prop · G30390 · 1979-12-31 00:00:00 — Utan hinder av vad som sägs under punkt 2 får sådanaskollokaler räknas in i låneunderlagel som är utformade sä alt de kan bli tillpålaglig nytta för dem som bor inom området, dock endast om -andelen sådanalokaler är belydande. Om skollokalerna skall kunna erhålla slalliga bostadslån,måsle de självfallel också uppfylla de allmänna krav som gäller för belåningav lokaler för boendeservice. 2.4.2 Begreppel integrerad seviceanläggning definierade (SOU 1970:68) en inlegreradserviceanläggning som en anläggning i vilken vissa funktioner dubbelutnylljasoch lokaler och personal samordnas på sådant sätt att bl. a. bätlre service kanåstadkommas som personal och lokalareor kan reduceras jämförl medkonventionella lösningar. De servicelokaler som vanligtvis samordnas med skolan i eninlegrerad serviceanläggning är barnsluga, fritidshem eller kvartersgård,bibliotek, restaurang samt utrymmen för allehanda fritidsaktiviteter, såsom samlingslokal,gymnaslikulrymmen och hobbylokaler. Vid samordning med en högstadieskola ärservicefunktionerna vanligtvis mer varierade än när det är fråga om en låg- ochmellanstadieskola, eflersom upptagningsområdet då i regel är slörre och skolaninnehåller mer lokaler för differentierade ändamål. 1 de projekl som varil aktuella för statligbostadsbelåning har det sällan förekommit altboendeservicelokalerna har utgjort den övervägande delen av anläggningens area.Bostadslån till hela skolan har därför utgått endasi i några få fall. Däremot förekommer del oftare alt vissa skollokaler i enanläggning belånas med statligt bostadslån. Under /79 belånadesvissa lokaler i sammanlagt 22 skolor, flertalet för låg- och mellanstadiet, pådetla sätt. Som en jämförelse kan nämnas alt del lotala anlalelgmndskolepro-jekt lill vilka slalsbidrag utgick uppgick till54. Som villkor för atl bostadslån skall utgå gäller, föruiomatt det skall vara fråga om en inlegrerad serviceanläggning, att skollokalernai väsentlig utsträckning skall nedbringa behovet av övriga lokaler och attandelen skollokaler, som kan bli till påtaglig nytta för de boende, ärbetydande. Den praxis som utbildats med stöd av beslämmelserna ibostadsfinansieringsförordningen innebär 1. all flerafunktioner skall ha adderats lill skolan för atl den skall anses utgöra eninlegrerad anläggning, 2. att ca 25-30%av anläggningens hela area skall beslå av skollokaler som är utformade på ettsådanl sätt att de kan bli lill pålaglig nytta för de boende, 3. attskollokalerna har anpassats så atl ocksä de akluellaboendeservice-funktionernas krav kan tillgodoses. Vanliglvis sker delta genomatl skolans area ökas och exlra ulrustning ansk-affas. 2.4.3 Komponenler i del slalliga bostadslånesyslemet Del slatliga bostadslånesyslemet har två komponenter; lånoch räntebidrag. Det statliga bostadslånels sloriek bestäms vid nybyggnadpå grundval av etl låneunderlag som molsvarar beräknade mark- ochbyggnadskoslnader. Låneunderiaget utgör summan av elt anlal schablonbelopp,avseende tomt- och grundberedningskoslnader, egenlliga byggnadskostnader m. m.Summan av de egentliga byggnadskostnaderna m. m. räknas om med hänsyn tilldels skillnader i kostnadsläge mellan olika delar av landel, med hjälp avorlskoefficienter, dels koslnadsökningar över liden, med hjälp avtidskoefficienter. Vid beräkning av låneunderlagel för skollokaler borträknasvad som har utgått i statsbidrag. Statligt bostadslån utgår vid nybyggnad - avlåneunderiaget, när låntagaren är kommun, allmännyttigt bostadsföretag,landsiingskommun eller bostadsföretag, vari landstingskommun äger beslämmandeinflytande och som arbetar ulan enskilt vinstsyfte - avlåneunderlaget om låntagaren är bostadsrättsförening (under vissa villkorbeträffande bl. a. kommunall inflytande) - avlåneunderiaget om lånet avser småhus som skall bebos av låntagaren ochlåntagaren är enskild person - avlåneunderlaget i övriga fall. Räntebidrag utgår endast till kostnaden för ränta på dendel av underiiggande kredil och av bostadslånet