prop · G303105 · 1979-12-31 00:00:00 — Genom lillkomslen av FPL h;ir en kodifiering ochdetaljreglering genomförts för förvaliningsprocessen. FPL är iiven lillämpligpå handläggningen av konimu-nalbcsviirsniål i regeringsrälien. Delsamma blirfallel i kammarriiiierna, om kommunalbcsviirsniålen llyiuis över dit frånlänsslyrelserna. Nägon kodifiering av principerna för kommunalbesvärsprocessenhar emellerlid inle ägl rum. Man har alltså att lillämpa elt förfatiningsbundetregelsyslem för löilärandel i fiirvaliningsdomsiohirna vilkel skalljämföras med 1979/80:105 54 ochmodifieras av vissa oskrivna regler för handläggningen av kommunalbesvärsmål.Denna formella obalans är olycklig. anser del därförangelägel alt kommunalbesvärsprocessens sär-dnig i ökad uisiriickning kommertill uttryck i lagtext. Den kanske viktigaste regeln i detta sammanhanggäller bestämmandet av . Enligt fast rättspraxis gäller regeln alt besvärsfaklaskall anföras inom liden lor överklagande av del kommunala beslulel lör allkunna upplagas lill prövning. Kommunaltesvärskommiuén föreslår au regelnlagfästs och las in i KL. För all besiämmelsen i 5 S FPL om föreläggande au kompleuerabesvärsinlaga, som är oijänlig för sakprövning, inte skall leda iill denfelaktiga slulsalsen all härvid även avses föreläggande om komplettering medbesvärsfakla, föreslås atl i KL görs en precisering av tillämpningsområdel för5 S FPL inom kommunalbesvärsprocessen. Vidare föreslås au i KL tas in en avinnebörd alt kommunens ställning som pari fastslås vid tillämpningen av FPL ikommunalbesvärsprocessen. Härigenom klargörs all när yllrande inhämtas frånkommun FPL;s bestämmelser om skriftväxling mellan parter skall lillämpas ochinte bestämmelsen om inhämtande av yltrande från myndighet. Genom kodifieringen av klagandens skyldighel attbestämma sin talan före besvärsfristens utgång och betoningen avtvåpartsförhållandet i kommunalbesvärsprocessen ges visst posilivi slöd förfullföljande av gällande handläggningspraxis i kommunalbesvärsmål. vilken sedangammalt anseits huvudsakligen vila på dispositionsprincipen. Härigenom gesockså siöd för en ålerhållsam lillämpning av beslämmelsema i 8 S FPL omförvaltningsdomstols uiredningsansvar såviu gäller kommunalbesvärsmålen. 1 sammanhängd föreslås au den ålderdomligabesiämmelsen i KL om skyldighel för klaganden alt bifoga avskrift avprotokollet över det klandrade beslutet ävensom anslagsbevis rörandeprotokollsjusieringen ersälts med en regel molsvarande den som allmänl gällerför förvaltningsbesvärsområdei, nämligen all klaganden är skyldig alt ibesvärshandlingen ange del överklagade beslulel. Dessulom föreslås au i KLinförs en bestämmelse som ålägger besvärsmyndigheten att ulan dröjsmål avgöradeseria och uisiktslösa besvärsmål. Iförsamlingssiyrel.selagen föreslås iindring molsvarande den i KL. Bland de förfatiningsändringar i övrigl somföranleds av kommunalbesvärskommiiléns förslag kan nämnas en ändring av regelni 35 S försia stycket FPL. som innehåller att besvär över kammarrälls beslut"i fråga som fullföljts lill eller underslallls" kammarrällen prövasav regeringsrälien endast om regeringsrätten meddelai prövningstillstånd.Utlryckssäiiei passar ime särskilt väl när kammarräli blir forslabesvärsinslans i kommunalbesvärsmål, eftersom del inte ar fråga om fullföljdav en hos kommunen anhängiggjord uilan. Kommunalbesvärsprövningen ar av annalslag än den prövning som den kommunala m\ndigheien