prop · G30354 · 1979-12-31 00:00:00 — Ibilagorna till betänkandet finns värderingar om lämpligheten av att olikauppgifter läggs ut på lokala organ. Kommittén kan inte reservationslöst anslutasig till dessa värderingar men anser att de kan utgöra värdefullautgångspunkter för kommunernas egna beslut om vilka ärendegrupper som underförsöksverksamheten bör ankomma pä lokala organ. Kommittén anser sig på godagrunder kunna anta att flertalet av de uppgifter som i promemoriorna bedömtssom mindre lämpade för lokalorgansförvaltning inte kommer att få aktualitet försådan förvaltning i en försöksomgång. Kommitténvill peka på det stöd som kommunerna har i Svenska kommunförbundetinför de organisatoriska problem som eventuellt kan uppkomma. Mankan inte helt bortse från risken att de möjligheter som föreslås för aUöverflytta specialreglerad verksamhet till lokala organ kan medföra att skildanormer och principer kan komma att tillämpas inom olika delar av en och sammakommun. Såvitt avserenbart kommunallagsreglerad verksamhet blev denna frågaföremål för särskilda överväganden vid tillkomsten av lokalorganslagen.Övervägandena mynnade ut i att det i huvudsak överlämnades åt kommunerna attbedöma hur samordningen skulle gä till. För att samordningen skulle underiättasfick de med lagen avsedda lokala organen en i viss mån underordnad ställning iförhållande till förekommande centrala nämnder. Detta kom till uttryck genomtvä särbestämmelser i 5 § lokalorganslagen. Där föreskrivs med avvikelser fränvad som gäller för ordinära kommunallagsreglerade nämnder att det ankommer påfullmäktige att avgöra om ett lokalt organ skall få initiativrätt hosfullmäktige eller ej. Där föreskrivs också att fullmäktige fär bestämma alt ettlokalt organs budgetförslag skall lämnas till facknämnden. I förarbetenaerinras också om kommunernas möjlighet att förbättra samordningen genom att tain bestämmelser om samrådsskyldighet m. m. i reglementen för lokala organ ochgenom att anordna överläggningar mellan förtroendevalda och tjänstemän hos dencentrala nämnden och de lokala organen (prop. 1978/79:181, s. 23-24). Kommitténanseratt det särskilda samorndingsbehov som kan uppkomma när specialregleradeuppgifter läggs på lokala nämnder kan tillgodoses pä samma vägar som redan haranvisats för den kommunallagsreglerade verksamheten. Kommittén föreslår alltsåatt den reglering av samordningsfrågor som redan finns i lokalorganslagen fårgälla även för specialreglerad verksamhet. På det specialreglerade områdetunderlättas samordningen av att de centrala facknämnderna förblir obligatoriskai den mån de är det . 1979/80:54 65 Förde särskilda specialreglerade nämnder som det nu är fråga om finns det etllegalt krav på treårig mandattid för ledamöter och suppleanter. Någonmotsvarande bestämmelse finns inte för kommunallagsreglerade nämnder eller förde lokala nämnderna enligt lokalorganslagen. Om man, som kommittén föreslär,behäller krav på att det alltjämt skall finnas en central avreformen berörda specialområdena behövs del inte någon mandattidsregel förlokala organ med specialuppgifter. Kommittén föreslåratt kommunfullmäktige fårbestämma om mandattid för lokalt organ även när organet handharspecialreglerade uppgifter. Därmed åstadkommer man enhetliga regler i detlahänseende för lokala organ oavsett vad de har för uppgifter somorganisatoriska förändringar underiättas i försöksverksamheten. Förde av den föreslagna reformen berörda särskilda specialreglerade nämndernagäller genom hänvisning från respektive speciallag till bestämmelserna i 3kap. 2 § första stycket kommunallagen att antalet ledamöter inte får vara mindreän fem. Något sädant minimikrav beträffande antal ledamöler finns inte för dekommunallagsreglerade nämnderna och inte heller för lokala organ enligtlokalorganslagen. Specialreglerad verksamhet består i stor utsträckning avmyndighetsutövning. Kommittén anser därför att regeln om minst fem ledamöterbör gälla för lokalt organ som tilldelas någon specialreglerad uppgift. Förspecialreglerade