prop · G303144 · 1979-12-31 00:00:00 — : De i promemorian föreslagnalagändringarna syftar lill all nä likformighet mellan aktiebolag och ekonomiskaföreningar beträffande reglerna för revision och redovisning. Förbundettillstyrker förslagen men vill göra några tillägg. LO: 1 LOs yttrande över "Förslag lill lag omekonomiska föreningar m.m." (Ds Ju 1976: 11) och "Följdlagstiftninglill en ny föreningslag" (Ds Ju 1976: 17) framhöll organisalionen detpositiva i atl reglerna för ekonomiska föreningar harmoniseras med den nyaakliebolagslagen specielll vad gäller revision, årsredovisningar och koncerner.I samma yttrande framhölls vidare alt detta sägs enbari som tekniskaförändringar som snabbi skulle kunna genomföras men alt LOs gamla krav på en översynav hela företagslagsliftningen med dess inskränkta parissyn slod kvar. I föreliggande promemoria behandlas huvudsakligen dedelområden som LO särskilt framhöll i sill tidigare yttrande. Däremot avslårman från atl lägga fram etl förslag till ny lag om ekonomiska föreningar bl.a.med moliveringen alt kooperationsutredningens arbele bör avvaktas. Mot bakgrund av del anförda lillslyrker LO i principulredningens för- Prop.1979/80: 144 173 slag ulan all i delalj ha granskat alla dekonsekvensändringar på olika lagar som förslaget medför. 1 övrigl vill LOhänvisa lill silt tidigare nämnda yllrande av lillJustitiedepartementet. TCO:Förslagel överensslämmer i huvudsak med de i den lidigare promemorianframlagda förslagen och TCO hänvisar på dessa punkter till sitl lidigareyttrande. - TCO vill föra fram vissa principiella synpunkier beträffande denassocialionsrältsliga lagstiftningen. Del är önskvärt atl en samordnad och föralla associationsformer gemensam lagsliflning om redovisning kommer lillslånd. Detta bör vara möjligt då nu förslag om likartade redovisningsregler föroffentlig årsredovisning och koncernredovisning föreligger för alla kaiegoriernäringsidkare. - TCO vill också erinra om behovet av alt denassocialionsrältsliga lagsiiftningen görs till föremål för en förnyad översynför alt bringas i överensslämmelse med intentionerna i Lag om medbeslämmande iarbetslivet. redovisningskonsullers jörbund: Under senare århar ökade krav slällls på bäitre information från företagen. Med hänsyn härtillhälsar vi med lillfredsslällelse alla ansträngningar alt göraredovisningsreglerna så likformiga som möjligt oavsett associationsform.Härigenom skapas ju onekligen bälire möjligheter lill jämförelser. Emellerlid ligger del i sakens natur atl behov föreliggerav närmare vägledning vid vissa reglers lolkning. Vi inslämmer därför iutredningens förslag, atl får i uppdrag all följa praxis ochavge erforderliga anvisningar. Slutligen vill vi komma med en synpunki av mera prakliskarl. När nu likartade redovisningsregler för offentlig årsredovisning ochkoncernredovisning kommer att gälla alla kategorier näringsidkare, synes deloss vara mera praktiskt all sammanföra dessa redovisningsregler i en enda lag(kanske införd i Bokföringslagen), Sedan kan i de olika lagarna hänvisning skelill denna samlade lag, FAR: FAR beklagar alt den fullständiga omdaningen av lagenom ekonomiska föreningar har måst uppskjutas. Föreningen vill under dessaförhållanden tillstyrka att den nu föreslagna delreformen i princip genomförs, eflersom den är synnerligen angelägen. Del nolerasall elt antal av de påpekanden, som FAR gjorde lill förslag, letttill justeringar i del nu remillerade förslagel. Svenska revisorsamjundel: SRS som med lillfredsslällelsenolerar, atl ell anlal av de påpekanden som samfundet gjorde i sillremissyttrande över föregående utredningsförslag (Ds Ju 1976: 11) beaklals i del nu föreliggandeförslaget, tillstyrker att detta i princip lägges lill grund för ändring ilagen om ekonomiska föreningar. 