prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Räknat på hela utrikeshandeln för 1979begränsades försämringen i ^byiesförhållan-^dei till drygt 2,5 ^7o.Bytesförhållandet försämrades dramatiskt under loppet av året, från en ^tcrms-of-trade-vinstpå över 2%^.^ ^lill en förlust på i slutet av året.Bakom denna utveckling ligger oljeprishöjningarna samt en försiktigareprissättning från företagens sida vad gäller de svenska exportprodukterna. ^Oljeprissiegringenhar också påverkat de interna förhållandena i ekonomin. De inhemska^konstimentprisslegringar som är direkt föranledda av oljeprishöjningarna kanberäknas till t.o. Den höjda energibeskattningen beräknas därutöver höjakonsumentprisindex . De totala prisstegringarna blevdrygt under första och uttryckt som ^l2-månaderstal. Dåde disponibla inkomsterna steg resp. ökade hushållens ^realin^komstermed men . under det andra. I början avåret minskade också hush^ällens sparande räknat som andel av inkomsterna.Däremot tycks ^sparkvoten ha ökat . Konsumtionsökningenblev således av dessa två skäl, lägre ^real-^inkomsiökning och ökat sparande,långsammare . På ^12-månadersbasis blev ökningen 3,mot 1,underdelandra. Eftersom utvecklingen underdel fjärde kvartalet endast är fragmentarisktkänd är osäkerheten om det faktiska utfallet för senare delen av 1979fortfarande avsevärd. För investeringarnasdel finns del knappast anledning anta alt oljeläget skulle ha hunnit påverkautvecklingen i någon större utsträckning . Såvitt nu kan bedömas uppgång av industriinvesteringarna som började under den senare delen av1978 fortsalt. Hur stor investeringsökningen blev 1979 är dock ännu oklart.Som framgår av kapitel 7 har och statistiska centralbyrånskiljaktiga meningar på denna punkt. Här har använts ^konjunkturinslitutetsförsiktigare bedömning på . Byggnadsverksamhetenhar i allt större utsträckning hämmats av brist på arbetskraft. Säkra siffroröver löneglidningen är svåra att få, men det förefaller klart attlöneglidningen i byggsektorn ^varil ^slörre än inom industrin. Brist på arbetskraft har hämmatbostadsbyggandet varför igångsättningen av nya bostadslägenheter stannade vid55 000. Arbetsmarknadsmyndigheterna har försökt motverka en överhettning genomatt förskjuta igångsättningen av en del projekt till 1980. ^Ombyggnadsverksamhelen ökade dock snabbi vilketbidrog till att hälla uppe ^bosiadsinvesleringarna. Vidare förekom ett inteoväsentligt byggande inom näringslivet och inom den offentliga sektorn. 1979/80:100 8 ^Maskininvesleringarna ökadeför första gången . Av särskilt intresse är att industrinsmaskininvesteringar ökade. Ökningen av den privata konsumtionen medförde ökadeinvesteringar i handeln. De lager som byggdesupp var alltför stora i förhållande till den löpandeproduktionen. de avvecklades utgjorde de en faktor som hölltillbaka produktionen. vände denna utveckling. Avvecklingen av lagren avfärdiga varor fortsatte i någon mån men ^å^ andra sidan ökade lagren av råvarorsnabbt. Det var bl. a. oljelagringen som bidrog ^lill detta. Totalt sett ökade deninhemska efterfrågan med 3,. Inräknas lagren varuppgången 5,. Uppgången i inhemskefterfrågan förde med sig en importökning. Del var särskilt insatsvarulagrenoch den privata konsumtionen som drog upp importen. uppskattning, baserad av 1979,skulle importökningen uppgå till volymmässigt. uppgifter tyderpå att importen, främst vad gäller olja, tycks ha blivit något större än väntat. Därför