prop · G303143 · 1979-12-31 00:00:00 — lämnare och avnämare sker en allmän probleminvenleringavseende uppgiflslämnare, registeribrare och avnämare. Enligt direkliven skallutredningen utmynna i en beskrivning av vilka ålgärder som kan komma i frågaför all åsladkomma förenklingar och förbättringar i uppgiftslämnandet ochregistreringen samt inhämtandet av uppgifler frän andra regisler. En åtgärd somsärskilt ska belysas är atl inrälla ell s. k. basregister för uppgifter omförelag, organisationer och offenlliga organ. Slatskonlorel har kontakt meddelegationen (B 1977:09) för företagens uppgiftslämnande m. m. Enligt vad sominhämlats från statskontoret avser slatskonlorel att under första halvårel 1979presentera en förstudie. Statskontoret har också behandlat frågan om denframtida organisationen av firmaregistreringen. 6.2.2 bolagsbyrå (Bo 10) Statskontorets översyn av bolagsbyrån påbörjades år 1977efter det att palentverket tillsammans med statskontoret genomfört ett projektavseende planering av patenlverkets ADB-verksamhel. Enligt direktiven skallmälet vara en rationalisering av bolagsbyråns organisation och arbetsformermed inrikining på bl. a. snabbare handläggning av ärenden. Förslag harutarbetats till elt system med inriktning mot datorisering av diarie- ochkonceptuppgifter främst för registreringsanmälningsärenden. Det föreslagnasystemet skall integreras med det befintliga datasystemet. Det innebär attfilmrutinerna till slor del skall försvinna som automatiseradutskrift av bevis och automatiserad övervakning skall tillkomma. Systemet skalläven ge möjlighet till sammanslällningar över l.ex. personer i olikabolagsstyrelser och över bolag i vissa regioner. Datoriseringen skall enligtstatskontorets förslag genomföras /1981. har del kommii en slröm av rapporter omalt aktiebolagsformen används för ekonomisk brottslighet (se avsnitt 5).Uppgifterna lyder på atl del säkerhetsnät som lagstiftaren sökt spänna i ABLtill skydd för bolagels aktieägare, borgenärer, anställda och andraintressenter i bolaget är bristfälligt. Utmärkande för aktiebolagsformen är att aktieägarna inteslår nägot personligt betalningsansvar för bolagets förpliktelser. Som säkerhetför borgenärernas fordringar skall i stället finnas ett kapital som är bundettill bolaget, Detla kapital utgörs främst av aktiekapitalet. Till det bundnaegna kapilalel räknas emellertid också reservfond och uppskrivningsfond (11kap. 7 6 ABL). Det förljänar all påpekas att del bundna egna kapitalelinle utgörs av pengar e. d. som hålls avskilda med tanke på framtida obestånd.Det egna kapilalel är en ren bokföringsposl som motsvarar skillnaden mellanbolagets bokförda tillgångar och skulder. Om bolagets verksamhet går med förlust kan det komma tilluttryck i bokföringen genom atl värdel på bolagels tillgångar - t. ex.kundfordringar - sjunker och/eller att bolagets skulder - t. ex. till bolagetsleverantörer - ökar. Som en effekt härav minskar täckningen för det egnakapitalel. Om den förluslbringande verksamhelen fortgår ,blir skillnaden mellan lillgångar och skulder mindre än det registreradeaktiekapitalet. Aktiekapitalet har med andra ord helt eller delvis gåttförlorat. Prop.1979/80:143 289 aktiekapitalet har gått förlorat lill mer än tvåIredjedelar, inlräder likvidationsplikt för bolaget. Lagstiftarens lankedärmed lorde vara all förlust-bringande verksamheter skall stoppas medantillgångarna ännu räcker till betalning av skulderna och dessutom lillbetalning av likvidationsförfarandet. Som redovisats i det föregående utgör de s. k.faiiigkonkurserna merparten av samtliga företagskonkurser. Del lorde innebäraall många bolag fortsätter sin förluslbringande verksamhel i strid motlikvidalionsbestämmelserna i ända till dess det inte längre finnstillgångar kvar att betala ett ordinärt konkursförfarande. Del är med lillvisshet gränsande sannolikhet ett mycket stort antal fattigkonkurser sominnefatlar gäldenärsbrotts-lighet. Med hänsyn lill det anförda finns det skäl att nu ta upplill prövning frågan om