gjort. En ändring avlydelsen är därför nödvändig. Kommunalbesvärskommillén, som i övrigl konstaterarall regeln skiljer sig från molsvarande regel i rällegångsbalken på ell frånsaklig synpunki scii omotiverat siiii. föreslår atl bestämmelsen ändras så altkravet pä prövningslillsiånd blir generellt i fråga om besvär över kammarrällsbeslut. Kommillénföreslår au reformen genomförs . Lag om ändring i kommunallagen (1977:179) Härigenom föreskrivs atl 7 kap. 1, 2,4och 5 SSkomniunallagen(l977;l79) skall ha nedan angivna lydelse. I Över beslul av komntunfiillmäktige får, om ej annat ärsärskilt föreskrivet, medlem av kommunen anföra besvär hos . Sådanlalan får grundas endasl på au beslulel 1. ej harlillkommil i laga ordning Slår i slridmol lag eller annan förfallning 3. på annal sättöverskrider kommunfullmäktiges befogenhet 4. kränkerklagandens enskilda räll eller 5. annars vilar påorätlvis grund. Besvärshandling skall ha kommii inlill inom ire veckor från den dag då jusiering av del överbeslulel förda prolokollet har tillkännagetts på kommunens anslagstavla. Tdlbesvärshandlingen skall Jögas del överklagade beslutet och bevis föranslaget. Besvär som ef har anföns i rätt tid upptages ej till prövning. Över beslul av fullmäktige får, omej annal är särskilt föreskrivet, medlem av kommunen eller landsiingskommunenanföra besvär hos kammarrätten. Sådan lalan får grundas endasl på all beslulel 1. ej harlillkommil i laga ordning Slår i slridmol lag eller annan förfallning 3. på annal sällöverskrider/i////näA'-tiges befogenhel 4. kränkerklagandens enskilda rätt eller 5. annars vilar påorätlvis grund. Besvärshandling skall ha kommit inlill kammarrätten från den dag då jusiering av del överbeslutet förda protokollet har tillkännagetts på kommunens eller landstingskommunensanslagstavla. / be-svärshandlingen skall anges del beslut som överklagas och deomständigheter på vilka lalan grundas. Klaganden får ej anföra ny omsländighettill grund för sin talan efter besvärstidens utgång. Över beslul av landsling jar, om ejannat är sårskill förcskrivei. medlem av landsiingskommunen anföra besvär hosregeringsrälien. Bcsvårshandling lillsiätles regeringsrälien. I övrigltill-lämpas beslåmmelserna i försia och andra slyckena på molsvarande sätt påbesvär över sådant beslut. 1 fråga om besvär över beslul av kommunstyrelsen ellerannan nämnd skall beslåmmelserna i 1 S om besvär över beslul av kommunfullmäkiigetillämpas på molsvarande säu, om ej annat sägs i 3 S eller är särskiliföreskrivet, I fråga om besvär över beslut av Jöiyaltningsui-skottet ellerannan landslinnskommu- \ fråga om besvär över beslul av styrelsen eller annannämnd skall bestämmelserna i om besvär över beslul av fullmäktigetillämpas på molsvarande siitt, om ej annal sägs i 3 S eller är särskiltföreskrivet. Besvär får ej anföras över beslul av renl förberedande eller rentverkställande art. om besvär över beslut av landsting lill-lämpas pdmotsvarande sätt. om ej annal sägs i 3 Beslämmelsema i första slyckel gäller även beslul som harfållats med slöd av uppdrag enligi 3 kap. 12 S. I fråga om beslul som ej harprotokollförts särskilt räknas besvärsliden från den dag då justering avprotokoll, som har förls vid del sammaniräde med slyrelsen eller nämnden varvidbeslulel har anmälls, har lillkännageils på anslagsiavlan. Beslämmelsema i försia slyckel gäller ocksä i fråga ombesvär över sådant beslul av revisorerna som avses i 5 kap. 4 S- Om