prop · G303103 · 1979-12-31 00:00:00 — Kommiitén bör vara oförhindradalt överväga om en sådan lösning kan vara motiverad och - om kommittén finnerså vara fallel -utarbeta förslag lill regler för inkomstberäkning m.m. Enulgångspunkl för detta arbete bör vara atl den civilrällsligabokföringsskyldighetens omfattning i alll väsentligt behålls oförändrad. En huvudprincip vid inkomstbeskattningen är alt avdragmedges för kostnader för intäkternas förvärvande och bibehållande. På dettaområde uppkommer dock särskilda svårigheter för bl.a. kulturarbetare och uppfinnare.Svårigheterna hänger samman med atl ulgifterna i verksamheten kan varabesvärliga all skilja från vanhga - inte avdragsgilla - levnadskostnader. Detkan exempelvis gälla ulgifter för lokaler i egen villa eller bostadslägenhet,inköp av litteratur, verktyg och instrument samt utgifler för sludieresor ochresor till konferenser o.d. En annan typ av problem som kan uppkomma är fråganom räll till avdrag för ulvecklings- och försöksulgifter. Sådana utgifteruppkommer ofta i verksamhetens inledningsskede, dvs. innan kännedom föreliggerom del ekonomiska ulfallet av verksamheten. I dessa fall hartaxeringsmyndigheterna inle sällan vägrat avdrag med motiveringen att denskattskyldige inle bedrivit rörelse i skattelagstiftningens mening. Kommittén bör överväga vad som kan göras för attunderlätta för kulturarbetare och uppfinnare alt få avdrag - eller iform av värdeminskningsavdrag - för samtliga utgifler som är nödvändiga i verksamheten.Del är angelägel alt reglerna ulformas sä alt en enhetlig och likformigtillämpning underlättas. Vidare bör kommiitén la upp frågan om i vad mån avdragi efterhand kan medges för utgifler som hänför sig till tiden innan en rörelsehar påbörjats. I del sammanhanget bör kommittén beaklaföretagsskatleberedningens förslag om avdrag i efterhand för vissa kosinaderför forsknings- och utvecklingsverksamhet (se SOU 1977:86 s, 453-455), Kulturarbetare och uppfinnare som bedriver rörelse är -liksom andra egenföretagare - skyldiga att erlägga egenavgifter. Deegenavgifter som förekommer är sjukförsäkringsavgift, folkpensionsavgifi ochtilläggspensionsavgift enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, avgiftenligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring samt-fr.o.m. 1981 årslaxering-avgift enligt lagen (1979:89) om delpensionsförsäkring och avgiftenligt lagen (1976:381) om barnomsorg. I fråga om anställd personal skallsocialförsäkringsavgifter och övriga lönebaserade avgifter erläggas avarbetsgivaren. Vid uppdragsförhållanden skall uppdragsgivaren betala avgifterför den ersättning som utgår till uppdragstagaren utom i de fall dåersättningen för år räknal understiger . eller då ersättningen ulgörintäkt av rörelse (jordbruksfastighet) för uppdragstagaren. Även i sistnämndafall kan dock parterna genom alt träffa etl s.k. likställighetsavtal flyttaöver avgifisskyldigheten från uppdragslagaren/egenföretagaren tilluppdragsgivaren. 275 Kommittéer: Budgetdepartementet Delll B:14 Egenavgifterna beräknas på grundval av egenförelagarensinkomst av rörelse (jordbruksfaslighel). Denna inkomst utgör också underlag förberäkning av egenförelagarens sjukpenning och pensionsförmåner. I likhei medde avgifter som en arbetsgivare belalar för anställd personal är egenavgifternaavdragsgilla vid inkomsttaxeringen. För alt förhindra all egenavgifterfastställs på ett för stort underlag (den s.k. avgift-på-avgiftseffekten) ochför alt undvika att avdraget kommer ell år försent (den s.k.eflersläpningseffek-len) har införts regler som innebär atl egenförelagaren vidinkomstberäkningen får etl schablonmässigt beräknat avdrag för egenavgifter. Ärdella schablonavdrag lägre än de slutligt bestämda avgifterna ulgörskillnadsbeloppel en avdragspost näsla år. I konsekvens med detla skall delbelopp varmed schablonavdraget kan ha överstigit de slutliga avgifternaredovisas som intäkt . I fråga om egenavgifterna har främst ivå frågoraklualiserals på senare lid. Den ena frågan