prop · G30368 · 1979-12-31 00:00:00 — Utredningen vill i denna del hänvisatill vad som har anförts i avsnitt 4.1. Det bör betonasatt dessa problem, som bl.a. orsakas av skillnader i kapital- och pensionsförsäkringsbegreppeni olika länder, kommer att kvarstå med oförminskadstyrka även om de nu framlagda förslagen leder till lagstiftning. Prop.1979/80:68 105 5 AVDRAGSKONSTRUKTIONEN FÖR EGENFÖRETAGARES FÖR PENSIONSFÖRSÄKRING Densom driver rörelse eller jordbruk i annan form än genomaktiebolag eller ekonomisk förening, dvs. den som i sin självdeklarationredovisar inkomst av inkomstslagen jordbruksfastighet eller rörelse, får göra avdragför premie för pensionsförsäkring som allmänt avdrag. Om däremot verksamheten bedrivs iform av aktiebolag eller ekonomisk förening, är premien avdragsgill som en kostnad i någon avinkomstslagen rörelse, jordbruksfastighet eller annan fastighet, även omaktierna eller andelarna innehas av en eller ett fåtalfysiska personer (fåmansföretag). Detta förhållande,att avdrag för dessa kostnader i det ena fallet skall göras sanallmänt avdrag och i det andra fallet i förvärvskällan, medför attunderlaget för socialförsäkringsavgifter - vid lika förhållanden iövrigt- blir högre för egenföretagaren och att skillnanden i princip kommer attmotsvaras av kostnaden för pensionsförsäkringen i verksamheten. Det hela kan enklastuttryckas så att när det gäller anställd i aktiebolag - huvudaktieägare såväl somannan anställd -kostnad för pensioner inte utgör underlag förarbetsgivaravgifter. För egenföretagare däremot gäller att arbetsgivaravgifter skall erläggas för helainkomsten av förvärvskällan, alltså även för den del av inkomsten som får utgöra premieför egenföretagarens pensionering. Iföljande avsnitt lämnas en redogörelse för här aktuella skatteregler samt en översiktav reglerna om socialförsäkringsavgifter bl.a. såvitt gäller frågan omavgiftsunderlag vid olika företagsformer. I ytterligare ett avsnitt berörs någraexempel på lagstiftning där egenföretagaresavdragsrätt för vissa kostnader har konstruerats om från attavse typen allmänt avdrag till att avse typen avdrag i förvärvskälla. Prop,1979/80:68 106 Arbetsgivarekan - med vissa inskränkningar beträffande handelsbolag - trygga en pensionsutfästelsetill anställd genom att teckna pensionsförsäkringeller genom att göra avsättning till stiftelse eller till konto Avsatt tillpensioner. Avdragsrätt föreligger för dessa kostnader i förvärvskällorna rörelse,jordbruksfastighet och annan fastighet i den omfattning som anges i punkt 2,b-e anvisningarna till 29 § KL (jfr punkt 1 sjätte och sjunde styckena avanvisningarna till 22 § KL och punkt 6 av anvisningarna till 25 § KL). För egenföretagaregäller däremot att möjligheterna att åstadkomma ett eget pensionsskyddärinskränkta till möjligheten att teckna pensionsförsäkring.Som redan inledningsvis har framhållits är kostnader för sådan försäkring avdragsgill som allmänt avdrag(46 § 2 mom. femte stycket KL). Beträffande innebörden av de regler som gäller omarbetsgivares avdragsrätt för pensioneringskostnader och egenföretagaresavdragsrätt för pensionsförsäkringspremier hänvisar utredningen till denredogörelse för gällande regler som har lämnats iavsnitt 3. Arbetsgivareoch egenföretagare har skyldighet att erlägga olikas.k. arbetsgivar- resp. egenavgifter. För arbetsgivare stadgas såledesskyldighet att erlägga avgifter till ett flertal socialförsäkringsgrenar.Det åligger också arbetsgivare att erlägga vissa avgifter för ändamål somligger utanför socialförsäkringen. Avgifterna beräknas iprincip på summan av utgiven lön ochuppdragsersättning. Underlaget för avgiften till den allmänna tilläggspensioneringenutgör dock endast den del av lönen som för arbetstagare och år ligger mellan Prop,1979/80:68 107 detvid årets ingång gällande basbeloppet och 7,5 gångerdetta belopp. Vid beräkning av sistnämnda avgift bortses från lön tillarbetstagare som vid årets ingång har fyllt . En ren summering avprocentsatserna för de olika