besvär har anföns hos länssiy-relsen, kan dennaförbjuda att det överklagade beslutet verkställes. Om besvär har kommii inför senl till kammarrällen ellerdel är uppenbart atl besvären skall avvisas av annan anledning eller lämnasutan bifall, bör kammarrätten företaga målet till avgörande utan dröjsmål. Vid tdlämpning av fönaltningsprocess-lagen (1971:29l)anses komnninen eller landstingskomnninen som pari. Föreläggande enligt 5 förvaliningspro-cesslagen får ej gälla avhjälpande av brist i besvärshandling,som består i att denna ej anger någon omständighet på vilken lalan grundas. Besiämmelsen i 29 andra meningenförvahningspro-cesslagen tillämpas ej. Över läns.styrclscns beslut far. om ej annal är särskiliförcskrivei, besvär anföras hos regeringsrätten. Besvär över beslul avlän.s.siyrcl.scn vilket har gått klaganden emot får anföras endast av denne.Besviir över beslut, varigenom har bifallit besvär ellerförbjudil all dei överklagade beslulel verkställes, får anföras av kommunenoch medlem av kommunen. Besvärshandlingenskall ha kommii in regeringsrätten från den dag då den somvill anföra besvär fick del av beslulel. Om länssiyrelsens beslut har gållklaganden emot skall han underrälias om vad han har atl iakttaga vid besväröver beslutet. Besvär över beslul av kammarrätten vilket har gåttklaganden emot får anföras endasl av denne. Besvär över beslul, varigenomkammarrätten har bifallit besviir eller förbjudit au del överklagade beslulelverkställes, får anföras av kommunen och medlem av denna eller, när fråga ärom landslingskommunall beslut, av landsiingskommunen och medlem av denna. Denna lag iräder i kraft den . Äldre beslämmelser lillämpas påbesvär avseende kommunall eller landslingskommunall beslul. i fråga om vilketjusiering av del över beslutet förda protokollet lillkännageils på kommunenseller landslingskommunens anslagstavla senasl . 1979/80:105 58 Lag omändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar Härigenom föreskrivs all 8, II och 12 SS lagen (1971:289) omallmänna Ibrvaliningsdoinstolar skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Kammarräli prövar Kammarräli prövar 1. besvär över beslul ijöryaltnings- 1. besvär över beslul som enligtlag ö/c/ir/r'som enligi lag eller annan ellerannan förfallning anföres förfallning anföres hos domsio- hosdomsiolen, 2. mål som understalies domstolen 2. mål som underställes domstolen enligi folkbokföringsförordning- enligifolkbokföringsförordning en (1967:198). en (1967:198). Regeringen förordnar om kammarrällernas domkreisar. Kammarriiit ärdelad i avdelningar.Regeringen får bestämma all avdelning skall vara förlagd lill annan ort än dendär domsiolen har sill säte. Avdelning beslår av presidenieneller en såsom ordförande samt av minsl ivå kammarräUsräd, av vilka enär vice ordförande. För behandling av kommunalbesvärsmålskall i avdelning dessutom Ingå särskild ledamot med god kännedom om ochbetydande erfarenhet av verksamhet. Regeringen förordnar för varjekammarrätt ett erforderiigl antal sådana ledamöier. Förordnande får avse . Ledamot som här sägs skall vara svensk medborgare. Den som är omyndigeller försatt i konkurstillstånd fiir ef utöva sådant uppdrag. Om särskild sammansällning avkammarräli vid behandling av mål om fa.siigheisla.xering finns beslämmelser itaxeringslagen (1956:623). ' Senaste lydelse I974:.S77. ' Prop.1979/80:105 59 Kammarräli är domför med trelagfarna ledamöter. Fler än fyra