2 Årsredovisning m. m. : Nämnden konslalerar medlillfredsslällelse förslagels sirävan all samordna redovisningsreglerna förekonomiska föreningar med redan gällande regler och praxis i berörda frägorenligt bokföringslagen (BFL) och akliebolagslagen (ABL); någol som på siklkommer att förenkla redovisnings- och kontrollarbete, öka jämförbarhelen mellanolika kategorier näringsidkare och bidra lill att öka förståelsen för ekonomiskarapporter hos olika intressenlgrupper. Med hänsyn lagen lill de olikheter i fråga om bundetkapiial som råder mellan olika associationsformer har reglerna för upp- ochnedskrivning av Prop.1979/80: 144 174 anläggningstillgångar i ekonomiska föreningar (39 8)anpassats lill bestämmelserna i och ABL. I fråga om upp- och nedskrivningav anläggningslillgångar överväger BFN all i elt uttalande söka närmareprecisera bl. a. vad som är "ertbrderlig nedskrivning" respeklive"särskilda skäl för uljämning". 1 ell sådanl uttalande kommer nämndengivelvis också all beakla förhållanden i ekonomiska föreningar som kan behövaklarläggas. I 40 8 sägs bl. a. all "gollgörelse som avses i 17 81 mom och som icke inräknals i årsvinsten skall upptas som särskild kostnadsposti resultaträkningen". Nämnden har noterat vad som sägs ispecialmotiveringen till 40 8 nämligen "att det bör ankomma på BFN atlöverväga frågan om korrekt redovisning i dessa hänseenden". 1 anslulninglill lagens ikraftträdande avser nämnden atl lillsammans med berörda parlerpröva frågan om en anvisning i ärendel och vid behov göra nödvändigauttalanden. BFN vill förorda atl alternativet med en för allanäringsidkare gemensam lagstiftning om redovisning övervägs vid den vidarebehandlingen av lagforslaget. Om så inte sker, har BFN ej nägon erinran urredovisningssynpunkt mol all förslaget i promemorian lill ändringar av lagenom ekonomiska föreningar i vad avser 38-44 a 88 genomförs lills vidare. Del ärdock nämndens förhoppning alt i så läll frågan om en gemensam redovisningslagsenare kan bli föremål för utredning. Länsstyielsen i : I likhet medredovisningsreglerna i akliebolagslagen bygger de föreslagna nyaredovisningsreglerna i föreningslagen på bokföringslagen. Endasl de för ekonomiskaföreningar specifika bestämmelserna återfinns i föreningslagen. De beslämmelsersom föreslås bli införda i föreningslagen ansluter dessulom nära tillordalydelsen i aktiebolagslagen. finner nämnda likformighetändamålsen-lig. Svenska : Den i promemoria Ds Ju 1979: 14föreslagna samordningen av redovisningsreglerna för ekonomiska föreningar medmolsvarande beslämmelser för akliebolag lillslyrkes av oss. Riksrevisionsverkei: 38 8 sjätle slyckel; I promemorianföreslås för del försia atl avskrift av årsredovisning och revisionsberätlelseskall hos den ekonomiska föreningen hällas lillgänglig för envar senasl enmånad efter det resultaträkningen och balansräkningen blivil faslsiällda. Fördel andra föreslås att avskrift efter anmodan skall sändas in lilllänsstyrelsen. Sådan anmodan skall ske på begäran av envar. För föreningar,vari anlalel anställda i medeltalöverstigit 200. är insändande obligatorisk. Som framgår avdeparlementspromemorian Ds Ju 1976; II "Förslag till lag om ekonomiska föreningar m.m." lorde derasanlal uppgå till omkring 90 stycken (sid. 50 labell 3). I silt yllrande överdenna promemoria tillslyrkle också RRV all redovisningen skulle göras öppnaregenom alt årsredovisningen alltid skulle sändas in till registreringsmyndigheten. RRV har sedemera i sitl yllrande överbolagskommilléns delbelänkande "Nya bolagsregler m.m.", SOU 1978:67.beträffande där ifrågavarande lyper av rätlssubjekl framhållit att man så långtmöjligt bör söka begränsa det allmännas kostnader för hantering avredovisningshandlingarna. Redovisningshandlingarna torde kunna görastillgängliga och därmed ges offentlighet även genom atl förelaget eller somi detla fall föreningen - direkt åläggs alt lillhandahålla sin årsredovisningpå begäran av envar. Pä så sätl skulle länsslyrelserna undgå atl drabbas av enkostsam och slentrianmässig administrativ rutin. framstår som särskiltangeläget att undvika beträffande det slora anlalet mindre föreningar. Prop.1979/80: 144 175 ning kan däremoi finnas att koppla in företl vitesföreläggande