arbetsavgifterna ger för , Härtill kommer byggnadsforskningsavgiften och sjömanspensionsavgiftensom påförs endast arbetsgivare inom byggnadsindustrin resp.arbetsgivare som sysselsätter sjömansskattepliktiga sjömän. Särskildaregler gäller dessutom för uttag av vissa avgifter från redare, Egenföretagare är skyldigatt erlägga egenavgifter till sjukförsäkringen, folkpensioneringen, tilläggspensioneringenoch arbetsskadeförsäkringen. Egenavgifterna utgår för egenföretagaremed viss procent av i princip hans till statlig inkomstskatt taxeradg inkomstav rörelse eller jordbruksfastighet. Enligt 4 § femtestycket förordningen (1959:551) angående beräkning avpensionsgrundande inkomst enligt lagen om allmän försäkring gäller beträffande försäkrad somhar inkomst av rörelse i mer än en förvärvskälla att vid beräkning av inkomst av rörelseunderskott å rörelse skall avdragas. Motsvarande gäller vidberäkning av inkomst av jordbruksfastighet om två ellerflera förvärvskällor föreligger. Någon avräkning av underskott mellan inkomstslagen rörelse ochjordbruksfastighet skall däremot inte ske. Egenföretagares avgifter efterden framgår av nedanstående sammanställning. Tilläggspensionering 11,75 Arbetsskadeförsäkringsavgift 0,25 Utöver redannämnda avgifter har tidigare - med viss begränsning - även allmänarbetsgivaravgift utgått för såväl arbetsgivare som egenföretagare.Den allmänna 1979/80:68 108 arbetsgivaravgiftenhar avvecklats (prop. 1977/78:187, SkU1977/78:56, rskr 1977/78:368, SFS 1978:434). Allmän arbetsgivaravgift i formav egenavgifter skall erläggas för hälften av den för beräknade inkomsten av annat förvärvsarbeteänanställning. Avgifter beräknas intepå inkomst som understiger . eller på inkomster som utgår i formav sjukpenning. Beträffande storleken av de inkomster som grundaravgiftsplikt för egenföretagare gäller följande. När avgifterna till sjukförsäkringenoch folkpensioneringen höjdes slopades även det s.k. beloppstaket för dessaavgifter (prop. 1975:92, SfU 1975:17, rskr 1975: 127, SFS 1975:316). Dettainnebär att en tidigare regel om att den del av förvärvsinkomstensom översteg 7,5 gånger basbeloppet enligt AFL inte skulle inräknas iavgiftsunderlaget upphävdes. skall således dessa avgifter beräknas på detotala inkomsterna av annat förvärvsarbete än anställning. Egenavgiften till tilläggspensioneringenberäknas dock endast på den pensionsgrundande inkomsten av annat förvärvsarbeteänanställning. Den1 infördes nya regler för beräkning avsocialförsäkringsavgifter på uppdrags inkomster m.m.(prop 1975/76: SfU 1975/76:17, rskr 1975/76:67, SFS 1975:1160-1162). Dessaeegler innebär att uppdragsgivare i princip har ålagtsskyldighet att erlägga socialförsäkringsavgifter för uppdragsinkomster. för uppdraginkomst av rörelse eller jordbruk skall dock uppdragsgivarensvara för avgifterna endast om parterna genom ett s.k. likställighetsavtalhar träffat överenskommelse härom. Avgiftsunderlagoch avgiftsuttag för egenavgifter för år 1976har inom uppskattats enligt följande(se prop. 1975/76:178 s. 16 f). Prop,1979/80:68 109 (milj, kr.) (milj, kr.) Sjukförsäkringen 7 900 632,0 Folkpensioneringen 7 900 489,8 ATP 4 550 500,5 Allmänarbetsgivar- 3 750 150,0 avgift Dettotala avgiftsunderlaget för beräknades till . Egenavgifterna utgorde således enligt denna beräkningdrygt av det samlade avgiftsuttaget. 5.2.3 Effekten av nuvarande regler Somtidigare har angivits (se avsnitt 5.2.1) gäller f.n. att egenföretagare får göra avdragför premie för pensionsförsäkring avseende sin egen pensionering som allmänt avdragmedan arbetsgivare i övrigt skall göra avdraget i förvärvskälla.Detta medför under lika förhållanden i övrigt och i förening med de regler som gäller för beräkning avarbetsgivaravgifter att underlaget för beräkning av dessa avgifter kommer att bli högre för egenföretagarenänför den som t.ex. driver verksamheten i aktiebolagsform. Utredningen harförsökt beräkna vilka effekter dessa skillnader i avdragsreglerfår genom att jämföra de två fallen att egenföretagaren får avdragför pensionsförsäkringspremier som allmänt avdragresp. Resultatet av dessa beräkningarredovisas i bilagorna 1 och 2 till detta betänkande. Som framgår avbilagorna blir egenavgifterna högre om avdrag för pensionsförsäkringspremiegörs som allmänt avdrag. Skillnaden mellan avgifter i de båda fallenökarockså med stigande inkomst. 