laglama ledamöier får ej sitla i rätten. När det är särskilt föreskrivet allnämndemän skall ingå i räiicn. är kammarräli domför med ire lagfarna ledamöteroch två nämndemän. Fler än fyra lagfarna ledamöier och ire nämndemän får isådani läll ej sina i rälien. Kammarräli är dock domför ulan nämndeman 1. vid prövning avbesvär över beslut som ej innebär att mälei avgöres, 2. vid förordnanderörande saken i avvakian på måieis avgörande samt vid annan ålgärd som avserendasl måls beredande, 3. vid beslulvarigenom domsiolen skiljer sig frän målei ulan atl deiia prövats i sak. Handlägges mål som avses i andrastycket gemensaml med annal mål, får nämndemän deltaga vid handläggningen ävenav del senare målel. l'Jd behandling av kommunalbesvärsmålär kammarrätt domför med irc lagfarna ledamöter och en sådan särskild ledamotsom avses i 11 iredje stycket. Fler än fyra lagfarna ledamöter och ensärskild ledamot får ej sina i rätlen i sådanl mål. Kammarrätt är dock domförutan särskild ledamot I fall som anges i andra stycket 1-3 saml vid prövning avbesvär som uppenbariigen skall lämnas utan bifall. Om domförhet vid behandling av målom fastighetstaxering finns beslämmelser i laxeringslagen (1956:623). Regeringen besiämmer i vilkenomfauning ålgärd som avser endasl måls beredande får vidtagas av lagfarenledamot i kammarrätien eller annan ijänslemän vid denna. Denna lag träder i kraft den . -Senasie lydelse 1976:562 ' 1979/80:105 60 Lag om ändring i förvaltningsprocesslagen (1971:291) Härigenom föreskrivs all 35 och 37SS förvaltningsprocesslagen (1971:291) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Besvär över kammarrällens beslul Besvär över kammarrällens beslul Ijråga omfullfdljts iill eller underställis prövas av regeringsrälien endasl om kammarrällen prövas uv regering;;- regeringsrälien meddelai prövnings- rälien endasl om regeringsrätien tillstånd, meddelat prövningstillstånd. Meddelas ej prövningslillsiånd,slår kammarrällens beslul fasi Erinran därom skall inlagas i regeringsräliensbeslut. Vad som sägs i försia siyckeigäller ej mål om ullämnande av allmän handling. 1 mål, vari prövningstillståndkräves, får omsländighet eller bevis, som klaganden åberopar först iregeringsrätien, beaklas endasl om del föreligger särskilda skäl. Om förbud mot ändring av talan Ikommunalbesvärsmål finns bestämmelser I 7 kap. 1 kommunallagen (1977:179) och89 1 mom. lagen (1961:436) om församlingsslyrelse. Klaganden bör i besvärshandlingenange de skäl sorn han åberopar lill Slöd för sin begäran om prövningslillsiånd. Denna lag iräder i kraft . ' Senaste 1977:1034. 1979/80:105 61 Lag om ändring i lagen (1957:281) om kommunalförhund Härigenom Ibrcskrivs au 20 S lagen(1957:281) om kommunalförbund skall ha nedan angivna lytlclse. Siivaiandc lydelse Föreslagen lydelse Bestämmelserna i 7 kap. komnui- Bcstiimmclscrna i 7 kap. koiriimi- nallagcn (1977:179) iilliimp;is på nallagen (1077:1701 liiliimpis på moisv;uande siitt i fråga om kom- inoisv;irar,clc siitt i fr:ga om kom- Ingår landstingskom- nuinalförbimd. mun i lörbundet. skall därvid lillämpas mer såviil medlem av förbundet .som de bcsiämmeLscr, som avser lands- medlem av kommun eller lands- Besvärsräll tillkom- lingskommun som ingår i förbun- mcr såväl medlem av förbundet som jei. medlem av kommun som ingår i för bundet. Denna lag triider i kraft . Äldre beslämmelser tillämpas påbesvär avseende sådanl beslut inom kommunalförbund, i fråga om vilketjustering av det över beslutet förda protokollet har lillkännageils påanslagsiavlan för vederbörlig kommun senasl . Senaste lydelse 1977:181. Lag om ändring i lagen (1961:436) om församlingsstyrelse Härigenom föreskrivs au 80 S 1 mom., 90 och 91 SS lagen(1061:436)' om församlingsslyrelse skall ha nedan angivna lydelse. 