gäller vem som skall svara föravgiftsbetalningen. en konslnärs verksamhel betraktas som rörelseskall han - som framgår av del sagda - enligt huvudregeln beialaegenavgifter på sina inkomsler av verksamheten. Genom likslällighetsavtal kandock avgifisskyldigheten läggas över på uppdragsgivaren. Klys har framförtönskemål om atl avgifisskyldigheten i ökad omfallning skall läggas över på uppdragsgivarna.Kommillén bör undersöka möjligheterna att genomföra en sådan omläggning. Den andra frågan gäller samordningen mellan skatte- ochavgiftsreglerna. Det kan inträffa att en ersällning betraktas som inkomst avijänst vid inkomsttaxeringen men som inkomst av annat förvärvsarbete i avgiftshänseende.I den lidigare nämnda skrivelsen från utredningen rörande rälien tillarbetstagares uppfinningar har ett sådanl fall återgivits. Följden kan bh attden som har mottagit ersättningen påförs egenavgifter trots alt han saknar rätttill schablonavdrag. Avsaknaden av schablonavdrag kan medföra dels atlegenavgifterna kommer atl beräknas på ell från materiell synpunkt för stortunderlag, dels atl avdragsrätten för avgifterna i sin helhet förskjuls ett år.Den sammanlagda marginella skatte- och avgiftsbelaslningen blir därigenomorimligt hög då ersättningen betalas ut. En situation som i mycket påminner om den beskrivnaär då en uppdragstagare, som inle är rörelseidkare, under ell och uppbärflera mindre arvoden från olika uppdragsgivare. Understiger varje arvode 500kr. men överstiger de sammanlagt delta belopp skall nämligen uppdragstagaren -och inte uppdragsgivaren - svara för socialförsäkringsavgifter m.m. Eftersomarvodena skall beskattas som inkomst av tjänst kan något schablonavdrag föregenavgifter inte komma i fråga. Även i delta fall blir det samlade skatte- ochavgiftsuttaget för del aktuella året synnerligen högt. En viktig uppgift för kommillén bör vara alt klarlägga ivilka situationer fritt verksamma kullurarbelare och uppfinnare kan drabbas avbristande samordning mellan skatte- och avgiftsregler. Kommittén bör lägga framförslag om de ändringar av skatte- och socialförsäkringslagstiflningen sombehövs för att undanröja dessa olägenheter. Denna del av utredningsuppdragetbör kommiitén - om så visar sig lämpligt - kunna behandla med förtur ochpresentera i etl delbetänkande. Delll B:15 Skr 1979/80:103 276 Av vad jag har anförl framgår atl kommiiténhar elt omfattande utredningsuppdrag. 1 stor utsträckning bör del ankomma påkommiitén atl - inom de ramar som jag lidigare har angivii - ta ställning lillvilka frågor som är i behov av översyn. Jag vill avslulningsvis bara peka påtvå områden som jag inle har diskuterat i del föregående. Särskilda problem kan uppkomma vid den skatlemässigabehandlingen av konslnärsbidrag, stipendier och liknande ersättningar. Del kanibland vara vanskligt all avgöra om skatteplikt över huvud laget föreligger. fall då beskattning sker kan inkomsien komma att behandlas som B-inkomstenligt 9 S 3 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskall vilket i vissa fallkan ge mindre önskvärda resultat. Kommillén bör la upp dessa och liknandeproblem till behandling. Nuvarande regler för beskattning av fria yrkesutövare ärutan tvivel mer komplicerade än vad som gäller för löntagare. Det kan förmodasatl även ell framtida system måste bli relativt komplicerat. Behovet avinformalion är därför påtagligt. Kommittén bör överväga vad som kan göras föratt förbättra informationen om skatteoch avgiftsregler m.m. till de här berördagrupperna av yrkesutövare. En väsentlig uppgift för kommillén bör också vara atlöverväga möjligheterna alt förenkla för kullurarbelare och uppfinnare attlämna uppgifter om sin verksamhel till skatte- ochsocialförsäkringsmyndigheter. I denna och liknande frågor finns det anledningför kommittén all inhämla synpunkter från bl.a. ,och delegationen för företagens uppgiftslämnande (DEFU). Med hänvisning till vad jag nu har anförl - och eflersamråd med justitie-, social-, utbildnings- och industriministrarna -hemställer jag att regeringen bemyndigar chefen för budgeldepartemenlet all tillkalla en kommitté med högst sju ledamöier meduppdrag att se över kulturarbetares och uppfinnares skatter och avgifter, alt utse en av ledamöierna alt vara ordförande. att besluta om sakkunniga, experler, sekrelerare och annatbiträde åt kommittén. Vidare hemställer jag att regeringen föreskriver attkosinaderna skall belasla åttonde huvudtitelns kommittéanslag. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Översyn av reglerna för beskattning av statsbidrag, m.m. Departementschefen, statsrådet , anför. Stöd fill företag kan förekomma i många olika former. Denmesl renodlade siödformen är direkla bidrag och subventioner men stöd kan ocksålämnas i 277 Kommittéer: Budgetdepartementet Del II B: 15 form av garantiälaganden (borgen) och län med läg räntaoch förmånlig amorteringsplan. Genom olika slag av villkor kan vidare gränsenmellan bidrag och län suddas ut. som mottagit etl bidrag kan exempelvisvara skyldigt atl beiala lillbaka beloppel om förelagel inom viss lid läggerned sin verksamhet. En annan mellanform är län med villkorlig återbelalningsskyldighet,t. ex. lån som behöver belalas tillbaka endast om visst projekl ger vinst. Sialen svarar för den dominerande delen av slödålgärdernalill förelagssektorn. Slöd lämnas dock även av regionala utvecklingsfonder ochandra formelll fristående organ som bildals och finansieras av bl. a. stal ochkommun. 1 viss utsträckning beviljas också stöd lill förelag av rentprivaträllsliga subjekt, t. ex. stiftelser som uppkommit lill följd av enskildadonationer. I skatlelagsliflningen saknades under lång lid uttryckligabestämmelser om den skatlemässiga behandlingen av bidrag o. d. lill förelag. Är1973 infördes emellerlid regler om beskattning av slalsbidrag (prop. 1973:190,SkU 71, rskr 359, SFS 1973:1098), Reglerna, som finns i anvisningarna lill 19 Skommunalskallelagen (1928:370), KL, innebär i huvudsak följande, statsbidrag är skallefritl om del är avsell förutgifler för vilka avdragsrält inle föreligger vare sig direkt som omkostnadeller i form av årliga värdeminskningsavdrag. Har bidragel däremoi använts föratl bestrida en sådan ulgift som är på en gång avdragsgill vid laxeringen ulgörbidragel skattepliktig intäkt. Avdragsrätten för utgiften påverkas inte avbidraget. Återbetalas ell bidrag som har tagits upp som intäkt är detåterbetalade beloppel avdragsgillt. Har stalsbidragel använls för att anskaffa en byggnad, enmaskin eller en annan anläggningstillgång skall bidraget inte las upp somintäkt, Å andra sidan skall som anskaffningskostnad för tillgången anses endastså stor del av koslnaden som inte läcks av bidragel. Återbetalas bidragel fårtillgångens avskrivningsunderlag ökas med motsvarande belopp, dock med högsldel belopp varmed bidraget påverkal beräkningen av anskaffningskoslnaden. Harstalsbidragel använls för anskaffning av lager ulgör bidragel skattepliktigintäkt. Vid tillämpning av 41 § KL och anvisningarna till nämnda paragraf skalldock den del av lagret som anskaffats för bidraget inle medräknas vidlagervärderingen. Resultatet blir all bidragel beskattas i takt med atl lagretavyttras. Återbetalas ett statsbidrag, som har använts för alt anskaffalagertillgångar, får den skatiskyldige avdrag för det återbetalade beloppet.Tillgångarnas anskaffningsvärde skall då ökas med del återbetalade beloppel. Enligt en uttrycklig föreskrift skall bestämmelserna omslalsbidrag även tillämpas på slalsbidrag i form av avskrivningslån, dvs. lånsom normall kommer att efterges. I förarbetena underströks att dessa lån iprakliken är all jämställa med kontanlbidrag. Bortsett från vad som gäller i fråga om avskrivningslånföranleder mottagande och ålerbelalning av lån inte i sig några beskattningsåtgärder.Elt uppburet lånebelopp utgör således inle skattepliktig intäkt och återbetalningav kapitalskuld är inle avdragsgill (20 S KL). Avdrag medges för ränla pä lånatkapital. Har kapitalet nedlagts i rörelse anses räntan som driftkostnad i rörelsen.Vad nu sagts gäller även slalliga län med villkorlig återbelalningsskyldighet.Om ell sådanl lån efterskänks, lorde del efier-skänkta beloppet uigöraskattepliktig intäkt under förutsättning all de lånade medlen har använls förutgifter som är avdragsgilla pä en gång eller i form av DelllB:15 Skr 1979/80:103 278 har beviljal lån lill foretaginom vissa krisdrabbade branscher, bl. a. till några skogs- och stålföretag.