prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — ^Värnpliklig som ^ultagils för utbildning enligt 6 ^i^j^ kan ^efler egen ansökan antagas för bistånds- och ^kalastrofutbildning. Den som antagits för sådan utbildning skall fullgöra ^grundulbildning under minst 335 och högst 360^diigar samt ^repetilionsutbildning under ^minsl 90 och . Repetitions- utbildningen kan fördelas i ^omgångiir över ^heki ^värnpliklsiiden. Dennalag träder i kraft den 1 juli 1980.Värnpliktig, som ^hiir ^iivslutalgrundutbildningen före ikraftträdandet, får ^inle ^åliiggas ^iitl^fullgörii ^flerii ^iin två ^särskildii övningar utöver del ^anlal som ^hiin^hiidc att fullgöra enligt de äldrebestämmelserna. 1979/80:100 Bilaga7 Försvarsdepartementet 354 Lagom ändring i familjebidragslagen (1978:520) Härigenom föreskrivs att 9 § familjebidragslagen(1978:520) skall ha nedan angivna lydelse. Familjepenning beräknas för månad till högst för barn och till ^högsl ^/^ för annan person. Familjepenning för den som uppbär ^ersäitning för vård som avses i 7 § 7 eller för den som har rätt till underhållsbidrag, som ^tjänsleplikiig är skyldig alt utge, får dock ej överstiga ersättningens eller bidragels belopp för månad. Familjepenningberäknas för månad till ^högsl för barn och ^lill ^högsl ^/^ 140kronor för annan person. Familjepenning för den som uppbär ersättning för vårdsom avses i 7 § 7 eller för den som har rätt ^lill underhållsbidrag, som^tjänsleplikiig är skyldig all utge, får dock inte överstiga ersättningenseller bidragels belopp för månad. Dennalag träder i kraft . 1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 7 1 Huvudtitelns utformning 10 2 Säkerhetspolitiskaöverväganden 3 Det militära försvaret 14 3.1 Planerings-och ekonomisystemet 19 3.2Verksamheten under del senast förflutna budgetåret (1978/79) 30 3.3 Verksamheten under innevarande ^budgelår (1979/80) 31 3.4 Det ^mililära försvarels fortsatta utveckling 79 3.5 ^Förbällrade ^värnpliklsförmåner ^m. 81 3.6 Ramberäkning för budgetåret1980/81 ^m. 87 3.7 Anslagsfrågor för ^budgeiårei 1980/81 A Försvarsdepartementet ^m. Vissa nämnder ^m. 92 3.Kommittéer ^m. Reglering av prisstegringar fördel militära försvaret 2 100 000 000 2 142 300 000 Arméförband: 95 1. Ledning ochförbandsverksamhet 102 2. ^Materielanskaffning 102 3. Anskaffning avanläggningar 118 4. Marinförband: 119 1. Ledning och ^förbandsverksamhel124 2. ^Materielanskaffning 124 3. Anskaffning av anläggningar 132 4.Forskning och utveckling 3 628 300 000 950 000 000* 412 800 000 97 400 000* 1 188300 000 691 000 000* 104 800 000 52 000 000* 2 03^6^ 100 000 * Beräknat belopp. 1979/80:100 Bilaga7 Försvarsdepartementet 356 Ledning och förbandsverksamhet 2 180 000 000 ^Materielanskaffning 1924 000 000* Anskaffning av anläggningar 193 400 000 Forskning och utveckling 397 969 000* 4 695 369 000 ^E^ Operativ ledning ^m. Operaliv ledning ^m, ^m,: 153 1^.^ Ledning och ^förbandsverksamhel 447 800 000 159 2. ^Materielanskaffning 72 600 000 162 3. Anskaffning av anläggningar 58 570 000 ^F^ Gemensamma myndigheter ^m. Försvarels civilförvaltning 92 100 000 ^Forlifikationsförvallningen 79 700 000 ^Eörsvarels materielverk 473 000 000 Gemensam försvarsforskning 241800 000 Försvarels ^radioanstall 131750 000 Försvarshögskolan 2 400 000 233 11^.