1 mom. Över beslul avkyrkofiill-mäklige eller kyrkosianinr- må, diir ej annat är särskiltföreskrivet, besvär anföras hos länssiyreben. Sådan klagan må grundas endasldärå, atl beskiiet icke lillkommil i laga ordning. Slår i slrid mol allmän lag ellerförfattning eller annorledes överskrider deras befogenhel, som faitai beslutet,eller kränker klagandens enskilda rälleller eljesi vilar på orättvis grund. Besvären skola hava inkommii lilllänsstyrelsen från den dag, då verksiälld jusiering av del överbeslulel förda proiokollei lillkännagiviis å församlingens anslagstavla. Besvären .skola varaäifölj-da av överklagade beslutet jämte bevis Jör Justeringenstillkännagivande. skall inhämta domkapitletsyttrande över besvären, såvida det Icke är uppenbart att sådan åtgärd ärobehövlig. I mom. Över beslul avkyikofull-mäktigc eller kyrkoslänima må, där ej annal iir särskilt föreskrivet,besvär anföras hos kammariiiitcn. Sådan klagan må grundas endasl därå, aubeslulel icke lillkommil i laga ordning. Slår i slrid mot allmän lag ellerförfallning eller annorledes överskrider deras befogenhel, som faliai beslulel,eller kränker klagandens enskilda rälleller eljesi vilar på orällvis grund. Besvären skola hava inkommit lill kammarrätten inom Ireveckor från den dag, då verksiälld jusiering av del över besluiei fördaproiokollei lillkännagiviis å församlingens an-slagstavla. / besvärshandlingenskola angivas del beslut som överklagas och de omständigheter på vilka lalangrundas. Klaganden får ej anföra ny omständighet till grund jör sin talanefter besvärsiidens utgång. Hava besvär anförts hos , ägerlänsstyrelsen, om skäl durtill äro, förbjuda överklagade beslutetsverkslällighel. Hava besvär inkommii för sent till kammarrätten eller ärdet uppenbart att besvären skola avvisas av annan anledning eller lämnas utanbifall, bör ' Lagen omtryckt 1976:500. Grundas besvären däipd, all klagandensenskilda rätt blivit kränkt genom beslutet, och bliva besvären godkända, gällerrättelsen till förmån för den som klagat, men slår beslutet i övrigt fast, utanså är, att del finnes strida mot allmän lag eller förfallning eller eljesi vilapd orättvis grund, då må förordna om upphävande av beslulel idess helhet. kammarrällen företaga målel lill avgörande dröjsmål. Vid tillämpning avforyalinlngspiv-cesslagen (1971:291) anses församlingen som pari. Föreläggandeenligt 5 föryahnliigsproccsslagcn får ef gälla aylijälpande av brist ibesvärshandling, som beslår i alt denna ej anger någon omständighet på vilkentalan grundas. Bestämmelsen i 29 andra meningen förvahningsprocesslagen lill-länipasej. Kammarrätten skall inhämta yttrande överbesvären, såvida det icke är uiipenbart, atl sådan åtgärd är obehövlig. / beslut md, där Icke jör vissa frågorannoriunda är särskdl siadgal, ändring sökas hos regeringsrätten .senast från den dag, då klaganden erhöll del av beslutet. Besvär över beslut av kammarrätten vilket har gällklaganden emot få anföras endast av denne. Besvär över beslut vaiigenomkammarrätten har bi-Jälllt besvär ellerförbjudh alt det överklagande beslutetverkställes, få anföras av församlingen och envar som i 89 { i mom. sägs. Denna lag iräder i kraft . .