1979/80:68 110 5.3 Lagstiftning där egenföretagares avdraq har flyttats till förvärvskällan Genomlagstiftningen (den s.k. pomperi-possalagstiftningen) harstatsmakterna i två fall beslutat att konstruera om egenföretagaresavdragsrätt för vissa kostnader från att göras somallmänt avdrag till att få åtnjutas i förvärvskällan. Det kan i detta sammanhang vara av ett visstintresse att i korthet erinra om motivet till dessa lagstiftningsåtgärder. Härutöver kanockså noteras att livförsäkringsskattekommittén (Fi 1971:07) i sittslutbetänkande Kapitalförsäkring m.m. (Ds B 1977:4) har föreslagitatt egenföretagare skall få göra avdragi förvärvskällan för premie för sådan gruppsjukförsäkring somutgör pensionsförsäkring, dvs. Betänkandet har ännu inte föranlett någon lagstiftning. Egenföretagarensegenavgifter beräknas i princip på grundval av hans i självdeklarationenvid taxering till statlig inkomstskatt redovisade inkomst av jordbruksfastigheteller rörelse. medgavs avdrag för dessa avgifter vid inkomsttaxeringen som allmäntavdrag. Genom lagstiftning ändrades dessa regler så attavdrag för egenavgifter numera medges i förvärvskälla(prop. 1975/76:178, SkU 1975/76:68, rskr 1975/76: 408, SFS 1976:460-461). Dettahar genomförts på det sättet att för beskattningsåret elt schablonmässigt avdrag får göras föregenavgifter. När de definitiva avgifterna senare har fastställts skeren korrigering i förvärvskällan. Som motiv för lagstiftningen framhölls ipropositionen (s. 19) bl.a. att reglerna för uttag av egenavgifterunder hade ändrats i väsentliga hänseenden. Det påpekades att somavgiftsskyl- Prop.1979/80:68 111 digheteni stort sett hade slopats för arbetstagare och uppdragstagare så hadeavgifterna höjts för arbetsgivare och egenföretagare.Vidare framhölls att slopandet av beloppstaket för sjukförsäkringsavgiftenoch folkpensionsavgiften hade reducerat avgifternas försäkringsmässigainslag. Som ett skäl för överflyttning av avdragsrättenframhölls också att det var önskvärt att socialförsäkringsavgifterna beräknades på samma sättoavsett företagsform. Innebörden av de nyaavdragsreglerna angavs vara att egenföretagarens pensions- och sjukpenninggrundandeinkomst skulle komma att beräknas på i princip samma sätt som för löntagare. Egenföretagarekunde tidigare få avdrag för för gruppliv- och gruppsjukförsäkringarendast i den mån premiebeloppet rymdes inom det till högst 500kr. begränsade s.k. försäkringsavdraget. Nyaregler om arbetsgivares avdrag för premie för grupplivförsäkring genomfördes (prop. 1976/77:41, SkU 1976/77:12, rskr1976/77:97, SFS 1976: 1094-1098). De nya reglerna innebär attpremie för egenföretagares grupplivförsäkringskall räknas som driftkostnad i jordbruk eller rörelse. Om ersättningkan utfalla efter förmånligare grunder än vad som gäller förbefattningshavare i statlig tjänst skall dock premien endast delvis anses som endriftkostnad i verksamheten. I sådana fall skall den del av premien som belöper på den överskjutandeförmånen vara avdragsgill endast i den månbeloppet ryms inom för-säkringsavdraget. Genombeslut har regeringen till utredningen överlämnat enskrivelse av revisorn för att tagas under övervägande vidfullgörande av utredningsuppdraget. Prop.1979/80:68 112 naav att premie för pensionsförsäkring för egenföretagare är avdragsgill som allmänt avdragoch hemställa om besked hur strävandena efter rättvisamellan olika företagsformer skall komma till uttryck på dettaområde. Deberäkningar som utredningen har utfört visar -som framgår av nedanståendetabell (1) - att egenavgifterna genomgående blir lägre om avdrag för pensionsförsäkringspremiemedges i förvärvskällan i stället för som