en skärpning av bestämmelserna i om likvidation(avsnill 8). I anslutning härtill förtjänar att prövas frågan om en skärplkontroll av företag i riskzonen, t. ex. företag där aktiekapitalet delvis hargått förlorat men likvidationsplikt ännu inte inträtt (avsnitt 9). Nära samman med skärpta likvidationsregler hör frågan omåtgärder mot sådana manipulalioner genom byten av firma, säte och slyrelse somsyftar till att vilseleda borgenärer och andra intressenter i bolaget ochförsvåra myndigheternas kontroll inför en föreslående likvidation ellerkonkurs. Hithörande frågor behandlas i avsnitt 10 och 11. Därmed kommer man in på en annan kungstanke iakliebolagslagstiftningen, nämligen att genom registrering och i sambanddärmed publicering av viktigare beslut som fattas i bolaget - bolagsbildning,emissioner, byle av bolagsledning etc. - ge bolagets aktieägare, borgenärer ochövriga intressenter tillfälle att följa verksamheten i bolaget och alt reagerapå eventuella missförhållanden. I samma syfte har föreskrivits skyldighel förbolaget att till patentverket ge in årsredovisningen som därmed bliroffentlig. har också givits i uppdrag att fortlöpande från såvälformell som materiell synpunkt granska anmälningshandlingar som ges in förregistrering samt att tillse att behöriga redovisningshandlingar kommer in iföreskriven tid. I sammanhanget förtjänar att understrykas atl pressen genomsin bevakning av bolagens årsredovisningar m, m, fullgör en mycket viktiggranskningsfunktion, särskilt i fråga om de slora börsnolerade bolagen. ger emellertid inle deninformation om bolagen som åsyftas och som påkallas för att förebyggaekonomisk brottslighet. Det grundläggande skälet till detta är del storaanlalet aktiebolag. F. n, finns drygl 120000 regisirerade aktiebolag.Uppskattningsvis en tredjedel av dessa - ca 40000 - driver inte nägon rörelsealls. Trols det finns de upptagna i aktiebolagsregistrel och förorsakar ellomfattande arbete för patenlverkets personal. Och den som söker information urregistret riskerar att villa bort sig i mängden av företag. Det är ocksä en källa till oro att det finns ell sä stortantal vilande bolag och skrivbordsbolag som jämförelsevis enkell kan utnyttjasi brottsliga syften. Man kan utgå ifrån att ett mycket slort antal ickerörelsedrivande bolag har ett registrerat aktiekapital på endast 5 000kr. Till yttermera visso måste man räkna med att detta belopp har sinmotsvarighet bland bolagets tillgångar endast i form av en fordran påaktieägaren. Det låneförbud som infördes genom 1973 ärs lagstiftning har integivits lillbakaver-kande kraft. Län som lämnats före tillaklieägare och bolagsledning kan därför stå ute . Vid köpav sådant 19 1979/80. Prop.1979/80: 143 290 bolag torde förvärvaren visserligen överta ansvaret förförbindelsen, vilkel konstituerar en ny låneförbindelse som rätteligen kräversärskilt tillstånd enligi ABL. Det finns emellertid anledning atl befara altsärskilt lillstånd aldrig söks i dessa fall. Den som behöver ett akliebolag föralt genomföra en lagstridig transaktion behöver därför satsa endasl en bråkdelav det nominella aktiekapitalet, , när han köper etl av de otaligaskrivbordsbolagen eller vilande bolagen. Som anförts i det föregående skall i bolag som bildatsenligt äldre lag aktiekapitalet senasl vid ulgängen av ha höjls lill50000 kr. I samband därmed kan elt storl anlal bolag komma att upplösas. Föratt förebygga en koncenlration av sådana ärenden till årsskiftel /1982 harmöjligheter öppnats redan nu till upplösning i enklare former av 5000-kronorsbolag. Som framgått av avsnitt 4 upplöstes 2 394 bolag under är 1978på detta sätt. Med hänsyn till de risker för brottslig verksamhet somskrivbordsbolagen och de vilande bolagen utgör finns det emellertid skäl attpröva om man kan påskynda avvecklingen av dessa lyper av bolag (avsnitt 13) ochäven i övrigt effeklivisera bolagsregislret (avsnitt 14). 