nämnder gäller förvaltningslagens jävsregler. Dessa, som ärbetydligt strängare än kommunallagens jävsregler, gäller för denspecialreglerade nämnden även när nämnden sysselsätter sig med enbartkommunallagsreglerade uppgifter. föreslagna regleringen förutsätter atl elt lokalt organ kan habåde kommunallagsreglerade och specialreglerade uppgifter. Det är för sådantfall tänkbart att låta det strängare jävet gälla enbart ärenden som rörspecialreglerade områden och låta det lindrigare kommunallagsjävet gälla förövriga ärenden. En sådan dubbel jävsregel för nämnd avvisades emellertidvid tillkomsten av förvaltningslagen och kommittén har inte funnit anledningalt frångå den bedömning som då gjordes. Kommittén föreslär sälunda att densträngare jävsregeln i förvaltningslagen fär gälla för alla ärenden i ettlokalt organ så snart organet har nägon specialreglerad uppgift. 5 1979/80. 1979/80:54 66 8.7Information om den kommunala nämndorganisationen Kommitténsförslag ger utrymme för stora variationer för nämndförvaltningen från kommuntill kommun. Dessa variationer, liksom kanske en långtgående fördelning avärenden som hör hemma på ett visst specialreglerat område, kan skapasvårigheter inte bara för allmänheten utan även för de statliga myndigheter somhar tillsynsfunktioner pä de olika specialreglerade områdena. Kommittén harövervägt nägon form av kungörelse av de organisationer som kommunerna kan kommafram till . Som en tänkbar lösning har diskuteratsmöjligheten av att ålägga fullmäktige att till länsslyrelsen översända beslutsom rör den specialreglerade verksamheten för lokala organ och samtidigtföreskriva att skall låta införa beslutet i länetsförfattningssamling. Kommittén har emellertid funnit det tillräckligt atthänvisa till bestämmelsen i 3 kap. 1 § 6. Kommunallagen där det sägs attkommunstyrelsen skall handha kommunensinformationsverksamhet. Kommitténförutsätter att styrelsen på lämpligt sätt bekantgör fullmäktigesorganisationsbeslut inte bara för personer och organ i den egna kommunen utanocksä förde myndigheter som av olika skäl behöver känna till de organisatoriskaförhållandena i kommunen. Vikten av information till allmänheten understryks avde synpunkterom allmänhetens möjligheter att iaktta frister m. m. som anförs ibilaga 2, s. 110 f Somframgår av kommitténs lagförslag har kommittén valt den regleringsmetoden attföreslä ändring i lokalorganslagen. Kommittén har därvid utgått frånprinciperna att det är fullmäktige som bestämmer om och i vilken omfattningförsöksverksamhet skall förekomma med lokala organ i kommunen och att denspecialreglering som finns för de verksamheter vilka omfattas av förslaget inteskall påverkas av reformen annal än just i organisatoriskt hänseende. Medhänsyn till den korta tid som kommittén har haft till förfogande för uppdragetkan det inte undvikas att det kvarstår nägon ovisshet om hur en sä vidsträcktorganisationsfrihel som det nu är fråga om lagtekniskt inverkar på detomfattande författningsmaterial som knyter an till de berörda specialregleradeverksamheterna. Det kan inte uteslutas att den förelagna vidsträcktabefogenheten för fullmäktige i vissa fall kan göra en bestämmelse ispeciallagstiftningen eller annan lagstiftning oklar eller rentav omöjlig atttillämpa. En lagsliftningstekniskl säkrare regleringsmetod hade varit altutrusta regeringen med en rätt att bevilja erforderiiga dispenser för kommunersom försöksvis skulle vilja lägga specialreglerade uppgifter på lokala organ.Mot denna ordning har emellertid framför allt talat att det är mindre välförenligt med våra traditioner att låta kommunerna söka tillstånd för olikaåtgärder hos regeringen eller hos statliga myndigheter. 