prop · G30390 · 1979-12-31 00:00:00 — Deöverväganden som vi har redovisai när del gäller de alternativ som står tiilbuds i fråga om finansieringsstöd, om sådant behov ändå generelll sett skullebedömas föreligga, leder oss lill att avvisa en utvidgning avbo-stadslänesystemet. Vi konstaterar all en slallig lånefond eller den lyp avprioriterad lånefinansiering som gäller för fjärrvärme då i stället liggernärmast till hands alt överväga. Våraförslag innebär alt den statliga styrningen via investeringsramar försvinner.Den slalliga styrning som vi från skolpolitiska ulgångspunkter finner riktigkan åstadkommas med andra ålgärder såsom författningsreglering, statligamyndigheters fastställande av skolorganisation m.m. Riksdagenhar (UbU 1977/78:17, rskr 1977/78:194) med bifall till motionen 1977/78: 739saml med anledning av motionen 1977/78; 761 och motionen 1977/78; 1156(yrkandet 1) som sin mening gett regeringen till känna att regelsystemet förfinansieringen av skolbyggandet bör ses över och atl de förslag som översynenkan ge anledning lill i den mån så är erforderligt för deras genomförande utandröjsmål föreläggs för beslul. Imotionen 1977/78:739 sägs atl en sida av det nuvarande statsbidragssystemet äralt kommunerna på eget ansvar kan låta uppföra de byggnader som kommunen ansernödvändiga för medborgarnas service med undanlag av skolor. Ån mer besvärandeupplevs systemet då skolbyggnader samplaneras med annan verksamhet.Motionärerna anför vidare att motivet för ett stalligl investeringsbidrag tillskolbyggen har varil att underlätta för huvudmännen att bygga erforderligaskollokaler och att främja likvärdig slandard. Det kan dock ifrågasättasom det statliga skolbyggnadsbidraget underlättar för kommunernas planering. Motionärernaanser vidare att situationen på skolbyggnadsområdet är så allvarlig alt ensnabb översyn måste komma till stånd. Översynen bör gälla frågan omskolbyggandets finansiering i sin helhet, dvs. både bidrag och lån. Därvid börbeaktas behovet av att kunna reglera investeringsvolymen som elt led i en aktivkonjunkturpolitik och se över behovet av centrala anvisningar om skollokalernasulformning. Det material som tidigare och arbetande ulredningar har tagitfram kan ulgöra ett gott underlag och möjliggöra en översyn med sikte på atlsnabbt få en ändring till stånd. Motionen1977/78:761 behandlar frågan om finansieringen av en skolanläggning som harhela länet som upptagningsområde. silualionen vid glasskolan i hemställs i motionenalt hos regeringen begär särskilda slatsbidragsregler förgymnasieskolor som betjänar ett större område än den egna regionen. I motionen 1977/78:1156 (yrkandet 1) framhålls att denkommunala vuxenutbildningen måsle få samma ekonomiska fördelar som grundskolanoch gymnasieskolan, bl. a. i vad gäller bidrag till lokaler och ulruslning. Imotionen anlas alt det i slora kommuner finns skollokaler dimensionerade ocksåför vuxenutbildningens behov som vissa kommuner och specielll mindresådana i glesbygd inte har denna tänkta reserv. Med anledning av motionerna har utbildningsulskottet (UbU1977/ 78:17) bl. a. anfört följande. I en promemoria (Ds U 1970:12) frånutbildningsdepartementet har lidigare diskulerals ell förslag lillstatsbidragssystem för skolbyggnader utformat som hyresbidrag per elev och år.Förslagel skulle ses som ett allernaliv lill de nuvarande investeringsbidragentill skolbyggnader och skulle i princip vara ett driftbidrag. Vid en sådankonstruktion av stalsbidragel skulle de nackdelar som är förknippade medsystemet med investeringsramar och som pålalas i motionen 1977/78: 739elimineras. A andra sidan skulle en övergång från nuvarande investeringsbidraglill etl driftbidrag per elev och år få lill konsekvens alt skolhuvudmännengick miste om kapitallillskotlel i anslutning lill byggnationen. Denna del avbyggkostnaden måsle således finansieras på annat sätl. I promemoriandiskuterades tänkbara metoder atl motverka all finansieringsproblem skulleuppstå i och med förändringen. I betänkandet (SOU 1977:48) Översyn av de speciellaslalsbidragen till kommunerna har kommunalekonomiska ulredning (KEU76) påpekal atl en metod för all säkerslälla lånemöjligheter för skollokalervore all låta de slalliga bostadslånen gälla även för skolbyggnader. I belänkandethar ulredningen även diskuierat frågan om en översyn av statsbidragen tillskolbyggnader. anser att vad som anförts dels imotionen 1977/ 78: 739, dels av KEU 76 väl motiverar att regelsystemet förfinansieringen av skolbyggandet ses över. Del material som tidigare och nuarbetande ulredningar har tagil fram bör kunna utgöra etl gott underlag ochmöjliggöra alt översynen kan genomföras snabbt. Denna bör även omfatta i motionen1977/78:761 och motionen 1977/78:1156 (yrkandet 1) behandlade lokalfrågor. Som framgår av ovanstående redovisning av riksdagensuppdrag lill regeringen har inte i detta sammanhang berört frågan omstatsbidrag till undervisningsmateriel och invesleringar i elevhemsbyggnader. KEU 76 hade i del lidigare nämnda belänkandel (SOU 1977:48)Översyn av de speciella statsbidragen till kommunema föreslagil atlslalsbidrag lill kostnader för anskaffande av första uppsättningenstadigvarande undervisningsmateriel för gymnasieskolan skulle slopas på grundav stalsbi- 1979/80: 90 56 dragelsringa ekonomiska belydelse för kommuner och landstingskommuner. SÖansåg i sitt remissvar atl bidraget utgjorde en avgörande stimulansfaktor videtablerandet av nya utbildningsvägar, som kunde vara kostnadskrävande förberörda landstingskommuner och kommuner. 4 till propositionen om den kommunala ekonomin (prop. 1978/79; 95) ansågi likhet med SÖ att bidragel till undervisningsmateriel hade slor ekonomiskbetydelse för kommunema och landstingskommunerna vid uppbyggande av enskolenhet, av vissa linjer eller specialkurser eller vid utökning avelevantalet. Därför föreslogs att bidraget skulle behållas förnaturvetenskaplig och fyraårig leknisk linje och närliggande specialkurser,tvååriga yrkesinriktade linjer samt yrkesinriktade specialkurser och kommunalhögskoleutbildning, den senare i vad avser lekniska yrken och vårdyrken.Bidraget föreslogs utgå av den beräknade koslnaden. Översleg koslnaden5(K). för en klass under hela utbildningen på linjen eller specialkursenborde bidrag liksom f. n. utgå . Nuvarandebestämmelser om atl bidrag i vissa fall kan ulgå till landstingskommunför gymnasieskola och högskoleutbildning som inte utgör sjuksköterskeulbildningborde slopas liksom bestämmelser om all bidrag för sjuksköterskeutbildning iundantagsfall utgår kommuner och landstingskommuner med två tredjedelar avkostnaderna. De särskilda uirustningsbidrag som utgår för speciella ändamål,t.ex. lill gymnasial utbildning för gravt hörselskadade elever och gravtrörelsehindrade elever, skulle även fortsättningsvis kunna utgå. Deföreslagna förändringarna borde gälla fr. o. m. . Föredragandentog också upp frågan om statsbidrag lill förhyrande av ulrustning förgymnasieskolan. Denna möjlighel har den införts för de studievägarsom enligl ovannämnda förslag skulle komma i fråga för statsbidrag fr. o. m.den 1 juli 1980. Föredragandenansåg vidare atl bidragen lill audivisuell ulruslning saml bidraget tillinvenlarier i teknikverkslad i gmndskolan hade mycket ringa belydelse förkommunernas ekonomi. Därför föreslogs att dessa bidrag skulle avvecklas fr. o.m. KEU76 hade anfört atl även investeringsbidragen lill ochgymnasieskolans elevhemsbyggnader hade ringa ekonomisk betydelse för kommunernaoch därför borde upphöra. Medlen borde överföras till skatleutjämningssystemet. Remissinstansernaansåg emellertid all investeringsbidraget till elevhemsbyggnader hade karaktärav stimulansbidrag och att bidragel hade stor ekonomisk betydelse förglesbygdskommuner och för kommuner som anordnade utbildningar med mycket stortupplagningsområde. Föredragandenansåg i likhet med remissinstanserna alt bidrag till investeringar förgrundskolans och gymnasieskolans elevhem skulle utgå även i 1 sammanhanget behandlades även frågan omenhetliga