prop · G303143 · 1979-12-31 00:00:00 — Kammarrälten delaruppfattningen att soliditeten i svenska börsnolerade företag är alltför läg ochalt en förbättring av densamma är utomordentligt angelägen. Uttalanden ifackpressen och uppgifter i företagens årsredovisningar bestyrker delta.Detsamma gäller uppgiften om den ofta alltför låga självfinansieringsgraden.Slutsatsen att tillskott till det egna kapitalel genom nyemissioner framstårsom angelägna är därför riktig. I konsekvens härmed måste - säsom organisationernafunnit - förelagens strävanden att återvinna aktiemarknadens stöd för sinfinansiering på allt sätt främjas. En omprövning av vissa akliebolagsrätlsligaregler kan vara en väg att främja nyssnämnda strävanden. Del av organisationernaväckta förslaget att slopa det enligt 4 kap I 8 tredje stycket aktiebolagslagen(ABL) gällande förbudet mot underkursemissioner har utan Ivivel vissaförtjänster. Det kan sägas vara ell relativt smidigl säll alt lösa föreliggandehuvudproblem och kan sannolikl också i enslaka konkreta fall leda lill önskatresultat. Förslagel är emellertid även behäftat med väsentliga svagheier.Sålunda kan organisationerna knappast anses ha tillfredsställande vederiagldepartementschefens av lagutskottet godtagna huvudinvändning mot tidigareförslag av samma innebörd. Departementschefen uttalade i huvudsak (prop1975:103 s. 223) atl övervägande skäl lalar för aU man i de lägen förslagetavsäg bör ge företräde ål den värdering Prop.1979/80:143 416 som börskursen innebär framför företagens bokföringsmässigavärdering enligt reglerna om årsredovisning. I angivna lägen ler sig enanpassning av värderingen till börskursen så mycket naturligare som reglernashuvudsyfte bl. a. är atl förebygga att bolaget redovisar en ställning som ärbättre än den verkliga (jfr aktiebolag 1948 s, 66), Detta syfte synesbäst kunna nås genom den bedömning av företagets ställning och framtidsutsikter,som såväl äldre som nytilllrädande kapitalägare vid nyemission måste ha enatsom. Del ler sig också naluriigt att man i samband med ett kapitaltillskottverkställer en ny och mera marknadsbelonad uppskattning av bolagets resurser.En sådan uppskattning får anses utgöra god finansierings- och redovisningssedi synnerhet för sådana fall då företag bland tillgångarna har storaanläggningar av tvivelaktigt värde. Skydd förborgenärer och aktieägare. Vad organisationerna åberopat i fråga omhuvudförslagets inverkan på borgenärernas rätt är i och för sig rikligl ochbetydelsefullt. Emellertid synes den redovisade undersökningen ochargumenteringen ha lagt förhållandevis störte vikt vid denna fråga än vid delspörsmål som i förevarande fall bör vara det väsentliga, nämligen gamla och nytilllrädandeaktieägares intressen. Vid en nyemission vänder sig företaget till aktiemarknadenmed begäran om kapitaltillskott. Efler detta tillskott skall bolagets akiier -liksom lidigare - kunna omsättas pä marknaden. Det är i båda fallen avsynnerlig vikt atl företaget i sin redovisning lämnar riktiga och klarauppgifter om sin ställning. Den i förslaget upptagna tekniken för redovisningenkan icke anses helt motsvara delta krav. På tillgångssidan kan vissa värden -som rätteligen bort nedskrivas - komma att upptas till för höga värden. Päkapitalsidan kommer att redovisas en post, i förslaget betecknadunderkursdifferens, vars funkiion och innebörd torde förbli oklar för andra änexperter. Även om underkursemission i praktiken måhända endasl kommer att ägamm i form av sk riktad emission, är likväl den föreslagna lagstiftningen avseddatt vara generellt giltig. Utformningen av regelsystemet måste därför anpassasefter det angivna syftet och de krav detta släller, Alternativlösning av huvudproblemet. I en vid den remitterade skrivelsen fogad PM1972-03-20 har ställts frågan hur ett bolag, som befinner sig i den situalionenatt dess akiier på börsen noteras under pari skall gä tillväga för att kunnagenomföra en kapitalökning. Organisationerna har inte berört den möjlighel alllösa förevarande problem