prop · G30390 · 1979-12-31 00:00:00 — En sådan differentiering har i rättspraxisgodtagits med hänsyn lill fördelningen av kommunens fasta kostnader.Rättspraxis i fråga om renhållningsavgifter visar också atl mindre olikheter ibehandlingen av fritidsboende i förhållande lill permanenlboende i vissa fallmåste accepteras av praktiska och administrativa skäl samt med hänsyn tillbebyggelseförhållanden. Sammanfattningsvis kan således konstateras alldifferentiering av avgifter kan godlas om skillnader i kommunens kostnader fördessa ijänster, t. ex. på grund av fritidshusens belägenhet, motiverar det.Kommunerna har därför med nuvarande lagstiftning i viss utsträckning möjlighelall låla fritidshusägarna betala sin del av de faktiska fasta och rörligakostnaderna för va och renhållning. Avslutningsvis villjag fästa uppmärksamhelen på altfrilidsboendekommittén avser att belysa konsekvenserna för de fritidsboende avolika åtgärder samt de samlade effekterna på den kommunala ekonomin av frilidsboendel. Jag har i ärendei om differentierade avgifler samrått medcheferna för justitie-, jordbruks- och kommundepartemenlen samt med statsrådetDanell. Statsråden , Mogård och Söder utvecklar härefter denärmare riktlinjerna för utformningen av sina förslag till åtgärder. Dessaanföranden och förslag redovisas i underprolokollen för social-, budgel- ochutbildningsdepartementen. Chefen för budgetdepartementet anför. Med hänvisning lill vad jag och övriga statsråd har anförthemställer jag alt regeringen i en proposition 1979/80:90 20 delsföreslår att godkänna vad jag har anförl om den kommunalaekonomin , dels förelägger vad jag och de övrigaföredragandena har anförtför de åtgärder eller ändamål som vi har hemställt om. Regeringenansluler sig lill föredragandenas överväganden och beslular atl genomproposition förelägga vad föredragandena har anförl för de åtgärdereller de ändamål som de har hemställt om. Regeringenföreskriver att anföranden och förslag som redovisas i social-, budget- ochutbildningsdepartementens underprotokoll skall bifogas propositionen sombilagorna 1-3. 1979/80:90 21 Anmälantill proposition om kommunalekonomiska frågor såvitt avsersocialdepartementets verksamhetsområde (1)Ersättningar till landstingskommunerna för sjukvård åt flykting- Landstingskommunernakan få ersättning av staten för vård av flyktingar på sjukvårdsinrättningar.Ersättning lämnas i enlighet med bestämmelserna i det s. k. utomlänsavtalet ochbetalas ut av från anslagel I 4 Ersättningar till kommunernaför hjälp till utländska medborgare, flyktingar m. m. Statens kostnader försjukhusvård av flyktingar uppgick till ca 5,7 milj. kr. för budgetåret1978/79. Därav uigjorde ca 4,5 milj. kr. ersättning till landstingskommunernamedan resten var ersättning till sjukhuset. För /80beräknas ersättningen till landstingskommunerna uppgå till ca 6 milj. kr. Enarbelsgrupp inom föreslog i promemorian (Ds S 1979: 7)Ersättning kommunerna för hjälp lill flyktingar och personer som väntar påuppehållstillstånd bl.a. atl ersättningen för sjukvårdskostnader för flyktingarskulle avskaffas. 1979/80: 38 om ersättning till kommunerna för hjälptill flyktingar m. fl. förordade jag inte några ändrade regler i detla avseendeutan landstingskommunerna skulle tills vidare kunna få ersättning frånsocialstyrelsen för vissa kostnader för flyktingar. Jag framhöll emellertid attmöjligheterna att förenkla administrationen genom samordning med andra ersättningarborde tas upp till prövning i samband med kommande överläggningar medsjukvårdshuvudmännen om ersättning från den allmänna försäkringen eller i annatlämpligl sammanhang. Somchefen för budgetdepartementet anfört kan det vara lämpligt att nu ta upp dennafråga till behandling. Den speciella statliga ersättningen frånsocialstyrelsen landstingskommunerna för sjukvårdskostnader för flyktingarutgör en ytterst liten del av de totala kostnaderna 1979/80: 90 förverksamhelsområdel och är utom i vissa undantagsfall av ringa ekonomiskbelydelse för