prop · G3031 · 1979-12-31 00:00:00 — Pensionärsundersökningen hänvisar till boende- ochbostadsfinansieringsutredningarnas slutbetänkande (SOU 1975: 51)Bostadsförsörjning och bostadsbidrag i fråga om det framtida boendel.Utredningsförsiagen bereds f. n. inom bostadsdeparlemenlel. I dessa utredningarframhålls att bostadspolitiken måsle grundas på en helhelssyn. Med detta menasinte enbart lägenheterna och deras standard utan också den yttre miljön och desociala förhållanden som gäller i ell bostadsområde. Enligl utredningarna skallbostadspolitiken främja en utveckling av bostadsmiljöerna som präglas av 1979/80:1 Omsorger om äldre 271 etl mångsidigt socialt liv och som ger förulsällningar förkonlakler mellan människor i olika levnadssilualioner. I varje bosladsområdemåste det enligt utredningarna finnas väl utbyggd service så atl inte vissagrupper, bl. a. pensionärerna blir utestängda från området. Del krävs enfortlöpande anpassning lill förändrade behov. Ålgärder som syflar tillförbällring för svaga grupper som redan bor i ell område bör komma i förstahand. Utredningarna föreslog en särskild lag om bostadsförsörjning m.m. medföreskrifter om bl.a. bostadssocial invenlering. Pensionärsundersökningen visar atldet finns en ålderssegregation i boendel. I de centrala och äldre delarna av destörre lälorterna är ålderspensionärerna i allmänhet krafliglöverrepresenlerade. 1 förorlsområdena är andelen ålderspensionärer låg.Socialulredningen ultalar att segrega-lionslendensen i boendel måsle bryias. Jag ansluler mig liksomremissinslanserna lill uppfallningen all del bör anses normalt all människorbehåller sin boslad när de blir äldre. Denna princip måsle vara grundläggandeför den framlida äldreomsorgen. Del betyder all ell differentierat utbud avservice måsle erbjudas pensionärerna. De äldres behov av ändamålsenligabosläder måsle beaktas i kommunens bosladsförsörjningsprogram. Strävan skallvara all så långt möjligt ge de äldre bostäder i del vanliga bosladsbeslåndel.Genom atl knyta de äldres behov av ändamålsenliga bostäder tillbosladsförsörjningsprogram-met får man de bäsla möjligheterna atl molverkaålderssegregation i boendet. I saneringsområden bör pensionärsundersökningensidé om atl en fastighet eller en del av sådan bör inrymma servicebostäder varaelt riktmärke. Den helhelssyn som bör gälla inombostadspolitiken berör inle bara lägenheterna och deras standard utan också denyttre miljön och de sociala förhållanden som gäller inom ell bosladsområde. Jagmenar all bostadsmiljön måste präglas av ell mångsidigl socialt liv. Härigenomges förutsättningar för konlakler mellan människor i olika åldrar ochlevnadssilualioner. Till förulsältningarna hör som Pensionärernasriksorganisalion har betonat en läUillgänglig områdesbunden service. En konsekvens av min inslällningall de äldre så långl som möjligt skall bo kvar i sin invanda miljö blir allhuvudlinjen bör vara alt undvika en kalegorisering i boendel för äldre. bodde nio av lio (88 9? )ålderspensionärer i bosläder på öppna marknaden. Resten bodde således ibosläder avsedda för pensionärer eller i inslilution. Andelen inslilutionsboendestiger naturligt nog med ökande ålder. Pensionärsundersökningen visar också allgamla, ensamstående pensionärer i glesbygd barden lägsla bostadsstandarden.Blivande pensionärer hade bällre standard än de som redan var pensionerade. bodde enligt folk- ochbostadsräkningen närmare hälften () av "hushållsföreståndarna" iåldern i omoderna bostäder. 