prop · G303143 · 1979-12-31 00:00:00 — När del gäller verksamheten som avser uthyrning av byggnad eller del av byggnad ger begreppet näringsverksamhet ingen ledning. Delta kan i del enskilda fallel medföra oklarhet. Mot detta står å andra sidan skyldig heten för handelsbolag all i ansökan om registrering lämna uppgift om bl.a. firma. I förslagel intas därför en hänvisning till firmalagen (1974:156 och handelsregisleriagen (1974:157). Såvitt kan bedöma kommer förslaget - om detgenomföres - att medföra att verksamheter, som drivs som enkelt bolag,omvandlas till handelsbolag. Detta medför vissa skatterättsliga konsekvenser,när del gäller avyttring av rörelse, upptagande av delägare m.m. Den mestbelydelsefulla konsekvensen blir emellertid, att det enkla bolaget genomövergången till handelsbolag kommer atl träffas av beskattningsreglerna förfämansföreiag. Dessa kan i speciella fall få kraftiga ekonomiska konsekvenserför handelsbolaget och dess delägare. Det skatlemässiga rälisläget förhandelsbolag som är fåmansbolag år något osäkert. Attkonsekvenserna i det enskilda fallet kan bli hårda, framgår bl.a. av regeringsrättensdom den Ijuni 1978 i fråga om ett förhandsbesked (RSV/FB Dt 1978:19).Länsstyrelsen anser därför att beskattningskonsekvenserna bör utredas först,innan förslagel om utvidgning av begreppel handelsbolag genomföres. : Vi har inget att invända mol atthandelsbolaget får ett ökat användningsområde. Men vi har anledning att peka påvissa brister i förslagets utformning. Kommittén torde ha förbisett vissaföljder av de föreslagna bestämmelserna. Del har lett till bl. a. en bristandesamordning av vissa delar av förslagel. Kommitténs förslag till avgränsning av bolagsformema ärbetydligt svårare att tillämpa än den nuvarande lagstiftningen. Det beror påatt bokföringslagen (1976:125) bygger på det civilrättsliganäringsidkarebegreppet. Bokföringsskyldig är i regel envar som yrkesmässigtdriver verksamhet av ekonomisk art. Denna allmänt hållna bestämning gerväsentligl mindre vägledning än den uitömmande uppräkningen av verksamheter ibokföringslagen (1929:117). I fortsättningen blir det därför besvärligare förbolagsmännen och andra atl avgöra bolagets rättsliga form. Den kan för övriglskifta under bolagets bestånd. Dessa förhållanden behöver i och för sig inte föranledanågra invändningar. Det avgörande är vilka rättsverkningar som är förenade medde olika bolagsformema. I det avseendet är skillnaderna betydande. Ett misstagi bedömningen av frågan om bokföringsskyldighet kan få allvarliga följder.Bolagsmän och andra kan drabbas av kännbara förluster. Del är dessulomstraffbart att underlåta att anmäla elt handelsbolag till i detlän där verksamheten skall drivas. Dessa brister i rättssäkerheten bör avhjälpas. Det kan skegenom att exv. införa en beslämmelse om att handelsbolaget måste registrerasför att förvärva rättspersonlighet. Motsvarande ordning gäller redan för delenkla bolaget. Med ett sådanl krav ökar också möjligheten att påverka utvecklingenav handelsbolaget i det praktiska rättslivet. Därmed motverkas att bolagetanvänds för all kringgå lagstiftning inom andra rättsområden. FAR: Enligt förslagel skulle en förskjutning ske iförhållande till gällande rätt i fråga om gränsdragningen mellan handelsbolagoch enkla bolag. Förändringen gäller främst all bolag som är bokföringsskyldigaenligt bokföringslag men ej skulle ha varit det enligt 1929 årsbokföringslag i Prop.1979/80:143 39 fortsättningen enligt förslaget skall vara handelsbolagoch icke kunna vara enkla bolag. Denna förändring kan få större betydelse än som framgår avbetånkandet. I den allmänna motiveringen (betänkandet, s. 117) finns enbeskrivning av hur konsortier för utförande av enskilda projekt vanligenbrukar vara organiserade. Det kan ifrågasättas om denna beskrivning motsvarar denverkliga situa tionen för flertalet konsortier. För underlättande av kontrollen lorde det vanligen krävas av det ledande företagel atl det redovisar konsortiets transaktioner i en separal bokföring. Det år normalt nödvändigl att såväl balans- som resultaträkningar upprättas för konsortiema för att parterna skall erhålla erforderligt underiag för sina årsredovisningar. Om konsortier med egen bokföring icke kan bestå såsom enkla bolag enligt föreliggande betänkande bör konsekvensema härav undersökas, eflersom det kan vara önskvärt att dylik samverkan för ulförande av enskilt projekt kan fä ske i formen av enkelt bolag.