prop · G303104 · 1979-12-31 00:00:00 — Ulredningen menar all del ärvikligl all sludera de högskolesiuderandes sociala bakgrund och man vill därförgenomföra fortlöpande studier av denna variabel i populaiionen anlagna lillhögskoleulbildning. Del är inte självklart alt man får korrekta måll på"social snedrekrylering" inom ulbildningslinjer om man samiidigi hargjort ell urval av sluderande till linjen grundat pä etl urval av sökande, ellurval som dessulom ofia innehåller lottningsmomenl. Man borde främst sökaförklaringen lill sociala skillnader i högskolerekryleringen i lidigare led. De lokala regisiren bör bygga på enkärna av obligatoriskt regisirerade individuppgifter. Lantbruksuniversitetetaccepterar att dessa uppgifter omfallar person- och adressuppgifter, uppgifterom allmän och särskild behörighel, om anlagning, terminsvis närvaro och omslutförd utbildning. intar ensärslällning i högskolan. Lantbruksuni-versilelet svarar för hela denyrkesförberedande utbildningen inom flera vikliga samhällssektorer. Det ärdärför viktigt all del föreskrivs samråd med lanlbruksuniversiielel både närUH.Ä och SCB skall utfärda tillämpningsföreskrifter rörandesludiedokumenlalion. 1 ulredningens punkl 5.8Ulflödesslalislik nämns vpVsom en av avnämarna. Delta är rikligl men verkel äräven avnämare vad avser 5.6 Till-slrömningsslalislik. Verkel har behov av ochfår del av lillslrömmn-ingstalisliken. Analogi med förhållandel enligiovan anges VPV under rubriken i avsnill 3.3Ulflödesslalislik men icke i 3.1 Tillslrömningsta-listik. VPV; sinformationsbehov bör markeras även här. DATALAGSTIFTNINGSKOMMITTEN (DALK) (Ju 1976:05) DALK har inle någon erinran mol deöverväganden som ulredningen redovisal angående den enskildes inlegrilel. Prop.1979/80:104 100 om betyg i de daiorbaserade sludiedokumenlalionssyslemenfår med hänsyn lill ändamålet godlas alt sådana uppgifter registreras, även omuppgifterna är all anse som mjukdala. Vad gäller förslaget om hurhögskolestatisliken skall åstadkommas delar DALK ulredningens uppfallning Is,116) all man, särskilt med hänsyn lill de krav som kan slällas fråniniegritelssynpunkt, bör begränsa registreringen av personuppgifter till detabsolut nödvändiga, DALK saknar också anledning att ifrågasätta atl etlcentralt högskoleregisler även i fortsättningen behövs för all lillgodoseslatislikbehovel, Ulredningen förslår (s, 131) alluppgifler insamlade via enkäl bör inflyta i högskoleregistret och all man allisåinle bör upprätta etl separal personregister för sådana uppgifter, EnligiDALK:s mening talar dock från inle-griietsskyddssynpunkt starka skäl för allspecialuppgifter, avsedda för särskilda ändamål som kanske från början intehelt kan överblickas, också förs i form av särskilda personregister, DALKförordar därför all enkät-uppgifter registreras i elt eller flera särskildapersonregister på samma säu som de ad hoc-undersökningar ulredningen diskulerari sammanhanget, DALK inslämmer i ulredningens övervägandenIs, 142-144) när del gäller ulländska sluderande. Enligt ulredningen (s, 160) användsSTUDOK-registren i en som del kan bedömas ökande omfallning för massullag avadressuppgifter, som sedan används för olika marknadsföringsåtgärder, äri och för sig, enligt DALK;s mening, inle någon önskvärd utveckling. Med hänsyntill offenllighelsprincipen kan dock några förbudsregler inleställas upp. DALK förordar emellerlid all deålgärder som ulredningen föreslagil tills vidare vidtas. Del är inle uteslutetatl DALK fär anledning atl återkomma lill denna fråga i ell mera generelllperspekliv under del arbele inom DALK som gäller offentlighetsprincipen ochADB. GÄSTSTUDERANDEKOMMITTÉN (U 1978:03) Gäslsluderandekommiltén anser atlom uppgifter om medborgarskap och sialus las in i regisiren blii del möjligtall få uppgifler dels om de utländska sluderande som vistas här enbari försludier (gäslsluderande) och som efter avslutade sludier lämnar landet, dels omdem som vistas här med rätl all bosätta sig och som efter studierna förutsättsblir kvar i landel (invandrare). Om sådana uppgifter inle las in torde del blinäst inlill omöjligt för högskolorna alt göra de uppföljningar av dessasluderande som är nödvändiga för alt man fortlöpande skall kunna