prop · G30340 · 1979-12-31 00:00:00 — Även härflr man falla tillbaka på den civilrättsliga fastighetsklassificeringen.Avgörande blir om byggnaden skall anses vara uppförd för stadigvarande bmk.Framstår det vid taxeringstillfället som klart att byggnaden inte skall finnaskvar pä samma ställe i fem är är den enligt kommitténs mening en tillfälligbyggnad. Den skall dä inle taxeras. Jag delar den uppfattningen. Förslagetatt föra samman reglerna om fasUghetstaxering till FTL har omfattandelaglekniska följdverkningar. 2 kap. KL och Skvl innehåller de nu gällandemateriella lagreglema om fastighetstaxering. De föreslås därför nu upphöra attgälla. Ett undantag är regeln om det skatterättsliga fastighetsbegreppet somföreslås ingå i 4 § KL. Jag tillstyrker dessa förslag. 2.3.2Indelning av byggnader och mark Delsätt på vilket egendomen klassificeras i olika byggnadstyper och lyper av mark,s. k. ägoslag, här avgörande betydelse för de olika momenten vid taxeringen, t.ex. vid indelningen i taxeringsenhet. Vidare används olika värderingsmetoderför skilda slag av egendom. Reglerom hur byggnader och mark skall klassificeras vid fastighetstaxeringen finns{. n. inte i någon författning utom såvitt gäller skogsmark som regleras iSkvl. I övrigt finns anvisningar från RSV. Kommitténföreslår att klassificeringsbestämmelser tas in i FTL för att få fram gmpper avegendom som har likartade egenskaper och som enhetliga värderingsregler kanställas upp för. Man har strävat efter att samordna 1979/80:40 61 begreppsdefinifionernamed vad som gäller i andra författningar och i statistiskaframställningssammanhang. Andra målsättningar har varit att göra definitionemaklara och enkla atl tillämpa. Vid1975 års allmänna fastighetstaxering skulle indelningen av mark göras främstutifrån egendomens faktiska användning och belräffande byggnader den faktiskaanvändningen och beskaffenheten. Enligt kommittén bör detla gälla även ifortsättningen. Reglerna för indelning i byggnader och mark har kommittén gjortsä att de skall kunna ligga till gmnd för bl. a. reglerna om skatteplikt,taxeringsenhet och beskattningsnatur. Remissinslansernahar accepterat den föreslagna systematiken för klassificeringen. En delremissinstanser har särskilt välkomnat en samordning av begreppsdefinitionernamed dem som gäller i andra sammanhang. Ävenjag anser den föreslagna systematiken ändamålsenlig. Förslaget omklassificering av byggnader och mark är väl ägnat att ligga fill grund förövriga moment vid fastighetstaxeringen. Invändningar beträffande vissadelfrågor har dock framförts frän några remissinstanser. Jag återkommer tilldelta vid behandlingen av byggnadstyperna och ägoslagen. Indelningefter beskaffenhet och användning, huvudsaklighetsprincipen Byggnadsbeståndetskall enligt kommittén indelas i olika byggnadstyper, nämligen småhus,hyreshus, ekonomibyggnad, industribyggnad och specialbyggnad. Gmppenspecialbyggnader föreslås bli indelad i undergrupper, t. ex. värdbyggnad ochskolbyggnad. Församtliga byggnadstyper utom specialbyggnader föreslås att det ändamål sombyggnaden är inrättad för skall ligga till gmnd för indelningen. I fråga omspecialbyggnader skall användningssättet vara indelningsgrund.Användningssättet skall vara avgörande för om byggnadema skall undantas fränskatteplikt. Kommitténföreslär en huvudsaklighetsprincip vid indelningen. Detta stämmer överens medreglerna klassificeringssystem. Det ändamål för vilket en byggnadhuvudsakligen - dvs. till mer än hälften - används eller är inrättad bliralltså avgörande för indelningen. Enligtförslaget skall en byggnad, som används pä sädant sätt att den kan indelas somspecialbyggnad ocksä klassificeras som sådan, även om den kan anses inrättadför något ändamål som skulle motivera annan indelning. Detta föresläsemellertid inte gälla när byggnad kan indelas såväl som ekonomibyggnad somspecialbyggnad. I sädant fall skall byggnaden indelas som ekonomibyggnad. Remissinstansernahar i princip lämnat förslaget om klassificering av byggnader efterbeskaffenhet och användningssätt utan erinran. Även jag anser att den valdakonstmktionen är ändamålsenlig. Härigenom flr man en väl avgränsad gmpp förskattefria byggnader. 