8.1 Nuvarande ordning' Aktiekapitalet kan gå helt eller delvis föriorai genom allbolagels rörelse går med förlust. Eftersom det bundna kapitalet skall ersältaaktieägarnas personliga betalningsansvar för bolagets skulder, upptar lagenbestämmelser om att aktiebolag är skyldigt att träda i likvidation, omaktiekapitalet helt eller delvis gäll förlorat. Finner styrelsen således att bolagels eget kapitalunderstiger en tredjedel av det registrerade aktiekapitalet, skall styrelsensnarasl låta bolagsstämma pröva frågan om bolaget skall träda i likvidation.Ofta upptäcks förlusten av aktiekapitalet i samband med att styrelsen upprätiarårsredovisningen. Men styrelsen skall närhelst den har anledning misstänka förlusti angiven omfattning genom upprättande av balansräkning eller på annal sättförvissa sig om bolagels ställning. Om inte ordinarie bolagsstämma är nära förestående, måstestyrelsen kalla till extra stämma för att behandla likvidalionsfrägan. Harbolagels ställning uppmärksammats i samband med bokslutsarbetet kan del ligganära lill hands att lidigarelägga den ordinarie bolagsstämma som skallfastställa årsredovisningen. kan en extra stämma undvikas genom attnågon aktieägare tillskjuter medel eller, om han har fordringar på bolaget,efterger dessa och på så sätt förbättrar bolagets ställning. Det förtjänar attpåpekas att tillskott eller eftergift av nu berört slag mäste varaoåterkalleligt och får således inte vara beroende av olika villkor. I principbör samma krav kunna ställas pä sådana rättshandlingar som på apport ochkvittning i samband med nyemission. Även om aktiekapitalet har gått förlorat till tvåtredjedelar medger lagen bolaget visst rådrum för att undgå tvångslikvidation.Del står sålunda bolagsslämman frill, sedan den konstaterat förlust i angivenomfattning, att besluta att avvakta ulvecklingen, 1 sä fall uppskjutslikvidationspliklen till ordinarie bolagsstämma under nästföljanderäkenskapsår. ' Bökmark, Nya akliebolagslagen, 6 uppl. Prop.1979/80: 143 291 vid upprätiandei av årsredovisningen för år I upptäckerbrislen i akliekapiialel och håller exira bolagsstämma 2 kanman dröja med atl la slullig ställning till likvidalionsfrägan till denordinarie bolagsslämman under är 3. Upptäcks å andra sidan brislen på ell såtidigt sladium alt extra bolagsstämma hålls I, kan bolagelendasl hålla likvidations-frågan öppen lill ordinarie bolagsstämman år 2. Den lid som sålunda står lill bolagels föfogande kananvändas för all skaffa nyll kapital l.ex. Elt annal säll allundvika ivångslikvidalion är atl sätta ner del befintliga aktiekapitalet ochanvända nedsätiningsbeloppel för all läcka balanserad föriust. En sådan nedsällningär förenad med etl treårigt vinstutdelningsförbud (6 kap. 5 8). Fastställs inle vid den följande ordinarie stämmanbalansräkning som visar atl del egna kapilalel uppgår lill halva aktiekapitalet- evenluelll efter registrerad ökning eller nedsäUning av akliekapiialel -skall styrelsen, om stämman inle fattar likvidalionsbeslul, ansöka hos rälienom Ivångslikvidalion. Bolagsslämmans prövning om likvidalionsplikt föreliggersker med hänsyn lill bolagels siällning på bolagsslämmodagen och inle påbalansdagen. Ansökan om ivångslikvidalion kan göras även av siyrelse-ledamot,verkslällande direkiör, revisor eller aktieägare. Bolagel kan undgå rättensbeslut om tvångslikvidalion genom all under ärendeis handläggning itingsrätten förebringa bevisning om atl likvidationsanledningen upphört. Beräkningen av bristen i det egna kapilalel skall ske pågrundval av balansräkning som upprättas enligt vanliga regler. Dock föreskrivsvissa modifikationer. Dessa avser all förhindra all etl bolag tvingas ilikvidation i fall då det har dolda reserver av sådan storlek au del iverkligheten inte föreligger ekonomisk grund för tvångslikvidalion. Bolagelskall således lill de i balansräkningen enligt vanliga regler redovisadetillgångsvärdena inom linjen lägga en posl som motsvarar skillnaden mellantillgångarnas redovisade värde och deras beräknade värde vid normalförsäljning efter avdrag för försäljningskostnaderna. Beiräffande sädanaanläggningslillgångar som undergår forllöpande