se till allderas förutsättningar all klara sludier och lillvaro här i blir bälireän vad som varil fallet. Anledningen lill att uppgifler ommedborgarskap och status saknas i registren synes vara att man varil angelägenom alt värna om dessa studerandes personliga integrilel. Det finns i och försig anledning att ta allvarligt på den oro som mång:a utländska studerande kankänna inför möjlighelen av att det blir relativt lättvindigt atl fä lillgånglill uppgifter om deras förhållanden, Mol delta bör emellerlid vägasmyndighelernas befogade krav all ha tillgång till sådana uppgifter som enligtkommitténs mening är en ovillkorlig förutsätlning för all ålgärder för dessagrupper sluderande effekiivt skall kunna planeras och genomföras. Kommittén är Iveksam tillutredningens förslag atl uppgifler om medborgarskap och status i ställetskulle kunna införskaffas genom frivilliga enkäter bland utländska sluderande. Prop.1979/80:104 101 SammanfaUningsvis vill kommiiténsiarkt undersiryka viklen av all uppgifler om medborgarskap och status tas uppi de register som planeras. Kommiitén har inte slutfört sitt arbele och kansåledes inte nu bedöma på vilka övriga områden som statistiska uppgifter omutländska sluderande kan komma att behövas. Kommillén ålerkommer lill dessafrågor i sitt kommande belänkande. I samband med högskolereformensikraftlrädande upphörde insamlingen av slalisiik som gav underlag lillberäkning av rekryleringsbasen för forskarutbildning. Del har medförl all detför närvarande är omöjligt alt bilda sig en uppfattning om antalet behöriga förtillträde lill forskarutbildning inom filosofisk fakultet och angränsandeämnen inom andra fakulteter, l.ex. prekliniska ämnen inom medicinsk fakullel. /SR är förvånad över allulredningen inte fullföljt behovsanalysen ulan i slället vall alt gå in ochdiskulera enskilda variabler efler svävande och oprecisa kriterier. /SRinslämmer här i den kritik som framförs i det särskilda yttrandet av ledamotenOlof och experten . Informationsflödet utifrån och inlill de olika enhelerna och nivåerna i den decentraliseradehögskoleorganisalionen är en viklig fråga som inle lillräckligl observerats iden allmänna decentraliseringsvågen. /SR anser all den pågående ulredningenom studiedokumentationen delvis orsakat nuvarande svårigheler genom del förslagsom lades fram och som statsmakterna också tillstyrkte. I syfte att öka den reellabeslulskompelensen eller decentraliseringen fordras ell centralt ansvar förinformationen men baserad bl.a. på lokala och regionala behov. /SR kan mol denna bakgrund inleslälla sig bakom del förslag lill dalorbaserad sludiedokumenlalionssyslem(STUDOK-syslemet) som framlades och som lillsammans med enbehovsinvenlering nu ligger till grund för UHÅ;s fortsattautvecklingsarbete med statistik och uppföljningsrutiner. /SR kan inteacceptera ulredningens syn atl del inte är behövligt eller lämpligl all läggafram förslag om vilken slalisiik om den egna verksamhelen som läroanstalternainom högskolan bör framställa som underiag för sin egen planering och uppföljning.Enligt /SR bör den lokala slalislikinsamlingen sä långl möjligt samordnasför landels samtliga högskoleenheler för alt möjliggöra jämförelserhögskoleenhelerna emellan och möjliggöra redovisning av regional- ellerriksslatistik. /SR kan heller inle slälla sigbakom ulredningens inslällning all direktivens kostnadskonslruklion måsleinnebära alt högskoleslatisliken i framliden generelll setl inle kan ligga påen så hög ambilionsnivå som 1. ex, statistiken för de filosofiska fakulteternagjorde års högskolereform, /SR delar ulredningensuppfallning om angelägenhelen av alt studera del sociala rekryteringsmönsirel,även om de främsla orsakerna till den sociala selektionsprocessen torde finnasinom de lidigare utbildningsnivåerna. /SR vill allvarligt invända molulredningens resonemang vad gäller dokumentalionen kring enslaka kurser.Enligt organisalionen måsle en individ kunna lita på all etl högskoleregislerpå lokal, regional eller cenlral nivå endast innehåller sanna individuppgifler.En uppgifl som dokumenle- Prop.1979/80:104 102 ras i ell regisler om en sluderande måsle av densluderande kunna uppfattas som riklig. Ulredningens förslag utlämnar