1979/80:1 Omsorger om äldre 272 var bosläder som saknade en eller flera bekvämligheter somvatten, avlopp, wc. cenlralvärme eller bad. bodde endasi av"hushållsföreståndarna" i nämnda ålder i omoderna bosläder.Samhällets bostadspolitik, bl. a. de åtgärder som beslöt år 1964.har således medförl en avsevärd förbältring av lägenheternas kvalitet. Trolsdenna förbällring menar pensionärsundersökningen all pensionärsgruppen bor isämre bosläder än befolkningen i övrigl. Uppgifter som styrker denna uppfaUningär hämtade ur bl. a. utredningens egen intervjuundersökning saml folk- ochbostadsräkningarna. Av intervjuundersökningen framgåratl av ålderspensionärerna saknade vatten och avlopp, ca 15%varmvatten och dusch/bad. En tredjedel av rörelsehandikappadeålderspensionärer bodde i handikappanpassad bostad eller i inslilution. Delförefaller därför som två tredjedelar av rörelsehandikappade ålderspensionärerinte bor i handikappanpassad boslad. Var femte () ålderspensionär bodde eneller flera trappor upp i hus som saknade hiss. Molsvarande uppgifl för rörelsehandikappadeålderspensionärer var . Pensionärsundersökningen undersökteäven den yttre miljön för pensionärer. Av intervjuundersökningen framgår attrörelsehandikappade hade längre väg än andra människor till livsmedelsaffär,kommunikationer och postkontor. Äldre människor hade i allmänhet längre väg änyngre till sådan service. För äldre människor är närhet lillläkare, sjuksköterska och apotek särskilt betydelsefull. Var femteålderspensionär och en lika slor andel av de blivande pensionärerna hade mer änen mil lill läkare, var tionde hade mer än en mil lill sjuksköterska. Till en god boendemiljö hörmöjlighel atl vislas ute i friska luften. Ca hälften av pensionärerna, bland deäldsta , hade inle tillgång lill balkong enligt pensionärsundersökningen. Konlakl med andra människor ärmyckel viklig lör all man skall uppleva livei som meningsfulli.Pensionärsundersökningen har försökt redovisa hur många människor som befinnersig i riskzonen mol ensamhet. Drygl en tredjedel (av männen och avkvinnorna) av samlliga ålderspensionärer var ensamboende i sin bostad. Andelenökar naturligt nog med sligande ålder. Endasi av ålderspensionärerna boddetillsammans med sina barn. En fjärdedel av ålderspensionärerna hade inlekonlakl med grannar. En iredjedel av ålderspensionärerna uppgav all de hadenågon person eller familj i bosladsområdel som de ulbylle ijänsler med. Enliglvissa jämförelser som pensionärsundersökningen har gjort bodde ålderspensionärernai mindre ulslräckning än övriga befolkningen i områden där människor utbytertjänster med varandra. Som jag har nämnt tidigare bordrygt var tionde pensionär i särskilda bostäder som är avsedda för dem.Särskilda bostäder för pensionärer är -förutom institutioner inom sjukvården -pensionärshem, insprängda pen- 1979/80:1 Omsorger om äldre 273 sionärslägenheler, temporära bostäder samt ålderdomshemoch . Är 1962 fanns del 32000 lägenheleri pensionärshem. hade antalet lägenheter ökal lill 41 300.Kartläggningen visar all slandarden var låg både utrymmes- ochutmstningsmässigl. 1 mer än hälften av lägenheterna fanns varken bad ellerdusch. Enligt de planer som finns ikommunerna kommer man att ändra en förhållandevis stor andel av bostäderna ipensionärshem. Vissa bosläder kommer alt rivas, andra kommer att ändras tillservicehus. Kommunerna avser också all hyra ul bostäderna till andrahyresgäster än pensionärer. 1975 näslanfördubblades antalet insprängda pen-sionärslägenheler - från 11 400 lill 22000.Hälften av lägenheterna fanns i de s. k. storstadslänen. Statsmakternas beslut år I9()4innebar bl.a. att man skulle förbällra pensionärernas bosladsförhållanden iglesbygden. Del skulle anordnas s. k. temporära bostäder - monteringsfärdigahus. Byggandet ökade kraftigt fram men har sedan avtagit i alltsnabbare takt. En viss uppgång skedde dock . Enliglpensionärsundersökningen kan dessa bostäder vara en lösning påproblemen för de äldre i glesbygd. Pensionärsundersökningen visarattpensionärernas boendeförhållanden har förbättrats påtagligt under det senastedecenniet. Det finns ändå allt för mänga pensionärer som harofillfredsslällande boendeförhållanden, särskill rörelsehindrade ochhandikappade. Del gäller både lägenheternas standard i olika avseenden ochbrist på kontakter med omgivningen. 