^ Försvarets gymnasieskola 2 950 000 236 12, Försvarets ^förvallningsskola 5 200 000 240 13, ^Eörsvarels brevskola 2 700 000 246 15, ^Slalens ^försvarshisloriska museer 7 300 000 249 16, Frivilliga försvarsorganisationer 53 400 000 251 17, Försvarels datacentral 1401000 255 18. Anskaffning av anläggningar för försvarels forskningsanstalt 14 500 000 1 246 921 000 Summaför del ^mililära försvaret 15 788 160 000 ^" Beräknat belopp. 1979/80:100 Bilaga7 Försvarsdepartementet 357 259 4.1 ^Verksamhelen under del ^senasl förflutna ^budgetårel (1978/79) 263 4.2^Verksamhelen under innevarande ^budgelår (1979/80) 265 4.3 Civilförsvarets^fortsatla utveckling 278 4.4 Ramberäkningar för ^budgeiårei 1980/81^m. 282 4.5Anslagsfrågor för ^budgetårel 1980/81 283 1^.^ Civilförsvar 230 660 000 Civilförsvar: Anskaffnin^g^ av anläggningar 6 200 000 Skyddsrum 105 500 000 Reglering av prisstegringar för civilförsvaret 55 000 000 Summa för civilförsvaret 397 360 000 5 Övrigt totalförsvar ^m.m. förpsykologiskt för svar 2 535 000 ^Ber^cdskapsslyrka för ^FN-ljänsl 16 730 000 334 3. för vissa^mililära ända mål 69 000 000 339 4. Flygtekniska ^försöksanslalten 2 100 000 343 5. Signalskydd 1 080 000 Vissa ^teleanordningar 22 820 000 Vissa skyddsrumsanläggningar 6 295 000 348 8. Summa för övrigt ^lolalförsvar ^m. ^Totall för ^försvarsdepanementet 16 306 830 000 351 Bilaga 7.1 Förslag ^lill Lag omändring i värnpliktslagen (1941:967) 354 ^Bdaga 7.2 Förslag till Lag omändring i familjebidragslagen (1978:520) Bilaga 8 till budgetpropositionen 1980 ^Prop. Till socialdepartementethör det sociala ^iryggheissysiemei i form av allmän sjukförsäkring och tandvårdsförsäkring,folkpensionering, ATP och ^delpen-^sionsförsäkring,^arbelsskadeförsäkring, föräldraförsäkring, barnbidrag och ^annal ^slöd ^lill barnfamiljerna, barnomsorg, äldreomsorg, omsorger om handikappade och övriga sociala vårdområden ^saml^hälso- och sjukvård. För^socialdepanemenlels verksamhetsområde läggs fram förslag som för ^budgeiårei 1980/81 kostar sammanlagt 53 165 milj.kr. Det är enökning med 6 689 milj. kr. jämfört med innevarande budgetår. ^Socialhuvudiitelnpräglas, trots den starka återhållsamhet som det samhällsekonomiska och ^slalsfinansiella lägelkräver, av ^etl bibehållande av den standardsom kännetecknar svensk socialpolitisk ^verksamhel. Solidariteten kräver all tillgängliga resurser i första handsatsas på ^ulsalla grupper som handikappadeoch sjuka. Utrymme har också ^kunnal beredas för vissa nya ^reformsalsningar. 1 rådandeekonomiska läge slår del klart att resurserna på det sociala området måste reserveras ^främsl förfamiljepolitiska åtgärder, som utbyggnadav barnomsorgen, föräldrapenningen och barnbidragen ^saml sjukvård för och omsorger om de äldre samt ^insalser påhandikappområdet. En ^krafiigutbyggnad av samhälle^ts insatser för vård av alkohol- och narkotikamissbrukare genomförs. En särskildinformationskampanj ^främsl ^mollangning av alkohol ^lill ungdomarplaneras. Kampanjen kommer att genomförasi nära samverkan med folkrörelser, främst organisationer med ^verksamhel bland ungdomar. Anslaget ^lill ^länkverksamhei bland alkohol-skadade föreslåshöjt med 1 milj. kr. ^lill ^sammanlagi 4,5 milj. kr. 1980/81. Därutöver anslås 1 milj. kr. ^lill forskning kringsamhällsutvecklingens sociala konsekvenser.Totalt innehåller ^socialhuvudiiteln åtaganden inom ^alkohol-^och ^narkolikaområdet som innebär en ökning med52,3 milj. kr. ^Ell särskiltbarnmiljöråd föreslås ^inräiial . Försäkringsrätternasresurser ^uiökas kraftigt. Önskvärdaförbättringar på många andra områden måste stå ^lillbaka för dessa satsningar.Speciellt ^slark återhållsamhet iakttas beträ^ffande administrativa utbyggnader. ^Besparingsaltemativ^lillämpas för flertalet myndigheter undersocialdepartementets ansvarsområde. 