individenlill lokala myndighelers på oprecisa grunder baserade klassificeringsruiiner.SACO/SR ansluter sig även här lill de lankegångar som framförs i det särskildayttrandet av ledamolen och experten (utredningens, 179), Organisationen anser alt dokumentalionen om enskilda individersstudieresullat skall baseras på en uppgifl om exakl den kurs den studerande hargenomgålt angiven med viss beleckning enligi gällande kurskatalog, /SRförulsäller all ell syslem för gemensam beleckning av kurser enligtkurskalalogen genomförs, varvid SUN-koden bör ulnylljas, Enligi organisalionenkan därmed ulredningens klassificeringssyslem efter innehåll och nivå slopas.Enligt organisalionen vinnes därmed all de olägenheter som ulredningen sjiilvpekar pä bortfaller. En sådan samordning av informationen om ulbudel avhögskoleulbildning har även betonats av utredningen (ulredningen s, 111-114), /SR anser atl om statistik överhuvud taget skall redovisas måste statistiken bygga på korrekt primärmalerial.Denna indalakontroll av pri-märmaterialel riskerar atl kräva ytteriigareutökade resurser om ulredningens förslag med regisirering och lokal kodningefter innehåll och nivå pä enstaka kurser genomföres. Del är väsenlligl altprimärmalerialel insamlas och redovisas ulan annan lokal klassificering än densom fastställts på cenlral nivå, /SR förordar därför den lösning somförslås av ledamolen och experten i derassärskilda yltrande lulredningen s, 179-182), /SR tillstyrker utredningensförslag atl inräita en cenlral ledningsgrupp och ell samrådsorgan knutet lillSCB med angivna arbelsuppgifler och sammansättning. Dock anser /SR all delbör övervägas yllerligare om inte de cenirala fackliga organisalionerna bör erhållarepresenlalion i ledningsgruppen, /SR vill belöna att denframlida studiedokumentationen måste bygga på uppgifter som har sinutgångspunkt i de lokala planeringsbehoven men som också går all aggregera påregion- och riksnivå, /SR anser all bindande föreskrifier för den lokalasludiedokumenlalionen skall utfärdas i stället för ulredningens mera lösa.oöverskådliga förslag med lokal frihet alt besluta angående uppgifler, på vilkaulredningen samiidigi kräver atl cenirala myndigheler skall basera sinslalislikproduklion, /SR anser dels all ytterligareresurser måsle slällas till högskolans och SCB;s förfogande saml alt elt sådanlsludiedokumenlalionssyslem fastslälles som minimerar kosinaderna förindalakonlroll av primärmalerialel och minimerar behovel avspecialundersökningar. Många slalistik-inlressenter har små möjligheter allbeställa specialundersökningar från SCB om relevanla fakiorer. Enligt /SRär det endasl elt fålal intressenter som kan dra nytta av det insamlademalerialel genom att ha utrymme atl bekosta dyra specialundersökningar.STUDOK-syslemet blir därmed orättvist. /SR lillstyrker utredningensförslag om s.k. reklamspärr saml förslaget att adressuppgifter förses meduppgift varifrån uppgiften hämtats. Dock bör undaniagsmöjlighel frånrestriktionerna kunna finnas så atl ideella organisaiioner utan kommersielllsyfle ur regislret kan få uppgifler om födelsenummer, namn, adress, linje-eller kurslillhörighel, examen och examensinnehåll. Uppgifler ur registretskall således inle lämnas ut till annan enskild person än den regisirerade. Denämnda undanlagsmöjlighe-lerna bör prövas i den föreslagna centralaledningsgruppen. Prop.1979/80:104 103 /SR vill vidare betona atl detär ytterligt väsentligl alt de studerande blir represenlerade i olikadalaskyddsnämnder m. m. på central, regional och lokal nivå. /SR delarutredningens bedömning att de nuvarande disciplinnämnderna med de ändringarulredningen framlägger om namn, sluderanderepresenlalion m. m. vore elllämpligare organ för dalaskyddsfrågor framför antagningsnämnderna. Del bördock vara en fråga för högskoleenhelerna alt falla beslut om vilken instans somär mesl lämplig. LANDSORGANISATIONEN I (LO) LO anser det vara av vikl atl denframtida högskoleslalisliken kan ge en överblick och informalion som möjliggörell hyggligt underlag för planering och dimensionering av högskolansulbildningsulbud saml en belysning av rekryleringen både till linjer ochenslaka kurser. Ulredningen har enligt LO också lagt förslag som