har importen här antagilsöka med 13,5^%. ^Detla innebär en viss andelsförlust på hemmamarknadenför de svenska tillverkarna. Internhandeln inom^OECD-området ökade med , vilket ungefår motsvarar marknadstillväxten förde svenska varorna. Trots de relativa prishöjningar som inträffat, och somkommenteras nedan, har exporten dock hållit ställningarna pä ^ÖECD-marknaden. Iandra delar av världen tycks större andelsvinster ha ^gjorts varförexportökningen dit varit betydande, ^Råvaruexporten har trots enökad virkestillgång hämmats av begränsningar på ^ulbudssidan, främst gäller^detla skogsindustrin. ^Råvaruexporten har därmed ökat obetydligt. Den totalaexportökningen har beräknats ^lill . Priserna har höjts med uppemot 20 ^%^;^på råvaror och på bearbetade varor. Enligt deuppskattningar som kan göras uppgick ^handelsbalansun-^derskoliei ^lill 3miljarder kr. 1979, vilket innebär en försämring på drygt 8 miljarder kr.Nästan hela försämringen av handelsbalansen motsvaras av att oljepriserna stigit snabbare än andra internationellapriser. Därutöver har tjänsteroch transfereringar givit ^elt ökatunderskott så att del totala ^bytesbalanssaldol försämrats med bortåt 10miljarder kr., tabell 1:3. Importprisstegringarna hargivit ^elt direkt tillskott till inflationen på . Inräknateffekterna av oljeprishöjningarna kan prisstegringen under loppet av 1979beräknas ha varit . Mellan årsgenomsnitten blir det . Skillnaden^häremellan beror av att prisstegringstakten tilltagitunder loppet av året. Den totala tillväxten var ^vilkel innebär ettökat ^kapacitelsut- Tabell 1:3 Betalningsbalans 1978-1979 kr., löpande priser Export av varor ^Imporl av varor Övriga tj^änster, ^nello ^Korrigeringsposl för tjänsteroch transfereringar' Valutareservens förändring p^ä^ grund av kursrörelser 5 21)9 - 1 3.^% Se not ^tab. Produktivitetsökningen i helaekonomin var , i industrin . Investeringarna började öka efter altha fallit . Sysselsättningen har ökat med ca ^600(K)personer. Den expansiva utveckling somkännetecknade 1979 fortsätter in på del nya året. ^Visseriigen dämpadestillväxttakten i vissa avseenden under den senare delen av 1979 men aktiviteteni ekonomin var ändå hög . För industrivärlden, och därmed förSverige, är det av avgörande betydelse vad som händer med oljeförsörjningen ocholjepriserna. Här har tidigare redovisats en prisstegring på råolja på närmare70% under loppet av 1979. Vi går därmed in i 1980 med ^elt högt oljepris. Ävenom priset ligger kvar på denna nivå innebär det en ökning mellanårsgenomsnitten 1979 och 1980 på ,^.. De tänkbara effekternapå den svenska ekonomin av de kraftiga oljeprishöjningarna är ^f^lera. För detförsta kan konstaleras alt oljesituationen på ett avgörande sätt påverkar deninternationella omgivningen och därmed förutsättningarna för den svenskakonjunkturen. För det andra innebär oljeprishöjningen en köpkraftsindragningför den svenska ekonomin på 2,5%^'^ på årsbasis. Detta kan jämföras med att denlångsikliga kapacitets-tillväxten uppgår ^lill 2,. beräknas tillväxten på grund av stigande kapacitetsutnyttjandebli 3,6%^.^ En väsentlig del härav är således redan intecknad. För det tredje riskerar oljeprishöjningarna också attpåverka den in- 1979/80:100 10 hemska utvecklingen via ändrade förväntningar.Investeringsbenägenhet och inflationsförväntningar kan tjäna som exempel. Enligt ^konjunkuirinstituletsberäkningar som redovisas i kapitel 3 skulle importvärdet av råolja ochraf^f^inerade oljeprodukter stiga från . 