Ålerbelalningsskyldigheten för dessa lån har gjorls beroende av förelagetsframtida vinstutveckling eller annan liknande omständighet. Som framgålt av denlämnade redogörelsen utlöser ett sådant lån i princip inle någrabeskattnings-effekter. Skattefriheten för det mottagna beloppet och brislen påavdragsrält vid återbetalningen ansågs dock i delta sammanhang kunna medföravissa nackdelar. Anvisningarna lill 19 S KL kompletterades därför med en regelav innebörd all regeringen har rätt all - om synnerliga skäl föreligger - besluiaatt ell slalligl lån med villkorlig ålerbetalningsskyldighel skall anses utgöraskalteplikiig intäkt för företagel och atl förelaget får avdrag för återbetalatbelopp (prop. 1977/78:79, SkU 20, rskr 119, SFS 1978:52). 1 KL finns således uttryckliga beslämmelser om hurslalsbidrag och vissa slalliga lån skall behandlas i skallehänseende.Bestämmelserna är emellerlid inte helläckande. Del råder därför inle sällanskilda uppfailningar om t. ex. slalsbidrag med villkorligålerbetalningsskyldighel eller bidrag från enskilda rättssubjekt skallbeskallas hos mollagaren och - i så fall - vid vilken lidpunkt skatteplikteninträder. På senare lid har en del oklarheter också visat sig uppkomma isamband med realisationsvinstberäkningen vid avyttring av tillgångar somanskaffats med hjälp av statligt stöd. Del nuvarande rättsläget är således påmänga punkter ovisst. Detla leder inte bara lill svårigheler vid denskatlemässiga bedömningen av verksamhelens resultat ulan också lillredovisningslekniska problem för förelagen. Genom beslul av statsmakterna ändrades reglernaför beskaltning av företag i väsentliga hänseenden (prop. 1978/79:210, SkU 57,rskr 389, SFS 1979:609-618), Frågan om den skatlemässiga behandlingen av olikaformer av slöd lill företag logs emellerfid inte upp i del sammanhanget, 1 denproposiiion som låg lill grund för lagstiftningsarbetet anförde jag allreglerna för beskattning av statsbidrag o. d. borde ulredas yllerligare.Riksdagen hade inle någon invändning mol denna bedömning. Mot bakgrund av vad jag nu har anförl anser jag atl enkommitté bör tillkallas för alt se över reglerna för beskattning av olikaformer av förelagsstöd. Kommillén bör sålunda - med beaklande av det arbete somi andra sammanhang har ulförts på området - klarlägga vilka slödålgärder tillförelag som förekommer och lägga fram förslag om hur de olika varianterna skallbehandlas i skattehänseende. avses i detla sammanhang inle baraakliebolag, ekonomiska föreningar och handelsbolag ulan i princip varje skatlskyldigsom bedriver näringsverksamhet. Kommittén bör i sitt arbete sträva efter alt reglerna förbeskattning av bidrag och lån m. m. blir enkla att förstå och lillämpa. Antaletbeskattnings-modeller för olika stödformer bör vara sä litet som möjligt. Detär exempelvis önskvärt att etl visst slödbelopp behandlas på samma sätt oavsettom det betalats ul av staten, en kommun eller en sliftelse. Åtskilligt talarockså för all stödformens rubricering inle bör inverka på beskattningsfrågan.Avgörande för den skatlemässiga bedömningen bör alltså vara de villkor somförenas med visst stöd och inle om stödel betecknats som lån eller bidrag. Av betydelse är att kommillén beaktar sambandet mellanskattereglerna och bestämmelserna i bokföringslagen (1976:125), BFL. Inkomsi avrörelse, jordbruksfastighet och - med vissa undanlag - annan fastighet skallenligt 41 S KL beräknas enligt bokföringsmässiga grunder, innebär bl, a.att 279 Kommittéer: Budgetdepartementet Delll B: 15 den skatlemässiga inkomstberäkningen skall ske på grundvalav