om företaget inle fullgör sin skyldighel altlillhandahälla årsredovisningen. : 38 8 själle slyckel. I moiiven uttalasall besiämmelsen utformats i enlighet med vad 1974 ärs bolagskommitlé harföreslagil i molsvarande sammanhang. Därmed lorde avses 3 8 i förslagel lilllag om årsredovisning, revision och koncerner, som framlagts i betänkandet"Nya bolagsregler m.m." (SOU 1978:67). har i sitlremissyttrande över sisinämnda belänkande ifrågasatt om anmodan vialänsstyrelsen inte är en onödig omgång. Myndighet som önskar la del avårsredovisningen bör normall kunna vända sig lill företaget med sin begäran.Detsamma gäller varje enskild som har ell berälligal inlresse all få del avårsredovisningen, l.ex. Endasl om en sädan begäran inlevillfars. borde begäran om årsredovisningen via ifrågakomma.Bankföreningen har all denna ordning bör avspeglas i laglexlen. I vissa enskildheter innebär de nu presenieradeförslagen ändringar i jämförelse med förslag. Det lidigare förslagelom all alla föreningars redovisningshandlingar skulle göras offenlligltillgängliga genom atl sändas in till registreringsmyndighelen ()har frångåtts till förmån för ell bibehållande av nuvarande ordning, sominnebär all offenllighetsregeln bara omfattar föreningar som under de tvåsenaste räkenskapsåren haft i medeltal mer än 200 anslällda. TCO anser att detär angelägel att offentlighetsprincipen omfaltar alla föreningar. Skäl har inlepåvisats som talar för alt intressenterna i mindre föreningar skulle saknabehov av all via registreringsmyndighelen kunna få insyn i och information omföreningarnas verksamhel. De praktiska skäl som enligt promemorian talar motdet tidigare förslaget är inte av sådan karaklär atl de förhindrar enhelläckande offentlighetsregel. : Den i 38 8 själle slyckel nämnda anmodanär riklad till och ulgör en uppmaning all ta in avskrifier av enmindre förenings redovisningshandlingar när någon önskar la del av dem. Delframgår emellerlid inle klarl av laglexlen all bör ha möjlighelall la in även en mindre förenings redovisningshandlingar på egel iniliativ,nämligen om det kan anias föreligga någol allmänl inlresse att la del av dem.Laglexlen bör därför formuleras om sä all den bälire moisvarar del som sägs ispecialmotiveringen på s. 82. Följande lydelse föreslås. Anmodan skall skepå begäran av envar saml då lillgång till handlingarna är påkallad av någolallmänt intresse. 1 41 8 andra slycket kan orden "eller ansamladförlust" utelämnas ur försia och iredje meningarna eftersom uppkommetunderskoU på en förenings verksamhel inle ulgör någol egel kapital. Av fjärdemeningen framgår all balanserad föriusl saml föriusl för räkenskapsåret skallavräknas mot egel kapital. Stycket föreslås fä följande ändrade lydelse. "Förenings eget kapital skall uppdelas i bundet eget kapital och friltegel kapital. Under bundel eget kapital skall upptas inbetalda insatser,reservfond och uppskrivningsfond. Under fritt eget kapital skall upptas friafonder, var för sig. balanserad vinst eller förlust saml nettovinst ellerförlust för räkenskapsårel. Balanserad föriusl och föriust för räkenskapsåretupptas därvid som avdragsposler." : kan - med undantag fören erinran - tillstyrka förslagen till nya redovisningsregler. Kollegiels tveksamhetgäller en lerminologifråga. nämligen begreppel "bundel egel kapi- Prop.1979/80: 144 176 Sålunda sägs 1418 1 förslagel alt "underbundel egel kapital skall upptas inbetalda insatser, reservfond ochuppskrivningsfond". Ulredningen har här strävat efter atl använda sammabegrepp som i akliebolagslagen. Enligi 16 8 I mom. lag (1951:308) omekonomiska föreningar har emellertid medlem räll all vid utträde återfåinbetalda insalser - såvida föreningens stadgar ej innehåller inskränkningarhärom. Det kapital som föreningarna har i form av inbetalda insalser är såledesej av samma beskaffenhel som aktiebolagens aktiekapital. Pä grund härav finnerkollegiet det i viss mån missvisande all beleckna inbetalda insatser sombundel eget kapital. i : 8 40 st. 3 (jfr 8 18).Enligt gällande föreningslag finns valfrihet i fråga om redovisning avefterlikvider och återbäringar mellan upplysning i balansräkning ochresultaträkning eller uppgift i förvallningsberällelse. Förslagel innebär attsom särskild kost-nadsposi skall upptas gotlgörelser vilka avses i 17 § I mom.föreningslagen och som inte inräknats i årsvinsten. - , som finnerresultaträkningen vara det rätta stället för redovisning av ifrågavarandegotlgörelser. vill särskilt framhålla betydelsen av all del i den blivandepropositionen angående den åsyftade regleringen uttalas atl gotlgörelserna.oavsell om de inräknas i årsvinsten eller ej. utgör en form avvinstdisposition. Promemorian synes antyda alt gotlgörelserna rentdefinitionsmässigt kan betraklas som kostnader, vilken oklarhet bör undanröjas. 8 38 st. 6, (jfr 8 46 mom. 4 st. 1). 8 43 a st. 2, (jfr 846 mom. 4 st. 3). Bestämmelserna i förslaget rör förenings eller koncernsskyldighet att utan anmodan insända årsredovisningshandlingar ochrevisionsberättelse till . Skyldighelen knyts lill anlalelanslällda (översiigande i medeltal 200 )hos förening eller vid koncernföretag. Den ifrågavarande avgränsningen i frägaom slorlek har betydelse för berörda subjekt även då det gäller avlämnande avfinansieringsanalys, uppgifter om lagerreserv, delårsrapport samt utseende avauktoriserad revisor. - finner det välmotiverat atl det tidigareförslagel (Ds Ju 1976: 11) om samtliga föreningars och koncerners skyldighet auulan anmodan inge årsredovisning och revisionsberättelse till länsstyrelse nubortlagits. Förslaget skulle i fråga om mindre föreningar och koncemer hamedförl etl merarbete för regislreringsmyndigheten som sannolikt ej motsvaratsav någon slörre förbättring i redovisnings- och revisionshänseende. § 39 st. 1. Genom förslaget lillskapas möjlighel föravsättning av medel lill uppskrivningsfond. har hosregeringen hemställt om ändring i föreningslagen så alt ekonomiska föreningarfår räll även till en permanent bindning av anläggningstillgångarsuppskrivningsvärde. Ett av syftena härmed skulle vara all förbättraföreningarnas kreditupptagningsförmåga. Säsom närmare anförts i promemorianlorde emellertid detta skäl ej vara bärande enär en icke permanent fond av denföreslagna lypen kan fä molsvarande krediteffekl. Med hänsyn härtill och dänågon form av fondemission ej kan äga rum i ekonomiska föreningar lillstyrkerlänsstyrelsen del framlagda förslaget. § 40 st 1 (jfr § 43 a st 3). 8 44 a st I. Genom reglernainföres möjlighel atl erhålla dispens från kravet pä redovisning avbrutloomsäliningssumma i resultaträkning och i delårsrapport. Härigenom uppnåslikformighet med akliebolagslagens regler. Enligt promemorian kommer förslaget troligtvis ej att fånägon större praktisk betydelse eftersom praxis i fräga om dispenser kommer atlbli härd. Prop.1979/80:144 177 slyrelsen ser emellertid förslaget som en belydelsefullförbättring i förhållande till gällande lag. Ur bl.a. konkurrenssynpunkt måsteför ekonomiska föreningar, liksom för akliebolag, föreligga situationer då eumedgivande av dispens är berälligal. : Kooperalionsuiredningenhemslällde i en skrivelse lill regeringen allföreningslagen skulle ändras så atl möjlighel skapades till dels en permanenibindning av anläggningstillgångs uppskrivna värde i en reservfond, enpermanent uppskrivningsfond eller i annan form, dels en uppskrivningsfond förtillfällig bindning av anläggningstillgångs uppskrivna värde. - Skrivelsenbehandlas i nu remitterade promemoria. Som konstateras i såväl utredningens framslällning som idepartementspromemorian finns del formelll likarlade villkor för olikaförelagsformers uppskrivning av en anläggningslillgång. Då del emellertid päanvändningssidan finns klara skillnader blir den reella möjligheten förekonomiska föreningar att skriva upp anläggningsvärdet mindre än vad fallet ärlör aktiebolag. Detla innebär alt möjligheterna för en ekonomisk förening allredovisa en rättvisande balansräkning är mindre än för aktiebolaget, Detla