalningspåminnelser, reskoniraföringoch olika dalatekniska tjänsler. De svenska finansförelagensverksamhet drevs i en ganska blygsam omfattning under slörre delen av1960-lalet men har expanderat kraftigt under 1970-talel. I statistiskacentralbyråns statistik över finansförelag för ingår 66 företag. Densammanlagda balansomslutningen för dessa företag var 14447 milj. kr.Samma företag hade en balansomslutning om 12 457 milj. kr. Finansföretagen lånar till störstadelen upp medel för sin verksamhel på den grå kreditmarknaden. Bolagensupplåning fördelad på olika långivare framgår närmare av tabell I, som omfattarstatistik från 66 finansförelag. Finansföretagens upplåning åren 1977 oeh 1978 %-andel Milj. kr. Lån och läneväxlar från: Summa lån och koncernskulder A:«//a. (), statistiskameddelanden K 1979:9. Finansförelagens kredilgivning harunder den senaste tioårsperioden genomsnittligt ökat med mot ca16% för den totala kreditmarknaden. harfinansföretagens tillväxt varit större. I den officiella statistiken finns inteuppgifter avseende kredilgivningen som är fullt jämförbara mellan åren.Följande sammanställning ger dock en i stort sett rättvisande bild avulvecklingen (samtliga siffror avser milj. kr. vid utgången av resp. år). Finansföretagens kredilgivning åren 19681978 ' 1968- 1976 endasl till finansinslilul, övrigakoncernfordringar ingär i de olika kreditslagen. Källa: SCB, statistiskameddelanden K 1979: 9. Omfattningen av finansföretagensleasingverksamhel åren 19761978 framgår av följande tabell. Leasingobjekt till anskaffningsvärde per . nyanskaffade leasingobjekt därav bilar ochbussar maskiner och övriga inventarierFörsäljningsvärde av sålda leasingobjekt därav bilar och bussar maskiner och övriga inventarier Källa: SCB, statistiska meddelanden K 1978; 8 och K1979:9. Somjag har nämnt träderlagen om finansbolag i kraft . Den är främsl en tillsynslag,enligt vilken de företag som omfattas av lagen ställs under bankinspektionenstillsyn. Sådana företag måste vara aktiebolag (finansbolag) och bolagsordningenskall godkännas av bankinspektionen. Bland viktiga bestämmelser i övrigt kannämnas en kapital-täckningsregel som begränsar finansbolagens upplåningsrätttill högst bolagens eget kapital. som bedriver finansieringsverksamhet. Med finansieringsverksamhet menassådan yrkesmässigt bedriven ekonomisk verksamhet, som har till ändamål attlämna kredit eller att medverka till finansiering genom att förvärva fordringareller upplåta lös egendom till nyttjande. Prop.1979/80:159 14 former som här avses innefattar en kredilgivning. Dit hörden vanligaste formen av facloring som beslår i belåning av fakturafordringar.Till kredilgivning räknas vidare bl.a. konlokortskrediter, lagerfinansiering,reverslån till företag och till konsumenler samt lån mol säkerhet i exempelvispremieobligationer.