prop · G3033 · 1979-12-31 00:00:00 — omlån till ett av AB helägt smidesbolag Regeringenföreslår alt antaga det förslag som har upptagits i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås att 50 milj. kr. anvisas för lån med vikkoriigåterbetalningsskyldighet tik ett av AB helägt smidesbolag. Lånet är avsettatl, helt eller delvis, ställas till smidesbolagets förfogande för att företagetskall genomföra en planerad omslmkturering, bl. a. genom investeringar i en nysmidespress. Härigenom kan sysselsättningen för huvuddelen av de anslälla vid Kilstaverkentryggas. 1 saml Nr 3 , ordförande, och statsråden , , , De ,, , Propositionom lån till ett av AB helägt smidesbolag med dotterbolag hade en omsättning av ca 2 800 milj. kr.Antalet anställda uppgick lik 14000, varav drygt 8000 i . Den störstaresultatenheten är försvarsmaleriel-sektom, som svarade för avomsättningen, medan de båda övriga större enhelema Bofors-Stål och (kemi och plast) vardera svarade för av omsättningen. Stålsektominom sysselsatte 2900 personer, varav ca 1200 personer vid Kilstaverkeni . Härav sysselsattes hälften, ca 600 personer, i stål- och valsverkoch lika många i en smedja. Huvudprodukten vid Kilstaverken är tunga vevaxlartill dieselmotorer samt andra smidda delar tik bilindustrin. Konkurrenskraftigproduktion kan inte upprätthållas med nuvarande smidesutmstning. Boforsavser att överföra smidesverksamhelen i Kilstaverken till etl helägtdotterbolag och investera i en ny smidespress. Smedjan avses däreftersysselsätta ca 600 personer, medan stål- och valsverket anpassas efter smedjansbehov, vilket beräknas ge ca 150 personer fortsatt sysselsättning. Totaltberäknas sålunda sysselsättningen minska med 450 personer inom stålsektom.Företaget räknar dock med all genom omplaceringar inom Boforskonceraen kunnaundvika friställningar. Alteraativet till en investering i en ny smidespress ären gradvis avveckling av Kilstaverken. Delegationenför stmkturfrågor inom vissa branscher (stmkturdelega-tionen). som handlägger bl.a.finansieringsfrågor inom specialstålindustrin, har genom beslut den 19 juni1979 beviljat del nya smidesbolaget lån på sammanlagt 125 milj. kr för detaktuella projektet. Regeringen har genom beslut beviljatbolaget etl lokaliseringslån på 75 milj. kr. för investeringama i . 1979/80:3 3 Iskrivelse till regeringen har ansökt om ett lån på 50milj. med villkorlig återbetalningsskyldighet för nämnda dotterbolagsräkning. Lånet skall ge smidesbolaget tillräcklig finansiell styrka för attinvesteringsprogrammet skall kunna genomföras. Jag avser att nu ta upp dennafråga lill behandling. InomBoforskonceraen har diskuterats frågan om en investering i enny smidespress i Kilstaverken i . har emellertid inte varitberett att på egen hand genomföra investeringen. Fömlsättningama för statligtstöd tiU investeringen har diskuterats med företrädare för industridepartementet. StatsföretagAB, som studerat förutsättningama för investeringen och för ett eventueUt statligtägarengagemang, förklarade i skrivelse till regeringen att etteventuellt ägarengagemang i smidesverksamhelen från Statsföretags sida inteskulle ge några positiva effekter, såsom rationaliseringsvinster, eftersom Statsföretagsgmppeninte bedriver någon verksamhet inom smidesområdet. Statsföretag föreslog därföratt eventuella insatser från statsmaktemas sida skuUe diskuteras direkt medBofors. Igemensamma skrivelser till regeringen och till styrelsen för den 24november 1977 uttryckte kommun och förelrädare för samtliga fackligaorganisationer vid sin oro för utvecklingen inom stålbranschen och förutvecklingen inom stålsektor. I skrivelserna underströks långaerfarenhet