bestämmelser för statsbidrag koslnader för uppförande av elevhemm. Därvid föreslogs alt slatsbidrag i samtliga fall fr. o. m. den 1 juli1979 skulle utgå av de beräknade kostnaderna för anskaffande ellerförhyrande av elevhem. När särskilda skäl förelåg borde emellertid bidrag lillanskaffande av elevhem kunna ulgå av de beräknade kostnaderna efterbeslut av regeringen i varje särskilt fall. Bestämmelser om bidrag Ullförhyrande av elevhem borde liksom begränsas ochkommunal högskoleutbildning. (UbU 1978/79; ly) fann liksomföredraganden atl statsbidraget till stadigvarande undervisningsmateriel inomgymnasieskolan uigjorde en stimulansfaktor och atl det därför inle helt bordeavskaffas. Utskottet kunde för sin del acceptera förslaget till ändradeslatsbidragsregler med hänsyn lill att skatteutjämningsbidragen reformerades. Utskottet tillstyrkte regeringens hemställan ombemyndigande att meddela nya bestämmelser om statsbidrag lill koslnader föruppförande av elevhem. beslutade i enlighet med vad som här redovisats(FiU 1978/ 79; 35, rskr 1978/79:335). Enligt vad vi erfarit behandlar f n. skoladministrativakommittén (SAK) bidragel lill stadigvarande undervisningsmateriel. Mot bakgrund av vad ovan har anförts har vi funnit attfrågor om utmstningsbidrag och bidrag lill investeringar i eievhemsbyggnaderinte bör prövas i samband med våra ställningstaganden beträffande skolbyggnadsbidraget. Vi har inte heller prövat frågan om bidrag tilllokalkostnader för svensk undervisning i utlandel. Bestämmelserna om deltabidrag gäller och innebär att statsbidrag utgår avårskostnaden för de lokaler som behövs för undervisningen. Frågan om lån till byggnadsarbeten vid folkhögskoloromfattas inte heller av våra överväganden och förslag. Parallellt med vår översyn av formerna för finansiering avskolbyggandet har ett utredningsarbete bedrivils i isyfte att möjliggöra en flexiblare skolplanering. En sänkning av elevantalet ide största skolanläggningama, nyetablering av små skolanläggningar för gmndskolanoch gymnasieskolan samt en ökad geografisk spridning av utbildningen är någraav de frågor som därvid har behandlats och som har nära anknytning tillfinansieringen av skolbyggandel. Utredningen, som kommer att redovisas i ensärskild promemoria, har visat all en flexiblare skolplanering avsevärt skulleunderlättas av etl ökal kommunalt ansvar för såväl planering som finansieringav skolbyggandet. De köproblem som nuvarande investeringsramar haråstadkommit inom skolbyggnadssektom har exempelvis gjort det nödvändigt atl vidstatsbidragsgivningen prioritera byggnadsprojekt, som leder till atl dentotala Prop.1979/80:90 58 lokalkapacitelen inom skolväsendet ökar. Endasi iundanlagsfall har slalsbidrag kunnal ges lill projekt som innebärall redan befinlliga (och fullt användbara) lokaler ersätts med nya. Detta hari sin lur gjort det näslan omöjligt att genom aktiva åtgärder minskaelevantalet i stora skolanläggningar, om delta leder till underbeläggning. Åvenom de friställda lokalerna mycket väl skulle kunna användas för annanverksamhet än undervisning, t. ex. för fritids- och kulturverksamhet, harstatsbidragsgivningen lagt hinder i vägen, eflersom bidrag inte har kunnaterhållas till nya lokaler ål de elever som flyttas från skolan. De utgångspunkter vi har hafl för vår översyn avfinansieringssystemet för skolbyggandet kan sammanfallas på följande sätt. Översynen bör underlätta en flexiblare skolplanering ochbör leda till all den statliga detaljstyrningen av skolbyggnationenavsevärt minskas i syfle alt öka del kommunala ansvaret för skolbyggandel, att skolbyggandet finansieras på etl sätt som främjar eneffektiv resursanvändning, att återanvändning av friställda skollokaler för annatändamål än undervisning underlättas, atl samordning av skollokaler och lokaler förboendeservice främjas, atl nuvarande köproblem inom skolbyggnadssektom eliminerasvarigenom bl. a. en lotalplanering av och ett kommunalt totalansvarför kommunens byggnadsinvesteringar möjliggörs. En gmndläggande utgångspunkt för vårt arbele har vidarevarit att frågan om kostnadsfördelningen mellan stal och kommun ligger uianförramen för vårt utredningsuppdrag. Vår uppgifl har varil att söka finna tekniskalösningar för finansieringen av skolbyggandet, som slår i överensslämmelse medde ovan angivna ulgångspunklerna, samt att belysa konsekvenserna i olikaavseenden av dessa lösningar. 