som synes vara inrymd i bestämmelserna i 3 kap, 1 §andra stycket 1 jfrt med samma stycke 3 ABL. Enligt dessa punkter skallbolagsordningen bl a ange om aktier ej skall medföra lika rätt till andel ibolagels tillgångar och vinst. En emission av aktier till underkurs får materielltsett anses ha samma innebörd som utgivande av preferensaktier med rätt att fåviss utdelning utöver den som stamaktieägarna erhållit. Såvitt framgår avlagtext, förarbeten och doktrin möter i formellt hänseende inga hinder mot ensådan lösning (Jfr SOU 1971:15 § 17 och sid. 155, lag 9 § 1 mom.tredje st,, Lagberedningens förslag SOU 1941:9 sid. 76 , Om aktiebolag sid,19), Underiag saknas emellertid för aU bedöma de praktiska, psykologiska och marknadsmässigaförulsältningarna för nyemission enligt hår skisserade metod. Måhända kan denvara värd en närmare undersökning. Prövning av huvudfrågan. Med hänsyn framför allttill frågans bety delse såväl för de enskilda företagen som för näringslivet i dess helhel synes den i skrivelsen i första hand ställda frågan böra prövas i hela dess vidd. Det kan därvid bl, a. vara av intresse att närmare studera det i Prop.1979/80:143 417 förekommande systemet med "no par value shares".Del bör emellerlid i detta sammanhang påpekas all - om samförstånd mellan denordiska länderna ej kan påräknas - del måste krävas myckel starka skäl för attfrångå de grundprinciper, på vilka de nordiska akliebolagslagstiftningarna meddess betydelsefulla rättslikhet vilar. Den norska ochfinska metoden. Vad så angår den i skrivelsen därom ställda frågan kan ihuvudsak sägas följande. Den i och lidigare i använda metoden,underkursemission med omedelbar utfyllnad av underkursdifferensen från egetkapital, ter sig någol mera tilltalande än den i huvudförslaget inrymdametoden. Mot den norsk-finska metoden kan emellertid invändas atl ej hellerdenna medför en önskvärd anpassning lill den verklighet, för vilken underkursenär etl uttryck. Elt genomförande av förslaget lill ändring av reglerna angående nedstämplingoch utbyte av akiier vid nedsätlning av aktiekapital kan visserligen antasmedföra vissa nackdelar. Därmed förbundna fördelar kan emellertid förväntasöverväga. Organisaiionernas förslag i denna del synes kunna godtagas. Rättens tillstånd tillvinstutdelning. Den föreslagna ändringen i kravet på rättens tillstånd förvinstutdelning från beslul om nedsättning av aktiekapital synesknappast behövlig för att nå det med förslagel avsedda huvudsakliga syftet.Såvitt framgår av framställningen åsyftar organisationerna att underlättanyemission av aktier efter nedsättning av aktiekapital. Enligt 6 kap. 5 §andra meningen ABL krävs icke rättens tillstånd för vinstutdelning om aktiekapitaletökats med minst nedsättningsbeloppet. Förevarande ändrade regel skulle alltsåi praktiken bli aktuell endast i fall då det nyemitterade kapitalet understigerdet belopp varmed aktiekapitalet nedsatts. Tillräckliga skäl för att för dessafall slopa kravet på rättens tillstånd till utdelning har inle visatsföreligga. Kammarrätten övergår här till en närmare bedömning avorganisationernas förslag till lagändring och skälen för denna, I det remitterade förslaget har organisationerna hävdatatt departementschefens ståndpunkt i fråga om värderingen av företaget i detaktuella fallet skulle vara ologisk. Anmärkningen synes mindre väl grundad.Syftet med organisationernas förslag är att förbättra aktiemarknadens funktion.Varje åtgärd i denna riklning bör därför rimligen vara så marknadsinriklad sommöjligt. Det ter sig i allt fall från denna utgångspunkt mindre riktigt att ien så väsenllig sak som värderingen i samband med nyemission underkännamarknadens bedömning av företaget och ge företräde ät en på delvis historiskafakta gmndad uppskattning av detsamma. Ett godtagande av organisationemas uppfattning attvärderingen i det aktuella sammanhanget bör kunna ske med ledning av de i 11kap. ABL intagna reglerna för årsredovisning skulle medföra påtaglig risk för atlanskaffningskostnaden för anläggningar, vid