Äldre beslämmelser lillämpas påbesvär avseende kyrkokommunall beslul, i fråga om vilket jusiering av del överbeslutet förda proiokollei lillkännagiviis på församlingens eller den kyrkligasamfällighetens anslagslavla . 1979/80:105 64 De flesla remissinstanserna ärpositivt inställda till alt instansordningen i kommunalbesvärsmålen ändrasEndasl eu fålal, bl. a. fem länsslyrelser och elva komnuiner, förordar all dennuvarande ordningen behålls. Däremot delar sig meningarna i frågan hurinslanskedjan bör byggas upp. En massiv remissopinion lillstyrkerförslagel om en fullföljdsbegränsning för besvärsprövningen i regeringsrälien.Förslagel lillslyrks av bl. a. regeringsrätien, kammarrätterna, flertaletlänsstyrelser, näslan alla Aw?//? ;////c/', 19 lanilstingskomnnmer. När del gäller besvärsprövningen iinsianserna under regeringsrätten är bilden mer spliltrad, 63 remissinslanserlillslyrker eller lämnar ulan erinran förslagel om ell ivåinstanssyslem medkammarräli och regeringsrälien som besvärsinslanser. Här märks JO,regeringsrätten, JK, kammarrätterna i , och ,, statskontoret, RRV, länsstyrelserna i . Malmöhusoch län, 24 konimuner, 17 landslingskommuner, ochTCO. 1 yiirandena från kammarrällen i , läns.siyrelserna och ell parkommuner framförs reservalioner lill förmån för all en länsinsians skallbehållas, 43 remissinslanser förordar ellireinsianssyslem, dvs. all en länsinsians behålls under kammarrällen ochregeringsrätten. Här märks kammat rätten i Göteboig, 16 länsstyrelser, 19kommuner, l\å landstingskommuner, /SR och domareförbund.Reservalioner lill förmån för kommilléns förslag redovisas i yttrandena frånkammarrällen i Göleborg och i . Härtill kommer som ger några allmänna synpunkier på för- och nackdelar med deolika insiansordningarna. Förbundet belönar bl. a. slarki värdel av enforisaii anknylning mellan kommunerna och den försia besvärsinslansen. En majorilel av de remissinslansersom förordar eu ivåinstanssyslem lillslyrker kommilléns förslag orn allkammarräiierna skall förstärkas genom all lillföras sakkunskap vidprövningen av kommunalbesvärsmål. Olika synpunkier framförs dock på frågan ivilken form denna sakkunskap bör lillföras kammarräiierna. och några kommuner förespråkar sålunda all kammarrällen börbiträdas av en särskild mål. 1979/80:105 65 Regeringsrälien instämmer med kommittén i all enreformering av insiansordningen är en angelägen ålgärd och att den myckel välkan genomföras, innan en fullständig översyn av kommunalbesvärsinsiiiutet hargenomförts. Samma uppfallning redovisar kammarrätterna i Göteboig ochJönköping. Enligi kammarrälten i är det önskvärt atl en kodifiering avkommunalbesvärsprocessens särdrag kommer lill slånd. Inte minsl beiydelsefulllär delta när del gäller bestämmelser som reglerar den enskildes handlande ibesvärsförfaranden av olika slag. Kammarätlen anser liden nu vara mogen för atterfarenhelerna av förvaliningsrälisreform i möjlig ulslräckning kommerockså kommunalbesvärsförfarandel lill godo. kommun framhåller all kommunalbesvärenäreii specielll besvärs-instrument vars syfle är au ulöva lagligheiskonirollöver kommunerna. Eflersom denna koniroll kan ulövas av kommunmedlemmarna,framslår besvären som etl vikligl kommunaldemokraiiski inslrumenl. Denenskildes rälissäkerheisinlresse står inte här i blickpunkien på samma sätl somnär del gäller parisärenden som rör enskild