1979/80:40 62 Remissinstansernahar även godtagit atl en huvudsaklighetsprincip lillämpas vid klassificeringav byggnader. Några remissinstanser har påpekat att det kan bli svårt attavgöra vilkel som är en huvudsakliga användning eller beskaffenhet.Jag vill emellertid framhålla att man alltid flr räkna med att det kan uppkommagränsdragningssvärigheter oavselt pä vilkel sätt man går till väga. Enligl minmening föreligger skäl av praktisk natur föratt behälla nuvarandehuvudsaklighetsprincip. Jag vill emellerUd föreslå ett förtydligande. skall det vara avgörande om byggnaden till mer än hälften används pävisst sätt. 1 lagtexten bör därför uttrycket "till övervägande del"användas. Jag ansluter mig i övrigt till de riktlinjer som kommittén har dragitupp för tillämpningen av huvudsaklighetsprincipen. För att underlätta arbetetmed klassificeringen bör utföriiga anvisningar lämnas av RSV. Enligtgällande ordning används begreppen småhus och hyreshus vid klassificeringen avbostadsbyggnader på annan fastighet. Byggnader, som används som bostäder påjordbmksfastighet uppdelas f n. inte i olika kategorier ulan benämns enbartbostadsbyggnader. Som hyreshus betecknas också byggnader som är avsedda attanvändas för kontor och butiker samt förrädsutrymmen i anslutning till sådana byggnader. Liksomf n. skall enligt kommittén det ändamål för vilket bostadsbyggnaden ärinrättad fl avgöra om byggnaden skall hänföras lill småhus eller hyreshus. Somsmåhus skall anses byggnader som är inrättade med bostäder ät högsl tväfamiljer och som hyreshus övriga bostadsbyggnader. Detta föreslås gälla ävenbeträffande bostadsbyggnader pä jordbruksfastighet. Komplementbyggnader såsomgarage m. m. som ligger i anslutning till småhus, skall enligt förslaget inteindelas särskilt utan behandlas som om de var belägna inom byggnaden. Tillgmppen hyreshus skall enligt förslaget hänföras även byggnader som det går attberäkna ett hyresvärde för, såsom kontors- och butiksbyggnader. Förslagetinnebär att under beteckningen hyreshus skall falla även vissa byggnader som fn. inte hör dit utan är indelade som specialbyggnader. Det gäller hotell,restauranger och liknande byggnader. Även fristående förråd, som är belägna ianslutning till ett hyreshus och som behövs för verksamheten i hyreshuset,skall enligt förslaget hänföras till hyreshus. Förslagetom småhus och hyreshus har mottagits positivt av remissinstanserna. Någraremissinstanser har emellertid ifrågasatt om inte vissa typer av byggnaderborde brytas ut ur gruppen hyreshus och behandlas särskilt vid taxeringen. Föregen del vill jag anföra följande. Som har anförts avserklassificeringen att ligga gmnd förde olika momenten vid taxeringen. Debyggnader som har förts till byggnadstypen hyreshus är sådana där ett Prop.1979/80:40 63 Samma värderingsregler bör därför användas för dessa byggnader.Kommitténs förslag i denna del bör följas och detsamma gäller förslagetbeträffande småhus. Debyggnader som används eller behövs för jordbmk eller skogsbmk och som inte ärbostadsbyggnader benämns ekonomibyggnader m. m. Kommittén föreslår att hitskall räknas byggnad som är inrättad för jordbruk eller skogsbmk, såsom t. ex.djurstall och loge. Även växthus pä jordbmk och skogsbmk föresläs klassificeratsom ekonomibyggnad om växthusarealen understiger 300 m Förslaget omekonomibyggnader har i allmänhet mottagits positivt och jag vill föreslå attdet genomförs. F.n. är gmppen specialbyggnader en restgrupp. Dit hör nämligen alla byggnader päannan fastighet som inte kan hänföras till någon annan typ av byggnad.Byggnadstypen specialbyggnad skall enligl förslaget ges en ändrad innebörd ochinte längre utgöra en restgrupp. Till denna skall hänföras flertalet av debyggnader som används pä sädant sätl att skattefrihet är motiverad för dem.Gmppen specialbyggnader föresläs bli indelad