- Kommittén har i betänkandet, s. 89-90, diskuterat fråganhumvida näringsverksamhet som i enlighel med 1 6 andra stycket bokföringslagenär undantagen från bokföringsskyldighet enligt nämnda lag - alltså bl.a,jordbmk - blir handelsbolag om den bedrivs av två eller flera fysiska personeri bolag. Kommittén finner atl sådant bolag skall utgöra enkelt bolag och ejhandelsbolag, och denna slutsats finner FAR riktig. Kvar står dock den oklarheti lagtexten, som består i all ifrågavarande stycke i bokföringslagen talarom"enskild person". För att undanröja denna oklarhet vore det lämpligtatt bokföringslagen ändrades, så att det klart framgick att reglema i 1 6 andrastycket även gäller flera fysiska personer i samverkan. Förhållandet mellan å ena sidan 1 6 första slycketbokföringslagen och å andra sidan I kap, 1 och 3 86 förslaget till lag omhandelsbolag och enkla bolag kan också behöva förtydligas. Bokföringslagenkräver bokföring av alla som utövar näringsverksamhet, men var gränsen gårmellan bokföringsskyldighet för bolaget och bokföringsskyldighet endast för deenskilda bolagsmännen framgår inte hell klart, specielll med tanke pådiskussionen under enkla bolag om konsortier (s. 116-117) enligt vilkenhandelsbolag uppstår först då lillgångar, skulder, intäkter och kosinaderuppkommer. För att helt undanröja risken för feltolkning i detta avseende börfömtsättningarna för när bokföringsskyldighet inträder för bolagel och inte(endast) för bolagsmännen helst klargöras ytterligare i lagtexten, eventuellt ibokföringslagen. TCO: TCO tillslyrker atl användningsområdet för enkeltbolag avsevärt bör inskränkas. funnit bör andra företagsformerväljas när det gäller verksamhet av ekonomisk art med inslag av yrkesmässighet. : I delbetänkandetföreslås atl begreppet handelsbolag knyts lill bokföringsskyldigheten enligtbokföringslagen. Ett genomförande av förslaget i denna del leder till atthandelsbolag kommer att föreligga om bolaget idkar näring, dvs, bedriver yrkesmässigverksamhet av ekonomisk art. På sidan 116 i delbetänkandet behandlas frågantill vilken bolagsform konsortier är att hänföra. Enligt den är uttaladeuppfattningen är ett konsortium vanligen organiserat så alt behov inteföreligger av någon egen redovisning. Detla beror på att ett konsortium inteanses ha vare sig tillgångar och skulder - eller kosinader och intäkter. Ettsådant konsortium har varit att betrakta som enkelt bolag ochkommittén föreslår ingen ändring hämtinnan. Prop.1979/80: 143 40 ning av alt kommittén sålunda synes mena atl konsortieräven framgenl skall kunna behandlas som enkla bolag får SBEF påpeka följande. Stora byggprojekt utförs vanligen av två eller flerabyggföretag genom samverkan s.k. entreprenadkonsortier vilka hittillsregelmässigt behandlats som enkla bolag, såvida de inle registrerats somhandels- eller kommanditbolag. Med den av kommittén föreslagna lagtexten finnsemellerlid risk att enireprenadkonsortier, som organiseras på det sätt som ärvanligt i byggbranschen blir atl hänföra lill handelsbolag. Eftersom del ärangeläget atl konsortier även skall kunna bedrivas i enkelt bolaganser SBEF det nödvändigt med en anpassning av den föreslagna lagtexten till deförhållanden som gäller för enireprenadkonsortier inom byggnads- ochanläggningsbranschen. För att belysa de förhållanden som gäller för denna gruppav konsortier kan följande upplysas. Entreprenadkonsortier bildas av olika anledningar. Ensådan är all vissa byggprojekt är så stora att endast elt fåtal företag harerforderiiga egna resurser