1979/80:54 67 Det kan verka hämmande på den försöksverksamhet som man nuhoppas på och den kan ocksä komma att bli onödigt betungande för regeringen.Fördelarna med den av kommittén förordade lösningen är enligt kommitténs meningså stora att man bör ta risken av enstaka felslag i del bestående författningsmaterialetoch i stället inrikta sig på att i efterhand göra de kompletterandeförfattningsändringar som kan visa sig nödvändiga. Kommittén förutsätter att deproblem som trots allt kan tänkas uppkomma vid tillämpningen av lagförslagetskall kunna lösas av kommunerna själva i samråd med kommunförbundet ochvederbörande centrala verk på det specialreglerade området. 8.9Lagförslagets förhållande till vårdlagarna och propositionen om Enligtlagen (1970:296)om social centralnämnd m. m. får fullmäktige lägga över deuppgifter som annars ankommer på socialnämnd, och kommunalnykterhetsnämnd på en förde tre vårdområdena gemensam social centralnämnd. Denmöjligheten har så gott som alla kommuner begagnat sig av. När fullmäktige harinrättat social centralnämnd får fullmäktige också inrätta tvä eller flerasociala distriktsnämnder. Den möjligheten har ett tjugotal av kommunernabegagnat sig av. Påvårdområdena finns det alltså redan en form av kommundelsförvalt-ning. Denskiljer sig emellertid i fiera hänseenden från den kommundelsför-valtning somskall kunna inrättas med stöd av det förslag som kommittén lägger fram. Kommunsom vill anordna förvaltning med social distriklsnämnd mäste tillsätta minsttvå sådana nämnder och distriktsindelningen skall täcka hela kommunen (prop.1970:121 s. 30). kan däremot anordnas för endast en delav kommunens område om fullmäktige finner detta lämpligt, - uppgifter är delvis lagbestämda. Enligt 4 § lagen om socialcentralnämnd ankommer det sälunda på social distriktsnämnd att avgöra ärendensom avser vård och behandling eller annan åtgärd beträffande enskild personenligt vårdlagarna. Fullmäktige kan också lägga andra uppgifter på socialdistriktsnämnd men grundförrådet av uppgifter för en social distriktsnämnd ärobligatoriskt och pä förhand fastlagt i lagen. Vid lokalorgansförvaltningdäremot bestämmer fullmäktige själv vilka uppgifter det lokala organet skallha. - På social distriktsnämnd kan inte läggas specialreglerade uppgifier fränandra kommunala verksamhetsgrenar. Den av kommittén föreslagnalokalorgansförvaltningen utmärker sig däremot särskilt av möjligheten att ietl lokalt organ samla uppgifter frän fiera specialreglerade verksamhetsgrenar.- Slutligen har social distriktsnämnd inte rätt att väcka ärende hosfullmäktige. får göra framställningar och avge yttrandentill fullmäktige. I fräga om lokala organ bestämmer däremot fullmäktige självbeträffande det lokala organets möj- 1979/80:54 68 ligheteratt väcka ärende hos fullmäktige. 1förslaget till lag om socialtjänst (prop. 1979/80:1) finns ett förslag tillreglering av organisation med social distriktsnämnd som i vissa hänseendenavviker frän nu gällande ordning. Förslaget beskrivs på s. 85f i bilaga I. Deviktigaste nyheterna är följande, 143 § förslaget föreskrivs all distriktsnämndernaavgör ärenden som enligt socialtjänstlagen eller annan författning ankommer påsocialnämnden och som avser vård eller någon annan åtgärd beträffande enenskild person, om inte fullmäktige har beslutat annoriunda beträffande vissgrupp av ärenden. Det nya här är att fullmäktige själv bestämmer i vilkenutsträckning distriktsnämnder skall befatta sig med denna typ av ärenden somenligt gällande lag till största delen obligatoriskt ligger pådistriktsnämnder. I 44 § i förslaget sägs att socialnämnden, om fullmäktigebeslutar det, fär uppdra ät distriktsnämnderna att göra framställning tillfullmäktige, att besluta i frågor som gäller den allmänt förebyggandeverksamheten i distriktet, att handha förvaltning och verkställighet i fräga omegendom som annars förvaltas av socialnämnden och att handlägga ansläUningsfrågorinom distriktsnämndens verksamhetsområde. 