2.1 Finansiering av kommunala investeringar Utvecklingen av de statliga investeringsbidragen tillkommuner och landstingskommuner framgår av tabell 2.1.Investeringsbidragens andel av bruttoinvesteringarna' varierar för kommunernasdel och för landstingskommunernas del . Dehöga siffrorna för hänger samman med de investeringsstimulanser som dåsattes in. ' Byggnads- och anläggningsarbeten samt inköp avtransportmedel, maskiner och inventarier. Tabell 2.1 Statliga investeringsbidrag och deras andel avkommunernas och landstingskommunernas bruttoinvesteringar åren 19731977(löpande priser). Investeringsbidrag i procent av Källa: SCB, Kommunemas finanser Flertalet kommuner söker i betydande ulsträckningfinansiera sina kapitalutgifter genom lån. Den lolala omfattningen av dessalångfristiga lån varierar år . I tabell 2.2 anges slorleken av dekommunala bmltoin-vesteringarna och vilken omfallning den långfristigaupplåningen hafl i kommuner och landstingskommuner åren 1960 1977. Tabell 2.2 Kommunernas och landstingskommunernasbruttoinvesteringar och långfristiga upplåning (löpandepriser). Källa: SCB, Kommunemas finanser 1977 Det framgår av tabellen att kommunerna har avsevärt störreupplåning än landstingskommunerna. Den andel av bruttoinvesteringarna som finansierasmed lån har varierat kraftigt . För kommunerna harupplåningen legat av bruttoinvesteringarna, medanmolsvarande intervall för landstingskommunerna är . Upplåningensrelativa omfallning sammanhänger både med lägel på kredilmarknaden olika åroch med invesleringsulvecklingen. 1979/80:90 60 Avdet material som redovisas i tabellerna 2.1 och 2.2 framgår atllandstingskommunerna har en betydligt större skattefinansiering av investeringamaän kommunerna. För åren 1973- uppgick den skattefinansierade delen avinvesteringarna till för kommunemas del och till mellan 40och för landstingskommunemas del. Detbör här noteras atl siffrorna i detta avsnitt och de två föregående ärgenomsnitt för hela landet. Avsevärda variationer förekommer mellan enskildakommuner resp. landstingskommuner. Det finns t. ex. kommuner som hellskallefinansierar sina investeringar. Enligtförordningen (1957:318) om statsbidrag till byggnadsarbeten inom viss kommunalutbildning (omtryckt senast 1974:393, ändrad : 865) utgårstatsbidrag till kommun och landstingskommun avseende byggnadsprojekt för - gymnasieskola med undantag av jordbmksutbildning, - särskola lokalsamordnad med grundskola ellergymnasieskola, - kostnader för nybyggnad, om- och tillbyggnad avpermanenta skollokaler, - kostnader för mer omfattande ändrings- ochreparationsarbeten i permanenta skollokaler, - kostnader för inköp eller övertagande av byggnadsamt kostnader för alt iordningställa sådan byggnad för skoländamål samt - kostnaderför uppförande av provisoriska skollokaler. Statsbidrag till permanenta skollokaler utgår i förhållande till ett bidrags underlag. Vidny- och tillbyggnad av permanenta skollokaler bestäms bidragsunderlaget medutgångspunkl i elt gmndbelopp av 9(X) kr. per m* behovsprövad nettogolvarea.Med nettogolvarea menas stalsbidragsberättigad golvarea för undervisning,förvaring av skolmateriel, adminislraUon och skolmåltidsverksamhet samtuppehållsrum för elever. Gmndbeloppet, som hänför sig till kostnadsläget den 1januari 1956, skall omräknas med hänsyn till därefter inträffadebyggkostnadsförändringar. Omräkning skall vidare ske med hänsyn tillolikheterna i byggkostnader mellan skilda orter. Vidombyggnad av permanenta skollokaler bestäms däremot bidragsunderlaget i varjesärskilt fall med de av kommun eller landsUngskommun beräknade kosinadema somgmnd. Slatsbidragtill