tillgodoserdessa önskemål. LO kan därför instämma i de flesta förslag ulredningen framför. Beträffande utflödesslalislikenfrån enstaka kurser föreslär dock utredningen att registret endasl börinnehålla sluderande som enbari förvärvat minsl 60 poäng, varav minsl 40 inomsamma ämnesgrupp. Då ulredningen inte går in på någon närmare molivering fördenna gruppering bör enligt LO denna fråga yllerligare diskuteras innan beslulfattas. Del är enligt LO:s mening vikligl när det gäller verksamheten medenstaka kurser all dess uiflöde, innehåll, nivå och syfle ges en överskådligstatistisk bild då dessa kurser är avsedda alt lillgodose en rad skildaulbildningsbehov. TJÄNSTEMÄNNENS CENTRALORGANISATION (TCO) För TCO är del angelägel all fåinformalion om i vad mån den fakiiska utvecklingen av högskolan stämmer överensmed de mål som salts upp. Den nära samverkan mellan högskolan, yrkeslivel ochsamhällel i övrigl gör också atl TCO finner det myckel angeläget med statistiskinformalion av värde för planering och ledning inom högskolan. TCO:s allmännainformationsbehov sammanfaller sålunda med högskolemyndigheternas. TCO delar utredningens bedömningarvad gäller behovet av all noga kunna studera dessa förhållanden och dekonsekvenser della bör få för slalislikinsamlingen. Vad särskilt gäller verksamhelenmed enslaka kurser är TCO liksom utredningen angelägen om all del blir möjligtall sludera dessa med avseende pä såväl innehåll som nivå och syfle. För alt kunna anknyta tillSUN-koden är det vidare önskvärt alt kurserna jämförs med linjer och ges ennivåklassificering som anger om de moisvarar sludier på högsl 2-årig linjeeller linje som är längre än 2 är. Liksom ulredningens majoritet anserTCO all del med hänsyn lill de enstaka kursernas roll i högskolereformen ärnödvändigl med central registrering av även de studerande på enslaka kurser,Ulredningen föreslår att regislret bör innehålla bland annat uppgifl om atl ensluderande uppnått minst 60 poäng, varav minsl 40 inom samma ämnesgrupp. Någonnärmare molivering för denna gruppering ges inte, varför det är svårl autillstyrka förslagel. TCO vill i stället peka på del förslag lillnivåklassificering som ovan framförts och som utgår från de enslaka kursernasroll för fort- och vidareulbildning. SVENSKA ARBETSGIVAREFÖRENINGEN (SAF) SAF anser att den statistik somproduceras centralt bör publiceras snabbt och främst ange trender. Prop.1979/80:104 104 SAF ansluter sig till den iulredningen av fyra ledamöier gjorda reservalionen angående den centralaregistreringens omfattning. SAF anser dock all man vid sidan avall centralt registrera sluderande pä högskolelinjer även centralt bör kunnaregistrera antalet studerande på enslaka kurser. Det finns för näringslivetanledning all få en total bedömning av anlalel som studerar en .speciell kurs1. ex. i mikrodatorteknik. En minsta omfallning för kurser i form av en lägslapoänggräns bör krävas för all antalet sluderande skall registreras. Uiöver uppgifler om högskolansgrundulbildning är del av inlresse all centralt ha tillgång lill uppgifter omforskarutbildningen. SAF beklagar all ulredningen ej har hafl möjlighel allbelysa den delen av studiedokumentationen. delarutredningens uppfallning vad gäller behovet av högskolestalisiik. När deldäremoi gäller det cenirala regislrel så delar förbundel reservanternas Bergendahlm,n, uppfaUning om all de enslaka kurserna ej bör omfallas av det centralaregislrel, Inlegriletsskyddel för den enskildeindividen bör förslärkas. På den lokala högskoleenhelen bör olikalillgänglighelsnivåer för statistiken finnas och där ell yllersl litel fålalhar tillgäng lill hela regislerinnehållel. En skärpning som i principomöjliggör utförandet av slalisiik från slu-dieregislrel lill kommersiellaföretag eller intresseföreningar bör bli verklighet, Den tolalspärrade högskolanförutsätter en omfallande studiedokumentation och statistik i syfte all utrönaeffeklen på rekrylering och utbildning inte minst med lanke på de nya kriteriersom ligger till grund för intagningarna. När statsmakterna slyr inlaigningentill all högre utbildning mol vissa meriier, måsle studiedokumentationen ochslaiiEtiken kunna belysa all meriterna är relevanta och all inte