vilka rimligt lönsam drift underöverskådlig lid uppenbarligen ej kan påräknas, skulle tillåtas på elt oriktigtsätt påverka värderingen. Föreskrifterna i 4 kap. 20, 21 och 22 §§ ABL ominnehållet i emissionsprospekl kan i förevarande hänseende ej anses lämnatillräckliga anvisningar om en med hänsyn till ändrade förhållanden avpassadvärdering. Ej heller synes den allmänna föreskriften i 11 kap I § om iakttagandeav god redovisningssed - utan förtydligande exemplifiering - i förevarande fallkunna lämna tillräckligt skydd mot felaktig värdering. Såvitt kammarrätten kan finna skulle ett slopande avförbudet mot 27 1979180. Prop.1979/80:143 418 underkursemission innefalla en minskning av del i lagenåsyftade skyddet för den kapilalinvesterande allmänheten. Kvalificerad majorilel för heslut om emission tillunderkurs. Såsom redan lidigare anföris får en emission av aktier lillunderkurs materiellt setl anses ha samma innebörd som ulgivande avpreferensaktier med rätl att få viss utdelning utöver den som stamaktieägarnaerhållit. För nyemission av akiier med sistnämnda rätt synes krävas beslul avbolagsstämma med sådan kvalificerad majoritet som föreskrives i 9 kap. 15 §andra och tredje slyckena ABL. Eftersom de till underkurs emitterade aktierna färförutsättas skola äga lika rätt till andel i bolagets vinsl, dvs. få sammautdelning som tillfaller äldre aklieägare trots atl de nytillkommande aklieägarnaej inbetalat hela det belopp pä vilkel aktierna lyder, kan det ifrågasättashuruvida icke ett slopande av förbudet mot emission till underkurs bordeförenas med en föreskrift om beslut med kvalificerad majoritet på bolagsstämma, Registrering av aktiekapitalökning. Enligt 4 kap. 12 §tredje stycket ABL fastställes genom registreringen ökningen av aktiekapitalettill belopp som angetls i första stycket samma lagrum, dvs. det sammanlagdanominella beloppet av tecknade och tilldelade nya akiier. (Jfr lagberedningensförslag till förutvarande aktiebolagslag, SOU 1941:9 s. 205: Aktiekapitaletskall sä snart registrering skelt i anledning av anmälan anses ökat medsammanlagda beloppet av de aktier som anmälts vara tillfullo inbetalda.) Ettgodtagande av organisationernas förstahandsförslag om rält att verkställaemission till underkurs aktualiserar ett krav på ändring i reglerna förregistrering. Det bör givetvis icke ifrågakomma atl större aktiekapitalregistreras än del som verkligen inbetalats. Här uppkommer emellertid dåolägenheten att räkenskapema och därmed också de offentliga balansräkningarnakan upptaga elt högre aktiekapital än det registrerade. Detta kan hosallmänheten ge upphov till misstro såväl mot rättsordningen som mot de aktuellaföretagen. Enligt promemorian skulle i balansräkningen undermbriken "aktiekapital" avräknas en posl benämnd"underkursdifferens". Den valda tekniken kan för den mindreinitierade läsaren ge upphov till osäkerhet och missförstånd ifråga om postensinnebörd och funktion. Även med hänsyn lill önskemålet om slörsia möjligaenhetlighet i redovisningstekniken olika nationer emellan inger förslaget i dennadel betänkligheter. Redovisningen.Skyddet för borgenärer. 1 fråga om borgenärsskyddet har intresset ipromemorian ensidigt inriktats på de borgenärer vars rält skyddas av reglerna i6 kap. ABL om nedsättning av aktiekapital. Emellertid kan även andraborgenärers rätt - exempelvis nytillkommande leverantörer till företag -beröras av en nyemission till underkurs. Säsom tidigare anförts kan nämligen finansieringsleknikeni konkreta fall leda till redovisning av en ställning som är bättre än den verkligaoch detla trots att bolaget ej har framtidsutsikter som ter sig särskilt ljusa. Redovisningen.Behov av förlusttäckning. I promemorian upptas mbriken " Bolag medbörskurs under pari med täckning för aktiekapitalet". Därmed måsle lydligtvisavses att täckning föreligger enligt ABLs regler för årsredovisning (11 kap). Ipromemorian konstateras i fråga om det diskuterade nedsättningsalternativet bl.a.att nedsättningen av aktiekapitalet i