landstingskommunerna. Den betungande administrationen somersäuningen medför i första hand för staten står inte i rimlig relation lillersättningens ekonomiska betydelse. Jag föreslår därför att ersättningen frånsocialstyrelsen slopas . Ersättningenutbetalas till landstingskommunerna i efterskott. Därigenom påverkas inteförslaget i budgetpropositionen om anslagsberäkning för /81. Kostnadernaför sjukhusvård av flyktingar, som är inkvarterade i mottagningsföriäggningkommer liksom f. n. all ersältas av arbetsmarknadsverket. Jaghemställer att regeringen föreslår altgodkänna vad jag anförl om slopande av nuvarande ersättning frånsocialstyrelsen till landstingskommunerna för vård på sjukvårdsinrättning avflyktingar. Prop.1979/80:90 23 Anmälan till proposition om kommunalekonomiska frågorInför såvitt avser budgetdepartementets verksamhetsområde (1) Fullföljande av skatteutjämningsreformen Skatleutjämningssystemet syflar till att utjämna de storaskillnader som finns mellan kommuner, landstingskommuner resp. kyrkligakommuner i fråga om skattekraft och kostnader för bedrivande av kommunalverksamhel. Bidragssystemet är etl av de främsla medlen för atl skapaförutsättningar för en i möjligasle mån likvärdig service i olikadelar av landet. beslutade (prop. 1978/79: 95, FiU1978/79: 35, rskr 1978/79:335) om en omfattande reformering avskalleutjämningssyslemet med början . Reformen innebär dels en väsentligförbältring i utjämningen av de ekonomiska förulsältningarna mellan kommunerresp. landstingskommuner, dels en kraftig ökning av de bidragsmedel som genomskatleutjämningssystemet överförs till den kommunala sektorn. Utjämningen förbättrades i del nya syslemel genom attantalet skatle-kraftsklasser utökades från sex till tolv. med intervaller omendast av medelskallekraflen mot lidigare 5 eller . Denna förfinadeindelning i skaltekraflsklasser baserades på de kosinadskalkyler och särskildabedömningar som kommunalekonomiska ulredningen (KEU 76) har gjorl över detgeografiska lägets betydelse för varje kommun och landstingskommun samlbebyggelsestrukturens inverkan på de enskilda kommunernas kostnader. Dengrundgaranli som lillförsäkras kommuner och landstingskommuner enligl den ilagen (1979:362) om skalleuljämningsbidrag gjorda inplaceringen iskattekraftsklasser komplelleras med lillägg eller avdrag på grund avåldersslrukluren i kommunerna resp. landstingskommunerna. Dessulom ulgärlillägg till kommuner med snabb befolkningsminskning. Dessa tillägg och avdragberäknas av SCB och anges liksom grundgarantin i procent avmedelskaltekraften. Genom alt nivån för garanlerad skattekraft genomgående harhöjts ökar Prop.1979/80: 90 24 överföringen av medel från staten till den kommunalaseklorn kraftigt på grund av reformen. Grundgarantin i den lägstaskatlekraflsklassen i det nya systemet ulgör således avmedelskaltekraften mot i del bidragssyslem som gällde . 1 denhögsla skatlekraflsklassen gäller en grundgaranli på av medelskallekraflenmol lidigare , Till ökningen bidrar även ivå spärregler. Den ena spärregelninnebär atl avdrag för gynnsam åldersslruktur inte får medföra atl dentillförsäkrade skattekraften i nägot fall kommeratt undersliga avmedelskattekraften. Enligt den andra spärreglen får inle heller dentillförsäkrade skattekraften understiga den garanti som gällde för år 1979.ökad . Vad jag hår har sagt om den skattekraft som tillförsäkraskommuner och landstingskommuner gäller när systemet är fulll utbyggt. Jag harlidigare denna dag förordat all skalleuljämningsreformen bör vara hellgenomförd försl . Under del elappvisa genomförandel åren 1980 och 1981måste vissa övergångsregler tillämpas. Del bör särskill uppmärksammas all denförst nämnda spärregeln inte gäller . De övergångsbeslämmelser som gäller för enligtskatleutjäm-ningslagen innebär i princip atl kommunerna ochlandstingskommunerna får hälften av det ökade tillskott av skatteunderlag somtillkommer dem enligt det reformerade skatteutjämningssyslemel jämfört med deregler som tillämpades för . Vid