i undergmpper. Förslaget innebär,trots ändringen, alt de flesta byggnader som ingår i gmppen specialbyggnaderäven i fortsättningen kommer att betecknas specialbyggnad. Förslagethar i allmänhet lämnats utan erinran av remissinstanserna. Vissaremissinstanser anser att man genom att låta begreppet specialbyggnad fl ettannat innehåll än tidigare kan kan medföra en del svårigheter. Föregen del anser jag det vara ändamålsenligt att en särskild gmpp skapas förbyggnader som oavsett ägare skall undantas från skatteplikt. Jaganser all specialbyggnad är en passande benämning. Under avsnittel omskatteplikt kommer jag att närmare beröra de olika undergmppema. Kommitténföreslär att de byggnader som inte skall hänföras till byggnadstyperna småhus,hyreshus, ekonomibyggnad och specialbyggnad skall hänföras till en särskildbyggnadstyp, som flr utgöra en restgrupp i likhet med specialbyggnad i gällandeordning. Byggnadstypen föreslås bli benämnd industribyggnad. Industribyggnadenligt förslaget kommer i stort sett att motsvara industribyggnad i gällandeordning. Hit kommer att hänföras bl. a. byggnader för industriell verksamhet,större växthus, ekonomibyggnad utan samband med jordbruk eller skogsbmk ochkraftverk. 1979/80:40 64 Förslagethar pä det hela tagel lämnats utan erinran av remissinstanserna. Några av demförordar emellertid att gmppen industribyggnad skall omfalta endast sädanabyggnader som det bedrivs industriell verksamhet i. För resterande byggnaderskulle i stället en ny gmpp inrättas. Benämningen övriga byggnader har nämnls isammanhanget. Enliglmin mening uppnår man en bättre systematik vid klassificeringen om man, somvissa remissinsianser föreslär, skiljer ut de egentliga industribyggnadernatill en särskild byggnadstyp och låter resterande byggnader utgöra en reslgmpp.Detta stämmer också bättre överens med det förslag till systemalik somkommittén har framlagt angående ägoslagen och som jag biträder. Jag föreslåratt vid klassificeringen av byggnader en byggnadstyp används som benämnsindustribyggnad. Den bör definieras som byggnad som är inrättad för industriellverksamhet. Dessutom bör en byggnadstyp kallad övriga byggnader införas. Tillövriga byggnader bör hänföras alla byggnader som inte kan hänföras till någonannan av de föreslagna byggnadstyperna. Tillindustribyggnader bör säledes föras bl.a. byggnader för livsmedelsindustri,trävamindustri, kemisk industri, gmv- och läktverksamhet och annantillverkningsindustri. Inom gmppen övriga byggnader faller bl. a. byggnadersåsom bensinstationer, parkeringshus, storgarage samt djurstall och växthusutan samband med jordbruk. Den närmare gränsdragningen bör ankomma på RSV. Enligtreglerna fastighetstaxering särskiljs ägoslag endast för mark päjordbmksfastighet. Den mark som hör till annan fastighet klassificerades inte.Indelningen skedde i huvudsak efler den fakliska användningen. Kommitténföreslär att all mark, även mark pä annan fastighet, skall indelas i ägoslag.Indelningen bygger pä pågående, lämplig och tilläten användning av mark, dockskall indelning inte ske pä gmnd av tillfällig användning. Enligt förslagetskall marken indelas i ägoslagen tomtmark, exploateringsmark, täktmark,, betesmark, skogsmark, skogsimpediment och övrig mark. Remissinstansernahar pä del hela taget inte framfört nägra invändningar mot de gmnder förindelningen som har föreslagits. För egen del finner jag att gmndema är vällämpade för alt fl en ändamålsenlig klassificering av marken förfastighetstaxeringsändamål. Vattentäcktområde klassificeras nu som icke produktiv mark och åsatts inte något värde, ominte särskilda skäl finns. 