detta fall inte föranletts av någotbehov av förlusttäckning. Detta är riktigt endast om man godtar historiskafakta som väsenllig grund för Prop.1979/80:143 419 Skulle man i sammanhanget fästa någotväsentligt avseende vid börsens bedömning kan bilden i det konkreta fallet blien annan. Börskursen kan ju bero på att företagel har vissa anläggningar, vidvilka man av skilda skäl icke kan påräkna lönsam drift. I dessa fall föreliggerofta i realiteten behov av förlusttäckning. Redovisningen.Eget bundet kapital. I promemorian anförs bl.a. "Den av organisationernaföreslagna modellen för underkursemissioner tillgodoser kravet på korrektredovisning av det egna bundna kapitalet". Detta påslående är riktigt omunderkursen huvudsakligen beror på mera tillfälliga fluktuationer på börsen,men kan ej ens vid etl mycket formellt betraktelsesätt anses riktigl till dendel börskursen beror på exempelvis strukturförändringar eller på störrefelinvesteringar. Sådana omständigheter kan dessvärre antas föreligga för i alltfallnågra av de företag för vilka den föreslagna finansieringsmetoden skulle kunnabli akluell. Redovisningen.Konsekvensen i regelsystemet. I promemorian hävdas att man med utgångspunktfrän departementschefens uppfattning om börskursens innebörd borde kräva attbolagen i anslutning till fluktuationerna i aktiernas börskurs skulle skrivaupp resp skriva ned del egna kapitalet med motsvarande ändringar pätillgångssidan. Denna uppfattning saknar bärkraft. Det får anses vara i sinordning att en särskilt omsorgsfull prövning av bolagets framtidsutsikter ochdärmed av dess ställning sker i anslutning lill en nyemission. En sådanprövning får anses överensstämma med god finansieringssed. En lämpliganpassning lill aktiemarknadens bedömning bör då verkställas. Däremot ställerregeln i 11 kap. I § ABL jfrt med 2 § bokföringslagen om iakttagande av godredovisningssed självfallet inga krav på en värdering grundad på kontinuerliganpassning till börskursen. Redovisningen.Konsekvens och verklighetsanpassning. Det är i och för sig riktigt att ABLsregelsystem för värdering är konsekvenl uppbyggt. Även den i 13 kap. 2 §omnämnda likvidationsbalansräkningen skall upprättas med hisloriska fakta såsomgrund. (Jfr SOU 1971:15 s. Emellertid torde man vid upprättandet av enlikvidationsbalansräkning icke kunna komma ifrån att samlidigt beakta regeln omiakttagande av god redovisningssed. I enlighet med denna regel bör exempelvisvärdelösa anläggningar hell bortskrivas och värdet av tvivelaktiga tillgångarnedskrivas. ABL - som i ett flertal lagrum hänvisar till bokföringslagen -bygger alltså ej på ett huvudsakligen formalistiskt betraktelsesätt. Tvärtombör ABL tolkas så att den eftersträvar största möjliga och rimliga anpassningtill verkligheten. En sådan anpassning bör tid efter annan komma till ståndunder ett förelags utveckling. Ett av de lämpligare tillfällena till en sådananpassning är vid tillförseln av nytt kapital till företaget. Det är då - utommöjligen i särskilda undantagsfall svårt att frånkänna aktiemarknadens omdömeen väsentlig betydelse vid bedömningen. Kammarrälten har i detta sammanhang inte ansett sig haanledning att gå in pä de skatterättsliga problem som möjligen kanaktualiseras. Detta är någol som bör anslå till dess atl mera preciseradelagändringsförslag framlagts. Kammarrätten vill framhålla att avovan anförda synpunkter framgår atl kammarrätien inle funnil anledning all molsätlasig all den av organisationerna väckta frågan görs till föremål för en fömtsättningslösprövning inom . Prop.1979/80:143 420 : Tingsrätten förstår, att det idagens ekonomiska situation kan finnas intresse hos olika företag all öka siltkapital genom emission till underkurs. För att möjliggöra emission till underkurs fordras åndringari aktiebolagslagen. Man kan då gå fram på två vägar. En möjlighet är att i enlighet med andrahandsyrkandet iden remitterade framställningen bestämma, att den underkursdifferens somuppkommer skall utfyllas frän medel, som står till bolagetsförfogande. Begreppet