jämförelsen med skall ulöverdet skatteunderlag som tillförsäkrades dem enligl den för gällandelagen (1973:433) om skalleuljämningsbidrag även beaklas ökningen av delgaranterade skatteunderlaget enligt förordningen (1978:875) om särskilt slalsbidrag lill kommuner och landstingskommuner under år1979. får kommuner och landstingskommunerskatteutjämningsbidrag med tillsammans 6482 milj. kr. enligt deövergångsbestämmelser som jag har redogjort för. Detta innebär en ökning med2003 milj. kr. jämfört med år 1979.1 bidrag om tillsammans 4479 milj.kr. för kommuner och landstingskommuner ingår då del särskilda statsbidraget av medelskaltekraften med 711 milj. kr. Bidragen för åren1979 och 1980 fördelas på kommuner, landstingskommuner och kyrkliga kommunerenligt följande (milj. Kommuner 2 705 3793 Landstingskommuner 1774 2 689 Kyrkliga kommuner 125 131 Kommunerna har dessutom beviljats exlraskatteutjämningsbidrag med 115 milj. kr. för och 96 milj. kr. Skalleuljämningsbidragenför motsvarar en skattesats på /skr. i genomsnill förlandel eller . I förhållande lill harreformen inneburil ökade bidrag molsvarande per skattekrona. 1 följandelabell redovisas hur bidragen fördelar sig länsvis . Deextra skatteutjämningsbidragen ingär i bidragssummorna liksomskatteutjämningsbidragen lill de kyrkliga kommunerna, som inte har berörts avreformen. Kr./skr. Kr./skr. Kr./inv. Kr./skr, den förhöjning som hänför sig till 1979 årssärskilda slatsbidrag. Denstörsta betydelsen har skatteutjämningsbidragen för Golland och de fyranordligaste länen. Som framgår av labellen molsvarar bidragen för enkommunal skattesats på . per skattekrona i Norrbotlens län, . I kronor per invånare ulgör bidragen i denämnda tre länen 3 176 resp. 3029 och 2687. Minst betydelse - sett med länetsom enhet - har skatteutjämningssystemet för , där bidragenmotsvarar /skr. och 120 kr.l inv. Desödra och mellersta delarna av landet får de största bidragsökningarna genomreformen. , då somjag har nämnt reformen lill hälften ärgenomförd, får således , , och Prop.1979/80: 90 26 bidragsökningar som molsvarar resp. 1:56.1:44, 1:43 och /skr. medan ökningarna för , Slockholms samlGöieborgs och län siannar vid resp. 0:12, 0:21 och /skr.Bidragsökningarna i de fyra nordligaste länen uppgår till mellan /skr.för Norrbotlens län och /skr. Jag vill här erinra om att kommunernas kostnader förkommunala bosladstillägg lill folkpension (KBT) inle har beaktats vidberäkningen av skatteutjämningsbidragen för är 1980. Hänsyn lillkostnadsskillnader för KBT kan enligl övergångsbeslämmelserna lill den nyaskatieutjämningsla-gen las först för på grund av alt enhetliga regler förKBT inte har införts förrän fr. o. m. . För enskilda kommuner kan detlaleda till relativt stora skillnader i ökning av skatteutjämningsbidrag för år1980 jämförl med ökningen vid genomförande av den återstående hälften avreformen. kan givelvis också i sin tur påverka jämförelsen för länen. Denav anlagna lagen om skatteutjämningsbidrag förutsätter altden andra hälften av skatteutjämningsreformen genomförs är 1981. Somjag harnämnt lidigare denna dag vid behandlingen av de kommunalekonomiska frågornainför (avsnitt 2.2) finner jag del ofrånkomligl atl takten igenomförandel av skatteutjämningsreformen omprövas. Jag föreslår därför attdel andra slegel av reformen fördelas . Hälften av denna andra etapp bör genomföras ochresterande del . Den förskjuining av reformens genomförande som jagförordar förutsätter en ändring av skatleuljämningslagen. Denna ändring kanlämpligen ske genom en komplellering av övergångsbeslämmelserna till lagen.Inom budgetdepartementel har upprättats ell förslag lill lagändring, som börfogas till prolokollel i della ärende {bilaga 2.1). Den särskilda övergångsbestämmelsen för bidragsårel 1981innebär följande för de kommuner och landstingskommuner som har en lägre egenskattekraft än den som lillförsäkras enligt 8 § andra slyckel lagen omskalteuljämninsbidrag minskad med en procentenhet, dvs. lägre än den totaltgaranterade