1Riksda^gen 1979/^80. 1979/80:100 Bilaga 8 2 i ^slället all på flera områden^adminislralivt förenkla olika regelsystem. Därför kommer särskilda översyner alt göras avföräldraförsäkringen, statsbidragssystemetför färdtjänst, ^sialsbidragssyslemei för social hemhjälp ^saml ^delpensionssyslemel. ^Samiidigi pågår utredningarkring sjukpenningförsäkringen samt^ersätlningssyslemei vid sjukresor. En översyn pågår vidare av del statliga regelsystemels ^belydelse förutbyggnaden av kommunernas barnomsorg.Särskilda organisationsöversyner pågår därutöver av ^socialsly^relsen ochriksförsäkringsverket. Syftet är ^atl med bibehållen kvalitet i ^verksamhelen förenkla gällande regelsystem påolika områden och därigenom minska ^behovel av administrativa förstärkningar. Socialdepartementetsstörsta utgiftspost är anslaget ^lillfolkpensioner. ^Anlalel folkpensionärer beräknas vara 1921 800, varav 1 362 500 ärålderspensionärer. av folkpensionärerna med ålders-, förlids- elleränkepension har pensionstillskott. ^Folkpensionskosinaderna beräknas för ^näsla ^budgelår ^lill 29 980 milj. kr., ^vilkel är en ökning med 3 460 milj. kr. jämfört med innevarande budgetår.^ATP-utbetalningarna beräknas ^lill 19900 milj. kr. Tillsammans utbetalas från den allmänna pensioneringen (inkl. ATP och bostadsstöd) ca 53 miljarder kr.under ^näsla ^budgelår. Fr. o. ^m. år 1980vidgas delpensionssystemet till allomfatta även egna företagare, 1980 beräknas ^anlalet ^dellidspensionärer ^lill drygt 51000, Äldreomsorgenkommer ^atl bli en av det närmaste årtiondets viktigaste socialpolitiska ^uppgifler. ^Anlalet personer över65 år ut^gjorde 1975 av totalbefolkningeneller 1 250 ^(XK) personer. Prognoser visar att delta antal ^kommeralt öka med ^I^SOOOOpersoner . Ökningen är störst i de äldsta åldrarna. Befolkningsutvecklingen innebärall samhället ^måsle vidta kraftigtökade ^ålgärder för att tillgodose de äldres behov av ekonomisk trygghet och självständighet. Dessutom måste deäldre erbjudas en god omvårdnad när de blir sjuka eller annars behövervård. Ocksåfamiljepolitiken intar en betydelsefull plats i det socialpolitiska ^arbelel. Barnfamiljerna ^f^ks ^ökal ekonomisktstöd genom höjda barnbidrag. ^Kosinadernaför barnbidragen stiger ^näsla ^budgelår ^lill ^sammanlagi 4 885 milj. kr. De sammanlagda utbetalningarna frånföräldraförsäkringen uppgår ^lill 3 665 milj. kr. Föräldrars rätt^atl vara lediga för att vårda barn har väsentligt vidgats . Förslag om förbättringar avföräldraförsäkringen har lagts fram^lill . Garantinivån skallenligt förslaget höjas från 32 ^lill37 kr. per dag och den särskilda föräldrapenningen förlängs från tre^lill . Utbyggnaden avbarnomsorgen fortsätter. Statsbidragen ^lill barnomsorgs-utbyggnaden ökar med 975 milj. kr. till 4612 milj. kr. ^budgetårel 1980/81, ^Öve^r^iäggningarnafortsätter med i syfte all säkerställa genomförandet av ^ulbyggnadsprogrammetför 100 ^(X)0 nya dag- 1979/80:100 Bilaga 8 3 ^hemsplaiser och 50 OCX) nyaplatser i fritidshem och en ökning av antalet platser i familjedaghem. Bidragsförskott som är^elt ekonomiskt grundskydd för barn vars föräldrar lever åtskilda utgår^f^ ^n. till ^drygl 220 000 barn, ^Ell särskiltbarnmiljöråd avses ^inrätlas som övertar nuvarande lekmiljö-rådets funktioner ^saml får nya vidgade^arbelsuppgifter på ^barnmiljöområdei inklusive ^barnsäkerhelsfrågor. ^Hälso- och sjukvårdensutbyggnad inriktas på decentraliserad öppen vård och långtidssjukvård. ^Behovelav ^hälso- och sjukvård ^kommeralt bli särskilt markant på grund avbefolkningsutvecklingen. Hemsjukvården och övrig sjukvård för äldre^b^chöverdärför utvecklas ytterligare. Regeringen kommer all lägga fram en ^proposiiion omförbättrad kontinuitet i primärvårdeni syfte all förbättra kontakten mellan patienter och personal i vården. Utbyggnaden av socialhemhjälp och av färdtjänsten fortsätter. Statsbidragen beräknas till 1 060 milj. kr. ^lill socialhemhjälp och ^lill 220 milj. kr. tillfärdtjänst, ^vilkel är en ökning med 130resp. 40 milj. kr. jämfö^r^t^ med innevarande ^budgelår. Anslaget ^lillhandikapporganisationerna ökar med 2,5 milj. kr. till sammanlagt 24,5 milj. kr. 1980/81. För texttelefonerål döva, gravt hörselskadade ^m. fl, anslås 5,7 milj, kr. En genomgripandeförändring av socialvården är under genomförande. En ny ^sociallagstifining på grundval avsocialutredningens slutbetänkande behandlas^f^ ^n. pågår förhandlingar med landstingsförbundet och omhuvudmannaskapet för ungdomsvårdsskolor och ^nykterheisvårdsanstalter. ^Socialhuvudiiteln gerinte ensam en fullständig bild av samhällets insatser på det socialpolitiskaområdet. Till totalbilden hör även vissa anslag som redovisas under andrahuvudtitlar, ^kosinader ^f^ör allmän försäkring som inte las över ^slatsbudgelen, samt landstingens ochkommunernas kostnader för sjukvård och sociala insatser. I följandesammanställning redovisas de totala samhällsutgifterna för socialpolitiken . (Arbetsmarknadoch bostadsproduktion är ^inie medräknade). Sjukvård och sjukförsäkring Äldre och handikappade Barnfamiljer 100 130 124 127 1979/80:100 Bilaga 8 4 Utgifterna^förden sociala tryggheten beräknas alltså öka under femårsperioden1975-1980.1 fast penningvärde ^räknal innebär del en ökning med ca 36 ^%. Det allmännas ^toiala ^kosinaderför sociala ^insalser under år 1980uppgår ^lill ca 145 miljarder kr.^Räknal i andel av ^bruuonationalproduk-^len innebär detta en ökning från ^lill . Den allmännaförsäkringens ekonomiska ^omfallning ökar kontinuerligt , både absolut och relativt iförhållande ^lill den ^lolalasamhällsekonomin. Ersättningarnasom betalas ut från försäkringen motsvarar a^v^ den ^toiala^privala konsumtionen i ^landel. Försäkringens ökande andel avfolkhushållet beror främst på de successiva höjningarna av folkpensionsbeloppensom sken under 1^970-ialei, det ökande ^anlalel pensionärer med ATP liksom denallmänna ökningen av såväl ^anlalel somandelen pensionärer bland befolkningen. Även sjukförsäkringen med föräldraförsäkring och tandvårdsförsäkring harbyggts ^ul betydligt . Flera betydelsefulla ochkostnadskrävande pensionsreformer har genomförts. Den allmänna pensionsåldernhar sänkts och folkpensionens grundbelopphar höjts. De folkpensionärer som saknar eller har låg ATP har fått årliga standardförbättringar genom höjdapensionstillskott. Vidare har möjligheterna ^lill rörlig pensionsåldermellan 60 och vidgats. Delpensionsförsäkringeninfördes för anställda. Härigenom öppnades en ^möjlighel attsuccessivt minska arbetsinsa^tsen , för en mjuk övergång ^lill ålderspension. Fr. o. ^m. vidgas delpensioneringen ^lill all också ^omfallaegna företagare och uppdragstagare. Delpensionsreformen har^hillills utnyttjats a v ca 79 000 personer ^(jan -80), varav 28 000 ^övergåll i ålderspension.Regeringen har uppdragitål all redovisa erfarenheterna av de regler för delpension som gäller fr. o. ^m. den 1 januari1980 bl. a. med avseende på förmånsnivå och kontrollfunktioner. Från hari lagen om allmän försäkring införts ändringar som ^ökal möjligheterna för utlandssvenskar ochinvandrare att få folkpension. Förmåner frånfolkpensioneringen utgår ^f^ ^n. tillca 1,9 milj. personer därav är drygt1,3 milj. ålderspensionärer och 292 000 förtidspensionärer. ^ATP-^pensionerna^f^lr för varje är allt större betydelse. ATP utöverfolkpensionen har ^f^ ^n. ^drygl av ålderspensionärerna och av förtidspensionärerna. 1975 har andelen ^ATP-pensionärer bland ålderspensionärerna ökat med 16 %och bland förtidspensionärerna med 10 ^%. Folkpensionens ^årsbelopp inkl. ^hellpensionstillskott uppgår vid ^basbelop- 1979/80:100 Bilaga 8 5 för ensamstående ålderspensionär och ^lill 31 831 kr.för ^ell pensionärspar. För en ensam förtidspensionär uppgår ^årsbeloppet till23 . Folkpensionsförmånerna är^värdesäkradegenom anknytningen ^lill basbeloppetoch höjs automatiskt när den allmänna prisnivån stiger. För ^näsla budgetårberäknas ^folkpensionskosinaderna öka med 3 460 milj. kr. jämfört medinnevarande budgetår, och uppgå ^lill29 980 milj. kr. Härtill skallläggas ^ATP-utbetalningarna som beräknas ^lill 19 900 milj. kr. och kostnadernaför bostadsstödet till pensionärerna^vilkel har uppskattats till 3 200 milj. kr. för ^budgeiårei 1980/81. ^Ell^beiydelsefulll komplement ^lill folkpensionen utgör de kommunala ^bosladsiilläggen ^(KBT) som ^ulgår ^lill ca820 000 pensionärer. Fr. o. ^m. den 1 januari1980 utgår ^slalsbidrag ^lillkommunernas ^kosinader för ^KBT. För all ^slalsbidrag skall utgå gäller somvillkor att kommunen täcker av ^bosladskoslnaden upp ^lill 700 kr.per månad för ensamslående pensionär och . Dessa ^koslnadsgränser föreslås bli höjda till 750 resp.850 kr. S^tatsbidrag ^ulgår av ^bosladskosl^nadenupp ^lill nämnda bidragsnivåer. Denya ^statsbidragsreglerna avser au minskaskillnaden i ^KBT-belopp mellan olika kommuner. De merkostnader enallmän höjning av ^KBT-beloppen ^vänlas medföra beräknas till ca 300 milj. kr. för år ^räknal och faller i sin^helhel på staten. ATP finansierasgenom avgifter från arbetsgivare och ^egenföretagare. ^ATP-avgiften för höjs till av del ^avgifisgrundande ^löneunderia-^get. höjsavgiften^med0,och kommer därmed att bli 13 ^%.Härigenom tillförs allmänna pensionsfondenmedel som ^underiäiiar au klara de mer långsiktiga ^utgiftsåiagandena inom^ATP-systemet. Sjukförsäkringssystemetsom omfattar hela befolkningen ger ^rält till dels sjukpenning vid sjukdommed av arbetsinkomsten, dels viss ersättning i samband med läkarvård ochläkemedelsinköp, landvård, sjukhusvård och viss annan sjukvårdsbehandling ^saml för sjukresor. Mellan åren 1974och ökade ^anlalet sjukdagar somersätts av sjukförsäkringen från ^drygl 19 per försäkrad och år. har dock antaletsjukdagar legal i ^slort sett oförändrat. ^Anlaletersaitabehandlingariöppenvård har ^ökal kraftigt. Framför ^alll har en snabb utveckling skett av hemsjukvården, en vårdform som är av stor ^belydelse för de äldre och som många gånger^ulgör ett gott alternativ till omhändertagande inom den slutnasjukvården. Den under år 1978tillkallade ^sjukpenningkommitién skall bl. a. föreslå lösningar på frågor om^bälire regler för sjukpenning vid ^kona sjukfall och ^bälire anpassning av ^kompensalion för delårs-och deltidsanställda. En utredning harockså tillsatts för au se över ^ersätiningssystemet för sjukresor urorganisatorisk och administrativ synpunkt. Därvid skall bl. a. prövas^förutsäliningarna för alt ge sjukvårdshuvudmännen ^elt ökat ekonomiskt ochadministrativt ansvar för resor i samband med sjukdom. 