som belöper pä låneunderiagetför bostäder, däri inbegripet låneunderiag för lokaler om det inte översliger20000 kr. Enligt en regel, som infördes den , kan dock räntebidragmedges för bostadsutrymmen även när de tillfälligl utnyttjas som barnstuga. Räntebidrag ulgår för skillnaden mellan å ena sidan defakliska räntekostnaderna för såväl bostadslån som underliggande län och åandra sidan en av staten garanterad ränta beräknad på ursprungligtbidragsunderlag. För del försia året av lånetiden är den garanterade räntan 3,, när lånet avser nybyggnad av bostäder som skall hyras ut eller upplåtas medbo-5 1979/80. 1979/80:90 66 stadsrätt.Också vid ombyggnad av sådana bostäder är den garanterade räntan vanliglvis 3,det försia året. Den garanterade räntesatsen skall för varje följande år avlånetiden höjas för nyssnämnda bosläder. Förbostadslån skall slällas säkerhet i form av panträtt i fastighelen ellertomträiien, om låntagaren är annan än kommun, samfällighetsförening ellerallmännyttigt bostadsförelag, för vars bostadslån kommun gått i borgen som föregen skuld. Ompanträtt upplåts till säkerhet för bostadslån i samband med nybyggnad skallinteckningen vara belägen inom 100, 99, 95 eller av det s. k. pantvärdet,beroende på med vilken andel av låneunderlagel som lånet ulgår. Panlvärdelmotsvarar låneunderlaget med vissa tillägg för lokaler m.m. Det är alltså påsamma sätt som läneunderlaget uppbyggt av etl antal schablonmässigt fastställdadelbelopp. Om del lidigare nämnda förslaget i prop. 1978/79:209 godlas avriksdagen kommer pantvärdet i flertalet fall alt bli identiskt medlåneunderlaget. Överenskommelserträfffas mellan regeringens delegation för bostadsfinansiering ochbankinslilulen om deras medverkan när det gäller att ställa byggnadskreditertill förfogande för bostadsbyggandet. Överenskommelsema omfaltar såvälnyproduktion som ombyggnad av bosläder och bostadskomplement. Överenskommelsenomfallar byggnadskostnader som slutligt finansieras med bostadslån ochprioriterade boltenlän. Eventuella överkostnader måsle byggherren själv skaffamedel för att täcka. Prioriteradebottenlån av pantvärdet vid nybyggnad tillhandahålls i huvudsakav de tre bostadsinsliluten BOFAB, och stadshypoleksinstitulionen.Formema för prioriteringen kommer all ändras, om regeringens förslag i prop.1978/79; 165 om den svenska kapitalmarknaden vinner bifall.Innebörden i nu berörd del kommer dock atl bli densamma som lidigare. Bostadsinslilutenfinansierar sin långivning i huvudsak genom obligationsförsäljning.Obligationerna köps främst av AP-fonden, de privata försäkringsbolagen ochbankema. I de årliga överenskommelserna mellan delegationen för bostadsfinansieringoch bankema ingår också ett åtagande från bankernas sida om obligalionsköp avviss omfattning. Eventuellaöverkostnader finasieras med topplån som normalt lämnas av bankema. För bottenlån ulgår ränta efter den räntesats somtillämpas på den allmänna kredilmarknaden. Räntebidrag utgår, som tidigarenämnls, för den del av lånet som belöper på låneunderlagel för bosläder. Amorteringstiden i fråga om nybyggnadav skollokaler i integrerade serviceanläggningar vanligtvis 40 är. Räntan på del slalliga bostadslånet fastställs åriigen avregeringen. Också på det slatliga bostadslånetutgår räntebidrag till den del lånet belöper på låneunderlagel för bostäder. Amorteringstiden för det statliga bostadslånet är i frågaom nybyggnad och i fråga om ombyggnad det antal år som bestäms med hänsyntill husels återslående användningstid och den tid ombyggnadsålgärden kannyttiggöras, dock högsl . Rak amortering lillämpas för lån lill nybyggnadsom belöper på lokaler. För lån lill ombyggnad lillämpas annuitetslån. Topplånen skall i regel amorteras , ofla på 10år, och löper med högre ränta än lånen inom låneunderlagel. 