värdeminskning skall värdel dockupptas lill anskaffningskostnaderna minskade med erforderliga av- ochnedskrivningar, om därigenom - som inle sällan t. ex. beiräffande maskiner ärfallel - erhålls elt högre värde. Denna redovisning inom linjen skall görassåväl vid de ivå lillfällen då bolagsstämman skall pröva frågan om likvidalionsom då rätten prövar samma fråga. Erfarenhelen visar alt del alllför ofta förekommer allverksamhelen fortsätts långt efter det all likvidationsskyldighel inträtt. Avhänsyn till borgenärerna föreskrivs därför personligt belalningsansvar för demsom handlar på bolagets vägnar med vetskap om atl slyrelsen underlåtit underställabolagsstämma fråga om likvidation resp. ansöka hos rätten om likvidation.Sådanl ansvar inlräder även för aktieägare som vid den nästföljande ordinariebolagsslämman med vetskap om atl likvidationsplikl föreligger dellar i beslulall fortsätta bolagets verksamhel. Ansvarigheten gäller bolagets uppkommandeförbindelser. 1 lagen anges ytierligare några likvidationsgrunder. Härskall endasl nämnas all bolagel skall träda i likvidation, om bolagel saknarlill akliebolagsregislret anmäld behörig styrelse eller verkställande direktörsom skall finnas enligt akliebolagslagen eller om bolagel inle sänt inårsredovisning för någol av lill patenlverkel. När likvidalionsbeslul fallas skall ulses eneller flera likvidatorer. Likvidatorerna iräder i styrelsens och verkslällandedireklörs ställe. Prop.1979/80:143 292 Däremot upphör inte revisorsuppdrag genom alt bolagetträder i likvidation och de allmänna bestämmelserna om revision är fortfarandelillämpliga pä bolaget. Även bolagsstämmans ställning är i storl seltoförändrad men dess uppgifler begränsas naturligtvis av atl syftet medlikvidationen är att avveckla bolagels verksamhel och göra det färdigt förupplösning. Därför kan ändring av bolagsordningen - l. ex. byle av firma ellersäle -inte ske under likvidalion. Likvidatorerna skall genast kalla bolagels okändaborgenärer och sä snart del kan ske genom försäljning eller på annat lämpligtsäu förvandla bolagels egendom till pengar, i den mån det behövs förlikvidationen, samt betala bolagets skulder. Bolagets upplösning bildar slutpunkten ilikvidalionsförfarandel och sammanfaller med alt slutredovisning framläggs avlikvidatorerna eller, om bolaget inte har tillgångar som täckerlikvidationskoslnaderna, med all rätten förklarar att likvidationen skallnedläggas. Skyldigheten att träda i likvidation när viss del avaktiekapitalet har gått förlorat har läng tradition. Enligt aktiebolagslag var skyldigheten för ellakliebolag alt träda i likvidation ovillkorlig när aktiekapitalet gåll föriorailill tvä tredjedelar och bristen inle blivit helt fylld efterdel bolagsstämman erhållit meddelande därom. aktiebolagslag utsträcktes fristen för att hellfylla bristen från bolagsslämman. Dessutom medgavs bolagelrätl att undgå likvidationsskyldighet genom nedsältning av aktiekapitalet.Utgången av fristen medförde vidare inle längre omedelbar likvidalionspliktulan endast räll för styrelseledamot, verkställande direktör och aktieägare allhos rätten ansöka om likvidation. Såväl 1910 som aktiebolagslag innehöllbeslämmelser om skyldighet för styrelse och verkställande direktör altnärhelst anledning fanns att anta att aktiekapitalet gåll föriorai till tvåtredjedelar, ofördröjligen upprätta en särskild likvidationsbalansräkning.Genom lag infördes en skyldighet att inhämta revisors yttrande överlikvidationsbalansräkningen. lag innebären viss försvagning avborgenärsskyddet. Styrelsens plikt att agera vid befarad kapitalförlust harfått en mindre kategorisk avfattning. Fristen för bolagsstämman att besluta omlikvidation har utsträckts ytterligare från till "ordinariebolagsstämma under nästföljande räkenskapsår", vilkel kan innebära mer änelt år. Dessutom behöver inte hela bristen fyllas. Del räcker alt halvaaktiekapitalet är läckl vid sistnämnda bolagsstämma för att likvidationspliklskall undgås. Som skäl för de angivna lättnaderna