att genomföra projektet. Genom samverkan ikonsortier kan flera icke så stora företag gå samman i olikaförelagsgrupperingar för att sinsemellan genom anbud konkurrera om projektet.Härigenom kan lillräckligt många anbud säkerställas för atl uppnåanbudskonkurrens även beträffande de allra slörsia byggprojekten. En annananledning till enireprenadkonsortier är atl många projekt är förenade medstora föriustrisker vilket medför att endast ett fätal ekonomiskt mycket starkabyggföretag är villiga att påtaga sig hela risken med projektet. Genom attsamverka i konsortier kan riskema spridas och även ekonomiskl sett mindrestarka företag kan vara med och konkurrera. Detla främjar naturligtvis ocksåanbudskonkurrensen och underlättar för ännu icke tillräckligt konsolideradeföretag att medverka. Självfallet bidrar möjligheten till konsorliesamverkantill tryggare anställningsförhållanden inom förelagen. Konsortiesamverkan med andra företag är också av stortvärde för många medelslora byggföretag. Som en följd av 70-lalets minskade byggmarknadhar nämligen de medelslora byggföretagen kommit i en utsatt position.Byggmarknaden för dessa företag är ofta en medelstor stad med omgivningar. Inomdenna region konkurrerar företaget lokalt om de större projekten medriksförelagens lokalavdelningar. De medelstora företagens möjligheter attupprätthålla en någorlunda jämn sysselsällning är därför ofta mycket starktberoende av några få enstaka slörre projekl inom regionen. Ur sysselsättningssynpunktkan lätl uppstå svårigheler. När etl större pågående projekt närmar sigfärdigställandet måste för att inte sysselsättningen inom företaget skallriskeras möjlighet finnas att få ett entreprenadprojeki av motsvarande storleksom ersättning. Svackor i sysselsättningen mellan olika entreprenadprojekt harlidigare kunnal utjämnas genom projekl i egen regi. Denna möjlighel haremellertid begränsals genom reglema om det s,k. markvillkoret ochbestämmelserna om anbudskonkurrens m.m. i bostadsfinansieringsförordningen.Den lyp av företag som i stor utsträckning är beroende av enstaka storaprojekl är också särskilt känsliga för föriuster. För byggnadsföretag iallmänhet gäller atl marginalerna genomsnittligt är mycket låga och atlsoliditeten är mindre än hälften av den genomsnittliga soliditeten förtillverkningsindustrin. Byggföretagens möjligheter alt klara föriuster underlängre tid är därför små. Inom byggnadsindustrin väntar man sig att antaletbyggnadsarbetare med tillsvidare-anställning kommer att vara högreän . Detta kommer avsevärt att försvåra för förelagen att snabbt anpassaföretagets organision till åndrade produktionsvolymer vilket ofta är en förut- 1979/80:143 ,. sättning för att undvika eller begränsa förlusler. Genomatt delta i konsor tium kan möjligheterna att upprätthålla en jämn sysselsättningsnivå för bättras och förlusler begränsas. ..-,: , : Vad somovan redovisals visar betydelsen av enireprenadkonsortier för byggnadsförelagav olika kategorier. Fördelama med konsortiesamverkan fär emellerlid inte gåförlorade genom andra nackdelar l. ex. all konsortier påläggs ökad administrationeller atl beskaltningssituationen försämras. Del framlagda lagförslaget kanemellertid medföra sådana nackdelarom ell byggkonsortium kommer att behandlassom handelsbolag. Skäl härför är bl. a. följande omständigheter. Enligtanvisningar från fär nedskrivning av pågåendeenlreprenadarbeien ske med högst etl belopp motsvarande summan av nedlagdaindirekta kostnader och av nedlagda direkla kostnaderna. Etl förelag somutför entreprenadarbete besiämmer med utgångspunki från företagets behov avförluslriskreservering och konsolideringar med vilket belopp nedskrivningarnaskall göras. Samma möjlighel atl själv bestämma reserveringsbehovet gäller förföretag i konsortier som behandlas som enkelt bolag. Varje konsortiemedlem görsina nedskrivningar på grundval av sin andel av nedlagda kostnader och sittreserveringsbehov. Om däremot konsortiet behandlas som handelsbolag