1978 till 26miljarder kr. Del finns dock vissa möjligheter att hålla tillbakaökningen av oljekostnaderna. Om oljeförbrukningens ^inkomstelasticitel ienlighet med vissa uppskattningar uppgår till I och ^priselasticiteten tilldrygt 0,2 skulle en ^20-procenlig ökning av det relativa oljepriset iförbrukningsledet i kombination med en tillväxt om ca 3,p^å^ sikt leda till enförbrukningsminskning på . Det kan erinras om alt en procents dämpning avoljeförbrukningen motsvarar en förbättring av bytesbalansen med ca 1/4 miljardkr. En väsentlig fråga är hurstora våra möjligheter är att kompensera oljekostnaderna med en ökad export. Enviktig faktor är att världshandelns tillväxt beräknas bli avsevärt lägre 1980än 1979, resp. .. Uppgiften all hålla en god ^exportiillväxt ställer sigsjälvfallet svårare när marknadstillväxteni omvärlden halveras. Vår pris- och kostnadsutveckling får då särskilt storvikt. steg vårarelativa kostnader per producerad enhet klart långsammare än för flertaletkonkurrenter, se kapitlen 3 och 8. ^Konjunk^lurinstitulettycker sig kunna konstatera att använde företagen^inle detta till att fortsätta den i förhållande till konkurrenternaförsiktiga prispolitik som inleddes ^efler devalveringarna 1977. Åtminstonetycks ^detla gälla om man begränsar sig ^lill alt studera de bearbetade industrivarorsom avsätts inom ^OECD-området. De kraftiga^råvaruprisslegringarna kan ha vilselett företagen i fråga omvilken ^prispolilik som var möjlig att föra. Vidare kan begränsningar påutbudssidan ha fått förelagen att försöka uppnå ökade intäkter genomprishöjningar och inte genomvolymökningar. Under andra halvåret 1979tycks företagen bättre ha anpassat sin prissättning till den internationellautvecklingen. Orsakerna till ^detla kan knappast ha ^varil att de faktorer sombegränsat utbudet skulle ha minskat i styrka utan får sannolikt snarare sökas ien strävan hos företagen alt ^inle förlora ^gjorda andelsvinster och att derasfinansiella ställning stärkts. Här har tidigareangivits att marknadstillväxten blir sämre 1980 än 1979 och altexportmöjligheterna därför i än högre grad blir beroende av vår relativa pris-och kostnadsutveckling. Vid en arbetskraftskostnadsökning enligt det lägreräkneexemplet i kapitel 6 och vid den angivna produktivitetsökningen på ca4,skulle en ökning av arbetskraftskostnaden på per producerad enhetuppkomma. Detta skulle ge förutsättningar för en sådan ^prispolilik all i varje fall några marknadsandelsförluster ^inleskulle Bilaga 1.1 ^Preliminärnationalbudget II Detta avser i första hand vårexport av bearbetade varor till ^OECD-området. För exporten till övriga ländertorde möjlighet finnas att även 1980 öka något snabbare. För råvarornabegränsas exportmöjligheterna både av svag efterfrågan och hinder i fråga omkapaciteten. ^Farlygsexporlen faller kr^aftigt även 1980. Den uppgår ^f^ ^n.^lill , ^vilkel är lägre än vår export avpetroleumprodukter. Tillsammantaget innebär detta en exportvolymökning på 4^%. Pris- ochkostnadsutve^cklingen har avgörande betydelse för vår konkurrenskraft och^exporlmöjligheler 1980. Eftersom några löneavtal ej föreligger harhär schablonmässigt antagils en limlöneökning i enlighet med del lägsta av deav presenterade räkneexemplen. ^Detl^a^ innebären^limlöneokning på . och en timkostnadsökning på 8,. En sådankostnadsutveckling ger möjlighet till en konkurrenskrafts-förbättring. Enligt^konjunkturinslitutets