skattekraften för inkl. det särskilda slalsbidagom som utgick . Skatteutjämningsbidraget förbidragsårel 1981 beräknas på del tillskott av skatteunderlag som erhålls vidtillämpning av 8 § andra slycket varvid den där angivna ökningen skall görasmed två procenlenheler i stället för tre, utökat med tre fjärdedelar avskillnaden mellan detla tillskott och det tillskoll som erhålls vid tillämpningav 7 och 8 {i§. För kommuner och landstingskommuner som har en högre egenskallekrafi än den som anges i 8 § andra stycket minskad med en procentenhelinnebär övergångsbestämmelsen följande. Skatteutjämningsbidraget förbidragsårel 1981 beräknas på tre fjärdedelar av skillnaden mellan dettillförsäkrade skatteunderlaget enligt de nya reglerna och det egna lägreskalteunderiaget. De tillskott av skalleunderlag som pä delta säll erhållsgenom atl tre fjärdedelar av skillnaden räknas fram skall inte avrundas lill hela hundratalskattekronor. Spärregeln enligl 8 § försia slyckel, dvs. eU lägsla garanteratskaUeunderiag motsvarande av medelskattekraften, skall inte heller äga tillämpning på det sålunda framräknade tillskottet. Genomförandel av hälften av del andra steget iskatteutjämningsreformen beräknas öka de ordinarie skatteutjämningsbidragenmed ca I 400 milj. kr. Härav hänför sig 850 milj. kr. tillsjälva reformen medan 550 milj. kr. beror på skalleunderiagels utveckling. Somjag skall redovisa i samband med behandlingen av anslaget D 2. Skatteutjämningsbidragtill kommunerna m. m. för /81 beräknas de lotalaskatteutjämningsbidragen för inkl. exlra skatteutjämningsbidrag uppgålill 8 238 milj. kr. Detta innebär en forlsall kraftig ökning i överföringen avmedel från staten till den kommunala sektorn för della ändamäl. Ökningenframgår av följande sammanställning över skatteutjämningsbidragens utvecklingfr. o. m. , då den tidigare gällande lagen om skatteutjämningsbidragträdde i kraft. Skatteutjämningsbidrag' till den kommunala sektorn åren19741981 (milj. 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 Kommuner Landstingskommuner Kyrkliga kommuner Summa 2 553 2 658 2 662 3154 3755 4719 6 709 8238 ' Inkl. extra skatteutjämningsbidrag. - Inkl. den förhöjning , som hänförsig till särskilda statsbidrag till kommuner Av ökningen sedan föregående år på 1 990 milj. kr. hänförsig I 536 milj. kr. medan återstoden på 454 milj. kr. framför allt beror pådet kommunala skatteunderlagets utveckling. Effeklerna av atl hänsyn till kommunernas koslnader förKBT skall tas vid beräkningen av bidragen för har inte kunnat beräknaspå nuvarande stadium. Den totala bidragsökningen torde dock bli någol mindreän den ovan angivna på grund av inverkan av KBT-kostnaderna. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att regeringenföreslår alt anlaga förslagel till lag om ändring i lagen omskatteutjämningsbidrag. Prop.1979/80:90 28 (2) Anslagsfrågor för /81 Bidrag och ersättningar till kommuner Skatteutjämningsbidrag kommunerna m. m. 1978/79 Utgift 3 892 174 593 1979/80 Anslag 5 325 0000001980/81 Förslag 7474000000 1979/80:100 (bil. 11 s. 46) har regeringenföreslagil att, i avvaklan på särskild proposition i ämnet, tillSkatteutjämningsbidrag till kommunerna m.m. beräkna eU förslagsanslag av . Jag anhåller nu all få ta upp denna fråga. Skatteutjämningsbidrag utgår lill kommuner,landstingskommuner och kyrkliga kommuner. Del reformerade skatleuljämningssyslemsom börjar Ullämpas fr. o. m. innebär all kommuner ochlandstingskommuner liksom tidigare indelas i skaltekraflsklasser. Antaletklasser ökar från tidigare sex lill tolv. Klasserna är indelade itreprocenlsinlervall från av medelskaltekraften. Genomklassindelningen anges den grundgaranti som gäller för kommuner ochlandstingskommuner. Gmndgarantin kompletteras med hänsyn kommunernas ochlandstingskommunernas åldersstruktur. De kommunala verksamheter som omfattasav åldersstruklurfaktorn är pensionärsservice, grundskola, förskola,barnomsorg, slalskommunala bostadsbidrag och kommunala bostadstilllägg