2.4.8 Vissa villkor för rätt till statligt bostadslån Bostadslån utgår, utom när det är fråga om vissa småhus,endast om byggnadsarbetena upphandlas genom infordrande av anbud eller genomprövning av anbud utan föregående förhandling med anbudsgivare. Dennabestämmelse, som kallas konkurrensvillkoret, har till syfte att bl. a. stimuleralävlingsmomentel i upphandlingen och motverka osunda konkurrensbegränsningar. Som villkor för att bostadslån skall utgå gäller vidareatl den beräknade kostnaden för byggnadsförelaget inte väsentligt får översligapantvärdet. Vid prövningen av om detta villkor är uppfyllt, den s. k.koslnadsprövning-en, skall hänsyn las lill produktionsförhållandena och tillbyggnadsobjek-tels kvalitet. Låne- och bidragsverksamheten ulövas av bosladsslyrelsen,länsbostadsnämnderna och kommunerna. Organ för kommuns låneförmedling ochannan verksamhet som sammanhänger med den är kommunens slyrelse, om intekommunen har beslutat att verksamheten skall utövas av annat kommunalt organ. Beslul om bostadslån fattas i regel av länsbostadsnämnden.Kommunens förmedlingsorgan skall yttra sig i varje ärende. beslut kan överklagas hosbosladsslyrelsen. Talan mot styrelsens beslut kan föras hos regeringen. Beslut beträffande bostadslån till skollokaler fallas avbosladsslyrelsen. Talan mol styrelsens beslut kan föras hos regeringen. Prop.1979/80:90 68 2.4.10 Statens styrning av bosladsbyggnadsvolymen fastställer på förslag av regeringen enram för den statligt belånade nyproduktionen . har regelmässigt bemyndigatregeringen all vidga ramen om det behövs av sysselsättningsskäl. Under senareår har den av fastställda nybyggnadsramen inte ulnytljals fulll ul.För år 1979 har medgell atl bosladsbyggandei får ske ulan rambegränsningar. Ramen för del stalligl belånade nybyggandel har hittillsuttryckts i kvadratmeter våningsyla. Bostadsslyrelsen har i årelsanslagsframställning föreslagit att man övergår lill atl uttrycka rameni kvadratmeter primär bruksarea. har regeringens uppdrag atlöverväga bl. a. om nybyggnadsramen kan uttryckas i ett ekonomiskt mått istället för i ell yimåtl. Inom ramen skall rymmas såväl bosläder som lokaler. Regeringen fördelar nybyggnadsramar på län samt päGöteborgsregionen. Länsslyrelserna fördelar de länsvisa ramarna på kommunernainom länel. Varje kommun har sedan atl själv beslämma hur ramen skall fördelasmellan bostäder och lokaler. Skollokaler, som finansieras med statligt bostadslån,avräknas mol såväl bostadsbyggnadsramen som den särskilda investeringsramen förskolbyggande. 2.5 Statlig styrning av skolbyggandet 2.5.1 Styrning genom förfaltningar och läroplaner Enligl skollagen (1962: 319) skall kommunen sörja förundervisningen av barn i grundskola (2 § a). Kommunen är skyldig atl bestridade kostnader detta medför och som inle beslrids av andra medel (48 §). 1skollagen sladgas motsvarande skyldighel belräffande gymnasieskolan för kommuneller landstingskommun som anordnat sådan skola (49 §). Skollagen innehåller också korlfaltade bestämmelser omskolstyrelsens uppgifler, om landstingskommuns utbildningsnämnd och dessåligganden, om länsskolnämnden samt om SÖ som högsta tillsynsmyndighet underriksdag och regering. Skollagen innehåller vidare bestämmelser om individensrätt till undervisning. I övrigt innehåller skollagen bestämmelser omelevområden m.m., om centrala myndigheters inspektionsrätt samt ombesvärsmöjligheter. Skolförordningen (1971:235) innehåller delstillämpningsföreskrifter till skollagen, dels bestämmelser som reglerarverksamheten i och gymnasieskolan. 1 tillämpningsföreskrifterna regleras mera i detalj bl.a.skollagens be- stämmelser om styrelsen för skolan, om undervisningen, omelevområden m. m. och om kommuns och landstingskommuns skyldigheter. I skolförordningens andra avdelning anges hur arbetet igrundskolan och gymnasieskolan skall anordnas. Här preciseras bl. a.bestämmelser om läroplaner, ämnen och läroböcker, om klass- ochgmppsammansättningar. Sammanfattningsvis behandlas hår frågor i anslulning tillulbildningen, både allmänna och särskilda bestämmelser. Skolförordningens tredje avdelning innehåller bestämmelserom skolans personal och i den fjärde avdelningen finns bestämmelser om besvär. I anslulning lill