1979/80:100 Bilaga 8 6 Den allmännatandvårdsförsäkringen omfattar allaförsäkrade och under enövergångsperiod även försäkrade i . Barn och ungdomar har ^rält ^lill avgiftsfri landvård genom landstingensfolktandvård. Tandvårdsförsäkringenersätter kostnaderna för tandvård enligt tandvårdstaxan . och av ^kosinader över I . samt för förebyggande ^ålgärder och vissa protesarbeten. Med hänsyn tillbl. a. kostnadsutvecklingen höjs beloppsgränsen där ersättning ^ulgår med 75 96 till . Denna gräns skall i fortsättningen gälla för all vård som lämnas . En parlamentariskkommitté har till uppgift all se över tandvårdsförsäkringen.Utredningen ^ladeijanuari 1979 fram ^elt delbetänkande ^(SOU 1979:7) Tandvården i början av ^80-ialel, som innehöllförslag till de åtgärder som på kort sikt erfordras för att trygga folktandvårdensutbyggnad. Regeringen har lagt framen ^proposiiion i huvudsak enligt utredningens förslag. harnyligen beslutat i enlighet med förslaget. Kostnaderna försjukförsäkringen inkl. tandvårdsförsäkringen och föräldraförsäkringen beräknas för ^lill 28^9(X) milj. kr., varav 13 540 milj. kr. är kostnader för sjukpenning. Sjukförsäkringenfinansieras ^lill 15 ^%^ av^slalsbidrag och ^lill av ^socialförsäkringsavgifter från arbetsgivare och^egenföretagare. Socialförsäkringsavgiften till sjukförsäkringen ^ulgör fr. o. ^m. Arbetsskadeförsäkringenomfattar anställda, uppdragstagare och ^egenföre^tagare. Försäkringen träder in vid skada som leder till inkomstbortfall. 1 princip utgår full ersättning för inkomstbortfall till den som drabbas av skada i sitt arbete. Det är den faktiska ^nedsättningen iden försäkrades förmåga au skaffa sig inkomst genom förvärvsarbete sombestämmer livräntas ^storiek. Ärenden inom denallmänna försäkringen handläggs i första instans av de allmännaförsäkringskassorna. Allmän försäkringskassa finns i varje landstingskommunsamt i kommun som inte tillhör landstingområde. ^Totall finns 26 försäkringskassor. En stor del av verksamhetenbedrivs vid lokalkontor ochfilialexpeditioner. finns ca 450 lokalkontor och 135 filialexpeditioner. Den nyabesvärsorganisationen inom socialförsäkringen med tre regionala försäkringsrätter trädde i funktion den 1 januari 1979.Med hänsyn ^lill måltillströmningenoch ^arbetsbalanserna hos försäkringsrätterna föreslås i föreliggande budgetproposition ^belydande^personalförslärkningar hos rätterna. En särskildkommitté utreder frågan om den framlida utformningen av den allmänna försäkringens ^ADB-system. Kommitténplanerar ^f^ ^n. ett slutbetänkandeunder med principförslag ^lillutformning av ^etl framlida ^ADB-syslem och en plan för systemetsgenomförande. 