provisoriska skollokaler ulgår med . per m behovsprövadnettogolvarea. Omräkning av bidragsbelopp med hänsyn tiil kostnadsförändringareller ortsindex sker inte. Enförutsättning för slalsbidrag är alt erforderliga biutrymmen (sekundärarea)hör lill lokalerna. Till sekundärarean räknas bl. a. kommunika-lionsulrymmen,kappmm, omklädnadsrum, lokaler för sanitära ändamål saml utrymmen för tekniskainstallationer. Slatsbidragtill investeringar i lokaler för jordbmksutbildning inom gymnasieskolan utgårenligt förordningen (1961:405) om statsbidrag till byggnadsarbeten vidlantbmkets yrkesskolor (ändrad senast 1979:866). Statsbidrag kan beviljashuvudman för sådan utbildning för atl anskaffa eller upprusta permanentaskollokaler saml för atl uppföra provisoriska skollokaler. Tillskillnad från vad som gäller för gymnasieskolan i övrigt beslämsbidragsunderiagel för jordbmksutbildningens lokaler alllid med ulgångspunkt ide av huvudmannen beräknade kostnaderna. Bidragsunderlaget får emellertid inteutan särskilda skäl översliga ett grundbelopp av . omräknat med hänsyntill byggnadskostnadsföråndringar som har inträffat efter den 1 januari 1956samt olikheter i byggnadskostnaderna mellan skilda orter. Statsbidragtill provisoriska skollokaler för jordbmksutbildning utgär med . per mbehovsprövad nettogolvarea. Omräkning av bidragsbelopp med hänsyn tillkostnadsförändringar eller ortsindex sker ej. Enliglförordningen (1957; 318) om slatsbidrag lill byggnadsarbelen inom viss kommunalulbildning ulgår slatsbidrag av bidragsunderlaget. Procentsatsenär kopplad till kommunens skatteunderlag per invånare enligt en i förordningenintagen labell. Denna saknar dock aktualitet eflersom kommunernasskalleunderlag har ökat myckel kraftigt sedan tabellen fastställdes år 1957.Den faktiska slatsbidragsprocenten varierar mellan 35 och 37. Statsbidragetlill landstingskommun bestäms dock till belopp som utgör hälften avbidragsunderiagel, om skolanläggningens upptagningsområde för elever omfatlarhela länel. Slatsbidraglill investeringar i permanenta lokaler för tvåårig jordbrukslinje och förutbildning vid lanlbmksskolor och lanthushållsskolor ulgår med högst ellervid särskilda skäl av bidragsunderlaget. Tillpermanenta skollokaler för skogsbmkets yrkesutbildning utgår statsbidrag av bidragsunderlaget. Slalsbidragulgår också lill kommun för sådan högskoleutbildning som utgörsjuksköterskeutbildning. Statsbidragettill invesleringar i skolbyggnader utgör för och gymnasieskolansammantagna genomsnittligt av den totala produktionskostnaden(inkl. inredning och utrustning). Någon statistik som anger hur de olikafinansieringskällorna tas i anspråk för skol- Prop.1979/80:90 62 byggnader finns inte särredovisade. Om man ser till attstatsbidraget uppgår lill av bruttoinvesteringen för skolbyggnader,dvs. en något högre andel ån investeringsbidragens andel av de tolala kommunalaoch landstingskommunala bruttoinvesteringarna, innebär det alt skatte- ochlånefinansiering inom skolbyggnadssektom kan hållas på en någol lägre nivå änden som gäller för kommunernas samlade bruttoinvesteringar. Slalsbidrag kan i vissa fall åven ulgå lill förhyrande avlokaler. Bidragsgivningen är begränsad lill lokaler för gymnasieskolan. Enligl14 § förordningen (1966:115) om slatsbidrag lill driftkoslnader för visskommunal ulbildning ulgär slatsbidrag för särskilda kostnader för förhyrande avskollokaler för ulbildning för industri och hantverk eller för sjömän igymnasieskolan. Bidrag ulgår med belopp som länsskolnämnden beslämmer i varjesärskill fall. Enligt en särskild förordning om statsbidrag tillskogsbrukets yrkesutbildning ulgår slalsbidrag bl. a. lill förhyrande avskollokaler för skogsbruksutbildning med hälften av kostnaderna. SÖ bestämmeri varje särskilt fall bidragels belopp och utbetalar detla. 