1 de områdesbeskrivningar som jag har nämnltidigare (avsnitt 2.4) bör enligl min mening ingå s.k. bostadssocialainventeringar bl.a. av de äldres bostadssituation. Genom regelbundnabeskrivningar får man en löpande kunskap om boendeförhållandena. Somjag har nämnl lidigare bör manså långl möjligt undvika kalegorisering i boende för äldre. Vissa av denuvarande pensionärshemmen och temporära bostäderna bör kunna omformas och kompletterasmed behövliga serviceanordningar så alt de tillgodoser det servicebehov somsocialulredningen har avsett i fråga om servicehusen. Jag återkommer tillservicehusen senare (avsnill 2.10.5 Serviceboende). De insprängda lägenheternatillgodoser del viktiga normaliseringskravel all så långl möjligt minskakalegoriboendel. Del är vidare viktigt all de pensionärerna kan bo kvar i sinagamla bosläder när de blir äldre. Bostadsförbällringslånen ochbostadsanpassningsbidragen har spelat en slor roll för atl möjliggöra della. Defrågor somjag har berört nu bör närmare övervägas av äldreberedningen. En yllerligare huvudlinje iframliden måste vara alt bygga ut konlaklverksamhelen och skapa aktivsysselsällning för pensionärerna. Jag älerkommer lill denna fråga. 1979/80:1 Omsorger om äldre 274 2.10.4 De äldres andel uv befolkningen Slatistiska centralbyrån (SCB) görmed jämna mellanrum beräkningar av den framlida befolkningen efter ålder ochkön enligl vissa anlaganden. Den senasle ulgår från befolkningsfördelningen vidslutet av (Befolkningsprognos för riket 19782000 med utblick mot2025. Information i prognosfrågor. befolkning kommer enliglSCB alt öka mycket litet . uppgårbefolkningen lill 8,27 milj. människor, och den beräknas vara 8.36milj. Därefter kommer folkmängden all börja minska. beräknasden vara lika slor som , dvs. Under början av 2000-lalel pekarprognosen mol en kraftigare nedgång. ger beräkningarna en folkmängdsom är mindre än 7,8 milj. Befolkningens ålderssammansättningkommer atl förändras. Antalet barn och ungdomar minskar med framtill och minskningen beräknas fortsätta under början av2000-lalet. Fram lill ökar åldersgruppen förvärvsarbeiande något,varefter den beräknas minska under början av nästa sekel. Anlalel pensionärerkommer all öka. Ökningen gäller framför alli de allra äldsta, de - där vårdbehovet är myckel stort. Fram beräknas dennaåldersgrupp öka , från ca 90000 lill 160000 personer. Under böijan avnäsla sekel beräknas åldersgruppen minska något. Åldersgruppernas andel av totalbefolkningenoch deras förändring vill jag belysa med några proceni siffror i runda lal föråren 1977, 2000 och 2025. Bam i åldrarna 1. o. m. 14 årminskar från 20 lill för all vara nere på . Föråldrarna ökar andelen från lill för all sedan sjunkalill . De äldsla - -har i slorl selt oförändrad andelmellan och - -men ökar lill . Det är en självklarhet allulformningen av samhällels insalser för de äldre från flera synpunkler får ökadbelydelse av all antalet äldre, enligl tillgängliga uppgifter, ökar iförhållande till andra åldersgrupper. 2.10.5 SamhäUets framtida insatser för de äldre Jag har främst beskrivitsamhällels hiUillsvarande insalser för de äldre, pensionärernas nuvarandesituation och den vänlade befolkningsutvecklingen. Innan jag går över lill allbehandla de framlida insatserna inom samhällels äldreomsorg villjag ge någrasammanfattande utgångspunkter. Även om den obligatoriska skolan hadeen begränsad omfattning när dagens pensionärer var barn, har kunskapsnivånhöjls i förhållande lill lidigare generationer. Samlidigl har samhällel blivitmer sekloriseral och komplicerat. Andra krav slälls på kunskap ochsamhällsorientering än . 1979/80:1 Omsorger om äldre 275 Som jag har nämnt har deäldre i ökande grad tvingats lämna arbelslivel framför alli på grund avstrukturomvandlingen inom industrin. Genom förbättrade pensioner och vidgademöjligheter till pensionering har de äldres materiella slandard tryggats. Ävenom det finns brister har deras bosladsförhållanden och omsorgerna om demförbällrals. En utveckling pågår för att öka de äldres deltagande isamhällslivet. Alllför många äldre människor upplever dock tillvaronproblemfylld. Målen för samhällels insatser inomsocialtjänsten kommer lill uttryck i portalparagrafen i förslaget