anfördes' att kravelpå att hela brislen måsle fyllas var för strängt. Del kan inträffaall ell förelag belastas med stora utgifter under en förhållandevis kortperiod. Särskilt gäller detta i fråga om nystartade förelag under derasuppbyggnadsperiod. Del kan också hända att dessa utgifter inle molsvaras avnågra nyförvärvade lillgångar vilkas värde enlgit balansräkningen uppgår tillde erlagda utgifterna. Sådana företag kan ibland komma under den 1975: 103 s. 218 och s. 501. Prop.1979/80:143 293 gräns vid vilken likvidationsskyldighet föreligger. Delkan då vara myckel svårt, för att inte säga omöjligt, all lid läckahela bristen i aktiekapitalet. En likvidation kan för sådana företag innebäraen onödig värdeförstörelse som går ut över kapitalägarna och de anställda iföretaget. Inte minst från de anställdas synpunkt är det nödvändigl alt gelikvidationshotade förelag ett visst rådrum för att undgå tvångslikvidalion.Del är också från den synpunkten påkallat att minska kraven på anskaffning avnytt kapital. En annan faktor av betydelse var atl man ville öppna möjlighetalt genom nyemission till nominella beloppel läcka erforderlig del av bristen iaktiekapitalet. Etl krav på att skall vara täckt medförnämligen att nyemission måste ske lill överkurs för att likvidationsskyldighetskall undgås. Arbetsgruppen vill för sin del inledningsvis nämna all mangenom lagstiftning inte åsyftat nägon ändring i sak när det gällerstyrelsens plikt atl agera vid befarad kapitalförlust. Den nya lydelsen, somhar fått en avsevärt mindre kategorisk avfattning än enligt lag, haremellertid vållat missförstånd om lagens innebörd. Arbetsgruppen förordardärför atl i lagen uttryckligen föreskrivs att del åligger styrelsen all,närhelst anledning föreligger till antagande, all bolagets eget kapitalunderstiger en tredjedel av det registrerade aktiekapitalet, ofördröjligenupprätta särskild balansräkning för utrönande av bolagels ställning. De skäl som ovan anförts för en så jämförelsevis långtidsfrist för täckande av bristen som gällande lag medger är enligtarbetsgruppens mening bärande och gruppen föreslår inte nägon ändring på denpunkten. Däremot vill arbetsgruppen ifrågasätta om möjligheten tillnyemission till nominella beloppet är etl tillräckligt skäl för att avstå frånkravet på full täckning av aktiekapitalet vid utgången av den nämndalidsfristen. Gmppen vill för sin del besvara frågan nekande med hänvisningtill möjligheterna att göra aktieägartillskott. Gruppen föreslår mot bakgrund av det anförda en åiergångtill kravet i tidigare lagstiftning på full täckning av bristen sedanaktiekapitalet gått föriorai lill två iredjedelar, dvs. bolagets egel kapitalunderstiger en tredjedel av aktiekapitalet. Förslaget innebär ändring i 13kap. 2 8 ABL. Atllikvidalionsplikt inträder först när två tredjedelar av aktiekapitalet gåuföriorai inger enligt gruppens mening vissa betänkligheter. Gmppen har övervägten höjning av kvotdelen lill hälften för att minska möjligheterna attmissbruka ABL genom atl uppsålligen låla aktiekapitalet sjunka underminimikapitalet och för atl förhindra atl bolag kommer i silualioner därbristen i aktiekapitalet blivit så stor all bolagel inle inom föreskriven tidförmår fylla den. Arbetsgmppen har emellertid avstått från att lägga framförslag härom och föreslår på denna punkt endast en åiergång till den ordningsom gällde lill ulgången av . I sak innebär emellertid dessabestämmelser alt man i etl 50000-kronorsbolag kan låta täckningen avaktiekapitalet sjunka till och därefter fortsätta att driva verksamhetenför all framtid med endast denna bråkdel av aktiekapitalet i behåll. Arbetsgruppen menar att, om man i lagen lagt fastuppfattningen atl är etl minimum som ersättning för aktieägarnaspersonliga belalningsansvar, det inte bör vara tillåtet atl varaktigt drivaakliebolag med lägre aktiekapital. I fråga om aktiebolag med högre registrerat aktiekapitalän synes grunderna för lagstiftningen moiivera att bolaget larkonsekvenserna av en förluslbringande verksamhel