bestämmelser i lagar och förordningarutfärdar SÖ efter bemyndigande av regeringen anvisningar och kompletterandebestämmelser som publiceras i SÖ;s författningssamling (SÖ-FS). På skolbyggnadsområdel utger SÖ en särskild skriftserieSKOLHUS som innehåller anvisningar, utredningsrapporter och kommenlarer om lokalplanering. Verksamheten inom skolväsendel regleras också genombestämmelser i läroplaner. I läroplanerna anges mål och riktlinjer för skolansarbete saml allmänna anvisningar för skolans verksamhet. I övrigt innehållerläroplanerna limplaner och kursplaner saml anvisningar och kommentarer i anslutningtill kursplanema. Når det gäller frågor om långsiktig organisation, dvs.skolenhetemas lokalisering och dimensionering, är ansvaret delat mellan statoch kommun. Beträffande fastställer kommunen självorganisalionen efler samråd med länsskolnämnden. Om särskilda skäl föreliggerfår dock länsskolnämnden förordna alt skolenhet av skall anordnaseller indragas fr. o. m. nästkommande läsår (skolförordningen 2 kap. 22 §). Omskolenhet, i vilken gymnasieskola skall ingå, beslutar skolöverslyrelsen eflersamråd med de kommuner och landstingskommuner som beröres. Innan ärendeiavgöres, skall yllrande inhämlas från länsskolnämnden. År ärendet av störreregionalpolitisk betydelse, skall yllrande inhämtas även från länsslyrelsen(skolförordningen 2 kap. 20 §). Kommun och landstingskommun har ansvaret för att dessskolor har erforderliga och lämpliga lokaler. Skolenhet för gmndskola ellergymnasieskola skall enligl skolförordningen vara försedd med lämplig mark,lokaler och invenlarier. Skolenheten skall ha bibliotek och annan utrustningsom behövs för en tidsenlig ulbildning (2 kap. 24 §). När del gäller att utöva detla ansvar finns det dock vissabegränsningar i den kommunala friheten. För det första får inte ny-, lill-eller ombyggnad av skolhus för gymnasieskolan ske förrän SÖ har prövatlokalbehovet. För del andra får inle ändringar av skolhus för gmndskolan ellergymnasieskolan vidtagas utan föregående anmälan till länsskolnämnden(skolförordningen 2 kap. 25 §). Prop.1979/80:90 70 2.5.2 Styrning genom stalsbidragsvillkor Ett syfte med statligt inflytande överskolbyggnadsverksamhelen har varil att tillse att undervisningens kvalitel ochen likvärdig ulbildningsstandard upprätthålls oberoende av skolans storlek ochkommunens ekonomiska förhållanden. Av slor betydelse är därvid att skolornaförses med tillräckliga och ändamålsenliga lokaler. SÖ utarbetar därförlokalnormer, som efter godkännande av regeringen läggs till grund förlokalbehovsprövningen. Dessa normer, vilka lillkommil efter ingäende analyserav de allmänna krav på skolans verksamhet som kommer lill utlryck i skollag,skolförordning, läroplan etc, anger bl.a. den area som behövs för att enändamålsenlig undervisning skall kunna bedrivas. Lokalnormerna ger således engaranti för alt alla skolor med en viss given organisation vid nybyggnad ellerstörre om- och tillbyggnader får en likvärdig fysisk skol-standard oberoendevar i landet de byggs. Förhållandet att slatsbidrag ulgår lill en del avkostnaderna för investeringar i skollokaler kan anföras som ytterligare ettmoliv för statligt inflytande över skolbyggandet. Som en särskild förutsättning för statsbidrag tillskolbyggnadsinvesle-ringar gäller att nettogolvarean för ettskolbyggnadsprojekl inle får översliga den lolala nettogolvarean enligt SÖ:slokalnormer. Från funktions-synpunkt är lokalnormerna således miniminormer,som de från kostnadssynpunkt är maximinormer, vilka enligtstalsbidragsbeslämmelserna inte får överskridas. Enligt gällande bestämmelser får inle heller de beräknadekostnaderna för ett skolbyggnadsförelag översliga bidragsunderlaget. Del åvilarSÖ att kontrollera alt de beräknade kostnaderna för skollokaler inte innehålleröverkostnader. Syftel med denna konlroll är dels att hålla kostnaderna förskolbyggandet på skälig nivå, dels alt beräkna den del av kostnaderna som skallavräknas från investeringsramen. Någon statlig konlroll