de redovisningsregler som finns i BFL och annan civilrättslig lagstiftningsamt i jordbruksbokföringslagen (1979;l4l). En grundläggande regel i BFL är attbokföringsskyldigheten skall fullgöras på sätt som överensstämmer med godredovisningssed. Vilken innebörd della ullryck kan anses ha i olika avseendenpreciseras bl. a. genom de anvisningar som bokföringsnämnden meddelar iakluella redovisningsfrågor. Enligt vad jag har inhämlal avser nämnden alt inomkorl ge ut anvisningar i fråga om den redovisningstekniska behandlingen avolika former av slalligl slöd. Del är av flera skäl angelägel all elt årsbokslut, somupprättas med iakttagande av god redovisningssed, skall utan omfattandekorrigeringar kunna utnyttjas vid den skatlemässiga bedömningen avverksamhelens resultat. Bokföringen blir nämligen lätt missvisande om etlslödbelopp 1. ex. skall behandlas som inläkt i skattehänseende men - för attkravet på god redovisningssed skall anses fylll - som ett lån i årsbokslutet.En sådan motsättning mellan skattereglerna och bokföringsreglerna försvårarockså taxeringskontrollen. En viklig uppgifl för kommiitén blir därför all sökaanpassa reglerna för beskattning av olika former av förelagsslöd lillförelagsekonomiska principer och värderingar. Av det anförda framgår atl kommilléns huvuduppgift bliralt diskutera hur lån, bidrag och andra former av slöd till företag skallbehandlas i skattehänseende. Som jag tidigare framhållit avser denna del avulredningsuppdragel inle bara slöd lill aktiebolag, ekonomiska föreningar ochandra juridiska personer utan också slöd lill enskilda näringsidkare. I deltasammanhang bör nämnas att regeringen har bemyndigal mig alt lillkallaen kommillé med uppdrag all se över kullurarbelarnas och uppfinnarnas skalleroch avgifter (Dir 1979:115). Den kommillén skall enligi sina direktiv diskuterabl. a. vissa frågor rörande den skatlemässiga behandlingen av konslnärsbidrag,stipendier och liknande ersällningar. Frågor av della slag kan i och för sig fallainom ramen för det nu diskulerade utredningsuppdraget. Enligt min mening är detemellerlid lämpligl all samtliga frågor som rör stöd till kullurarbelare ochuppfinnare behandlas av den kommillé som tillkallas för all se över just dessayrkesgruppers skatteoch avgiftsförhållanden. Den kommitté som är aktuellbör därför inle gä in på dessa frågor. Den nu aktuella kommittén bör inleheller behandla slöd som utgår lill enskilda löntagare i samband med t. ex.arbelsmarknadspolitiska insatser. Denna och liknande frågor utreds f. n. avtraktamenlsbeskatl-ningssakkunniga (B 1978:02). Vad jag nu sagt hindrar docksjälvfallel inle atl kommittén samråder med andra kommittéer närutredningsuppdragen omfattar angränsande områden. F. n. finns det inle någon allmän skyldighet för den somlämnar slöd lill företag att underrätta skatlemyndighelerna om stödets storlekoch karaktär. Följden kan bli atl taxeringsnämnderna inte får vetskap om allslöd utgått. Detta kan i sin lur medföra alt stödel behandlas felaktigt i skattehänseende.En ökad informationsplikt från slödgivarnas sida kan därför leda tillrällvisare och mer likformiga taxeringar. Del är å andra sidan uppenbart atl enutvidgning av uppgiftsskyldighelen kan åsamka åtskilligt merarbeie för i försiahand de myndigheler m. fl. som lämnar stöd. Kommillén bör belysa dessa frågoroch i mån av behov lägga fram förslag om förändringar av uppgiftsskyldighelensomfattning. Kommitténs uppdrag bör enligt min mening vidare omfattatvå områden som - åtminstone delvis - ligger vid sidan av beskaltningen av lån,bidrag och DelllB:15 Skr 1979/80:103 280 Jag syflar för del försia på deskallekonsekvenser som förekomslen avs. k. ulvecklingsbolag kan ge upphov lill.Det andra området gäller rälien lill avdrag för framlida ulgifter. Under senare lid har några av landels slörreindustriföretag bildal särskilda bolag för att slimulera den ekonomiskaulvecklingen inom viss region. Dessa utvecklingsbolag skall genombidragsgivning och liknande åtgärder främja tillkomsten