kanbl.a. negativt påverka kreditbedömares bedömning av den ekonomiska föreningenskreditvärdighet mol bakgrund av relationerna mellan eget och främmande kapital. Del torde således inte kunna förnekas att den ekonomiskaföreningen f.n. i vissa situationer är diskriminerad genom gällandebestämmelser. Mol den bakgrunden hemställde utredningen all sädanaregler skulle utarbetas att en permament bindning av del uppskrivna beloppetlill reservfond, permanent uppskrivningsfond eller på annal säu görs möjlig.Dessulom föreslogs rätt till tillfällig bindning i uppskrivningsfond enligt detförslag som fanns med förslag till ny föreningslag. Utredningen konstaterade själv atl en bindning tillinsatskapitalet molsvarande fondemission i aktiebolaget inle är akluell förden ekonomiska föreningen. Beträffande bindning till reservfond underslrökssärskilt atl delta inte skulle begränsa skyldigheten atl i annan ordningavsätta medel lill reservfonden. Den i departementspromemorian redovisaderisken för att en sådan föreslagen avsättning skulle kunna leda till annarsinle möjlig vinsluidelning bör kunna bemäslras genom preciseringar iföreningslagen. En bindning till annan permanent fond medför enligt uttalandeni promemorian laglekniska komplikationer som inte uppvägs av del prakliskabehovel. Frågan om en permament bindning av uppskrivningsbelopplorde inle ensam ha någon avgörande belydelse för kooperalionens kapitalförsörjning.Kooperalionsuiredningen ser frågan närmast som en del i ell slörre principiellloch praktiskt sammanhang. 1 utredningens arbete ingår atl analysera de skildavillkor som på bl.a. kapitalomrädet gäller för olika företagsformer samt läggafram förslag till åtgärder. 1 anslulning härtill har utredningen jämsides medmer övergripande studier om kooperalionens kapitalförsörjning lagit upp vissadelfrågor som inte kräver någon mera omfallande ulredning och som bör kunnabehandlas med förtur. Åndringen av insatsräntans begränsning och möjlighetenalt skriva upp anläggningstillgångar är två sådana frågor. Utredningen bedömer atl kravel på jämbördiga villkor förakliebolag och ekonomiska föreningar klarl överväger de eventuella laglekniskasvårigheterna atl ulforma regler för en permament bindning av uppskrivningsbeloppi ekonomiska föreningar som åberopas i departementspromemorian. 12 Rik.sdagen 1979180. Prop.1979/80:144 178 Därför bör redan i delta sammanhang, när andraredovisningsbesiäm-melser föresläs bli ändrade, åtgärder vidlas för enjusiering av även reglerna lör den ekonomiska föreningens fonderingsmöjligheter, Mol den bakgrunden lillslyrker utredningen att möjlighettill lillfällig bindning av uppskrivningsbelopp införs för ekonomiskaföreningar (398). Samiidigi vidhåller ulredningen den i skrivelsen den 6november 1978 gjorda hemställan om sådana ändringar i föreningslagen atl ävenpermanent bindning av uppskrivningsbelopp medges för de ekonomiska föreningarna.Ulredningen finner således inle atl de invändningar mol ålgärder på deltaområde som reses i departementspromemorian är övertygande. LRF: 188, som i huvudsak moisvarar 9 kap. I och 288 ilidigare förslag, innehåller beslämmelser om vinstutdelning m.m. LRF kan godla ändring arna i försia st.--- Vad gäller 188 tredje st. (nytl) antyds - bl.a. genomuttrycket "i annan form" - alt gollgörelse enligt en form avvinstutdelning. Ett sådant synsätt delas inle av LRF. Efterlikvider ochåterbäringar är en kostnad och skall aldrig kunna ulgå "i form av"vinstutdelning. Laglexlen bör därior ändras så all ullryckel "i annanform" utgår. Genlemol uttalandel pä sid. 78 första st. vill LRF hävda atlutbetalning lill medlemmarna av balansräkningens vinsl inle är att betraktasom utbetalning av efterlikvid eller återbäring. De två senare termerna kanenligt kooperativ lerminologi endasl användas för alt beleckna tillägg tilldet pris, som föreningen ger sina medlemmar respeklive äterbelalning av delpris föreningen lar ut av sina medlemmar, Efterlikvider och återbäringar ellermotsvarigheter under