person. Mol denna bakgrund anserkommunen au någol hinder inle föreligger för all lillskapa de särregler sombehövs för en besvärsprocess med sådana kännetecken. Liknande synpunkierframförs av statskonlrollkommittén. Enligt och /SR är delvärdefulll all processen i kommunala besvärsmål ulformas i möjligasie månenligt samma mönsier som gäller för förvallningsbesvärsmål. Man bör därförutnyttja kammarrätterna som besvärsinslanser. De båda remissinstanserna ärposiliva lill grundtanken i förslagel men har vissa invändningar mol atlbesvärsprövningen på länsnivå slopas. anser del angelägel med enöversyn av nu gällande inslansordning. Kommunen har kunnal konslalera betydandesvårigheler och nackdelar med den nuvarande insiansordningen. Anlalel besvärhar ökat kraftigl och handläggningsliden i och i regeringsrättenär myckel lång. pekar på all de långa handläggningslidernamedför onödiga kosinader för såväl de enskilda som kommunerna. Utredningen för översyn av lagen omförsamllngsstsyrelse finner förslagen vara väl underbyggda och lillslyrker allde läggs lill grund för en försia reformering av kommunalbesvärsprocessen.Enligt ulredningen kännetecknas verksamhet av en långl gåendedecentralisering, Anlalel församlingar uppgick vid årsskiftel /79 lill 2575. Ulredningen konslalerar atl församlingarna varierar mycket i storlek ochau de har skilda ekonomiska föruisäiiningar, trots eu fungerandeskalieuljämningssysiem. Mot bakgrund av dessa förhållanden slår utredningenfast att en viss offenllig kontroll över den kyrkokommunala verksamhelenallljäml framstår som oundviklig, även om de allmänna utvecklingstendenserna innebärall statskontrollen inskränks alllmer. Besvärsprocessen iräder därmed enligt 1979/80:105 66 Prejudikaibildningen är enligi ulredningen en ulomordenlliglviklig rällskälla och ell myckel beiydelsefulll komplemenl lillkompelensreglerna i församlingsslyrelselagen. Ulredningen anserdei inle varanågon överdrift all påslå alt del egentliga innehållel i den kyrkokommunalakompeiensen när del galler t. ex. begravningsväsendel har faslslällls genomulslag i kommunalbesvärsmål. Mol denna bakgrund anser ulredningen all enreform som syflar lill atl stärka prejudikaibildningen och förkortahandläggningsliderna i de vikligasle målen är synnerligen angelägen. anför liknande synpunkier. Någraremissinstanser är mera kriiiska. i anser all del hadevaril mer logiskt om kommiitén utarbetat principema för uppdelningen mellanförvaliningsbesvär och kommunalbesvär, innan förslag lagls fram ominsiansordningen. Eflersom belaslningen på regeringsrätten synes ha varithuvudanledningen lill reformförslagei, hade del enligi varilbälire all undersöka möjligheten av all utesluta möjlighelen lillkommunalbesvär i slora målgrupper. En kraftig reducering av besvärsmålenskulle man också få, om allmänheten fick bäitre informalion om begränsningarnai kommunalbesvärsinslilulel, l. ex. genom atl på lämpligl säu underrälias omatl besvärsprövningen endasl avser laglighels- och inle lämpligheisfrågor. Enligt I är del direklolämpligt atl la upp frågorna om insiansordningen och om rälien all fullföljatalan lill högsia instans ulan samband med frågan om kommunalbesvärsmålenskaraklär. Kommillén har inle lagil ställning lill om nuvarande besvärsgrunderbör slå kvar eller om de skall förändra;). Ställningslagandena i dessa frågorhar enligt stor belydelse för vilken grad av domsiolsinslag sombör finnas i insiansordningen.