av de verkligakostnaderna förekommer inle och bedömningar av kostnadsnivån förskolbyggnadsverksamheten sker således uleslutande från beräknade kostnader. Vad lokalernas utformning belräffar ger slalen anvisningari form av planeringsunderlag. De centralt utarbetade underlagen anger denerforderliga nettogolvarean för de aktiviteter som utrymmet eller utrymmena äravsedda för. Den enskilda kommunen har därefler att fördela den totalanettogolvarea som svarar mot skolans organisation på olika utrymmen efter depedagogiska överväganden som görs i kommunen. Förutom genom lokalnormer och planeringsunderiag harstaten inflytande över skolanläggningarnas utformning genom granskning avskissrilning-ar. För gymnasieskollokaler är granskninget oblig-atorisk. Förgrundskolan är granskningen obligalorisk endast om lokaler för särskolaninlegreras med grundskolelokaler. Vid granskningen har staten dels en kontrollerande,dels en rådgivande funktion belräffande byggnadens funktion och ekonomi samtplanlösningens utfomning och skollomlens disponering. 2.5.3 Slyrning genom investeringsramar Som tidigare nämnls har i olika sammanhang krilik riktalsmot den slatliga regleringen av skolbyggandet. Denna kritik lorde ha sin grundäven i annal ån handläggningsrutiner och slatsbidragsbestämmelser. Inom varje län upprättar länsskolnämnderna en förteckningöver de av kommunerna anmälda skolbyggnadsobjekten, vilkaangelägenhelsgrade-ras. Över länsskolnämndens förteckning ochangelägenhelsgradering skall länsslyrelsen yllra sig. Länsskolnämndernas förteckningar sammanställs av SÖ efleranvisningar från regeringen till en riksplan. Av nuvarande anvisningar framgårbl. a. att SÖ i försia hand skall beräkna medel för byggnadsobjekl därallernaliva lokaler saknas och där byggnadsobjekl för gymnasieskola medför enväsenllig ulökning av utbildningskapaciteten för främst yrkesinriktad utbildning SÖ redovisar i anslagsframställning investeringsbehovetoch lämnar förslag till investeringsram för pelilaåret. Efter förslag från regeringen i budgetpropositionenfastställer en investeringsram. För innevarande budgetår harriksdagen beslulal om en ram på 900 milj. kr. SÖ disponerar 850 milj. kr. ochregeringen 50 milj. kr. Utöver investeringsramen fastställer riksdagenplaneringsramar för de fyra följande åren. Regeringen bemyndigar därefter SÖ iregleringsbrev all lämna förhandsbesked om slalsbidrag molsvarande eninvesteringsram av samma storlek som planeringsramarna . Förbudgelären 1980/81-1983/84 gäller följande planeringsramar (milj. 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 600 500 300 300 Syftet med planeringsramarna är all genom en långsikiigplanering främja ell förbilligande av skolbyggandel. Enligl SÖ:s anvisningaråligger det länsskolnämnderna alt medverka lill all syslemel medplaneringsramar kan genomföras. Investeringsramarna bör utnyttjas på etl sådanl sätl allskolbyggnadsverksamheten i siörsta möjliga ulslräckning bidrar tillsäsongutjämning i arbelsmarknadens behov av arbetskraft. Vid planeringen avskolbyggnadsverksamhelen skall därför SÖ samråda med AMS och kommunerna medlänsarbetsnämnderna. Ulöver de ordinarie investeringsramarna har skolor byggisav arbelsmarknadspolitiska skäl inom s.k. extraramar. Under 1970-lalet harregeringen faltal beslut om extraramar. Underbudgetåren 1977/78 och 1978/79 utgjorde extraramarna 28 resp. av dentotala investeringsramen. Tabell 2.3 visar skolbyggnadsverksamhelens omfattning samt"bygg-kraften" under budgelären 1961/62-1979/80. Alt kostnadslägelden valls som utgångspunkt beror på alt delta årfattade beslul om genomförande. Tabell 2.3 Omfattningen av skolbyggnadsverksamheten under budgetåren 1961/62-1979/80 i milj. kr. Exlra ram(-ar) Total ram omräknad i kostnadsläge Tabell 2.4 visar hur de skolbyggnadsprojekt som rymts inomde ordinarie investeringsramarna 1976/77-1979/80 saml inom planeringsramen för1980/81 är fördelade på kommuner av olika storlek. Del genomsnittliga anlalelskolbyggnadsärenden per kommun stiger från1,4 i de minsta kommunerna med mindre än 10000 invånare till 9,7 i de trestorstadskommunerna. Ca två tredjedelar av samtliga kommuner och landstingskommunerhar uppburit eller kommer atl uppbära statsbidrag till ett ellerflera skolbyggnadsprojekt. 