nominellt värde på aktie får då samma belydelse som f. n.och frågan om vinstutdelningsbegränsning efter underkursemission behöver intebli aktuell. Detla är den enklaste möjligheten rent lagstiftningsmässigt settoch medför, alt man inte behöver använda sig av två slags aktiekapitalsbegreppi aktiebolagslagen. Den andra möjligheten är att i enlighet med förstahandsyrkandeti den remitterade framställningen tillåta emission till underkurs ulan samtidigutfyllnad upp till nominella värdet, Detla skulle medföra att del i aktiebolagslagenskulle komma atl finnas två slag av aktiekapital, dels ett nominellt, somutgör summan av aktiernas nominella värden, dels ett verkligt, som utgör detnominella värdet minus underkursdifferensen. Man mäste då reglera vilkabestämmelser i aktiebolagslagen som skall knytas till de olika funktionerna. Tingsrätienhar inte sett någon anledning att göra en genomgäng av samtliga bestämmelser iaktiebolagslagen utan nöjer sig med atl påpeka att exempelvis föreskriftema i Ikap. 1 § 2 st, 2 p. och 2 kap, 2 § bör anknyta till det nominellaaktiekapitalet och föreskrifterna i 12 kap. 4 § samt 13 kap. 2 § till detverkliga aktiekapitalet. Om nedsätlning av aktiekapitalet eller nyemissionsker beträffande aktiebolag med underkursdifferens, påverkas såväl detnominella som det verkliga aktiekapitalet. Eftersom flertalet av aktiekapitalels rättsverkningar lordeböra knytas till det verkliga aktiekapitalet förefaller del lämpligl alt,ungefär som föreslås i den till framställningen till justitiedepartementetfogade promemorian, införa en allmän beslämmelse i aktiebolagslagen avinnebörd att med aktiekapital skall förslås det nominella aktiekapitalet iförekommande fall minskat med underkursdifferens, om annat inte föreskrivs.Begreppet underkursdilTerens bör också definieras i lagen. Det är enligt tingsrättens mening angeläget att uppgiflerom aktiebolags aktiekapital är lätt tillgängliga. I den lill framställningen fogadepromemorian föreslås att nominellt aktiekapital, underkursdifferens ochverkligt aktiekapital skall redovisas i bolagels räkenskaper. Uppenbart börinföras en föreskrift om detta i aktiebolagslagen. Tingsrätten vill dessutomföreslå att uppgift om underkursdifferens intas i aktiebolagsregistret ochredovisas på utdrag ur registret lillsammans med uppgift om det nominellaaktiekapitalet. Tingsrätten delar den i promemorian framfördauppfattningen att det saknas anledning att införa begränsning av rätt tillvinstutdelning efter nyemission till underkurs. Om begreppet aktiekapital, somföreslagits, i fortsättningen skall betyda nominellt aktiekapital minusunderkursdifferens behövs ingen lagändring för att sådan utdelning skall varatillålen. Det kan inte uteslutas atl elt system med tvä olikaaktiekapitalsbegrepp kan leda till missförstånd. I den remitterade skrivelsenbegärs att frågan om tillåtande av emission till underkurs fömtsättningslöstskall prövas inom . Tingsrätten ser ingen anledning attmotsätta sig en sådan prövning. 1 den lill framställningen till departementetfogade promemorian men inte i själva framställningen har frågan tagits upp att 1979/80:143 421 slopakravet på att aktie skall åsättas nominellt belopp. Tingsrätien menar atl detkan finnas skäl som talar för att man i första hand inom departementet prövarom man inte bör slopa kravet på att aktie skall åsättas nominellt värde. Redandetta begrepp kan ju leda till missförstånd. I framställningen tilldepartementet begärs att oberoende av hur frågan om emission till underkurslöses ändring skall ske i aktiebolagslagen, som medför att vid nedsättning avaktiekapital akliebreven inte skall behöva infordras för nedstämpling ellerutbyte. Det finns enligt tingsrättens mening starka praktiska skäl, som talarför detta. En sådan ändring innebär emellertid ett första steg mot slopande avkravet på nominellt värde för aktie. Detta talar också för att frågan omnominellt värde på aktie utreds i hela dess vidd. Vidareyrkas i framställningen till departementet atl del