1 dessa frågor har fullmäktige alltsåendast det inflytande som ligger i att fullmäktige kan bemyndiga socialnämndenatt flytta ut frågorna till distriktsnämnden. föreslagna ändringarna i lokalorganslagen ger alltså betydligtstörre variationsmöjligheter i fråga om lokalorgansförvaltning än vad somerbjuds av lagen om social centralnämnd och förslaget till lagen omsocialtjänsten. Denreform som kommittén har i uppdrag att lägga fram förslag till är avsedd attträda i kraft , Lagen om tankes träda i kraftförst den , Redanpå grund av dessa omständigheter ser kommittén inte nägon möjlighet att gänärmare in pä frägan om att samordna den reform som omfattas av kommitténsuppdrag med de förändringar som avses med den föreslagna lagen omsocialtjänsten. Kvarstår emellertid frågan om det finns anledning att behålla nu gällande regleringav sociala distriktsnämnder. Det kan onekligen verka förvillande att ha kvar derestriktioner som finns i denna reglering vid sidan av den organisationsfrihetsom lokalorganslagen beviljar. Kommittén föreslår emellertid att reglerna omsocial distriklsnämnd tills vidare fär finnas kvar. Även den regleringen varvisserligen på sin lid en lagstiftning pä försök men organisationen med dessadistriktsnämnder är nu etablerad i ett ljugotal kommuner och kommittén anserdelolämpligt att genom en lagändring riva upp den befintliga organisationen ochmer eller mindre tvinga dessa kommuner in i en lokalorgansförvaltning som dekanske saknar intresse för. Ett annat skäl för att behålla reglerna om socialadistriktsnämnder är att den föreslagna regleringen av lokalorgansförvaltningeninte bara är en försökslagstiftning utan dessutom är ett lagsliftningsteknisklprovisorium. En reglering av detta slag har, som också påpekats i propositionentill lokalor- 1979/80:54 69 ganslagen(prop. 1978/79:181 s. 20), sin slutliga plats i kommunallagen. Som kommitténanför i specialmotiveringen (s, 69) behöver det ocksä skapas störreterminologisk reda för lokalorgansförvaltningen. Kommittén har för avsikt attåterkomma till frågan om de sociala distriktsnämnderna i samband medslutbetänkandet om lokala organ i kommuner och landstingskommuner. Förde många kommuner som har social centralnämnd men inte använder sig av socialadistriktsnämnder kan det bli aktuellt att med stöd av lokalorganslagen flyttavissa uppgifter från centralnämnden till ett eller flera lokala organ. Kommunersom har sociala distriktsnämnder blir oförhindrade att behålla denna organisation.Det finns inte nägra formella hinder mot att dessa kommuner håller sig medsäväl sociala dislriktsnämnder som lokalor-gansförvaltningar enligtlokalorganslagen. Kommittén har emellertid svårt atl föreställa sig att dettaskulle vara särskilt praktiskt. Förmodligen är det mest ändamålsenligt att haen enda områdesindelning i kommunen och att enbart ha lokalorgansförvaltning isådana områden. I kommun där man vill ordna det så har fullmäktige att delsbesluta om att den sociala distrikts-nämndsförvaltningen skall upphöra och delsbestämma om tillkomsten av lokala organ. Det är emellertid osäkert omfullmäktige har rätt att avveckla en social distriktsnämnd under löpandemandatperiod (jfr. RÅ 1976 s. 143 om avveckling av kommunallagsreglerad nämndunder pågående mandatperiod). För att säkra möjligheten av en sådanomorganisation förordar kommittén att det i en införandelag medges atl socialdistriklsnämnd får avvecklas utan hinder av bestämmelserna om treårigmandattid. 8.10Specialmotivering till kommitténs förslag om ändring i lokalorganslagen /§: Den terminologi som används i lokalorganslagen inger en viss osäkerhet ifrågan om de lokala organens ställning. I själva verket är de lokala organen,som också påpekas på flera ställen i propositionen om lokalorganslagen,fakultativa nämnder som utmärks av att de har uppgifter för en del av kommuneneller för en eller flera anläggningar. När verksamheten med lokala organ utökastill specialreglerade områden ökar behovet av en klarare terminologi somanknyter till begrepp som är välkända för alla som sysslar medkommunal förvaltning. Frän denna utgångspunkt har kommittén varit inne pätanken atl föreslå en lagändring där lokalt organ får benämningen lokal nämnd.Kommittén har emellertid ansett att det faller utanför uppdraget att föreslänågon sådan ändring. Dettillägg som kommittén föreslår till paragrafen betingas av att