beräkningar leder detta till en ökning avkonsumentpriserna års början till dess slut pä . Härvid förutsättsett oförändrat realpris på råolja samt att relationen mellan priset påpetroleumprodukter och råolja normaliseras. ^Detla betyder fallande^spot-^marknadspriser under loppet av året. Prisökningen mellan årsgenomsnittenblir omkring 9,. härav utgör helårseffekt av de under1979 höjda indirekta skatterna. Även med hänsyn tagen härtill synes den angivnautvecklingen innebära en vinstökning inom den skyddade sektorn. Skulle denna ^inlekomma till stånd kan också prisutvecklingen bli i motsvarande mån långsammare.Skulle oljepriserna öka snabbare än vad som här förutsatts riskerar dock vårinhemska prisutveckling att bli snabbare. Med den antagna löneutvecklingenoch med redan fattade beslut om skatter, ^inkomsiöverföringar ^m. skulle derealt disponibla inkomsterna öka med bortåt 1,. Detta representerar ungefären oförändrad reallön efter ^skalt. Hushållens ^sparbeteende är beroende av enmängd faktorer såsom faktisk och förväntad inflation, inkomst,förmögenhetsställning, arbetsmarknadsläge och situationen på kreditmarknaden.För 1980 har räknat med att hushållen i någon mån skaminska den andel av inkomsterna som sparas. Instituteträknar därför med en privat konsumtionsökning på närmare 2 ^%. Här har antagitsen något försiktigare hållning från hushållens sida så att konsumtionsökningenstannar vid 1,5 ^%^.. Skulle den ^inlernalionella bilden bli avsevärtallvarligare än som här förutsatts torde ^konsumiionsökningen bli ännu lägre. Den offentligakonsumtionen ökade anmärkningsvärt mycket 1979. Framför allt berodde detta päden kommunala konsumtionen som ökade med ca 5%^.. Att statens konsumtion ökademed så mycket som 3,berodde bl. a. på tillfälliga militära inköp. För 1980antas den kommunala Tabell 1:4 Försörjningsbalans 1978-1980 1979, löpande priser -1,4 (1,5) ^'^Förändring i procent av föregående års bruttonationalprodukt. konsumtionen öka .. 1 och för sigtyder kommunernas och landslingens eget budgetmaterial på att ökningen skullekunna bli större, men dels kan arbetsmarknaden utgöra ett visst hinder urrekryteringssynpunkt, dels är det ri^mligt alt räkna med en viss minskning avde kommunala beredskapsarbetena. Dessutom torde de av regeringen idagaviserade åtgärderna leda till en viss återhållsamhet i kommuner och landsting.Totalt ökar därvid den offentliga konsumtionen med drygt 2,och den privataoch offentliga konsumtionen sammantaget med . Tabel^l^ 1:5 BNP från produktions- och användningssidan19781980 BNP från produktionssidan där^av: varuproduktion tj^änsteproduk^tion 2,11,72,4 3,34.2 2,6 Investeringarna kommeratt öka även . Mot bakgrund av den osäkra internationellakonjunkturutvecklingen kan det förefalla förvånande attindustriinvesteringarna enligt företagens egna planer uppreviderats Bilaga 1.1 ^Preliminärnationalbudget 13 Man bör då observera altdessa planer insamlades när oljekrisens omfattning i stort settvar känd. Här har valls alt räkna i ^invesleringsökning. Byggandet harsom tidigare nämnts begränsats av arbetskraftsläget . Som anges ifinansplanen kommer del oprioriterade byggandet att hällas tillbaka medanbostadsbyggandet stimuleras något. Hela byggnadsverksamheten väntas därmed ökamed . ^Kapaciletsbrislen innebär dock att ^l.ex. det kommunala byggandetinte kan realiseras i den omfattning kommunerna planerat. Bostadsbyggandet ökar