inom jäm- och stålhanteringen och den särställning som intarpå området för tyngre smide som ensam producent i av aktuella produkter.Vidare framhölls Boforskoncernens stora betydelse, inte minst frånsysselsättningssynpunkt, för Karlskogatrakten. Krav restes också på statligmedverkan för att den diskuterade investeringen i en ny smidespress skullekunna genomföras. Boforsstuderade alltjämt fömtsättningarna och möjlighetema för den nämndainvesteringen. Bl.a. hade ansträngningarna att finna en partner i deneventuella nya s. k. sänksmedjan lett lill långtgående diskussioner med detstora japanska stålföretaget ., som har en storproduktion av bl.a. just tyngre smide, såsom vevaxlar etc. Vid årsskiftet1978-1979 avböjde emellertid Sumitomo medverkan i projektet. Undervåren 1979 utredde Statsförelag ånyo fömtsällningaraa för investeringen i enny smidespress och för eventuellt statligt delägarskap i smidesverksamhelen. Iskrivelse återkom de fackliga organisationerna beträffande Kilstaverken,och hemställde att regeringen skulle ta ansvar för alt Kilstaverken genom sänksmidesinvesteringenfår möjligheter att leva vidare och att de olika verksamhetsdelarna seriöstprövas. Som stöd för sina I saml Nr 3 1979/80:3 4 kravbifogades en utredningsrapport rörande Kilstaverken. I rapporten -Samhällsekonomiskaaspekter på aktueka utvecklingsaltemaliv för Kilstaverken, AB (Bo Thöm,, ) - anges bl.a. all den samhällsekonomiska vinslen av en sänksmidesinvesleringi Kilstaverken uppgår till ca 215 milj. kr., vilket kan läggas till ettpositivt företagsekonomiskt resultat, akt räknat på en . 1skrivelse har uttalat sig för en lösning där Statsföretagblir hälftenägare lill smidesverksamhet varigenom en gmnd skapas för attinvesteringsprogrammet skall kunna genomföras. Statsförelaghar i skrivelse anfört i huvudsak följande. Projektetkan enligt utredningsmaterial få en relativt tillfredsställandelönsamhet, även om de affärsmässiga riskerna av Statsföretag bedöms somförhållandevis stora. Projektet kan från akmän synpunkt vara angeläget. a.bevaras genom projektet den befintliga specifika tekonolo-gin i landet. Vidaretillgodoses beredskapssynpunkler, och importbehovet för smidesprodukterreduceras. Därtill kommer atl projektet är av slor betydelse för sysselsättningeni Karlskogaområdet samt att det kan bidra till att upprätthålla en gynnsam infrastmktursåväl geografiskt som inom specialstålsektora. Beträffande frågan om eventuelltstatligt delägarskap anser Statsföretag fortfarande att projektet lämpligen börgenomföras inom ramen för nuvarande organisation. och har förhandlingar förts med om länkbara former förstatlig medverkan i smidesprojektet. Till gmnd för förhandlingama har legatbl. a. en färdigställd utredning rörande smidesbolag i Kilsta somutförts av Statsföretag i samarbete med . Som ett resultat av dessaförhandlingar har som jag tidigare nämnt ansökt hosregeringen om ett statligt lån på 50 milj. kr. inlämnades ansökan lill stmktur-delegationenom lån på tillhopa 125 milj. kr. och ansökan till regeringen om lokaliseringslånpå 75 milj. kr. Dessa lån har som inledningsvis nämnts beviljats genom beslutav strukturdelegationen resp. av regeringen den 21 juni 1979.Lånen skak användas för alt genomföra investeringsprojektet inom ramen för ettav helägt dotterbolag. 