allmänt avdrag. även bilagorna 1 och 2 tillutredningens De beräkningarsom utredningen i det följande redovisar i tabellerna 1-4 och bilagorna 1-2till betänkandet bygger på följande förutsättningar.Som basbelopp har använts det senast aktuella, dvs. det som gäller för september1978, . Egenavgiftemas storlek är beräknade enligt de regler som gällerefter , Vid beräkning av pensionsförsäkringspremiernasstorlek har genomgående förutsatts att avdrag görs med maximala belopp. Vidskatteberäkningena har utredningen i fråga om denkommunala inkomstskatten räknat med en medelutdebitering av . Hänsyn harinte tagits till ev. procentavdrag, Denomständigheten att egenavgifterna blir lägre om avdrag förpensionsförsäkringspremien medges i förvärvskällan harockså utgjort det främsta motivet för de önskemål om ändring i nuvarande regler som i remissyttrandenoch andra sammanhang har framförts bl,a. från vissa näringslivsorganisationer. Det har därvid också framhållits atten överflyttning av avdragsrätten till förvärvskälla skulle medföra att egenavgifterna komatt beräknas på samma underlag oavsett företagsform. Utredningendelar uppfattningen att en ändring av nuvarande regler skulle bidra till att ökaneutraliteten i beskattningshänseende mellan verksamheter som bedrivs i skilda företagsformer.Utöver nämnda rättviseskäl 1979/80:68 113 kanSom argument för en omkonstruktion av avdragsrätten även åberopasatt statsmakterna i fråga omegenföretagares avdragsrätt för vissa kostnader beslutat att avdraget skullemedges som avdrag i förvärvskällan i stället för som allmänt avdrag och att en motsvarande omkonstruktion avavdragsrätten för pensionsförsäkringspremier därför kan tesig naturlig. Det kan också påpekas att ett skäl som åberopas för överflyttningav avdragsrätten för egenavgifter just var att åstadkommaneutralitet mellan olika företagsformer (jfr, avsnitt 4.3,1). S 1979/80. 1 sami Nr 6/1 Prop,1979/80:68 0) ,-> *i :0 rH cn a> rH c c; -H u e :o o e; c Prop.1979/80:68 115 Enöverflyttningav avdraget för egenföretagares pensionsförsäkringspremierfår emellertid även andra effekter än att avgifterna minskar. Eftersomavgifterna för varje enskild egenföretagare minskar medför dettagivetvis också att det allmännas intäkter minskar i motsvarande mån. Även för denenskilde egenföretagaren kan negativa konsekvenser uppkomma som enföljd av en regeländring. Detta sammanhänger med att ett avdrag i förvärvskällan medför att deninkomst som grundar rätt till ATP och sjukpenning sjunker och att dessa förmåner därför -beroende på inkomstens storlek - kan komma att minska. En överflyttningav avdragsrätten får även effekt på storleken av de inkomstskatter som egenföretagarekommer att erlägga. Utredningen vill i det följande något söka belysakonsekvenserna av en regeländring i nu nämnda hänseenden. Vadförst gäller effekten på förmåner iform av ATP och sjukpenning av en överflyttning av avdraget bör beaktasatt det är den samlade effekten som kanbli av betydelse. Effektenpå förmånssidan kan illustreras med följandeexempel. Den som har inkomst av rörelse eller jordbruksfastighet med belopp motsvarande7,5 basbelopp erhåller ATP med . om avdrag förpensionsförsäkringspremie medges som allmänt avdragoch med . om avdraget medges i förvärvskällan (basbelopp = ). (Vid beräkningen förutsätts attmaximalt avdrag görs för pensionsförsäkringspremie och att full ATP utgår.) Det bör noterasatt de ATP-förmåner som förloras vid avdrag i källan är enrealförlust som kommer att göras . Allmänt kan sägas attom inkomsten i förvärvskällan överstiger 7,5 basbelopp efter avdrag förpensionsförsäkringspremie så förloras inga förmåner i form av ATP och sjukpenning. Om inkomsten i förvärvskällanbetecknas som X och avdrag för pensionsförsäkringspremie antas vara maximaltkan gränsvärdet bestämmas som x - 35x = 7,5 Prop.1979/80:68 116 vilketger x «» 11,54. Detta innebär med andra or' attvid inkomster på ca 11,5 basbelopp och högre förlorar egenföretagareninga förmåner i form av ATP och sjukpenning om avdragsrättenflyttas till källan. 