även1980. Med de föreslagna åtgärderna kan igångsättningen av nya lägenheter angestill 60000. Tillsammans med ombyggnadsverksamheten innebar det altinvesteringsvolymen ökar med 5 ^%. Den totala investeringsökningen har ocksåberäknats till närmare 5 ^%. fortsatteavvecklingen av lagren. Delta skedde dock i lägre utsträckning än tidigare årvarför lagren gav ^elt tillskott ^lille^f^terfrågan. stiger lagren av olja, övriga råvaror ochfärdigvaror. Lageromslaget ger ett ^efterfrågetillskotl på över 5 miljarderkr, priser, dvs. drygt I % av BNP. Den bild av deninhemska ekonomins utveckling som här givits leder fram till alt efterfråganinom landet skulle öka med 2,. Räknas även tillskottet från lagren in blirökningen 3,. Även om delta är en förhållandevis snabb ökning av den inhemskaefterfrågan är den dock lägre än motsvarande tal för1979. Därmed blir ^inle heller importökningen lika snabb. Härtill kommer attvåra priser i förhållande till konkurrenterna väntas utveckla sig ^annoriundaän 1979. Tabell 1:6 Bytesbalans 1978-1980 kr., löpande priser Korrigeringspost för tjänster och ^'^Betalningsbalansdelegationen angav korrigeringsposten för tjänster ochtransfereringar1979 till6- . har korrigeringsposten här satts till8 miljarder kr. Därutöver har bytesbalansenschablonmässigt uppjusterats med ytterligare . i enlighet med den^s. ^lullenkätens resultat som ^indikerar en systematisk underskattning av ^handelsbalanssaldot. har beräknats ^lill ungefår . Vid den här antagnakostnadsutvecklingen blir bytesförhållandet ungefär oförändrat 1980 varför denförsämring av handelsbalansen med . som framgår av tabell1:6 beror på att ^exporlvolymen ökar en procentenhet långsammare än importen. På ^tjänste- och^transfereringsposlerna, så som de hittillsberäknats, sker en fortsatt ^Irendmässig försämring. ^Sjöfartsneltot^förbältras dock i viss mån. Hänsyn har här tagits till^belalningsbalansdelegalionens undersökningar i så måtto att ^korrigeringsposlenför tjänster och transfereringar har lagts i mitten av del intervall på 6- 10 miljarderkr. som betalningsbalansdelegationen ^angett , dvs. på 8 miljarder kr.Härtill har lagts I miljard kr. som en schablonmässig uppskattning av vad den^s.k. tullenkätens uppgifter skulle kunna implicera för 1979 och 1980.Bytesbalansen försämras därmed med ca . mellan 1979 och 1980.Från 1978 ^lill 1980 är försämringen , varav oljan svararför . Underskottet utgör av BNP, ^Bytesbalansunderskotlet på12 miljarder kr. motsvaras av ett lika stort sparandeunderskott i den svenskaekonomin. Ökningen i detta sparandeunderskott utgör också drygt 3,5 miljarderkr. De finansiella sparandebalanserna framgår av tabell 1:7 och förändringarna1979-1980 av följande tablå. Hushåll Näringsliv BosläderOffentlig sektor -3,5 Tabell 1:7 Finansiellt sparande 1978-1980 kr., löpande priser därav: ^icke-finansiella företag (inkl. socialförsäkringssektorn) 5000 -15800 -17600 1400 - 8600 -12200 Bilaga 1.1 ^Preliminärnationalbudget 15 ^Hushällssparandet var 1979ungefär . Den ökning som sker beror avinkomstökningarna och inte av alt sparandets andel av inkomsten ökar. Det ökadefinansiella underskottet inom bostadssektorn hänför sig till ett ökatbostadsbyggande. ^Sparandeunderskottet i offentlig sektor ökar med 2 miljarderkr. Detta är en lägre ökning än . Försämringenhänför sig till staten. Inom kommunerna blir överskottet oförändrat, ca 2miljarder kr. Inom socialförsäkringssektorn sker en ökning på ca 1 miljard kr.