prop · G303150 · 1979-12-31 00:00:00 — Den ytterligare försämring av OECD-ländemas bytesförhållande somsåledes inträffar medför en fortsatt försvagning av den samlade bytesbalansen,Totall kan underskottet komma att uppgå till mer än . ,, och flera av de mindre industriländernaförulses uppvisa slora underskott. Försämringen av bytesbalanserna i de övrigastora länderna i väntas däremot bli begränsad och i Förenta staternamotverkas de stigande kostnaderna för oljeimporten av en gynnsamexportutveckling. Den bild av den ekonomiska utvecklingen som härskisserats leder fram lill ett antagande om en genomsnittlig tillväxt iOECD-länderna pä . Även om prognosen frän preliminär nationalbudgetsåledes står sig, har bedömningen av utvecklingen under loppet av årelförändrats. Tillväxten och de inledande månaderna varstarkare än väntat. Ä andra sidan har nya depressiva faktorer i form avytterligare oljeprishöjningar och ekonomiskt-politiskt åtstramande åtgärdertillkommit, varför man nu kan vänta en kraftigare nedgång äv efterfrågeutvecklingenunder loppet av 1980. 1 Förentastaterna förutses en minskning av totalproduktionen . Det åtgärdspaket somframlades får kraftiga konjunkturdämpande effekter i ett läge då flerafaktorer redan talar för en nedgång. En minskning av brullonalionalproduklenmed förulses , 1 ler sig situationen f, n, någotljusare, men även här är en successiv avmattning och en stagnerandeproduktionsutveckling att räkna med. Totalt förutses en tillväxt istorieksordningen 1,. Inom detta genomsnitt ryms prognosen om en uppgång medca i och och en minskning i denbrittiska totalproduktionen med . Den högsia tillväxten bland de storaindustriländerna förutses i , En gynnsam exportutveckling bedöms här bidratill en ökning i bruttonational- 1979/80:150 44 1 våra nordiska grannländer väntasFinland och uppvisa en relativt gynnsam utveckling, med tillväxttal istorleksordningen . I däremot är en nedgång i bruttonationalproduktensannolik . Den nedåtriktade trenden i konjunkturutvecklingen underloppet av 1980 innebär risker för en snabbi ökande arbetslöshet. Redan idagsläget är ca 17 miljoner människor i utan arbete. Med denförutsedda svaga produktionsutvecklingen måste man räkna med att arbetslöshetenkan komma att översliga 19 miljoner vid årets slul. Inflationen bedöms minskaunder loppet av 1980, men taklen i prisstegringarna är sannolikt fortfarandeotillfredsställande hög vid slutet av året. Vid ingången till 1981 skulledärmed den ekonomiska situationen i industriländerna präglas av allmänt svagefterfrågan, slor arbetslöshet, hög inflationstakt och fortsatta underskott ibytesbalanserna, Totalproduktionen i den amerikanska ekonomin ökade medknappt 2,1979 att jämföra med ca 4,året innan. Även om konjunkturensåledes försvagades, var utvecklingen under loppet av året bättre än de fiesiabedömare vänlat, 1 slället för den successiva avmattning som allmänt fömtsågsvar tillväxttakten jämn mellan de båda halvåren 1979, I själva verkelförslärkles utvecklingen om man ser lill denslutliga inhemska efterfrågan; ett fall i sparkvoten bidrog till attupprätthålla tillväxten i den privata konsumtionen som investeringsverksamhetentilltog inom näringslivet. Denna uppgång motverkades dock genom en kraftigtneddragande effekl från lagerrörelserna. Parallellt med den försatta tillväxten i efterfråganaccelererade inflationen. Genomsnittligt uppgick ökningen ikonsumentpriserna till , men under loppet av året nådde inflationslakten över13%. Inflationen kom därmed att utgöra det dominerande problemet för denekonomiska poliliken. Till en del kan den oförmånliga utvecklingen förklarasav de tilltagande flaskhalsproblemen och överhettningstendenserna i samband medden utdragna perioden av obruten expansion alltsedan 1975. Den svagaproduktivitetsutvecklingen kan ses som etl tecken härpå, även om strukturellafaktorer också spelar in. En annan avgörande faktor var givetvis fördubblingenav oljepriserna och den snabba prisuppgången även för övriga råvaror.Lönekostnaderna