lokalorganslagenutvidgas till att avse lokalorgansförvaltning även för specialregleradeuppgifter. Fastän utvidgningen avser endast uppgifter enligt vissa speciallagarfinns det, på grund av paragrafens direkta hänvisning till 2 §, inte någothinder mot alt här hänvisa till andra författningar i allmänhet. Kommitténsförslag innebär att kommunerna får möjlighet att hålla sig 1979/80:54 70 meden helt annan nämndorganisalion än den som anbefalls i de berördaspeciallagarna. Det kan då ifrågasättas om inte läsaren av de olika speciallagarnaborde möta någon anvisning i speciallagen om att annan organisation är möjligenligt lokalorganslagen. Hänvisningsbestämmelser av detta slag har emellertidansetts kunna avvaras i fråga om de organisatoriska säranord-ningar som avsesmed lagen om social centralnämnd m. m. och lagen (1979:271)om närvaroräu vidsammanträde med eller landstingskommunal nämnd. Mot den bakgrundenoch med hänsyn till att det rör sig om ett stort anlal specialförfattningar harkommittén avstått frän att föreslå hänvisningsändringar i författningar sompåverkas av lokalorganslagen. 2 §:Syftet med bestämmelsen i nuvarande 2 § sista punkten synes vara att klargöraatt bestämmelserna i 3-5 §§ inte gäller för kommundelsorgan som bara harberedande och samordnande uppgifter. Av sambandet mellan 1 och 2 §§ fåremellertid anses framgå att lokalorganslagen över huvud taget inte behandlarandra lokala organ än sådana som har uppgifter enligt 2 §. Bestämmelsen ifräga, som blir svårhanteriig med lagens föreslagna utvidgade innehåll, kanalltså undvaras. Kommittén föreslår att bestämmelsen i nuvarande 2 § sista punktenfår utgå. Lokalorgansförvaltningav enbart kommunallagsreglerade uppgifter (föreslagna 2 § 1.) kan anordnasutan nägon annan central nämndfunktion på verksamhetsområdet än den somkommunstyrelsen automatiskt uppehåller. på det specialreglerade området (föreslagna 2 § 2.) börenligt kommitténs mening i varje fall gälla att dencentrala nämnd som enligt en berörd specialförfattning skall finnas förkommunen inte får avskaffas. Uppgifter av övergripande och samordnande naturbör alltså under försöksverksamheten ligga kvar hos den centrala nämnden. Härfinns en skillnad mellan lokalorgansförvaltning av kommunallagsregleradeuppgifter och lokalorgansförvaltning på det specialreglerade området. Dennaskillnad måste på någol säu komma till uttryck i lagtexten. Kommittén har valtmetoden att i 2 § 2. i förslaget allmänt karaktärisera de ärenden som avses fåbli utlagda på lokalorgan. Del har skett genom att främst hänvisa till detotvivelaktigt säkraste kännetecknet på ett ärende som lämpar sig förhandläggning i lokalt organ, nämligen ärendets anknytning till kommundelen. Detär ett kännetecken som automatiskt följer av bestämmelsen i 2 § första stycketom att lokalt organ har uppgifier för en del av kommunen, inte för helakommunen. Genom den föreslagna texten i 2 § 2, torde det bli klart attförslaget inte medger en sä långtgående utskiftning av ärenden på detspecialreglerade området att vederbörande centrala facknämnder ställs utanuppgifter. Den lämplighetsavvägning som måste ske enligt sista meningen i 2 §2. skall enligt 3 § göras av fullmäktige. I bilagorna lill betänkandet och ikommitténs framlagda betänkande med modeller förlokalorgansorganisation (Ds Kn 1979:10) har framförts olika synpunkter pä vadsom kan lämpa sig för lokalorgansförvaltning och vad som 1979/80:54 71 lämpligenkan förbehållas den centrala facknämnden. Kommittén kan, som har nämnts i denallmänna motiveringen, inte ställa sig bakom alla de värderingar som har sketti bilagorna men menar atl de synpunkter som anläggs där kan tjäna till ledningför kommunema när de själva gör sin avvägning mellan vad som lämpligen börförbehållas den centrala nämnden och vad som kan läggas ut pä lokala organ.Fullmäktiges beslut i fråga om utskiftning av ärenden till lokala organ kannaturligtvis överklagas genom, kommunalbesvär och det kan därigenom komma underprövning av länsstyrelse och regeringsrätt huruvida