1 dessa kommuner uppgår antalet skolbyggnadsärendenunder femårsperioden till i genomsnitt 2,4 per kommun. Om det totala antaletskolbyggnadsärenden slås ul på samlliga kommuner och landstingskommuner blirkvoten 1,5 ärenden per kommun . o ,;, § « c o -J -r j o g S M.S r*-i C < :C8 E 2 2 E J Si So o c o «; ;ra n.j« H to j<: Prop.1979/80:90 74 Kommunernas önskemål om atl få bygga nya skolor har alltidvarit slörre än vad statsmakterna kunnal medge. En omfattande köbildning hardärior alltid funniis. Den av beslutade investeringsramen /80svarar mol av vad länsskolnämnderna inför della år bedömde vara lämpliginvesteringsnivå. 1 tabell 2.5 redovisas länsskolnämndernas samladebedömning av investeringsbehovet saml beslutade ordinarie investeringsramarunder 1970-lalel. Tabell 2.5 Lansskulnämndernas bedömning avinvesteringsbehovet samt de ordinarie investeringsramarnas storlek under1970-talet i milj. kr. 1970/71 1971/72 1972/73 1973/74 1974/75 1975/76 1976/77 1977/78 1978/79 1979/80 Under större delen av har de av statsmakternabeslulade investeringsramarna ulgjorl mindre än hälften av delinvesteringsbehov som länsskolnämnderna redovisat. Den förhållandevisbegränsade investeringsvolym som staten medgivit har inneburil atl mångakommuner inle kunnal bygga sina skolor , vilket i sin lurhar medförl ökade kostnader och mindre möjligheter all lillgodose lokalbehovetnär det är som mest angelägel. 2.5.4 Styrning genom byggnadstillstånd Skolbyggnadsverksamhelen omfattas liksom allt annalbyggande av lagen om byggnadstillstånd (1971; 1204), enligt vilken regeringenkan förordna att byggnadsarbete ej får påbörjas ulan särskilt lillslånd, omsådanl förordnande behövs med hänsyn lill samhällsekonomiska förhållanden ellerläget på arbelsmarknaden eller andra väsenlliga intressen. Enligl nu gällandeförordning om byggnadstillstånd (1971; 1205) ingår statsbidrags-finansieradeskolor. skillnad från exempelvis kommunala förvallningsbyggnader ochsjukhus, ej bland de byggnadsprojekt som kräver byggnadstillstånd. Bland dessaprojekl ingår däremol skolor som uppförs ulan slalsbidrag. Skälet till denskilda behandlingen av skolor som uppförs med resp. ulan stöd av slatsbidrag äratt de som uppförs med statsbidrag slyrs genom de lidigare nämnda ramarna förstatsbidragsgivningen. 2.6 Handläggning av skolbyggnadsärenden Den slalliga handläggningsordning som gäller för skolhyggnadsären-denomfallar fem huvudmoment: - fastställandeav skolorganisationen, - granskning avskissrilningar, - ansökan omstatsbidrag, - slatsbidragsbeslulsamt avräkning av kvotkostnad från investeringsram. 2.6.1 Faslslällande av skolorganisationen Atl fastställa den långsiktiga skolorganisationen ärdetsamma som alt fastställa skolenheternas och skolanläggningarnas lokaliseringoch dimensionering. Elt beslut om en skolenhets organisation förutsätter enutredning, och på grundval av denna utarbetas etl eller flera förslag tillskolorganisation. Enligt SÖ;s anvisningar för handläggning avskolbyggnadsärenden (SKOLHUS nr 3 1974) bör kommunen, då fråga uppkommer om atlanskaffa skollokaler, börja organisationsutredningen med en översyn avbefinllig organisation i kommunen. I vissa lägen måsle man vid översynen åventa i beaklande skolorganisationen i grannkommunerna. Elevernas fördelning påskolenheter omprövas därvid med hänsynstagande lill framtida förändringar ibefolknings- och bebyggelseutvecklingen. När organisalionen är fastslälld (se avsnitt 2.5) kankommunen vidta ålgärder som tar sikle på lokalema. När skolorganisationen lokalbehovet prövasoch fastslällas. Enligl 2 kap. 3 § skolförordningen ankommer del påstyrelsen för skolan att utreda behovel av skollokaler och föreslåkommunfullmäktige eller, i fråga om landstingskommuns gymnasieskola,de åtgärder som behövs.