1979/80:40 65 Kommitténföreslär att något värde inle heller i fortsättningen skall åsättas vattentäcktomräde, med undantag för område där läkt pägär. Enligt kommittén skall mark somär vattentäckt, med undantag för område med läkt, därför inte indelas såsomsärskill ägoslag eller ingå i sådant. Förslagethar biträtts av remissinstanserna. Även jag anser atl förslagel skall föijas. Medtomt avses f n. byggnadsplals och område i anslutning härtill, som används förprydnadsträdgärd, upplagsplats, parkeringsplats m. m. Kommitténsförslag till definition av tomtmark innebären viss justering av den gällandeför atl fä en anpassning till de föreslagna reglerna om indelning ibyggnadstyper. Tomt definieras enligt förslaget som markområde som upptas avsmåhus, hyreshus, specialbyggnad eller industribyggnad saml i omedelbaranslutning fill byggnaden liggande trädgård, parkeringsplats, upplagsplats,kommunikationsutrymme m. m. En specialbestämmelse föreslås för mindrefastigheter. All mark på fasUghet som är bebyggd med småhus, hyreshus,specialbyggnad eller industribyggnad föreslås bli klassificerad som tomtmark,om den totala arealen inte överstiger 2 ha och om marken ligger i ettägoskifte. Etl undantag görs för de fall marken till någon del skall taxerastillsammans med annan egendom. Vidare skall obebyggd mark i vissa fallklassificeras som tomtmark. Det skall gälla t. ex. om byggnadslov harbeviljats. Remissinstansernabiträder eller lämnar förslaget i stort sett utan erinran. Förslaget om attmark pä fastigheter som inte är större än 2 ha som regel skall utgöra tomtmarkhar berörts av nägra instanser. Olika varianter pä tvähek-tarsregeln föreslås,bl. a. att all mark. Ullhörande en fastighet, skall indelas som tomtmark även ommarken inte ligger i ett ägoskifte. Föregen del vill jag anföra följande. Förslaget om att marken pätvähektarsfastigheterna skall indelas i tomtmark endast om den ligger i ettägoskifle, medför atl mycket små utskiften kan komma atl indelas som t. ex. åkermark.Det får enligt reglerna om bildande av taxeringsenhet till följd attfastigheten uppdelas i två taxeringsenheter. Detta kan synas vara en onödigdetaljreglering. Emellertid är det enligt min mening, som en remissinstansocksä har anfört, av betydelse alt mark behälls inom jordbruket. Dessa småutskiften kan då användas vid rationaliseringsåtgärder för jordbruket. Jagfinner det som kommittén har föreslagit beträffande tomtmark böra följas. Enjustering bör dock göras med hänsyn till mitt förslag om att en ytteriigarebyggnadstyp skall införas. Enligtgällande ordning utgör mark med exploateringsmöjligheter inte nägot särskiltägoslag. Endera bildas av sädan mark särskilda taxeringsenhe- 5 1979/80. 1979/80:40 66 ter- exploateringsfasUgheler - med beskattningsnaturen annan fastighet, ellerocksä beaklas exploateringsmöjligheterna särskilt genom åsättande av övervärdevid värderingen av jordbruksfastighet. Kommitléförslagelinnebär att nya enhefiiga regler införs för klassificeringen och värderingen.Till grund för dessa regler föreslås ligga ett nytt ägoslag, exploateringsmark. Dettaägoslag föreslås innefalta obebyggd mark som ingår i fastställd stadsplan ellerbyggnadsplan och som lill någon del är avsedd att användas för byggnadsändamål.Detta skall inte gälla mark som kan indelas som tomtmark och inte heller markbeträffande vilken det är uppenbart atl exploatering inte kommer atl genomföraseller kommer atl avsevärl fördröjas. Om det pä marken finns byggnad som skallrivas, skall marken indelas som exploateringsmark och inte som tomtmark. Förslagetinnebär atl viss mark, som i gällande ordning indelas som nägol av ägoslagen päjordbmksfastighet, i fortsättningen undantagsvis kan bli indelad somexploateringsmark och därmed fl beskattningsnaturen annan fastighet. Marksom innehåller fyndigheter kan enligt nuvarande ordning behandlas på tvä olikasätt. Antingen äsätls ett värde som särskild tillgång pä jordbmksfastigheteller också taxeras fastigheten som annan fastighet (industrifastighet). skall ett särskilt ägoslag, täktmark, införas avseende mark sominnehåller fyndigheter. Täktmark skall, liksom exploateringsmark, värderasefter särskilda regler och taxeras som annan fastighet. Endast mark på vilkenbrytning pågår eller för vilken täkttillstånd enligt vattenlagen (1918:523)eller naturvårdslagen (1964:822) föreligger skall enligt förslaget indelas somtäktmark. Förslagen,som