däremot verkade snarare återhållande på priserna. Uppgången ilönerna stannade vid . Uppbromsningen i lönestegringstakten och accelereringen avinflationen medförde att realinkomsterna utvecklades negativt mot slutet avåret, Sparkvoten sjönk dock från en redan låg nivå och uppgick tillendast . Härigenom kunde den privata konsumtionen öka med ca Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 45 Nedgången i sparkvoten låter sig ej enkell förklarasmed ulgångspunkl från tidigare ertarenheter. Strukturella och instilulionellafaktorer säsom demografiska förändringar och kreditsystemets utveckling har angettssom förklaringsgrunder. Den höga konsumlionsviljan kan ocksä ses som enanpassning från konsumenternas sida till en högre inflationstakt. i följd uppvisade näringslivelsinvesteringar undantaget bostadsbyggandet en klart gynnsam utveckling. 1genomsnitl för året nåddes en ökning i närheten av . Detta kan synasförvånande mol bakgrund av de allmänna farhågorna för en snar recession. Defrämsla orsakerna till den oväntat positiva utvecklingen torde vara detförbätlrade vinsllägel och behovet att bygga ut kapaciteten vilken tidigareunder uppgångsfasen minskat i förhållande till produktionen. Det kan sålunda iefterhand konstateras att den allt stramare penningpolitiken fick eUmyckel begränsai genomslag då det gällde näringslivets investeringar. Däremottycks bostadsbyggandet ha påverkals av uppgången i de långa räntorna. Dentidigare mycket slarka tillväxten av bosiadsinvesleringarna ersattes av ettfall på 1979, Härigenom begränsades ökningen i de totala fastainvesteringarna till , Lagerrörelserna medförde elt visst negativt bortfall iefterfrågan . Utvecklingen var dock oregelbunden . Detandra kvartalet skedde en kraftig sannolikt ofrivillig uppgång i samband medatl den slutliga eflerfrågan drastiskt föll lillbaka. En avveckling inleddessedan del Iredje kvartalet som den slulliga eflerfrågan åler växte istyrka. Nedgången i lagerhållningen sett i relation till försäljningenfortsatte om än i etl lugnare tempo. Den reala utrikesbalansen lämnade ett positivt bidrag lillefterfrågan om ca en halv procentenhet . De konkurrensfördelar somtidigare vunnits genom dollarkursens nedgång gav utslag i en stabilexportutveckling. Exporten ökade sålunda med somimporltillväxten stannade vid . Denna skillnad i volymutveckling visadesig även i bylesbalansen. Trots att oljeräkningen ökade med till ca 90 miljarder förbättrades bytesbalansen. Från ett underskott påca året innan skedde en omsvängning till etl svaglöverskott 1979, Förbättringen av externbalansen underlättade strävandenaatt förhindra en ytterligare nedgång i dollarkursen. 1 jämförelse med tidigareår var också dollarkursen stabilare . Avgörande härför bedöms denbelydande räntedifferensen gentemot övriga viktigare länder ha varit. Den högaväntenivån och den successiva åtstrammi\gen av penningpolitiken motiveradesäven av den tilltagande inflationen. genomfördes en betydandeomläggning av penningpolitiken. I stället för den tidigare fokuseringen tillräntenivån inriktades penningpolitiken på kontrollen av kreditvolymensexpansion. Dessa åtgärder bidrog till att pressa upp ränteläget ytterligare.Mot bakgrund av de alltmer försämrade utsikterna beträf- 1979/80: 150 46 fande inflalionen framlades ett omfattandeåtslramningspakel . Särskilda reservkrav infördes eller höjdes dädet gällde vissa typer av krediter, främst utlåning för konsumtionsändamål.Huvudvikten i paketel läg dock på finanspolitiska åtgärder. Redan budgeten för1979/1980 har en försiktigt restriktiv inrikining. Utgifterna beräknasvisseriigen öka realt med knappl räknat för innevarande kalenderår, men denexpansiva effekten härav motverkas av ökade skatteintäkter som en konsekvens avinflationen. Den budget som presenterades och som träder i kraft ioktober innebar en ytterligare åtstramning. Bortsett från försvarsanslagetförutsägs endast mycket begränsade utgiftsökningar. Inom ramen för det i marspresenterade ålgärdspaketel skars utgifterna ned