^Detla ^molvägs av en försämring pä . i den statliga sektorn.Vidare ökar statens ^utlåningsverksamhel så att budgetunderskottet stiger från44 ^lill . Bakom underskottet i denoffentlig^a^ sektorn ligger dock en dämpning i utgiftstakten realt sett.Utgiftstrenden uppgår till ca 6,5 ^%' där den genomsnittligaprisutvecklingen i ekonomin, ^BNP-deflalorn, anvä^nts för att räkna fram denreala utgiftslakten. Ökningstakten har även varit hög bl.a. beroende på den höga kommunala utgiftsökningen och satsningarna påarbetsmarknads- och industripolitik. beräknas nu ^uigiftslakien till ungefär i linje med ^BNP-tillväxten,ca 3,. Alt det finansiella underskottet ökar beror på att inkoms^terna avskatter och avgifter ^visseriigen ökar i ungefär samma takt som utgifterna, menfrån en lägre nivå. Näringslivet beräknas härsom en ^saldoposl. Med den utveckling som här skildrats i de övriga sektorernainnebär detta att ^brultosparandet i näringslivet ^exkl. banker,försäkringsbolag ^m. ^m., dvs. i de ^icke-finansiella företagen, skulle ha ökatmed . har dockökande investeringar och finansieringsbehov va^d^ gäller lager tagit likamycket i anspråk varför det finansiella sparandet i näringslivet ^varil i stort^setl oförändrat. Den här angivnautvecklingen leder ^lill en ökning avBNP med ca 3,6%^.^ ^vilkel innebären något ^ytteriigare ökat^kapaciteisutnytijande. Detta innebär också att arbetsmarknadsläget förbättrasnågot mellan årsgenomsnitten. Sysselsättningenväntas öka något långsammare än , eller med ca 50000 personer. Förindustrins del förutses en viss ökning. Kommunerna vänt^as öka med ca 40000personer. Då tillväxten i ^arbelskraftsut-^budet förutses uppgå till ca 45000så minskar arbetslösheten något mätt mellanårsgenomsnitten 1979 och 1980, Mot bakgrund av den vikligaroll den ^konkurrensutsatla sektorn kommer att spela under de framförliggandeåren är företagens konkurrenskraft och finansiella styrka av väsentligtintresse. En långsiktig bakgrundsteckning ges i följande avsnitt. ^Prop.1979/80:100 1^6 Tabell1:8 Soliditet och räntabilitet för ^börsföretagen utom banker ochinvestmentbolag 1967-1978 slutning) före skatt ^'^ Det bokförda värdet på anläggningstillgångar harersatts med ^återanskaffningsvärdet minus kalkylmässiga avskrivningar. De beräkningar somgjorts i kapitel 8 tyder enligt ^företagssiatistiken på alt en förbättring iindustrins vinstmarginaler skulle ha skett 1979 och att denna i någon mänskulle fortsätta 1980. Vinstlägel tycks ännu inte ha uppnått den nivå som råddeunder de från vinstsynpunkt sämsta åren under böljan av . För att en ökad exportoch snabb tillväxt skall kunna uppnås krävs en expansion av industrins investeringar.Industrins lönsamhet och soliditet måste därför förbättras för all kompenseraden långsikliga försvagning som ^acceniuerades under den senastekostnadskrisen. hardet, som framgår av tabell 1:8 skett en successiv och betydande försvagning av^soliditeten, dvs. av förhållandet mellan företagens eget och totala kapital.Den försämrade ^soliditeten minskar företagens motståndskraft och försvårar enfortsatt lånefinansiering. ^Soli^diteten måste öka för att del skall blimöjligt att få till stånd en investeringsexpansion. Detta kan inte ^enbari skemed hjälp av företagens egna vinstmedel utan förutsätter att företagen utifrånfår ett ^ökal tillskott av eget riskbärande kapital. Även företagensavkastning på eget kapital har försämrats kraftigt . Somframgår av tabell 1: 8 har både avkastningen på eget kapital ochtotalavkastningen sjunkit kraftigt. E^f^ter 1974 har avkastningen på justerateget kapital inte kompenserat för inflationen. Under samtliga år pä ^1970-laletär avkastningen på totalt kapital lägre än ^l.ex. ^alternaiivav-^kastningen påsäkra placeringar såsom obligationslån och reverslån. Den sjunkandetillgången på vinstsparande i industrin har i huvudsak kompenserats medupplåning. Räntabiliteten på eget kapital har under hållits uppetill följd av en stor och relativt billig upplåning, som sänkt ^soliditeten. Demöjligheter skattesystemet ger alt bilda ^skatiekre-^diter har varit viktiga isammanhanget. Under den senaste lönsamhetskri- Bilaga 1.1 ^Preliminärnationalbudget 17 sen har avkastningen på det totala kapitalel varitlägre än den genomsnittliga skuldräntan, ^vilkel fåll myckel kraftigaåterverkningar på avkastningen på eget ^kapital. Förutom genom^kvarhållna vinstmedel kan företagen få tillgång till riskvilligt kapital genom nyemission. Den svagalönsamheten, låga aktiekurser samt dubbelbeskattningen på utdelningar haremellertid ^gjort del svårt och dyrt för förelagen att anskaffa riskkapital pådetta sätt. Som framgår av tabell 1:9har nyemissionerna ^varil kraftigt sjunkande . Företagentvingas vid ett pressat vinst- och ^solidi-^teislåge med dåligasj^älvfinansierings- och lånemöjligheter att skära ned den långsikligaforsknings- och utvecklingsverksamheten, vilket kan ge kortsiktiga besparingarmen hämmar innovationsförmågan och konkurrenskraften på . Tabell 1:^9^ Nyemissioner i industrin 1970-1979 1979 (tom ^nov) Källor: och . 2 Riks^dagen 1979180. Nr 100 Bilaga ^l.l 2 Det internationella läget Den förbättring avkonjunkturutvecklingen som inträffade i ^OECD-län^derna under senare delen av1978 fortsatte under de inledande månaderna 1979. Därefter bröts emellertid denpositiva trenden och ersattes av en klar avmattning under resten av året.Särskilt uttalad var försvagningen i , där en period avnegativ utveckling av totalproduktionen inleddes mot årets slut. Men också iflertalet övriga ^OECD-länder mat-lades efterfrågan, främst ^lill följd av denköpkraftsindragning som de kraftiga oljeprishöjningarna under det förstahalvåret innebar. 1 flera länder påverkades också den ekonomiska aktiviteten aven alltmer restriktiv ekonomisk politik. Sammantaget medförde dessa faktoreratt den ekonomiska tillväxten i^OECD-området stannade vid 1979 och därmed blev lägre än under något avde tre föregående åren. Tabell 2: 1 Bruttonationalproduktens utveckling i vissa^OECD-länder 1977-1980 ^(%)' De SJ^U^ stora länderna -1,5- - -0,5 -1,5-- -0,5 -2,1 ^-^>^ ^ ^ ^_ ^'^ 1978års priser och växelkurser. ^^^ ^Ekonomidepartementets bedömningar. ^Prop.1979/80: 100 22 Oljeprishöjningarnainträffade i ^elt läge då konjunktureni och var på väg uppåt. Härigenom minskade möjligheterna attupprätthålla en god tillväxttakt. IFörenta staterna förstärkte höjningarna de depressiva tendenser som redankunnat iakttagas i ekonomin. uppgick de genomsnittligaoljeprishöjningarna till . Detta har beräknats innebära en ökning av^OECD-ländernas oljeräkning med under en^tolvmånadersperiod 1979 och 1980. Härav uppskattas ungefår hälften flyta tillbaka från oljeexportörerna i form avökad efterfrågan på ^OECD-ländernas produk^ter. Den ^köpkraftsindra-^gandceffekten skulle därmed på helårsbasis komma alt uppgå till ca 1,av^OECD-ländernas sammanlagda BNP.