är nyheter i förhållande gällande ordning, har mottagits positivt avremissinstanserna. Beträffande täktmark har ett förslag om ulvidgning och ettom inskränkning av definitionen framlagts. Ilikhet med kommittén anser jag det lämpligl att mark som är avsedd attexploateras för byggnadsändamäl och mark som innehåller fyndigheter utgörsärskilda ägoslag, om väl preciserade krav uppställs för i vilka fall detta färske. Jag anser att de definitioner som kommittén har lämnat fyller kraven. Jagansluter mig till kommittéförslaget. Somjagkommer att föreslå i avsnittet om bildande av taxeringsenheter bör i sammataxeringsenhet kunna ingå endast täktmark och industribyggnad. Enligtdefinitionen av tomtmark skall mark som upptas av industribyggnad utgöratomtmark. Därför bör vid definitionen av täktmark göras ett tillägg avinnebörden att om det på taktområde finns byggnad för taktens utnyttjande skallinte detta hindra att marken indelas som täktmark. Kommitténföreslår att som skall anses mark som används eller lämpligen kananvändas till växtodling eller bete och som är ägnad att plöjas. Prop.1979/80:40 67 Enligtnuvarande ordning finns ett ägoslag benämnt ängs- och betesmark. skall detta ägoslag benämnas betesmark och delta skall i stortmotsvaras av sådan mark som riU källas ängs- och betesmark. Förslagenom och betesmark har fltl ett positivt motlagande avremissinstanserna. SCB föreslår emellertid alt åker skall ges definitionen"mark som plöjs och används för växtodling". För betesmark föreslåsdefinitionen "mark som används för bete ulan alt bli plöjd". Föregen del anser jag atl dessa definitioner är för snäva. 1 definitionen börocksä ingå att marken är lämplig att användas för nämnda ändamål.Värderingsreglerna bygger på indelningen av marken. Genom atl även beaktamarkens lämpliga användning kommer man till etl rikligare resultat vidvärderingen med tanke på marknadsvärdeprincipen. Jag ansluter mig därför tillkommitténs förslag. Definitionenav ägoslaget skogsmark finns i Skvl. Denna definition överensstämmer i stortmed den definition som fanns i den tidigare gällande skogsvårdslagen(1948:237). har antagit en ny skogsvårds-lag (prop.1978/79:110, JoU 1978/79:30, rskr 1978/79:387, SFS 1979:429). Skogsmark definierasdär som mark som är lämplig för virkesproduktion och som inte i väsentligutsträckning används för annat ändamål samt mark, där del bör finnas skog tillskydd mot sand- eller jordflykt eller mot att fjällgränsen flyttas ned. Marksom ligger helt eller i huvudsak outnyttjad skall dock inte anses somskogsmark, om den pä gmnd av särskilda förhållanden inte bör las i anspråk förvirkesproduktion. skall anses lämplig för virkesproduktion, om den enligtvedertagna bedömningsgmnder kan producera i genomsnitt minst 1 m virke om åretper hektar. Kommiuénanser att samma definition av ägoslagel skogsmark skall gälla vidfastighetstaxeringen som enligt den nya skogsvårdslagen. Även bestämmelsen omnär mark skall anses lämplig för virkesproduktion bör gälla vidfastighetstaxeringen men bör inte tas in i FTL. Remissinstansernaär positiva till att definitionen av skogsmark anpassas till den nyaskogsvärdslagen. En del remissinstanser anser att den i skogsvårdslagen angivnaproduktionsgränsen per är skall intas även i FTL. Jagfinner att en anpassning av fastighetstaxeringens begrepp till skogsvärdslagensdefinition är fördelaktig. För att full överensstämmelse skall uppnäs bördärvid även produktionsgränsen anges i lagen. Ägoslageticke produktiv mark utgör i gällande ordning en restpost bland ägoslagen. Tilldetta ägoslag hänförs i handledningen bl. a. myr, berg, hällmark, mark medfjällskog och torvtäkter. Kommitténföreslär att etl nytt ägoslag, skogsimpediment, införs som nämnda mark kanhänföras till. Impedimenten skall emellertid ligga i anslutning till skogsmark.Vidare föreslås att det liksom f n. skall finnas ett 1979/80:40 68 ägoslagsom skall utgöra en restpost. Detta ägoslag skall enligt kommittén kallas övrigmark. Till detta ägoslag förs i