yllerligare i en omfattning avca . vidtogs åtgärder för atl öka iniäklema, bl,a, en särskild importavgift på olja. Köpkraftsindragningen via oljeprishöjningen och denfederala budgetpolitiken får en avsevärt dämpande effekt påkonkunkturutvecklingen . En ytteriigare uppgång i inflationstakten tillföljd av oljeprishöjningarna har ägt rum . Ävenom inflationen skulle mattas av mot årets slut, måste man räkna med engenomsnittlig ökning på . Löneökningarna kan förutses bli av ungefärsamma storieksordning, eller något lägre. Den största osäkerhetsfaktorn närdet gäller att förutse konsumtionsutvecklingen är hushällens sparbeteende.Svårigheten att förklara den nedgång av sparkvoten som ägt rum, medför ocksäatl dess framtida utveckling är besvärlig att förutsäga. Strukturella faktorerbedöms hålla sparkvoten nere, men den konjunkturella utveckhngen torde peka iriklning mot en uppgång. En återgång lill en nivå pä , skulle innebära ennegativ eller stagnerande utveckling av den privata konsumtionen, Däremoi väntas en fortsalt gynnsam lillväxl avnäringslivets investeringar , Efter hand förutsesdock en negativ utveckling i linje med den allmänna konjunkturdämpningen ochdet strama lägel pä kreditmarknaden. i genomsnitt förutses enstagnerad utveckling av näringslivets investeringar. När det gällerbostadsbyggandet är en ytterligare nedgång att vänta. Enligt de indikatorer somnu föreligger kan bostadsbyggandet komma att visa en minskning istorieksordningen eller mer. Sammantaget för de fasta investeringarnaskulle detta innebära en tillbakagång med ca 4,. Den lageravveckling som inleddes under senare delen av1979 bedöms fortsätta under innevarande år. Den förhållandevis låga lagernivånvid utgången av fjolåret talar dock för all den neddragande effeklen på efterfråganblir begränsad, Elt bortfall om drygt en halv procentenhet torde dock vara atträkna med. Ett positivt bidrag är däremot att fömtse från utrikeshandeln.Relativt andra länder förutses den inhemska efterfrågan bli svagare i Förentastaterna. Dessutom kan ytteriigare marknadsandelar komma att vinnas genom attfördelen i konkurrenshänseende beslår. Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 47 om inflationstakten ökat, har dock uppgången iexportpriserna hållits tillbaka. Mot bakgrund härav förutses eU tillskoll tillefterfrågan från den reala utrikesbalansen i storieksordningen en halvprocentenhet. Den ekonomiska politiken är f. n. i första hand inriktadpå atl nedbringa den höga inflationstakten. Den nedgång i efterfrågan somförutses betraktas därför sannolikt ej enbart negativt frånekonomisk-politisk synpunkt. En dämpning av efterfrågan skulle sannolikl i höggrad underiätta kampen mot inflationen. En omprioritering av de ekonomisk-politiskamålsättningarna efler hand som konjunkturen försvagas kan dock ej uteslutas.Den skarpa nedgång i efterfrågan som förutses mellan försia och andra halvåreti år talar för en snabb ökning av antalet arbetslösa. Vid slutet av 1980förutses arbetslösheten uppgå till väl , En sådan utveckling skullekunna föranleda en omläggning av politiken i en mer efterfrågestödjanderiktning. Det är emellertid ej sannolikt att en sådan omläggning skulle påverkakonjunkturutvecklingen förrän under nästkommande år. Mot denna bakgrundförutses en minskning i den amerikanska totalproduktionen 1980 med , Den ekonomiska ulvecklingen i under 1979kännetecknades av en gynnsam inhemsk efterfrågeutveckling, tilltagandeinflationsimpulser frän omväriden och en starkt försämrad extern balans. De fasta investeringarna utgjorde den främsta drivkraftenbakom tillväxten i den inhemska efterfrågan. Totalt registrerades en uppgångmed . Särskilt positiv var utvecklingen av näringslivets invesleringar.De stimulerades av det tidigare goda vinstläget, den stigande efterfrågan ocheU allmänt högt kapacitetsutnyttjande. Den ökning på som uppnåddesinnebar en återgång till de tillväxttal som var gällande före oljekrisen 1973.Ulvecklingen av de offentliga investeringarna var däremot återhållen, och