1979/80:100 Bilaga 8 7 En kommitté har^lillsalts för översyn av ^organisa^lion med anledningav de förändringar ^sorh genomförts på socialförsäkringsområdet^m. Kommittén skall också göra en översyn av vissa frågor rörande de allmänna försäkringskassorna, bl. a. frågan om formerna för styrning av kassornas ^organisalionoch förvaltningskostnader, Familjepolitikenmåste sätta barnet i centrum. Samhällets familjepolitiska ^uppgifl är all skapaförutsättningar för au föräldrar och barn tillsammans ska kunna forma sin tillvaro så all den ^bäsl passar varje familj, ^Ansvarei för barnels vård och fostran ^släller krav dels påföräldrarna själva, dels på samhället.Del är ^ell samhällsansvar all skapa ^förulsältningar för fullvärdiga livsvillkor för barnen genom planering av boende-och uppvä^xtmiljöer och ^elt arbetsliv som lar hänsyn tillbarnfamiljernas situation. Jämställdhet mellankvinnor och män är också ^eu viktigt mål för familjepolitiken. Ekonomisk^t^ ^slöd ochsocial service är medel ^atl skapa social trygghet för barnfamiljerna. Samhällets direktaekonomiska stöd ål barnfamiljerna utgörs ^främsl av allmänna barnbidrag,bostadsbidrag, föräldrapenning, bidragsförskott och ^bosätlningslån samt bidrag för vård av handikappatbarn och barnpensioner. Genom de allmännabarnbidragen tillförsäkras alla familjer med barn ^etl grundläggande ekonomiskt stöd. Barnbidraget, somutgår med lika belopp för allabarn, utbetalas till omkring 1 miljon familjer med ca 1,8 miljoner barnunder . Barnbidraget höjs den 1januari 1980 med , ^lill 2 800kr. per barn och år. Genom höjningenfår barnfamiljerna ^uiöver ^kompensalion fördel senaste årets prisökningar även ^etl reellt tillskott ^lill sin ekonomi. ^Kosinaderna för barnbidragen under^näsla ^budgelår beräknas till 4 885milj. Som komplement till de allmänna barnbidragen ^ulgår ^inkomsiprövade bostadsbidrag till familjer med lägre inkomster och familjer med ^f^iera barn. De ^Ulgår^lill ca 410 000 familjer med ^drygl 800000 barn. Anslaget för bostadsbidragredovisas under ^bosiadshuvudiiteln. Föräldraförsäkringeninfördes och har successivt byggts ^ul och ^förbätlrals. Försäkringen ger allaföräldrar ^eu ekonomiskt skydd i sambandmed barns födelse och sjukdom. Den ger också föräldrarna ekonomiska möjligheter au vara hemma hos sina barnunder viss lid fram till och med barnets första skolår. Försäkringensföräldrapenning ^ulgår med en ^garaniinivå på . per dag under sex månaderi anslutning till barns födelseeller adoptivbarns ankomst till familjen.För dem som har sjukpenning över garantinivån utgår föräldrapenningen med samma belopp som sjukpenningen, dvs.med 90 % av den sjukpenninggrundande inkomsten. 1979/80:100 Bilaga 8 8 Den 1 januari 1980införs en särskild rätt ^lillhavandeskapspenning. Denna nya rättär kombinerad med en rätt ^lill omplacering för kvinnor som i graviditetensslutskede på grund av arbetets art inte kan ^forisälla i sill normala arbete. Havandeskapspenning ^ulgår under^högsl ^lill den som^inie har ^kunnal bli omplacerad ^lilllättare arbete. Föräldrar med barn födda^efler ^harockså rätt ^tui ^saisKild föräldrapenning under sammanlagt förvarje barn. Även den särskilda föräldrapenningen utgår med lägst . per dageller det högre belopp som svarar ^mol sjukpenningen. Den särskildaföräldrapenningen får tas ^ul under de lidsperioder som föräldrarna själva finner lämpliga under lidenfram ^lill och med barnels förslå skolår. Den kan användas både vid^hellidsledighei och och utgår som hel, halv eller fjärdedels föräldrapenning. Regeringen har lagt fram enproposition till om utbyggnad av föräldraförsäkringen ^(prop. 1979/80:76).I ^proposilionen föreslås au garantinivåninom föräldraförsäkringen höjs från . per dag fr. o. ^m. Vidare föreslås att den särskilda föräldrapenningen förlängs till ^sammanlagi för barn födda och . Under de tre nya månadernaskall ersättningen ^ulgå enligt ^garanlinivån lika för alla.