tillfolkpension (KBT). Åldersstrukturens inverkan på sjukvårdskostnaderna beaktasför landstingskommunerna och de landstingsfria kommunerna. Relativt seU höga kostnader på grund av åldersstmkturenger lillägg till grundgaranlin medan kommuner och landstingskommuner medrelativt sett låga kostnader i detta avseende får vidkännas avdrag. Kommunermed snabb befolkningsminskning får dessutom lillägg. Kostnadsskillnader pågrund av åldersstruktur liksom i förekommande fall kostnader för snabbbefolkningsminskning räknas fram och omvandlas till hela procent avmedelskaltekraften. Vid faslslällandel av den lotalgaranli, som erhålls genomatl grundgarantin kompletteras med lillägg och avdrag för åldersstruktur ochev. tillägg för befolkningsminskning, gäller två spärregler som jag tidigarehar redogjort för. Jag har även i del föregående redovisat de övergångsbeslämmelsersom enligl lagen gäller vid tillämpningen av skatteuljämningssyste- Mina överväganden om takten förskatteutjämningsreformens genomförande har föranlett det förslag tillkomplellering av övergångsbeslämmelserna atl även avse som jag ocksåhar redogjort för tidigare. De kyrkliga kommunerna omfattas inte avskatteutjämningsreformen. Dessa får samma skatteutjämningsbidrag i kronorräknat som men med en åriig uppräkning om av närmaslföregående års bidragsbelopp. Jag vill i detla sammanhang nämna att jag i prop.1978/79:95 betonade atl det var nödvändigt atl förbättra underlaget inför enframtida översyn av grundgaranlin i skalleutjämningssyslemet. Jag har därför,somjag lidigare denna dag har nämnl, med slöd av regeringens bemyndigande den20 tillkallat en särskild ulredare (dir. 1979:149) med uppdragatt ulveckla statistik och kalkylmetoder för gmndgarantin. Vid sidan av del ordinarie skatteutjämningsbidraget kan regeringenocksä besluta om extra skatteutjämningsbidrag efter prövning från fall lillfall. Den allmänna kommunalekonomiska situationen hos den sökande kommunen ären utgångspunkl vid denna prövning. Syftet med del exlra bidraget är att täckabrisier i det ordinarie skatleutjämningssystemet och ge slöd till de kommunersom av olika skäl har kommit i ekonomiska svårigheter. Vissa omständigheter somhar påtalats under förarbelena lill skalteuljämningsrefornien anser jag börsärskilt beaktas under de närmasle åren vid beviljande av extraskatteutjämningsbidrag. Således kan några kommuner särskilt missgynnas av atlell anlal specialdestinerade statsbidrag avvecklas i samband med all reformengenomförs eller genom de ändrade reglerna för KBT och slalskommunala bostadsbidrag.Vissa kommuner har specielll höga koslnader för invandrare, andra på gmnd avslora hyresförluster i kommunala och allmännyttiga bostadsföretag och någralill följd av snabb befolkningsökning. För all förhindra alt någon kommun eller landstingskommundrabbas oskäligt hårt av den föreslagna uppdelningen av del andra steget iskatteutjämningsreformen harjag tidigare denna dag förordal all särskildkompensation skall ges inom ramen för exlra skatteutjämningsbidrag till de kommuneroch landstingskommuner för vilka bortfallet av ordinarie skatteutjämningsbidraguppgår lill minsl per skallekrona jämfört med del bidrag som skulle hautgått vid en fullt genomförd skatteutjämningsreform . Kompensation börlämnas för hela den del av bortfallet som översliger per skattekrona.Därigenom skulle bidragsramen för extra skalleuljämningsbidrag behöva vidgasmed ca 135 milj. kr. jämfört med innevarande år. Jag räknar medoförändrad nivå för de exlra skalleuljämningsbidrag som prövas i sedvanligordning eflersom del är svårt att överblicka hur stort behovet blirdärvidlag. Ansökan om extra skatteutjämningsbidrag skall inges senastden året före bidragsårel enligt lagen (1979: 362) omskatteutjämningsbidrag. Prop.1979/80:90 30 Med hänsyn till all den särskilda kompensation somjagföreslår ulgör en speciell form av extra bidrag av engångskaraktär bör dessabidrag kunna beviljas utan ansökan. Jag övergår nu lill beräkningen av anslagel för