ärendena i fräga verkligenlämpar sig för handläggning i lokalt organ. Såsom kommitténs lagförslag harutformats kan det emellertid inte ifrågakomma att besvärsinstanser upphäverfullmäktiges beslut annat än när beslutet finnes slå i uppenbar strid motkravet att det på vederbörande specialeglerade område skall finnas kvar encentral nämnd med övergripande uppgifter. Lokalorganslagensbestämmelser enligt förslaget gäller även för . Förekomstenav särskild organisalion för och för vissa andra kommuner påvårdlagarnas område påkallar inte något särskilt tillägg i lokalorganslagen, 3 §: Paragrafen föresläs varaoförändrad. 4 §: Ändringsförslaget innebäratt paragrafen fär ett första stycke med bestämmelserom lokalt organ som barahar kommunallagsreglerade uppgifter och ett andra stycke som gäller för lokaltorgan så snart organet har en specialreglerad uppgift som annars ankommer på dei 2 § 2. uppräknade särskilda nämnderna. Den föreslagna nya bestämmelsen iandra stycket gäller alltså för all verksamhet som bedrivs av ett lokalt organ,sä snart organet har fält en specialreglerad uppgift. Del betyder bl. a. atldet s. k. förvaltningsjävet gäller för all verksamhei som organet bedriveroavsett om verksamheten i visst fall är att hänföra till ett specialregleratområde eller till det kommunallagsreglerade fältet. Ibilaga 3 s. 129f berörs den situationen atl ledamöterna i etl lokalt organ somhar uppgifter både i fråga om byggnadsverksamhet och byggnadslov-givning blirjäviga i fråga om byggnadslov pä grund av sin befattning med byggnadsverksamheten.Problemet löses enklast genom att fullmäktige i sitt beslut om ett lokaltorgans uppgifier bestämmer att ärendet skall ankomma på den centralafacknämnden om det lokala organet av jäv är helt förhindrat att pröva ettärende. Avföreslagna 4 § andra stycket framgår att det ingrepp som den föreslagnalagändringen innebär pä det specialreglerade området är strängt begränsat tillden organisatoriska frägan om en eller flera nämnder för verksamheten inomvarje kommun. Här slås fasl atl etl lokalt organ som har någon specialregleraduppgifl är underkastad samma bestämmelser som gäller för den centrala nämndennär denna har hand om uppgiften med de undantag som lokalorganslagen självanger, 5 §:Som har framhållits i de allmänna motiven (s, 64) bör de undantags- 1979/80:54 72 bestämmelsersom nu av samordningsskäl finns för lokalt organ med kommunallagsregleradeuppgifter utvidgas att gälla även när lokalt organ har specialregleradeuppgifter. Som också har framhållits i de allmänna motiven (s. 65) bör lokaltorgan med specialreglerade uppgifter inte vara bundet vid den regel om treårigmandattid som annars gäller för de särskilda nämnderna enligt speciallagarna. Iett nytt tredje stycke föresläs därför en föreskrift om atl fullmäktigebestämmer i fråga om mandattid för ledamöter och suppleanter i sådant lokaltorgan. Prop.1979/80:54 73 PMOM DE SOCIALA NÄMNDERNA 1Gällande regler 1.1 Inledning Socialvårdenregleras huvudsakligen i lagen (1954:579)om nykterhetsvård (NvL), lagen (1956:2)om socialhjälp (ShjL) och i barnavårdslagen (1960:97) (BvL). ShjL slår fast eltansvar för primärkommun atl se till att den som vistas i kommunen får denomvårdnad som med hänsyn till hans behov och förhållanden i övrigt kan ansestillfredsställande samt att sörja föratt han får den socialhjälp som finnsbehövlig. Samhällets barnavård har till syfte att främja en gynnsam utvecklingav de unga och goda uppväxtförhållanden i övrigt för dem. Nykterhetsvårdenskall verka för allmänt nykterhetsfrämjande åtgärder och i enskilda fall syftatill att återföra den som missbrukar alkohol lill ett nyktert liv. Föruppgifterna ansvarar kommunen. Förvarje vårdområde skall det finnas en särskild nämnd med uppgift attvara kommunens förvaltnings- och verkställighetsorgan, nämligen enbarnavårdsnämnd, nykierhelsnämnd och socialnämnd. Har någon särskildnykterhetsnämnd inte inrättats är socialnämnden också nykterhetsnämnd. Enligtlagen (1970:296) om social centralnämnd m. m.