tillsocialtjänstlag och i helhetssynen. Den särskilda målsättningen föräldreomsorgen återkommer jag strax till. Insatsema måsle inriktas på allförändra de brister i välfärden som bl.a. socialutredningen ochpensionärsundersökningen har redovisat. Med ett ökande antal äldre behövsökade samhälleliga insatser för dem. De har själva under sin levnadstid arbetatför en materiell trygghet under pensionsliden. Jag anser att en gmndläggandeutgångspunkt för samhällets äldreomsorg bör vara atl med den materiellatryggheten som gmnd medverka till en meningsfylld livssituation för de äldre. Samhällels framtida insatser inomäldreomsorgen måste utgå från synsättet att de äldre är en tillgång församhällel. Deras kunskaper och livserfarenheter måste i ökande grad tastillvara i samhällslivet. Denna utgångspunkt stöds av pensionärsundersökningensredovisning att de äldre visar ett förhåUandevis gott fysiskt och psykisktvälbefinnande långt upp i åldrama. Pensionäremas verklighet är trols allt merpositiv än vad vi hiuills har föreställt oss. föreslår attdelmålen för äldreomsorgen skall vara självbestämmanderätt och normalisering.Självbestämmanderätt inom äldreomsorgen förutsätter ett differentierat utbud avstöd- och serviceformer. Individen skall själv kunna välja mellan dessa. Denservice som den äldre har valt skall ges ulan ingrepp i den personliga integriteten.De äldre själva och deras organisationer bör aktivt medverka i utformningen aväldreomsorgen. Med normalisering som delmål inomäldreomsorgen menar socialutredningen att samhällels insatser skall underlättaför de äldre att bo i sin vanliga miljö. Vård och service bör tillhandahållas ide äldres bostäder eller i närbelägna servicelokaler av olika slag. Insatsernaför de äldre bör så långt det är möjligt ges i samma former som för övrigamedborgare. De särskilda krav som kan gälla för äldre personer bör beaktas. förslag omäldreomsorg får elt mycket gott mottagande av remissinstanserna. Dessa delarutredningens förslag till principer och riktlinjer. Genomgående betonas viklenav att insatserna för de äldre vägleds av självbestämmanderätt ochnormalisering. Några remissinstanser anser att avsnittet tillhör betänkandetsmest förtjänstfuUa. 1979/80:1 Omsorger om äldre 276 gande delen av remissinstanserna tillstyrker oreserveratulredningens förslag. Jag ansluter mig lill uppfattningenatt självbestämmanderätt och normalisering bör gälla som delmål föräldreomsorgen. Somjag framhöll är det också viktigt att vi ser de äldresom en tillgång i samhällel. Deras kunskaper och erfarenheter, vilka de har förvärvatunder etl långl liv, måsle komma till uttryck i samhällslivet. innebärinle bara all pen-sionärema skall ges möjlighel till ell aktivt liv för attmolverka isolering och passivitet, utan även alt de aktivt skall delta inomolika områden av samhällslivet. De äldres egna initiativ skall stimuleras Av det sagda följer allpensionärernas egna initiativ skall stimuleras. Som socialutredningenframhåller utgör den allt större pensionärsgruppen en betydelsefull maktfaktori samhället, främst genom sina organisationer. Enligt pensionärsundersökningenvar av ålderspensionärerna anslutna till någon pensionärsförening,någol politiskt parti, eller någon fackförening, frikyrka ellerhandikapporganisation. Pensionärsorganisatio-nema anslöt avålderspensionärerna. Därefter kom de politiska och fackliga organisationerna.Inte av ålderspensionärerna uppges ha röstat vid val.Bland de yngsta ålderspensionärerna var andelen . Kvinnoma röstade i mindreutsträckning än männen. Siffroma pekar på det stora inlresse pensionärerna harför samhällsfrågorna. En form av aktivitet förpensionärerna är föreningsarbete. Enligt socialutredningen behöverpensionärernas föreningar slöd för sin verksamhet i olika former genom bidrageller genom hjälp med lokaler. Sådanl slöd stämmer väl med principen omsjälvbestämmanderätt. Enligl normaliseringsprincipen skall verksamhet bedrivasinom många föreningar. När det krävs direkt kommunalt engagemang kan detlagenomföras