förbosiadsinvesleringarna skedde en direkt nedgång efter den snabba expansion somägt rum året innan. Också denprivata konsumtionen bidrog starkt till efterfrågeökningen. Detta förklaras ihög grad av förstärkningen i hushållens reala disponibla inkomster. Dengenomsnittliga uppgången i konsumentpriserna begränsades till ca 3,, Trotsde måttliga nominella lönestegringarna uppnåddes härigenom en betydande ökningav hushållens reala köpkraft, och den privata konsumtionen kunde stiga med ca6%, Till detta kom en ökning av de offentliga utgifterna för konsumiionsändamålmed , Tillväxten i den slutliga inhemska efterfrågan verkadepådrivande på investeringarna i lager. Del posiliva bidragel lill eflerfråganfrån lagersidan uppgick till ca 0,. Den låga inflationstakten, mätt i konsumentledet, var etlresultat i första hand av den måttliga löneuppgörelsen och de avsevärdaproduktivitetsvinster som uppnåddes. Däremot uppstod kraftiga prispådrivandeimpul- Prop.1979/80: 150 48 ser via importen. Med det myckel stora beroendet avimporterad energi och importerade råvaror, drabbades givetvis hårt avprisstegringarna pä olja och andra råvaror. Till delta kom attbytesförhållandet försämrades till följd av yenens fortgående deprecieringallt ifrån slutet av 1978,1 effektiva lermer sjönk yenens värde med ca 20%1979. Dessa faktorer ledde till en kraftig acceleration avpartihandelspriserna. Under loppet av ärel ökade dessa med . Ocksåkonsumentprisernas ökningslakl tilltog mol sluiet av 1979, men genomslaget harhittills varit begränsai. De ökade oljepriserna fick dramatiska konsekvenser ävenför den externa balansen. 1 och med atl kostnaderna för oljeimporten i stortselt fördubblades, kom oljenoian alt uigöra av det lotala importvärdet.Bytesbalansen svängde om från ett överskott åretinnan till ett underskott på ca 9 miljarder . Denna omkastning förklarasinte enbart av försämringen i bytesförhållandet, utan berodde också påhandelns volymutveckling. Den goda inhemska efterfrågelillväxten, effekternaav yenapprecieringen , frivilliga exportbegränsningar och särskildaåtgärder för att öka importen, medförde att exportutvecklingen var återhållen,medan importen steg myckel snabbt. Den neddragande effekten härav påproduktionstillväxten var betydande. Den inhemska efterfrågan steg med ,men efterfrågebortfallet från utrikeshandelssidan begränsade ökningen i BNP1979 till . Den positiva trenden i konjunkturutvecklingen bestodsåledes , För registrerades en tillväxt påöver i årstakt och industriproduktionen låg över nivån motsvarandemånad året innan. Emellertid skedde en viss förskjutning i efterfrågansinriktning . Exporten uppvisade åter höga tillväxttal, medanden inhemska efterfrågan mattades något. Särskilt den privata konsumtionenutvecklades svagt . Däremoi fortsatte den krafiigaexpansionen av näringslivels investeringar. De framåtblickandekonjunkturindikatorerna visade vid början av 1980 på att denna trend skullebestå. Förtroendeklimatet inom näringslivet var gott, men undersökningar avhushållens inköpsplaner pekade på en mer försiktig attityd. Det senareförklaras i hög grad av oron inför den tilllagande inflationsutvecklingen. Strävan atl hålla tillbaka prisstegringstakten blev bestämmandeför utformningen av den ekonomiska politiken vid inledningen av 1980. För enstram inriktning av politiken talade också den underliggande styrkan iefterfrågeutvecklingen och det väntade positiva bidraget från utrikeshandeln ioch med aU exporten började stiga snabbare än importen. Yenens fall under 1979hade varil så kraftig att den bedömdes ha medfört en avsevärd förbättring avden japanska konkurrenskraften. Å andra sidan innebar en sjunkande yen-kursökade svårigheter då det gällde att stabilisera prisutvecklingen. Vidinledningen av 1980 stramades därför penningpolitiken åt och ränteläget höjdessuccessivt. förekom omfattande interventioner för att stödjayen-kursen. Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 49 Finanspolitiken så som den presenterats inför budgetårel1980/81 haren restriktiv ulformning. Delta moiiveras inle enbari med sirävanall bromsa inflationen, utan också med nödvändigheten alt begränsa de storaunderskotlen i den slalliga budgeien. Till följd av den ökade inflalionenberäknas de slalliga inkomsterna sliga kraftigt. Ökningen pä ulgiftssidandäremoi planeras bli den lägsla pä över ijugo är. Särskili hårt drabbasulgifterna för offentliga arbeten, vilka planeras hållas oförändrade inominella lal. Budgeten innebär sålunda en avsevärd åtstramning i förhållandelill 1979. Emellerlid medför en eftersliipning av utgifter frän del budgetårsom avslutas att såväl den offentliga konsumtionen som deoffentliga investeringarna kan beräknas öka med under kalenderåret 1980.Nägon snar uppmjukning av den strama finanspolitiken är ej atl räkna med.Penningpolitiken torde också komma all behålla sin restriktiva prägel underhuvuddelen av 1980, Den privata konsumtionens tillväxt blir i hög grad beroendeav utvecklingen i inflalionen. Med den eftersläpning som vanligen gällermellan förändringar i partihandelspriserna och i konsumentpriserna, kan manvänta att de senare visar en accelererad ökningstakt under försia hälften av1980. Sedan de ulifrån kommande prisimpulserna slagit igenom, förutses åler enlugnare inflationstakt. Härför lalar i första hand den väntade gynnsammaproduklivitelsulvecklingen och förutsedda relativt måttliga löneökningar. Deavtalsförhandlingar som inletts pekar i riklning motlönestegringar i storleksordningen . De genomsnittliga prisstegringarna ikonsumentledet är svåra att bedöma, men kan vänlas uppgå till . Utrymmetför en ökning av den privata konsumtionen skulle därmed bli relativt begränsat.Med en viss tillbakagång av sparkvoten, kan en konsumtionsuppgång med ca 2%förutses. Medan den privata konsumtionen således mattas av kraftigt,bedöms de privala invesleringama också uigöra etl drivande elemenl ikonjunkturutvecklingen. Visseriigen minskar avsättningsmöjligheterna påhemmamarknaden, men utsikterna till en förbättrad exportutveckling bidrar lillatt upprätthålla förlroendeklimaiet inom näringslivet. Även om vinstlägetförutses försämras något i jämförelse med 1979, talar etl beslående högtkapacitetsutnyttjande för en god investeringsverksamhet. En tillväxt inäringslivels invesleringar med kan därför ställas i utsikt. 1 oeh medatl de offentliga investeringarna liksom bostadsbyggandet ökar långsammare,begränsas uppgången i de lotala fasta investeringarna till . Den nuvarande lagersituationen ställd i relation till denförvänlade försäljningen, talar inle för alt någon drastisk anpassning avlagernivån skulle komma att ske. Man kan därför anta att lagerinvesteringarna istort sett blir neutrala i förhållande till den totala efterfrågan. Därmedförutses en ökning av den inhemska efterfrågan med ca 2,, Den externa sektornväntas emellertid lämna ett stort nettobidrag till den totala efterfrågan,varför 4 Rik.sdagen 1979180. 1979/80: 150 50 brullonalionalproduklen skulle komma alt öka med bortåt 4%innevarande år. Förbättringen av den reala utrikeshandelsbalansenförklaras till största delen av den förstärkta konkurrenskraften. Yenensdepreciering i kombination med en snabb produktivitetsutveckling ochi internalionell jämförelse långsamma lönestegringar bedöms leda till atlJapan väntas uppnå avsevärda vinsler av marknadsandelar. Ä andra sidanblir marknadstillväxten begränsad i och med den ogynnsamma ulvecklingen av deninlernationella konjunkturen. Beiräffande den exierna balansen i nominellatermer bedöms förbättringen inte bli lika markerad. De kvardröjande effekternaav oljeprisstegringarna medför att den japanska bytesbalansen sannoliklförsvagas yllerligare . Den lillväxl pä som förulses för den japanskaekonomin ter sig gynnsam i jämförelse med flertalet industriländer. Nägonkraftig ökning av arbetslösheten torde ej vara att befara vid en tillväxt idenna storleksordning. Ser man till konjunkturutvecklingen under loppet avårel, gör sig motsatta inflytanden gällande. En successiv dämpning