försvinnerkonsortiemedlemmarnas möjligheter att var för sig besluta om det belopp somföretagets nedskrivningar skall göras med, I stället kommer detla belopp atlbestämmas genom majoritetsbeslut i handelsbolaget. Konsekvenserna av altmedlemmarna inle var för sig kan bestämma nedskrivningsbeloppet kan leda tillalt konsortiemedlem belastas med nedskrivningar som är så stora att förlustuppkommer i hans rörelse, Detla kan i värsta fall leda till att företaget blirlikvidationsmässigt. I andra fall kan konsekvenserna bli all konsortiemedlemtvingas redovisa onormalt stor vinst i sin rörelse av den anledningen attövriga konsortiemedlemmar av redovisad risk för förlusiredovisning integår med på tillräckligt stora nedskrivningar. Ur redovisningssynpunkt riskerardärför ett konsortium som bedrivs i handelsbolagsform alt bli oacceptabelt. Uradministrativ synpunkt föreligger dessutom betydande olägenheter. Sålunda måstekonsortiet registreras i bl.a. handelsregisler och mervär-deskatieregislrel.Särskild redovisning måsle dessulom ske i handelsbolaget och årsredovisninggöras enligt förslaget. Vidare kommer del i delbetänkandet framlagda förslagetlill lag om "Årsredovisning, revision och koncerner" att medföraallvarliga konsekvenser om konsortier bedrivs i handelsbolagsform. Konsortiet kan, som en följd av den föreslagna 48 i Ikap., även om det inle har några anställda tvingas att i offentligårsredovisning uppge det ekonomiska resultatet. Om konsortiet i slället skallbehandlas som enkell bolag kommer det atl ingå i de deltagande bolagensårsredovisningar. En öppen redovisning av resultatet av en enstaka entreprenadkan medföra allvarliga nackdelar ur konkurrenssynpunkt. På grund av vad som ovan anförts anser SBEF att del ärsynnerligen angeläget att konsortier, som organiseras på det säll som ärvanligl i byggbranschen också skall ha möjlighet att vara enkla bolagoch inte automatiskt bli handelsbolag. 1 den allmänna motiveringen i delbetänkandet, sidoma116-117, hävdas att den mest frekventa formen av konsortier inte har egnatillgångar och skulder, kosinader och inläkler och inte heller anställerpersonal i eget namn. På grund härav anser kommittén att de flesta konsortiernamed den 1979/80:143 42 föreslagna lagtexten skulle vara atl hänföra lill enklabolag. Denna slulsals är dock icke riklig såvitt avser byggkonsortier. Ibetänkandet har man utgått från förhållandena i projekt för leverans avanläggningar för industrier, leverans av kompletta kraftverksanlåggningar m.m.I dessa projekt torde det i allmänhet vara så atl de deltagande företagen somen följd av olika kompetensområden svarar för klart skilda avsnitt i detgemensamma åtagandel. T. ex. svarar ell byggnadsföretag för uppförande avbyggnader, ett verkstadsföretag för leverans och installation av generatoreroch ett tredje företag för anslutningar. I ett sådant fall kan vanligtvis varjebetalning hänföras till enskild konsortiemedlem, varför konsortiet inte skallredovisa några egna intäkter och kostnader. Enkelt bolag enligt de kriterierkommittén nämnt föreligger därför. Från denna lyp av konsortier måste manemellertid skilja byggkonsortiema. I dessa har som regel de deltagandeföretagen likvärdig kompetens och konsortiet organiseras då vanligen så alt etlav de deltagande företagen mot ersättning handhar administrationen avkonsortiet. Vidare har konsortiet ofta inga anslällda. Arbetena i projektetfinansieras dels av förskott eller ä-conlobetalningar från beställaren dels avkapitaltillskott/lån från konsortiedelägama. Arbetena i konsortiet är vanligeninte uppdelade mellan företagen på elt sådant säll atl enstaka betalningarmellan konsortiet och utomstående kan hänföras till viss konsortiemedlem.Konsortiet, som således får egna intäkter och kostnader blir enligtbokföringslagen bokföringsskyldigt och kommer därför enligt den föreslagnalagtexten atl bli handelsbolag. Den ovan lämnade redovisningen visar atl ettentreprenadkonsortium kan definieras som en tillfällig och