och sätter ner aktiekapitalettill överensstämmelse med vad det finns varaklig täckning för i form avtillgångar i Prop.1979/80: 143 294 Det är inte försvarligt all bolag under en följdav år i akliebolagsre-gislrel skall slåla med akliekapilal som saknar läckning. Med anledning av del anförda förordar arbelsgruppen all,om bolagsslämman för andra räkenskapsårel i följd fastställer en balansräkningsom ulvisar att bolagels eget kapital understiger tvä iredjedelar av delregistrerade aktiekapitalet, den skall pröva frågan om bolagel skallträda i likvidalion. En regel härom bör las in i en ny 13 kap. 2a8 ABL. I sammanhanget kan vidare anmärkas atl akliebolags egelkapiial i årsredovisningen skall uppdelas i bundel egel kapiial och frill egelkapital eller ansamlad förlust. 1 de silualioner förslaget tar sikle päföreligger ansamlad förlust och balansräkningen kan då i denna del ha exempelvisföljande utseende. a) Bundet egel kapital 1) aktiekapital 50000 2) reservfond O 3) uppskrivningsfond O b) Ansamlad förlust 1) balanseradföriusl 15 000 2) föriuslför räkenskapsåret 5 000 Den prövning bolagsslämman skall företa sker medutgångspunki i den fastställda balansräkningen. Nägon likvidalonsbalansräkningskall således inle upprättas, såvida anledning inte föreligger lill antagandeatl förlusten är så stor atl två tredjedelar av aktiekapitalet har gåttföriorai (jfr 13 kap. 2 8 försia stycket). Bestämmelsen är tänkt som en varningåt aktieägare och andra intressenter i bolaget. Akliekapiialel är inte lillfullo läckl och därmed aktualiseras frågan om likvidation. Stannarbolagsslämman för all fortsätta verksamhelen - t. ex. därför all man finner alten likvidalionsbalansräkning skulle visa läckning för en tredjedel eller merav aktiekapitalet - antecknas beslutet härom i stämmoprotokollei. Vid denordinarie bolagsstämman under nästföljande räkenskapsårel - den iredje stämmani följd - måste emellerlid full läckning finnas för del registrerade akliekapiialel.Beräkningen härav sker med lillämpning av reglerna för likvidalionsbalansräkning.Slyrelsen måste således kompleltera del sedvanliga bolags-slämmomaterialei meden likvidalionsbalansräkning. om del inle redan av förslagel lillårsredovisning framgår atl full täckning finns för akliekapiialel. Fastställs eller godkännes inle balansräkning som utvisaralt full täckning finns för del regisirerade akliekapiialel skall styrelsen,om inle bolagsslämman beslular att bolagel skall träda i likvidalion, hosrätten ansöka atl bolaget försålts i likvidation. Sådan ansökan kan även görasav styrelseledamot, verkställande direktör eller aktieägare. Underlåter styrelseledamöternaau fullgöra vad som sålunda åligger dem, svarar de och andra som med vetskaphärom handlar på bolagels vägnar solidariskt för bolagels uppkommandeförbindelser, elc. Bestämmelserna i 13 kap. 2 6 försia stycket tredje ochfjärde meningarna samt andra-fjärde slyckena har med andra ord motsvarandetillämpning vid den tredje stämman. Visar likvidalionsbalansräkningen all full täckning finnsför akliekapiialel men företer den ordinarie balansräkningen brisl på mer änen iredjedel av aktiekapitalet, måste likvidalionsbalansräkning upprättas ävenpä den fjärde elc. bolagsstämman så länge de två senasl faslställda balansräkningarnautvisar brist i angiven omfattning. För atl säkra alt de nu föreslagna bestämmelsernalillämpas på avsett 1979/80: 143 295 säu bör bolag som inle har silt akliekapilal tillfulloläckl åläggas skyldighel alt ha aukloriserad eller godkänd revisor. Till dennafräga ålerkommer arbetsgruppen i avsnill 9. Där behandlas också frågan omskyldighet för revisor atl ansöka om likvidalion när likvidationsplikl föreligger. 9 Kvalificerad revisor m. m. 9.1 Nuvarande ordning' I ABL ges allmänna föreskrifter om revisorer i akliebolag.Dessulom finns beslämmelser om revisorsinlyg i vissa läll. De allmänna bestämmelserna finns i 10 kap. Revisor väljsav bolagsstämman för tid och till anlal som anges i bolagsordningen. Mer än enrevisor behöver inle finnas.