2.3 Lån till folkhögskolebyggen Enligt förordningen (1977: 552) om lån tillbyggnadsarbeten vid folkhögskolor kan stalligl lån beviljas lill nybyggnad,tillbyggnad eller ombyggnad av lokaler som är avsedda för permanenl användning.Hil räknas även bosläder för lärare och siuderande. Lån beviljas inte tillunderhållsarbeten. För detta ändamål har en särskild lånefond bildals.Fondens uppgift är att underlätta tillgången på kapilal för byggnadsarbeten vidfolkhögskolor. Län utgår med högst av låneunderlaget, som beräknasantingen efter den s.k. enhelsprismetoden eller efter beräknad byggnadskostnad.Lån får emellertid inte överstiga 2 milj. kr. Låneansökan slälls till SÖ och skall föregås av lokalbehovsprövningoch skissgranskning. Lånet utbetalas när byggnaden är färdigställd. Inteckning till säkerhel för lånet skall vara belägen inom90 % av det värde som beräknas kunna åsättas fastighelen eller tomträtten vidtiden för utbetalning av lånet. Del beräknade värdet är lika med låneunderlagetplus uppskattat eller taxerat markvärde. Amorteringsplan fastställs av SÖ. Amorteringstiden fårinte överstiga . Räntan beräknas efter samma räntesats som tillämpas förindustrigarantilån. 2.4 Finansiering av skollokaler i integreradeserviceanläggningar 2.4.1 Del slalliga hosladslånesystenielslillämpningsområde Statligt bostadslån kan utgä för ny- och ombyggnad avbostäder och lokaler för boendeservice. Beslämmelserna om statligt bostadslånåterfinns i bosladsfinansieringsförordningen (1974:946), omlrycki 1976:788,ändrad senasl 1979:423) samt i förordningen (1978:384) om beräkning avläneimderlag och pant värde för bostadslån (ändrad ; 619) och iförordningen om lidskoefficienl (den senasle, för ,1979:842). Belåningsbara lokaler är sådana lokaler 'som har tilländamäl att förse de boende inom ett bostadsområde med varor och tjänster"(prop. Det skall vidare vara fråga om lokaler som det finns elt klartbehov av inom bostadsområdet. Som exempel på sådana nämner bostadsslyrelsen isina föreskrifter lill bostadsfinansieringsförordningen (BOFS 1979:20) bl.a.dagligvarubulik, biblioteksfilial, samlings-, hobby- och klubblokaler (högst500 m"), fritidsgård (högst 1000 m"). matservering (högst 500 m-). Vissa servicelokaler kan visserligen inle belånas medstalligl bostadslån men får räknas in i det s.k. panlvärdel. Det gäller lokalersom är till pålaglig nylta för de boende inom samma område och som kan ansesfylla elt normall servicebehov. Som exempel på lokaler som kan ingå i panlvärdelmen inte i låneunderlagel nämner bosladsslyrelsen idrottshall (högst I 500 m-).1 prop. 1978/79:209 har regeringen föreslagil all panlvärdelo-kaler får ingå ilåneunderlagel, både då det gäller nybyggnad och då det gäller ombyggnad.Riksdagen har ännu inte tagil ställning lill förslagel. Begreppet bostadsområde är centralt inombostadsfinansieringssystemet. har om della uttalat (CU 1972:28) alten anknytning lill begreppet grannskapsenhel bör eftersträvas, så alllokalbelåningen "främjar de på sikl ur allmän samhällssynpunkl och för deboende mest angelägna servicebehoven, då i regel sådana som molverkarskillnader i de boendes förutsätlningar och därav följandesegregalionstendenser". anger LM-skolans upplagningsområde somelt riklmärke för hur nära bostaden en servicelokal bör ligga. Vissafunktioner, som i och för sig tillgodoser elt normalt servicebehov, förekommerdock sällan med samma begränsade befolkningsunderlag som LM-skolans. Som gränsför deras betjäningsområde får därför enligl godlas eltbefolkningsunderlag molsvarande en högstadieskola. Som exempel på sådanafunktioner nämner styrelsen hälsovårdscenlraler och vissa urvals-butiker. Skollokaler är i princip uteslutna frånbostadslånesyslemet. Undantag från huvudregeln görs dock i vissa fall för s. k.integrerade skollokaler. Enligt 24 § i bostadsfinansieringsförordningen fårskollokaler inräknas i låneunderlagel efter medgivande av bostadsslyrelsen om Prop.1979/80:90 64 1 de med hänsynlill belägenhet och samordning med andra lokaler ulgör en inlegrerad del av enanläggning för boendeservice 2 anläggningentill övervägande del beslår av sädana andra lokaler 3 skollokalerna iväsentlig utsträckning nedbringar behovet av övriga lokaler.