tidsbegränsadsammanslutning av två eller flera företag med syfte att svara för ett visstbegränsat entreprenad-åtagande. Det enkla bolaget enligt bolagslag harvisat sig vara en bolagsform som är synnerligen väl lämpad för ellentreprenadkonsortium. För enkelt bolag anges nämligen i denna lag att del kanslutas "för visst företag eller för fortsatt verksamhet". Engmndläggande tanke bolagslag torde ha varit att handelsbolag äravsett för fortsatt, icke endast tillfällig verksamhet. För all undvika altkonsortier kommer alt behandlas som handelsbolag föreslår SBEF följandeändringar i kap, 1 till den föreslagna lagtexten, 8 1 Handelsbolag föreligger, om två eller flera avtalatalt i bolag utöva näringsverksamhet som ej endast är tillfällig och som medförbokföringsplikl enligt bokföringslagen (1976: 125), Om skyldighet . . , , och handelsregisterlagen (1974:157), 8 3 Enkelt bolag föreligger om Ivå eller flera avtalat atli bolag utöva verksamhel som ej medför bokföringsplikt enligt bokföringslagen(1976: 125). Enkelt bolag föreligger vidare om två eller flera avtalat att ibolag för visst företag utöva näringsverksamhet som medför bokföringsplikt enligtbokföringslagen (1976: 125). Enkell bolag övergår till att bli handelsbolag genom altföras in i handels registret. Enligt I kap. 1 8 i förslaget skall handelsbolag ansesföreligga om i bolag "verksamhet" som medför bokföringspliktenligt bokföringslagen. Enligt bokföringslagen föreligger emellertidbokföringsskyldighet endast för näringsidkare om inte fråga är om handelsbolag.För att undvika elt cirkelresonemang mellan bokföringslagen och den föreslagnalagen bör i nämnda stadgande i stället för ordet "verksamhet"användas ordel "näringsverksamhet". Svenska Handelskammarförbundel: Beiräffande de inledandebestäm- 1979/80: 143 ., 43 melserna har ingen erinran mot denföreslagna utvidgningeti av begreppet handelsbolag. Det bör dock anmärkas attbolagsbegreppet i sig torde innebära ett visst krav på varaktighet irelationen mellan bolagsmännen. Som framgår av kommitlébelänkandel torde dettrots den föreslagna förändringen även fortsättningsvis vara en fördel medsärskilda regler för enkla bolag. Med hänsyn till den avgränsning som nuförordas kan det emellertid förefalla tveksamt atl tillåta enkelt bolag atlgenom regisirering i handelsregisler övergå till handelsbolagsformen. Samtidigtbör dock framhållas att någon nämnvärd vinst genom ett förbud i detta avseendeej torde stå all vinna. : Förhållandena inom vissabranscher kan vara sådana, att ell genomförande av kommitténs lagförslagmenligt skulle förändra betingelserna för företagens hittillsvarande former avsamverkan i konsortier. Förbundet hänvisar i denna fråga till vad anfört. Med anledning av vad som däri anföresvill förbundel endasl framhålla, att handelsbolag ej bör anses föreligga när samarbetetavser visst verksamhetsprojekl, även om della arbeismässigi sträcker sig överen läng lid. Tidsfaktorn som sådan bör alltså ej vara del avgörande kriterietför om en samverkan mellan två förelag år all anse som ett enkelt bolag ellerett handelsbolag. Förbundet vill även ta upp en fråga som bara flyktigtberörts i betänkan-del. Del har blivil allt vanligare att företag slutersamarbetsavtal på olika områden. Avtalen sluts ulan någon som helst avsikt attbilda någol bolag för de gemensamma målen. Sådana samarbelsavlal kan l.ex. röraexportinsatser, forskning, utveckling eller marknadsföring. Avtalen löperunder en relativt . Då rättslägel är oklart beträffande om - och i säfall när - sådana samarbelsavlal kan bli all betrakta som någon form avbolagsavtal är del angeläget, att man genom motivuttalanden klargörförhållandena på områdel. Frågan aktualiseras också genom det föreslagnavidgade handelsbolagsbegreppet. För näringslivet är det härvid av vikt attsådana samarbelsavlal - ulan lanke på någon bolagsbildning - inte regelmässigtbedöms såsom ett bolagsavtal mellan de berörda företagen. Det är inte rimligt,att en av parterna som lämplig bedömd samarbetsform - som förutsatts ha en vissrättslig verkan - därefter från lagstiftaren anses ha en annan status. Riksåklagaren: Som förutsatts i direktiven saknasanledning att nu förbjuda kommanditbolaget som företagsform. Deskatteflyktsproblem som är förknippade med denna företagslyp torde somutredningen förutskickat i allt väsentligt kunna bemästras genom all införa etlprincipielll förbud för aktiebolag att uppträda som komplementär saml genom attdet skallemässigl tillåtna underskotlsavdraget begränsas till att avse dengjorda kapitalinsatsen. När det gäller den i direktiven aklualiserade fråganom införande av lagstadgade minimigränser för kommandildelägares insalseransluter jag mig till de av utredningen redovisade övervägandena och finnersåledes lika med utredningen att de skäl som talar mot en sådan ordning är så beaklansvärdaatt någon lagstiftning på denna punkt inte bör genomföras. Överåklagaren i : Frånåklagarsynpunkl är det föreslagna principiella förbudet för annan än fysiskperson att vara komplementär i kommanditbolag tillfredställande. Det kan dockifrågasättas om inte förbudet bör utsträckas till att avse allt delägarskap ivanliga handels- Prop.1979/80: 143 44 bolag och kommanditbolag. Möjligheter till dispens frånförbudet bör finnas. i åklagardistrikt: Kommiuéndiskuterar om formen kommanditbolag i fortsåltningen skall tillåtas, enär delvisat sig atl just kommanditbolaget varit användbart för manipulationer medskalt för fysiska personer med hänsyn till avdragsreglerna. De förslag för attkomma tillrätta med dessa problem liksom med tillåtande av akliebolag somkomplementär synes välgrundade. Jag vill i det sammanhanget understryka viklenav effektiv revision. Länsåklagarmyndigheien I : Nackdelama medkommanditbolag från allmän synpunkt har kommittén ansett skulle kunna bemästrasi slort sett genom alt endasl fysisk person skulle tillåtas vara komplementärsamt kommanditdelägare skulle åläggas fullgöra sin insals direkt lill bolaget.Föreslagna åtgärder mot missbruk synes icke tillräckliga. Enligt min meningborde man kunna uppställa följande ytterligare krav: 1) Registreringborde krävas för att kommanditbolag skulle anses bildal och inte som kunnakomma lill stånd genom ett muntligt eller skriftligt avtal. 2) Avdragel för förlust i kommanditbolagborde vara begränsat till storleken på den insats som kommandildelägarnafaktiskt gjort och icke som kunna uppgå till obegränsat belopp och avbolagsmännen utläggas på kommanditdelägare, som själv icke gjort förlusten. Deskäl som enligt förslaget talar mot begränsning av möjligheterna att frittfördela årsresultatet i vanliga handelsbolag kan icke åberopas förkommanditdelägare, som har etl begränsat ansvar. 3) Aktiebolag skulle icke i någol fallkunna vara komplementär. Den föreslagna dispensregeln i 3 kap. 1 6 tredjeslycket bör därför utgå. : Såvitt gäller förslagen att i princip barafysisk person får vara komplementär i kommanditbolag (3 kap. I 6) och attslyrelse måsle finnas i vissa slörre handelsbolag (5 kap. 1 6) delar hovrätteni huvudsak den uppfattning som kommit till uttryck i den reservation somavgetts av ledamoten med instämmande av experterna . Hovrätten för : Enligt förslaget tillätes iprincip endasl fysiska personer all vara komplementärer. De i betänkandetredovisade skälen härför är skallemässiga, ålminstone såvitt förbudet avseraktiebolagen. Del har inle redovisats några associalionsrältsliga skäl för denföreslagna ordningen. 1 andra sammanhang (sid. 125 och 127) har kommitténkommii till uppfattningen att man inte bör av enbart skatteskäl införacivilrältsliga regler; bl.a. med moiiveringama alt det skulle innebära ettavsevärt ingrepp i avtalsfriheten och aU det skulle vara svårt att överblickade företagsekonomiska konsekvensema. Samma skäl gör sig enligt hovrättensmening gällande i förevarande sammanhang. Härtill kommer alt del, såsomkommittén själv angivit, kan finnas goda legitima skäl för andra än fysiskapersoner atl intaga ställning av komplementär.