inom kommunens olika verksamhetsområden, bl.a. socialnämndens,fritidsnämndens och kultumämndens. Kommunema understöder eller driversjälva en omfaltande fritidsverksamhet utanför institutionerna enligtpensionärsundersökningen. Den vanligaste sysselsättningen är studier men ocksåolika lyper av hantverk och hobbyarbeten. Film, musik och föreläsningar förpensionärerna förekommer också liksom utstäUningar och distribution av böckervia bokbussar. Vidare förekommer sådan verksamhet som dans, sång, motionsidrottoch utflykter. Besök hos anhöriga, vänner ocholika institutioner är en viktig form av aktiv tillvaro. För detta krävs godakommunikationer. Vissa kommuner lämnar subventioner till pensionärema för allde skall kunna besöka teater, bio eller andra nöjestillslällningar - ibland iform av särskilda föreställningar för pensionärer. Enligt socialutredningen bör det vara en gemensam uppgiftför arbels- Prop.1979/80:1 Omsorger om äldre 277 marknadspartema,framför allt för fackföreningarna, atl ta ansvaret för att de äldre får enmeningsfull och berikande konlakl och gemenskap med varandra även efler uppnåddpensionsålder. Ulredningen menar att vid behov bör la initiativi denna fräga. Pensionärsundersökningen erinrar om allsocialpolitiska kommittén lade fram förslag om kontaktpersoner - by- ochkvartersvis - som olika organisationer kunde stå för. 1 utredningen redovisasetl projekl kallat "Grannansvar" i vilkel man har prövat enkomplettering av den sociala med elt nät av kontakter med människorinom de äldres närmaste omgivning. anser pensionärsundersökningen atl mankan räkna med atl pensionärema själva, inte minst genom sina organisationer,kommer alt göra större insalser för sysselsättnings- och kontaktverksamhet m.m. framhåller atl man bör försökafinna en avvägning mellan å ena sidan de specialiserade intressen sompensionärerna har för att säkerställa sin situation och å andra sidan enhelhetssyn över ålders-gränsema. Enligt principen normalisering är det viktigtall pensionärema aktivt medverkar i hela samhällslivet. Via pensionärsråd ikommunerna och förtroenderåd vid ålderdomshem eller menarsocialutredningen att de äldre kan stärka sina möjligheter till inflytandeöver sina villkor i enlighet med principen om självbestämmande. Pensionärernasmiljö måste planeras i samråd med dem och ses i ett helhetsperspektiv så attden ger möjlighel till enskildhet och gemenskap. Flertalet remissinsianser som har ullalat sig idenna fråga tillstyrker förslagen. Några remissinsianser anser att ekonomisktstöd bör utgå. Av delmålel självbeslämmanderält följer enligl minmening alt de äldres egna initiativ skall stimuleras. Jag ansluler mig lill vadsocialulredningen och pensionärsundersökningen har sagl i dessa delar. Jaganser del angelägel alt samhället även i fortsättningen slödjer pensionärernasorganisationer. Del är som socialutredningen bl. a. har påpekatangelägel atl pensionärema medverkar i hela samhällslivet. De bör spela enviklig roll i etl organisations- och samhällsliv, som omfattar alla åldrar. Detär etl samhällsintresse att det finns ell varierat och mångfacelleralföreningsliv, som inom samhällsramen förelräder olika gruppers inlressen. Kommunerna stödjer på olika sätt och ivarierande omfallning pensionärernas organisationer. De har de bästaförulsältningarna atl bedöma de lokala organisationernas behov av stöd och ivilka former della bör lämnas. Jag anser atl äldreberedningen bör kartlägga huroch i vilken omfattning kommunema stödjer pensionärernas egna organisationersamt hur de bedömer behovet av ytterligare stödinsatser av ekonomiskt och annatslag. För att tillgodogöra sig kostnaderna för vård ellerförsörjning har kommunen rätl enligl 10 kap. 3 § lagen om allmän försäkringalt uppbära Prop.1979/80:1 Omsorger om äldre 278 Enligl pensionärsundersökningenfick mindre än hälften av ålderdomshemmens pensionärer sin pensionsjälva. menar atl denna inskränkning i rälien förålderdomshemmens pensionärer alt själva uppbära sin folkpension är otidsenligoch bör