11,5 basbelopp motsvararf.n. För inkomster överstigande detta belopp blir en flyttning avavdragsrätten en ren vinst. För lägreinkomster uppkommer dels lägre avgifter men också minskade förmåner. Dettorde vara svårt att på ett meningsfullt sätt ställaeffekten av dessa plus- och minusposter mot varandra i givna inkomstlägen. Somtidigare har påpekats har vid den anförda beräkningen förutsattsatt avdrag för egenavgifter görs föreavdraget för pensionsförsäkringspremier. Om avdragen istället skeri motsatt ordning blir, som framgår av följande tabell (2), effekten endast den att gränsvärdet blirnågot högre. (Vid alternativet med avdragsrätt i förvärvskällan harmaximalt avdrag gjorts för pensionsförsäkringspremier i varje inkomstläge, dvs.med 35 % av inkomst upp till 20 basbelopp och av inkomstdelar mellan20 och 30 basbelopp. även bilagorna 1 och 2. Med rörelseöverskottavses resultatet före avdrag för egenavgifter och förpensionsförsäkring) . Somframgår av bilagorna 1 och 2 kommer det däremot att vara möjligt attbygga upp en större privat pension om pensionsförsäkringspremiernaäravdragsgilla i förvärvskällan. Utredningenhar även gjort en beräkning av vilken den totala likviditetsmässigaeffekten blir enligt de båda alternativen, alltså vilken lön somblir möjlig att ta ut i båda fallen. Med uttrycket uttagen lön avses härvidnettointäkt efter avdrag för egenavgifter och pensionsförsäkringspremier.Som framgår av nedanstående tabell (3) blir skillnaderna i allmänhetmycket små. Utredningen vill återigen erinra om att manvid bedömning av dessa siffror även måste beakta bl.a. den skillnad i pensionsskyddetsstruktur som kommer att gälla i de båda fallen. <* o m o . , ra Dj o X > JO a e JJ in rH O - tu en II er ja o o\ r ra jj i-\ jj jj O Ji Prop.1979/80:68 119 utredningenhar också försökt beräkna vilka effekter en överflyttningav maximalt avdrag för pensionsförsäkringspremier skulle få på detotala egenavgifterna. Det ligger i sakens natur att dessa siffror är mycketosäkra men utredningen anser ändå att de har sitt intresse eftersom de i vart fallanger storleksordningen av de effekter som blir aktuella. Beräkningarnavisar att en överflyttning av avdraget skulle medföra att detotala egenavgifterna skulle minska med ca 1 000 milj. kr, . Beräkningenhar utförts på följande sätt. Det har antagits att egenföretagarehar en genomsnittsinkomst av . Som framgår av bilagorna 1 och 2 kanavgiftsminskningen vid en ändring av nuvarande regler beräknas tillca /år vid en sådan inkomst. Enligt riksförsäkringsverketssjukpenningstatistik per uppgick antalet förvärvsarbetandemed inkomst av annat förvärvsarbete än anställning till 264 000 personer och antalet medinkomst av såväl anställning som annat förvärvsarbetetill 57 000, eller totalt 321 000 personer. Det totala avgiftsbortfallet har därefterberäknats som 321 000 x 3 200 «= 1 000 milj. kr. (En alternativ beräkning harlett till samma resultat. Enligt taxeringsstatistiskaundersökning avseende uppgick den totala A-inkomsten avjordbruksfastighet och rörelse till ca 10 000 milj. Utredningens beräkningar ibilagorna 1 och 2 visar att egenavgifterna minskar med i genomsnitt ide vanligaste inkomstlägena om avdragsrätten flyttas till förvärvskällan. Dettotala avgiftsbortfallet kan därför uppskattas till av 10 000 milj., eller ca1 000 milj. 1 har utredningen även gjort en beräkning av vilken skatt somskulle utgå i olika inkomstlägen om avdrag förpensionsförsäkringspremie medgavs som allmäntavdrag. Motsvarande beräkning har gjorts i bil. 2 för detfall att avdraget medges i förvärvskälla. I den senare bilagan görs även en jämförelsemellan skatteutfallet enligt de båda alternativen. Ett sammandrag av dessa uppgifterhar intagits i nedanstående tabell (4), Prop, 1979/80:68 121 Somframgår blir skatten i allmänhet högre om avdraget medges i förvärvskällan. Medsamma antagande som tidigare att genomsnittsinkomsten för berörda egenföretagareuppgår till ca . kan skatten