nuvarande kravet på rättensprövning av vinstutdelning efter nedsättning av aktiekapitalet under tre ärefter nedsättningen skall slopas, om förlustsituation inte föreligger och nedsättningsbeloppetöverförs till reservfond. Tingsrätten, som då och då prövar framställningar omtillstånd till vinstutdelning efter nedsättning av aktiekapital, har ingenerinran mot den föreslagna ändringen. Bokföringsnämnden:Nämnden skall enligt sin instruktion främja utvecklingen av godredovisningssed i . Frågorna om att i aktiebolagslagen införa enbestämmelse som medger nyemission av aktier till underkurs i "akliemarknadsbolag" genomcentral regislreringsåtgärd utan infordran av aktiebreven för nedstämplingeller utbyte berör enbart indirekt företagens redovisning. Nämnden lar därförinte ställning till om nyemission av aktier till underkurs resp, förenkladnedsättning av aktiekapitalet skall tillåtas, Ihemställan presenteras två metoder för nyemission av aktier till underkursnämligen - nyemission av aktier varvid underkursdifferensenantingen kvarstår eller utfylls genom överföring av fria eller bundna fonderomedelbart eller , - blandad ny- och "fond"emission varvidantingen underkursen utfylls med fria alternativt bundna fonder eller att motsamma emissionskupong erhålls t, ex. två aktier mot betalning av aktiernasnominella belopp samt en fondaklie. Omnyemission av aktier till underkurs i "aktiemarknadsbolag" tillålshar bokföringsnämnden följande synpunkter på redovisningen därav i företagensårsredovisning. Nyemission av aktiermed kvarstående underkursdifferens. Enligt nämndens bedömning kan redovisningi balansräkningen av underkursdifferens leda lill svårigheter vad gällerförståelsen av postens innebörd samt storleken av företagels aktiekapital.Nämnden anser därför att nettoredovisning av aktiekapitalet, dvs. alt det tillunderkurs emitterade aktiekapitalet upptas till inbetalt belopp, ibalansräkningen är att föredraga framför bmttore-dovisning, dvs. att det lillunderkurs emitterade aktiekapitalet upptas till nominellt belopp samt attunderkursdifferensen redovisas i separat posl i balansräkningen. 1 not bör iförekommande fall upplysning lämnas om hur många akiier som emitterats tillunderkurs samt totala beloppet av underkursdifferensen. Aktiekapitalpostenkommer vid nettoredovisning inte längre att visa det nominella värdet avemitterade akiier ulan en blandning av nominellt värde och inbetalat belopp.Nackdelen härmed torde dock 28 1979/80. Prop.1979/80: 143 422 enligt nämndens bedömning uppvägas av alt missförstånd omaktiekapitalets storlek inle lika lätt kan uppstå. Blandad ny- och 'fond"emission. Den blandade ny- och "fond"emis-sionenföreter stora likheter med i tillämpade metoder för ökning avaktiekapitalet. Del lorde underlätta förståelsen av vad nyemission av aktier lillunderkurs innebär. Genom alt välja denna melod lorde missförstånd omaktiekapitalets storlek inte uppstå. Ytterligare fördelar är dels att någon ny balanspost inteinförs, dels atl del till utfyllnad använda kapitalet binds hårdare.Avsättningen lill reservfond kommer vidare att vara minst lika stor som dåkvarstående underkursdifferens redovisas. Om "fond"emissionen skettgenom ianspråklagande av reservfond kommer avsättning lill reservfond atlbehöva ske under än om kvarstående underkursdifferensredovisats. Nedsättning av aktiekapital innan nyemission av aktierföretas i aktiebolag utan redovisad förlust. Nämnden vill vidare peka på vissainformationsproblem som kan uppslå vid den i propositionen 1975; 103 Aktiebolagslagm.m. nämnda och av organisationerna tillbakavisade lösningen med nedsätlning avaktiekapital innan nyemission av akiier företas i akliebolag i vilkabörskursen är lägre än pari och som inte har redovisad föriusl. Nedsättningen av aktiekapitalet är för dessa företagenbart en renl bokföringsleknisk överföring. Varken slorieken av företagets lillgångar,det bundna eller fria egna kapitalet förändras härav. Aktieägarna upplevertrots del ofta all "värdel" av deras aktier har minskat.