av nya företag inomregionen och underiälla för befintliga förelag atl utveckla nya produkler m. m.I ulvecklingsbolagens styrelse finns normall förelrädare för näringslivel,fackliga organisaiioner och berörda kommuner, Verksamhelen finansieras helleller lill huvudsaklig del genom anslag från del eller de förelag som bildalulvecklingsbolagel, 1 skrivelser till budgeldeparlemenlel ochinduslrideparlemenlet har framhållils alt del på många punkler är oklart hur debelopp som ett ulvecklingsbolag erhåller och delar ul skall behandlas iskattehänseende. Osäkerheten anges främsl gälla rätten lill avdrag för anslagsom lämnas lill utvecklingsbolaget men skilda åsikter har också framförtsbeträffande utvecklingsbolagets egen taxering och hur etl bidrag från ellulvecklingsbolag inverkar på den slulliga mollagarens taxering. Del påpekasockså all det ovissa rättslägel är ägnat alt minska företagens benägenhet allbilda och finansiera utvecklingsbolag. Del föreligger enligt min mening uppenbarligen ell behovav lydliga regler om hur bidrag lill och frän ulvecklingsbolag skall beskattas,Kommillén bör därför föreslå de ändringar eller komplelleringar avskattereglerna som är nödvändiga för atl bringa klarhet i utvecklingsbolagensskatleförhållanden. Önskvärt är givetvis all de regler som kommittén kan kommaall föreslå anpassas lill de allmänna principer som enligt kommitténsuppfallning bör gälla vid beskaltning av olika stödformer. Av vikl är också attrisken för missbruk beaktas. En evenluell avdragsrält för anslag till etlulvecklingsbolag får exempelvis inte leda lill omotiverade skatlekreditereller lill alt reglerna om avdrag för koncernbidrag kringgås. Kommillén bör, som nämnts, även behandla frågan omavdrag för reserveringar avseende framtida utgifler. På några områden, t, ex,vad gäller utgifter för tryggande av pensioner lill anställd personal,garantiulgifler och utgifter för hantering av utbränt kärnbränsle, är rälienlill avdrag uttryckligen reglerad (punkt 2 av anvisningarna till 29 S samlpunkterna 1 a och 1 b av anvisningarna lill 41 § KL). Pä andra områden är delemellertid ofta svårt att vela i vad mån ell förelag kan få avdrag för beloppsom i bokföringen sätts av för all möta framtida ulgifter. Del finns häranledning alt erinra om atl frågan om rätten fill avdrag för framlida utgiflervaril föremål för bedömning under senare lid. har därvidförutsaii all denna fråga kommer att tas upp till en mer allsidig prövning isamband med atl ställning tas lill företagsbeskattningens framtida ulformning(jfr SkU 1978/79:57 s. 106). En uppgifl för kommillén bör därför vara alluiarbeta elt i möjligaste män generelll syslem för den skallemässigabehandlingen av olika former av framtida ulgifter. Denna del av utredningsarbelelbör av naturliga skäl inriklas på de områden där uttryckliga regler f. n.saknas. Kommilléns målsättning bör även här vara atl de avsällningar e. d. somelt förelag måsle göra för all uppfylla kravet på god redovisningssed skallvara avdragsgilla vid inkomsttaxeringen. Som framgår av den i del föregående lämnade redogörelsenär skattereglerna på de områden som omfallas av kommitténs uiredningsuppdrag imånga hänseenden oklara. DeUa är redan nu besvärande och olägenheterna 281 Kommittéer: Budgetdepartementet Delll B: 16 kan-så länge ingenting görs-väntas öka . Del ärdärför angelägel alt utredningsarbetet bedrivs skyndsamt: Finner kommitlcn atlvisst delområde lämpligen kan behandlas separat bör kommillén enligt min meningvara oförhindrad alt redovisa resultatet pä del området i ell delbelänkande. Med hänvisning lill vad jag nu har anförl - och eflersamråd med cheferna för juslitiedepartementel och industridepartementet -hemsläller jag all regeringen bemyndigar chefen för budgetdepartemenlet att lillkalla en kommitté med högst fyra ledamöier meduppdrag all se över reglerna för beskattning av slalsbidrag, m. m., atl ulse en av ledamöterna all vara ordförande, atl besluta om sakkunniga, experler, sekrelerare och annalbiträde ät kommittén.