3 Marknads- och produktionsutvekling for tyngre smidesprodukter Bilindustrinär den stora avnämaren av smidda produkter, främst vevaxlar tiU dieselmotoreroch framaxlar. De för smidesbolaget mest intressanta marknaderna ärFörbundsrepubliken , och . utgår i kalkylemaför smidesbolaget från alt de svenska dieseltillverkama, AB och Saab-ScaniaAB, kommer att köpa ca vevaxlar från bolaget . Den svenskamarknadsandelen för vevaxlar skulle då vara . Bolagets totala produktionav vevaxlar 1979/80:3 5 beräknasuppgå tkl ca . Den totala svenska sänksmides-marknaden uppgårtill ca lOOOOO ton/år, varav hälften utgörs av import. Enligtkalkylema för bolaget skulle den totala försäljningsvolymen i mitten av 1980-taIetligga på ca sänksmide, varför en stor del av kapaciteten måsteutnyttjas för andra produkter än vevaxlar, såsom framaxlar och övrigt bilsmidesamt slitdelar till entreprenadmaskiner. 1sin framtidsbedömning för smidesbolaget har haft efterfrågan på lastbilarsom bas, varvid en positiv utveckling förutsatts. Bofors-Stålgjorde efter stora lönsamhetsproblem en kraftig rensningi sitt då mycket breda sortiment. En koncentration har successivt skett till smidesprodukteroch manufaktur baserad på smide och gjutgods. Boforsbedriver i Kilstaverken ståltikverkning, valsning och sänksmide.Stålkapaciteten ligger på ca lOOOOO ton och smideskapaciteten på ca 35000 ton.En större del av smidesproduktionen utgörs av vevaxlar för lastbilar m. m. Kilstaverkensysselsätter totalt ca 1 200 personer. var kapacitelsutnytljandet istålverket och i smedjan . Verksamheten är f. n. olönsam. Boforssmider sina produkter dels i s.k. hejare, dels i mindre pressar. Hejarsmiddaprodukter får allt mindre betydelse. Pressmide ger en både bättre och billigareprodukt. stora smideskunder i , och , uppger allde är villiga att öka sina beställningar hos smidesbolaget om en ny pressinstalleras och under förutsättning att bolaget blir konkurrenskraftigt medavseende på bl. a. kvalitet, pris och leve-ransviUkor. F. n. betecknasprisnivån i som mycket fördelaktig för köparen. Anledningen är delsen nytillkommen presskapacitet som har ökat utbudet, dels att företag medhejare har tvingats sänka sina priser för att kunna konkurrera med företag medmodern presskapacitet. IFörbundsrepubliken har två pressmed-jor tagits ibmk. Den ena ingår i Thyssenkoncernen och den andra i Kmppkoncemen. Thyssen haren press med 12000 tons presskraft och Kmpp har ett flertal pressar med presskraflerpå mellan och . Kapacitetsmässigt är de båda tyska företagenvar för sig större än på smidessidan. 1Frankrike och tillverkas en stor del av bilindustrins smide iintegrerade anläggningar. I kontrolleras bilsmidesmarkna-den avett enda företag . 4 Statligt stöd till ett nytt smidesbolag Boforshar nu för avsikt att genomföra den planerade smidesinvestering-en i egen regi.Smidesverksamhelen kommer därvid att läggas i ett helägt dotterbolag. anpassas tekniskt och perso- Prop.1979/80:3 6 Den nya smedjan blir något mindre personalkrävande änden gamla. Totalt kommer ca 450 personer att friställas från Kilstaverken.Dessa personer beräknas kunna bli erbjudna andra arbetsuppgifter inom Boforskonceraen. Smidesbolagetkommer enligt planerna alt sysselsätta närmare 750 personer, varav ca 600personer i smedjan. Övriga ca 150 personer kommer att sysselsättas i stål- ochvalsverk, vilka enheter skall stanna i moderbolagets ägo. Smidesbolagetkommer att arrendera stål- och valsverk av och avtal kommer därvidenligt vad jag har erfarit att träffas som garanterar att smidesbolaget fårutnyttja dessa anläggningar så länge smidesbolaget finner detta lönsamt. Denplanerade nya smidespressen kommer att bli en av de största i världen med enpresskraft på . Genom investeringen kan stålproduktionen inomBoforskoncernen bibehållas och anpassas tiU försöriningen av egna smedjor. Dettotala kapitalbehovet i smidesbolaget beräknas som mest uppgå till ca 400 milj.kr., varav för nyinvesteringen ca 190 milj. kr. Till sistnämnda belopp kommerbehovet av rörelsekapital