budgetåret1980/81. Medelsbehovel under detta budgetår avser bidrag som utbetalas underandra hälften av och försia hälften av . Storleken av debeslulade skatteutjämningsbidragen för och beräknade bidrag för år 1981framgår av följande sammanställning. Summa 6709 8 238 Ordinarie skatteutjämningsbidrag uppgår lillsammanlagt 6613 milj. kr. Bidragen är beroende av den fortsattautvecklingen av skatteunderlaget och av de kommunala skattesatserna för sammaår. Vidare är skatteutjämningsbidraget för avhängigt av deskatte-kraflsgaranlier för kommuner och landstingskommuner som framkommer vidomräkningen av åldersstruklurfaktorerna. Vid dennaomräkning skall för försia gången även hänsyn tas till kommunernas koslnaderför KBT. Kostnaderna kan alliså inle nu beräknas med säkerhel. Om man ulgårfrån skattesatser och antar en viss höjning av skatteunderlaget samtatt åldersstruktur m. m. i kommuner och landstingskommuner är desamma som förår 1980 kan de sammanlagda bidragen för beräknas lill 8 238 milj. kr. Idetta belopp ingår då en beräknad höjning av summan för extraskalleuljämningsbidrag med ca 135 milj. kr. beroende på den särskildakompensation, som jag har föreslagit bör utgå lill följd av uppdelningen av delandra stegel i genomförandet av skatteutjämningsreformen. Hälften av beloppenför resp. kalenderår 1980 och 1981, 7 474 milj. kr. utbetalas under budgetåret1980/81. Jag förordar aU anslaget förs upp med detla belopp. Jag hemsläller att regeringen föreslår atl 1. bemyndiga regeringen atl utge särskildkompensation till kommuner och landstingskommuner för i enlighet medvad jag har förordat, tdlkommunerna m. m. för /81 anvisa eU förslagsanslag av 7474000000kr. Lag om ändring i lagen (1979:362) omskatteutjämningsbidrag Härigenomföreskrivs att övergångsbestämmelserna till lagen (1979; 362) omskatteutjämningsbidrag skall ha nedan angivna lydelse. För bidragsåren 1980 och 1981 skall skalteunderiagetenligt 2*) vid 1979 resp. taxeringar ökas med bidragsunderlag enligtbeslämmelserna i förordningen (1972: 140) om skaltebortfallsbidrag och juslerasenligl 2§ lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annanmenighels utdebitering av skatt m. m. För bidragsårel 1980 skall vidare följande gälla. Beräkningen av skatteutjämningsbidrag skall utgå från del tillskott av skalleunderlag som erhålls vid tillämpning av 8 § andra slycket varvid den där angivna ökningen skall göras i slällel för tre. Delta lill-skoll av skalleunderiag skall därefler ökas med hälften av skillnaden mellan å ena sidan vad som erhålls vid tillämpning av 7 och 8 SS och å andra sidan UllskoUel av skatteunderlag enligt föregående mening eller del egna skatteunderlaget, om della är högre. För bidragsåren 1980 och 1981 skall vidare följande gälla.Beräkningen av skalleuljämningsbidrag skall ulgå från det tillskott av skatteunderlagsom erhålls vid tilllämpning av 8S andra stycket varvid den där angivnaökningen skall göras i stället för tre. Delta tillskottav skatteunderlag skall därefler ökas med ,/ör bidragsårel 1980 hälften ochför bidragsårel 1981 fjärdedelar 'dv skillnaden mellan å ena sidan vad somerhålls vid tillämpning av 7 och 8§§ och å andra sidan tillskottet avskatteunderlag enligt föregående mening eller del egna skatteunderlaget, omdetla är högre. Bestämmelserna i 7§ om kommunala bostadstillägg lillfolkpension till-lämpas försia gången i fråga om . Åldrebestämmelser skall alltjämt tillämpas i fråga om bidragsårel 1979 och tidigareår. Denna lag träder i kraft den . Anmälan till proposition om kommunalekonomiska frågorinför såvitt avser verksamhetsområde. Chefen för budgetdepartemenlet har tidigare i dagbehandlat frågan om slalsbidragsgivningens omfattning . Medhänvisning härtill aktualiserar jag i del följande elt antal specialdestineradebidrag som ärav mindre belydelse för kommunernas ekonomi och fordrar enomfattande administration. Vidare behandlar jag bidraget till skolbyggande inomskolväsendet som begränsar kommunernas möjligheler lill bällre och samordnadplanering.