beräknas öka med131 kr. vid överflyttning av avdragsrätten tillförvärvskällan. Om, likaledes i enlighet med vad som tidigarehar antagits, totalt 321 000 personer antas bli berörda av enregeländring kan skatteintäkterna för stat och kommun beräknas öka medtotalt ca 40 milj. kr. (321 000 x 131 ««rf 40 milj.). Utredningenvill peka på att en överflyttning av avdragsrätten tillförvärvskällan även får andra ekonomiska effekter än dem somhar berörts i det föregående. Utredningen avser här t.ex.en sådan omständighet som att statsverkets kostnader förpensioner i form av ATP skulle komma att sjunka om egenföretagarefick göra avdrag för pensionsförsäkringspremier i förvärvskällan.Storleken av dessa effekter kan dock knappast beräknas med någon gradav säkerhet och utredningen vill därför nöja sig med att peka på att de kan förekomma. Motbakgrund av det anförda vill utredningen framhålla följande. Även omutredningens beräkningar om effekterna av att flytta avdraget förpensionsförsäkringspremie från allmänt avdragtill förvärvskällan är förenade med stor osäkerhet är det ändåuppenbart att en regeländring får flera andra effekter än attminska egenavgifterna för berörda grupper. Enligt utredningens mening är därför frågan om enändringav nuvarande regler bör ske ett politiskt ställningstagandedär det blir nödvändigt att väga betydelsen av olika effekter mot varandra.Utredningen anser emellertid att överväganden av politisk art ligger utanförutredningsuppdraget, som omfattar en teknisk översyn av lagstiftningen på dettaområde. Av dessa skäl avstår utredningen från att ta ställningtill frågan om det är lämpligt att 1979/80:68 122 göra omavdragskonstruktionen för egenföretagares pensionsförsäkringspremier.Utredningen anser sig med andra ord böra skilja sig från detta uppdrag genom attredovisa det underlag som krävs för ett ställningstagande, I detta avseende äremellertid, förutom det anförda,vissa ytterligare synpunkter värda att beaktas. För den händelsestatsmakterna tar ställning för en överflyttning av avdraget till förvärvskällan tillkommersåledes vissa problem av administrativ och skatteteknisk natur. Ett sådantproblem gäller frågan var i avdragskedjan pensionsförsäkringsavdragetskall placeras. Intäkten i förvärvskällan torde inte kunna godtas som underlag eftersomdenna intäkt inte står i någon given proportion till vad egenföretagaren får ut av sin rörelse. A andra sidan skall avdraget i detta fall göras i förvärvskällan,dvs. före beräkningen av inkomsten av förvärvskällan.Samma resonemang fördes även i fråga 1976 införda schablonavdraget för egenavgifter(punkt 2 av anvisningarna till 22 § och punkt 9 a av anvisningarna till 29 § KL).Sistnämnda avdrag skall således beräknas på ett underlag som motsvarar bruttointäkterna iförvärvskällan efter avdrag för andra omkostnader änschablonavdraget. En överflyttning äv avdraget för pensionsförsäkringspremier skulle därför medföra måste bestämma i vilken ordnigg detta avdrag och schablonavdragetför egenavgifter skall ske. Enligt utredningens mening borde denna avvägningleda till att underlaget för pensionsförsäkringspremier skulle motsvara intäkterna iförvärvskällan minskade med samtliga kostnader utomschablonavdraget för egenavgifter. Detta skulle såledesmedföra att pensionsförsäkringsavdraget skulle komma att ske föreschablonavdraget. Innebörden av en sådan ordning skulle vara att avdragsutrymmet förpensionsförsäkringspremier skulle öka i förhållandetill vad som gäller, nämligen med belopp motsvarande schablonavdraget.Utred- 1979/80:68 123 ningenvill i detta sammanhang peka på att den har lagt fram förslag somskulle leda till samma resultat (se Ds Fi 1976:6 s. 84-86). Mot denna bakgrundanser utredningen att ökningen i avdragsutrymmet förpensionsförsäkringspremier skulle kunna anses vara motiverad. Ytterligareen svårighet gäller hur avdraget skall beräknas ochkontrolleras om en skattskyldig har flera förvärvskällor. Särskildaproblem uppstår om förvärvskällorna är belägna i skilda kommuner.