samt medel för smidesbolagets köp av nuvarande smedjaför en överenskommen köpeskilling av 70 milj. kr., vilket nära motsvarar detplanenliga restvärdet. Finansieringen beräknas ske enligt följande. Lånmed villkorlig återbetalningsskyldighet 50 Lokaliseringslån(beviljat ) 75 Länfrån stmkturdelegationen (beviljade ) 125 Somhar framgått av vad jag har redovisat har framtiden för verksamheten i Kilstaverkenunder tett sig oviss. Alternativet till att bygga ut smidesverksamhelenär en successiv nedläggning av hela Kilstaverken. har tidigare inteansett sig kunna genomföra den planerade investeringen på egen hand utan harsökt en partner att dela finansiering och risktagande med. Då denna lösninginte varit möjlig att uppnå har vid styrelsesammanträde den 18 juni 1979beslutat alt själva genomföra investeringen i en ny smidespress under fömtsättningatt erforderligt statligt stöd lämnas. Vidförhandlingar enligt lagen om medbestämmande i arbetslivet harsamtliga personalorganisationer vid utlovat sitt aktiva stöd för attgenomföra projektet under vissa angivna förutsättningar. a. skall denpersonal som inte erbjuds arbete i smidesbolaget erbjudas annat arbete inom ABBofors, . Desvenska biltillverkarna har förklarat att de är mycket intresserade av attinvesteringen kommer till stånd så atl även en konkurrenskraftigtikverkning av smidesprodukter skak finnas tillgänglig inom landet. 1979/80:3 7 Ettgenomförande av det nu aktuella projektet innebär att förutsättningar skapasför en långsiktigt lönsam verksamhet i Kilstaverken. bevaras en storarbetsplats i . Jag anser att den planerade investeringen bör kommatik stånd . Den utgör ytterligare ett led i den pågående, avstatsmaktema eftersträvade omstmktureringen inom svensk specialstålindustri. Boforskommer enligt vad jag har erfarit också att aktivt verka för att nysysselsättning skapas inom och utanför koncernen i kommun. Boforskommer att positivt pröva en medverkan, ekonomiskt och på annat sätt, itänkbara projekt. avsikt är vidare att söka finna en eller flera partnersatt ingå som delägare i smidesbolaget, främst i syfte att stärka dessmarknadsposition. Tidigarei år har, som jag inledningsvis har nämnt, smidesbolaget beviljats ettlokaliseringslån på 75 milj. kr. och lån från stmkturdelegationen på sammanlagt125 milj. kr. Av sistnämnda lån är 50 milj. kr. ettlikviditetslån med villkoriig återbetalningsskyldighet och 75 milj. kr. Ytterligare ett statligt lån med villkorlig återbetalningsskyldighetbehövs för att smidesbolaget skall få tillräcklig finansiell bas för att kunnagenomföra investeringen. Föratt möjliggöra ett genomförande av investeringen förordarjag därför att ett lånpå 50 milj. kr. med villkorlig återbetalningsskyldighet ställs till smidesbolagetsförfogande. Ett anslag härför bör tas upp på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /80. Lånetbör ställas till bolagets förfogande i form av en räntelös fordran på staten.Utbetalning av lånebeloppet, helt eller delvis, bör därefter ske efter beslutav regeringen på ansökan av bolaget. Till sådan ansökan bör fogas yttrande avSveriges . En av staten anvisad person jämte suppleant böringå i bolagets styrelse och en av staten anvisad person bör vara revisor ibolaget. Inomindustridepartementet har utarbetats ett förslag till villkor för lånet.Förslaget bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. Boforshar tagit del av förslaget till lånevillkor och inte haft något att erinra motdetta. Jagfinner för min del att villkoren för lånet i huvudsak bör utformas enligt dettaförslag. Det bör ankomma på regeringen att fastställa de närmare vikkoren. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen atttill Lån lill elt nytt smidesbolag på tilläggsbudget I till statsbudgeten /80 under fonden för låneunderstöd anvisa ett investeringsanslagav . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga det förslag som föredraganden lagtfram. 1979/80:3 9 Vidutbetalning minskas bolagets fordran med det utbetalade beloppet och uppkommer en fordran för staten, som skall angivas i balansräk ningen under mbriken "Ansvarsförbindelser". Tik utbetalat belopp skall läggas årlig, fast ränta enligt en räntesats som faslstäks för perioder av . Underden första femårsperioden skall räntesatsen vara . För följande ränleperioderfastställs räntesatsen av regeringen. Upplupen ränta läggs vid utgången avvarje kalenderår till det då för lånet gällande kapitalbeloppet. Ränta eftergällande procentsats beräknas därefter på det sålunda vid varje årsskifteuppkomna sammanlagda beloppet för kapital och ränta (ränta på ränta), mediakttagande av vad som sägs i punkiema 2 och 3. Bolaget får när som helst erlägga upplupen räntaeller del därav, avbetala på lånet eller sätta ned sin fordran på staten. Räntet>etalning eker avbetalning på lånet ellernedsättning av bolagels fordran på staten skak i övrigt ske då bolagetbeslutar om utdelning till AB eller när bolagets resultat och finansieUasituation så medger. För att ge underlag för denna bedömning skaU bolaget föreden varie år överlägga med Investeringsbanken i frågan om och i vadmån sådan betalning eker nedsättning skall ske. Resultatet av överläggningarnaskall av bolaget och banken gemensamt anmälas tik regeringen. Kan bolaget ochbanken inte enas, skall de olika ståndpunktema anges i anmälan. Regeringenbeslutar om humvida betalning resp. nedsättning av fordran skall ske och ombeloppets storlek. Senast från den dag då lånet ställs till bolagetsförfogande och till dess lånet är slutligt reglerat, dvs. när utnyttjad del avlånet återbetalats och ränta eriagts samt bolaget avstått från sin fordran påsådan del av lånet som inte har utnyttjats, skall en av chefen förindustridepartementet anvisad person jämte suppleant ingå i bolagets styrelseoch en av chefen för industridepartementet anvisad person vara revisor ibolaget. Så länge lånet inte är slutligt reglerat färbolaget inte utan regeringens medgivande överlåta delar av verksamheten ellerför verksamheten väsentliga tillgångar, besluta om större nyinvestering ellervidta annan åtgärd som är ägnad att i väsentlig mån minska fömtsättningama förlånets återbetalning. Till framställning om godkännande av sådan åtgärd skallfogas yttrande av Investeringsbanken. Bolaget får så länge lånet inte är slutligtreglerat i sina mellanhavanden med moderbolaget inte avtala andra ekonomiskavillkor än sådana som kan betraktas som skäliga. Bolaget får inte överlåta sin fordran på stateneker eljest sätta annan i sitt ställe. Staten äger närhelst enligt regeringens uppfattningväsentligt ändrade förutsättningar inträtt, såsom ändring i äganderätten tillbolaget eller när enligt regeringens mening villkor för lånet inte iakttas ochrättelse inte kan åstadkommas genom förhandlingar mellan regeringen och bolaget,genom skriftlig uppsägning till bolagets styrelse med omedelbar verkanaktualisera återbetalningsskyldighel för bolaget av utbetalat ka- 1979/80:3 10 pitaloch ränta därpå enligt punkt 1, samt helt eller delvis nedsätta bolagetskvarstående fordran på staten eller eljest ändra villkoren för lånet. Träder bolaget ilikvidation eller försätts det i konkurs är lånet uppsagt tik omedelbarbetalning. Skulle bolaget träda i Hkvidation eker försättas i konkurs skallstaten för betalning äga bevaka oguldet lånebelopp jämte upplupen ränta.