upphävas. Beslämmelsen, som infördes , gmndar sig enliglulredningen på etl förlegal synsäll. Som jag har nämnl lidigare beslötriksdagen att ålderdomshemmen inle längre skulle varaförsötjningsansialler. Enligt socialulredningen har beslämmelsen från år 1962inle följt ulvecklingen ulan bygger på det synsäu som gällde . Allbibehålla bestämmelserna strider enligt utredningens uppfaUning mol delmålenför äldreomsorg. Socialulredningen menar attpensionärer som så önskar även i fortsätl-ningen bör ha möjlighel atl fåservice från kommunerna genom att dessa lyfter pensionen. Denna form av serviceskall då bygga på pensionärens fria vilja. Del begränsade anlalel ärenden dåbelalningsvägran förekommer måsle enligt ulredningen lösas på annat säll ängenom atl inskränka rätten för samtliga pensionärer i ålderdomshem att uppbärasin pension. Förslaget all upphäva inskränkningarna i pensionärernas räu tillpension har tillstyrkts i del närmaste enhälligt av de remissinstanser som harutlalal sig i frågan. Jag delar helt socialutredningensuppfattning atl del är en otidsenlig bestämmelse all kommunen skall äga rällall uppbära den pensionsberälligades folkpension och att beslämmelsen äroförenlig med de delmål som gäller för äldreomsorgen. Jag föreslår därför altden skall upphävas. Åtskilliga remissinsianser anserall det bör införas en laglig skyldighel för kommunen all upprälla en plan föräldreomsorgen i likhel med vad som gäller för barnomsorgen. Frågan har inlebehandlals av socialulredningen. log uppfrågan om planering av äldreomsorgen i sill betänkande . Enliglpensionärsundersökningens kommun-enkät förekom det är 1975 inle någon mersyslemalisk och organiserad planering av äldreomsorgen. Översiktsplaner föräldreomsorgen har dock därefter vunnit spridning i kommunerna. Denkommunalekonomiska långtidsplaneringen (KELP) är etl viktigiplaneringsinstrument enligt pensionärsundersökningen. Den redovisar dock inleberäknad uiveckling av t.ex. vård- och hjälpbehov för pensionärer. Detta utgören brist. På sjukvårdssidan finns det dock enligl ulredningen mera omfaUandeplaner rörande äldre. Pensionärsundersökningen anser allkunskaper och erfarenheler om äldreomsorgen fortlöpande bör samlas in.sammanslällas, syslemaliseras och kompletteras med sikte på användning förplaneringsändamål. SCB:s slatislik är inle lillräcklig. Den bör bearbelas förall man skall få en vidgad och fördjupad bild av de äldres silualion. Prop.1979/80:1 Omsorger om äldre 279 ocksåkvalitativa välfärdsaspekler bör ingå. Samordningen mellan huvudmännen börockså uppmärksammas. Del ökande antalet pensionärer och behovel avutbyggda insatser för äldre från samhällets sida gör det enligtpensionärsundersökningen nödvändigt alt skjuta planeringen i förgrunden.Planema bör utarbetas på riks-, läns- och kommunnivå. De bör gälla både hälso-och sjukvård saml socialtjänst. De måste omfalta behov och resurser för olikaverksamheter. Även personalfrågor och personalutbildning bör ingå i planerna.De skall utgöra gmnden fören utveckling med syfte att ge de äldre bralevnadsbetingelser. Enligt vad jag har inhämtat upprättar flertaletkommuner numera särskilda planer för äldreomsorgen. Del är medlillfredsslällelse jag har noterat atl ,och Spri i ett samarbetsprojekl rörande primärvården ochäldreomsorgen har påtalat behovet av utveckling av planeringsarbelel inomkommunerna. Samordningsfrågorna mellan kommun och landsting tas också upp tillbehandling. Äldreomsorgen bör ingå som en viklig del i denplanering av socialljänslen som jag har behandlat tidigare (avsnitt 2.4).Därmed tillgodoses i huvudsak de önskemål om en plan för äldreomsorgen somremissinstanserna och pensionärsundersökningen har framställt. Det bör, liksomi fråga om övriga områden inom , ankomma på attsammanställa kommunernas och landstingens planer. Jag återkommer till detta(avsnitt 2.21). Förberedelseinför en meningsfylld pensionstid Genom de senaste årens pensionsreformer har alltfler aktiva och vitala människor fått möjlighel till ålderspension.