andra benämningar bör således alltid anses som kostnader. LRF vill påpeka all praxis numera utvecklats så altlerminologin varierar mellan branscherna. Del är önskvärt att en översyn avföreningslagens terminologi på denna punkl sker i samband med utarbetandet aven kommande ny föreningslag, Se vidare 408 där frågan yllerligare ulvecklas ocheflerlikvidens och återbäringens placering i årsredovisningen diskuteras. I sista delen av 188 tredje st upptas en generell regel omförsikiighei i fråga om vinstutdelning eller utbetalning av gollgörelse.Dispositioner som slrider mol god affärssed fär inte ske. Bestämmelsen harhämlats frän aktiebolagslagen. LRF tillstyrker bestämmelsen om att utdelningeneller utbetalningen skall ske på ett sådanl sätl att kraven på föreningenseller koncernens konsolideringsbehov, likviditet eller ställning i övrigt blirlillgodosedda. 38 8, Paragrafenär lung med sina sju st. Ev. kan st. 4-7 bilda 38 a8. Hänvisningen framål isjätle si. lill 468 4 mom. bör ersättas av en beskrivning: "Förening, däranlalet anställda i medeltal överstigit200, är utan etc". Vissa hänvisningsändringar blir nödvändiga. LRF och KFhar till kooperationsulredningen framfört alt några skillnader i rälien attanvända uppskrivningsfond ej bör föreligga mellan ekonomiska föreningar ochaktiebolag. Denna uppfattning framgår av kooperalionsutredningens hemställantill regeringen (departementspromemorian, bilaga 6). Enligt kooperalionsutredningens hemställan börföreningslagen ändras så all möjligheter skapas till dels en permaneni bindningav anläggningstillgångs uppskrivna värde i en reservfond, en permanentuppskrivningsfond eller annan form, dels en uppskrivningsfond för lillfälligbindning av anläggningstillgångars uppskrivna värde. Prop.1979/80: 144 179 I departementspromemorian föreslås endasl, i likhet med1976 års förslag, en uppskrivningsfond för lillfällig bindning avanläggningstillgångars uppskrivna värde. Däremot avvisas en permanent bindningav del uppskrivna beloppet som kooperationsulredningen föreslår. Del framhålles alt vid en kreditbedömning är detväsenlligl att se till företaget i dess helhet, där förekomslen av doldareserver likväl som förvänlningar på företagel spelar slor roll. Del medges allulländska kredil-bedömare dock mer ser på relalionen mellan egel och främmandekapiial. Kredilbedömningen måsle här vara länkl för långfrislig upplåning.Någon hänsyn synes ej ha lagits till den mer vanliga företagsbedömningen av enmångfald affärsförbindelser, som ej känner lill dolda reserver i anläggningstillgångar. LRF anser all rält för ekonomisk förening atl bilda såvällillfälligt som permaneni bunden uppskrivningsfond bör föreligga. anförs all då en föriusl kan läckas via permaneniuppskrivningsfond öppnas möjligheier till vinsluidelning av belopp som annarsmåste åtgå för Ibrlusiläckningen. Deparlemenlspromemorians slutsats är all enuppskrivningsfond i en ekonomisk förening endasl bör kunna användas förnedskrivningar. LRF anser alt de laglekniska komplikationer som anföres idepartemenispromemorian mol en permaneni uppskrivningsfond - någon form avnedsättningsföreskrifier måsle skapas - bör kunna lösas. LRF vill i anslulninghärtill tillägga all disiinklionen mellan permaneni uppskrivningsfond ochdepartementspromemorians angivande av att uppskrivningsfond kan komma all ståkvar under lång lid ej är tillfredsställande. Kooperationsulredningen behandlar som nämnls olikamöjligheier all stärka del egna kapilalel i ekonomiska föreningar. försiasteg är därvid all söka tillskapa samma möjligheter lill slöd för uppbyggnad avegel kapital för ekonomiska föreningar som för akliebolag. Den diskriminerandeskillnad som finns mellan associationsformerna såviu avser möjligheterna allanvända permaneni uppskrivningsfond bör undanröjas. LRF hemställer atlförslagel omarbetas i enlighel med denna uppfattning. Till skillnad ärs förslag upptas i iredjest. ocksä en bestämmelse om redovisning av efterlikvider och återbäringar ivisst fall; jft 188.