princip den mark som ingär i ägoslaget ickeproduktiv mark med undantag av den mark som föresläs bli indelad somskogsimpediment. Till ägoslaget övrig mark kommer enligt förslaget att hänförasbl. a. allmänna platser, mark för kanaler, järnvägar och andra vägar samtimpediment i anslutning till jordbmksmark. Enligt kommitténs förslag skallmarken inte åsättas nägot värde. Flertaletremissinstanser har inte invänt mot förslaget att ett nytt ägoslag,skogsimpediment, införs och att en restpost, övrig mark, bildas för mark sominte kan hänföras till nägot annat ägoslag. En del remissinstanser anseremellertid att det inte finns något behov av att ägoslaget skogsimpedimentinförs. Somliga anser att den mark som det är fråga om borde utgöra övrig mark.Kammarrätterna anser att marken beroende på dess kvalitet kan ingå i skogsmarkeller övrig mark. Från något håll framhålls att till ägoslaget övrig markenligt förslaget kommer att föras en del markområden, som kan ha värden sominte är obetydliga. Någon remissinstans föreslår att mark som föreslås bliindelad som skogsimpediment bör utgöra övrig mark och inte åsättas något värde.Somjag tidigare nämnt har klassificeringen av byggnader och ägoslag gjorts bl.a. för att enhetliga värderingsregler skall kunna användas för varje gmpp. Föratt mark skall hänföras till skogsmark skall den ha en bestämdproduktionsförmåga. Fömtom mark som kan hänföras till skogsmark finns annanskogbärande mark med sämre produktionsförmåga. Den mark som föreslås bliindelad som övrig mark har skiftande karaktär. Huvudsakligen består den dock avmark utan nämnvärt värde. Marken kan också vara svårvärderad. Det torde bli enadministrativ vinst att sådan mark inte värderas. Däremotanser jag, med hänsyn till det fbrhållandevis beaktansvärda värde som sådanmark har, att mark som föresläs utgöra skogsimpediment bör åsättas värde. Detär därför inte lämpligt att marken förs till samma ägoslag 9om mark som intebör värderas. Jagförordar därför, i likhet med kommittén, att skogsimpediment utgör ett särskiltägoslag. Vidare bör mark som inte kan hänföras nägot annat ägoslag förastill ett särskilt ägoslag kallat övrig mark. Beträffandepåpekandena att övriga mark kan ha betydande värden synes främst avses sådanafall dä markanläggningar finns. Enligt kommitténs förslag åsattsmarkanläggningar på övrig mark värde såvida det inte är fråga om anläggning somskulle kunna vara skattefri. Viddefinitionen av exploateringsmark föreslår kommittén att byggnad som skallrivas och som finns inom exploateringsområde inte skall hindra att markenindelas som exploateringsmark. Annars skulle den marken hänföras till tomtmarkenligt definitionen på tomtmark, eller övrig mark om det är fråga om enekonomibyggnad. Enligtmin mening bör detta gälla även i de fall byggnad som skall rivas finns påområden med andra ägoslag. En regel bör införas om att sådan byggnad inte skallpåverka indelningen av mark. detta innebär att det som har föreslagits avkommittén om sådan byggnad inom exploateringsmark skall 1979/80:40 69 gällaäven inom övriga typer av markområden, säsom på täktmark och mark som iobebyggt skick skall anses som tomtmark. Jag föreslär alt byggnad som skallrivas benämns saneringsbyggnad. Enligt4 § KL är fastighet skattepliktig om den inle särskill har undanlagils enligl 5§ KL och anvisningarna till denna paragraf Undantagsreglema är så utformade atlvissa fastigheter kan delas upp i en skattepliktig och en skattefri del. Andrafastigheter är i sin helhet antingen skattepliktiga eller skattefria. Grundenför skattefrihet är i regel att det allmänna har stor fördel och nytta av denverksamhet som bedrivs på fastigheten. I de flesta fall är skattefrihetenberoende av vem som äger fastigheten. är ägarförhållandet inte ensamtavgörande, utan hänsyn las även till fastighetens användning. För bestämdakategorier av fastigheter kan slufiigen skattefrihet medges oavsett ägare. Uppdelningenav fastigheter i en skattepliktig och en skattefri del har behandlats tidigareav bl.