avinflationen skulle kunna leda till en förstärkning av den privala konsumtionenmot slutet av ärel. Ä andra sidan vänlas investeringsverksamheten varalivligast under årets första hälft och effekterna av den ekonomiska politikentorde efter hand bli mer äierhällande på efterfrågeutvecklingen. Sammantagetkan man förutse att tillväxttakten avlar något . Den västtyska konjunkturen utvecklades klart gynnsamtunder 1979 både jämfört med andra industriländer och . Denlolala produktionen steg med nära 4,, varvid arbetslösheten kunde nedbringasavsevärl trots en snabb tillströmning till arbetskraften. De privatainvesteringarna och lagerrörelserna var de viktigaste drivkrafterna i denposiliva utvecklingen. Dessulom gav finanspolitiken etl betydelsefullt stödlill eflerfrågan både via ökade utgifter och en sänkning av de direktaskatterna. Ett flertal faktorer bidrog lill atl stimulerainvesteringsverksamheten. Den tidigare försiktigheten hos förelagen har medförlall kapacitetsbegränsningar i allt slörre utsträckning börjat göra sig gällande.Vidare var likviditetsläget inom näringslivel gott, vilket sammanhängande medden gynnsamma vinstutvecklingen. Företagen var därför mindre känsliga för denrestriktivitet som präglade penningpolitiken. Ökningen i näringslivels fastainvesteringar uppgick till 1979. Dessutom fortgick den goda konjunktureninom bostadsbyggandet, varvid en volymuppgång på kunde noteras. Deoffentliga investeringarna steg med och de totala investeringarna medca . Del posiliva bidraget från lagersidan svarade för nästanen tredjedel av den totala efterfrågeökningen. Till en del förklaras detla avatt lagernivån Bilaga l.l Reviderad nationalbudget 51 var förhållandevis låg dä uppgången i eflerträganinleddes. Dessutom fick lagerinvesleringarna mol sluiet av 1979 i hög grad enspekulativ karaktär i samband med de prisstegringar som kunde förutses i försiahand för råvaror. Medannäringslivet präglades av optimism, visade konsumenterna en mer försiktigattityd. Den privata konsumtionen utvecklades klarl svagare än övrigaefterfrågekomponenter och ökningen stannade . Ändå varförutsättningarna för den privata konsumtionen klart gynnsamma. Realinkomsternaökade med och dessulom gav de skattesänkningar som genomfördes eltväsentligt bidrag till hushållens köpkraft. Konsumenterna valde emellerlid atllåla en belydande del av inkomstökningarna gå till sparande, varvid dengenomsnittliga sparkvoten sleg. Denvästtyska exporten uppvisade en ökning med 1979. Detta återspeglar tillslor del den gynnsamma konjunkturutvecklingen i flera viktiga avnämarländer,men hänför sig i viss mån även till marknadsandelsvinster. D-markens effektivaappreciering var förhållandevis begränsad allt och devalulastabiliserande ålgärder som då genomfördes i . Dessutominnebar den inhemska kostnadsutvecklingen att konkurrenskraften förbättrades.En ökning av produktiviteten inom näringslivet med i kombinalion medmåttliga löneökningar medförde att kostnaderna per producerad enhet steg långsamtsett i en internationell jämförelse. De höjda oljepriserna innebar emellertiden kraftigt pådrivande effekt på inflationsutvecklingen. Konsumentprisernasökningslakt uppgick till vid slutet av 1979 jämfört med endast åretinnan. Om man rensar statistiken frän de direkla effekterna avoljeprisstegringarna och höjningen av mervärdeskatten ,finner man emellertid all prisutvecklingen var mer återhållen änföregående år. Samtidigtsom exporten utvecklades gynnsamt, steg också imporlen i en snabb takt. För1979 uppgick ökningen till . Skillnaden i tillväxttakt mellan exporloch imporl förklaras huvudsakligen av del högre relativa efterfrågetrycket iden västtyska ekonomin och av den kraftiga lageruppbyggnaden. Dessa faktorerresulterade i etl efterfrågebortfall från utrikeshandeln i storleksordningenen procentenhet. Också i nominella lermer registrerades en kraftig försvagningav utrikesbetalningarna. Bytesbalansen svängde om från etl överskott på nära 9miljarder dollar 1978 till elt underskott på ca 5 miljarder .