vissakvalificerade, men av inlagnings-syslemels konstruktion utestängda, grupperförekommer. Den tolalspärrade högskolan böromedelbart överges och antagningssystemet reformeras, i syfle all minskabetydelsen av arbelslivserfarenhel och slopa föreningslivserfarenhel såsompoänggrundande merit för anlagning. När den studerande själv utifrån uppställdaförkunskaper kan välja utbildning, i en högskola med fritt tillträde, behöverinte lillslrömningen av elever till högskolan pä samma sätt bevakas,dokumenteras och stalistiskl beläggas. Utredningen föreslåratl ellcentralt högskoleregisler skall finnas. delar intedenna uppfattning. Man bör i möjligaste mån begränsa etl eventuellt regisler.Del främsta inlegriletsholet när del gäller högskoleregislrel är inle vilkauppgifter del kommer atl innehålla, ulan del faktum alt elt sådanl regislersnabbi kommer alt innehålla föråldrade och renl felaktiga uppgifter om destuderande. bör endast omfatta studerande på ulbildningslinjeoch endasl behandla påbörjandet av sludier på linjen, behöri.ghelsgrund,högskoleenhet samt examen. Uppföljning och ulvärdering vad gäller enstakakurser skall göras på lokal nivå. Prop.1979/80:104 105 FÖRENADE STUDENTKÅRER (SFS) SFS kan inledningsvis konstateraalt ulredningen i långa stycken gåll de sluderande och SFS;s krav till mötes.Della gäller l.ex. synen på insamlingsprinciper av vissa "känsliga"uppgifter, kraven på skydd för den personliga integriteten, förslag om lokaladalaskyddskommittéer m, m, I andra delar av ulredningensförslag är däremoi SFS inle berell all instämma. Del gäller framför alllulredningens bedömningar av behovel och nyttan av etl centralt individbaseralhögskoleregisler, Sluderandeslrömmarna in lill och ulur högskolan är bl, a, beroende på atl det ökande anlalet av dellidssiuderandeär svårare än lidigare all beskriva. Delta ställer nya krav påbeslulsunderiag. Framför alll måsle linjenämnderna och enhetsstyrelserna fåunderiag för all utifrån de lokalt fattade besluten utvärdera verksamheten. Mot önskemålen om mycket statistikmåste balanseras individens krav på integritet mot insamling, lagring ochsamköming av känsliga uppgifter, SFS menar atl den ceniralahögskoleslatisliken måste bygga på lokalt fungerande regisler. Man börprioritera atl få dessa alt fungera framför en ulbyggnad av centralt register.För denna syn lalar också datautvecklingen som går mot mindre syslem uppbyggdakring mini- eller meyaminidatorer framför centrala stora datorsystem, SFS delar ulredningens uppfattningatt del ur iniegritelssynpunkt allra viktigaste kravet på eltstuderanderegisler är att det innehåller rikliga uppgifler, SFS delar vidare ulredningensuppfallning atl kraven på skydd för den personliga integriteten moiiverar enbegränsning av regisirerade personuppgifter lill det absolut nödvändigaste, SFS inslämmer i ulredningensförslag atl del är angelägel atl de lokala högskoleslyrelserna noga övervägervilka begränsningar som bör göras av de lokala registrens tillgänglighet. De avutredningen föreslagna behörigh-etssyslemen bör snarasl komma lill slånd, SFS acceplerar också ulredningensförslag om all lägga ansvarei för bevakning av inlegriletsfrågor i anslulningtill den lokala studiedokumentationen på disciplinnämnden. En förutsättning ärdock all nämnden får den föreslagna sammansättningen, I annat fall bör ansvaretläggas på högskolestyrelsen med rätt för denna atl delegera ansvarei lillsärskilt inrättat organ, där de studerande förfatlningsmässigl ges rätt lillstark representation, SFS;s grundinställning till varjeform av uppgiflsinsamling är alt det skall föreligga ell reelll ochdokumenterat behov av de insamlade uppgifterna. Att en uppgift eventuelltskulle kunna vara bra atl ha i framliden är inle elt dokumenteratbehov, SFS delar ulredningens uppfattningall det i och med den decentralisering av ansvaret som skell genom 1977 årshögskolereform saknas anledning all centralt i detalj följa , studiegångoch sludieresullal vilkel självfallel måsle slå igenom också i fråga om denrikstäckande slalistikproduklionen. För den lokala planeringen är ellcentralt register ej användbart då framställningstiden för statistiken blir förlång. Uppgifterna är föråldrade då de väl når fram. Centralt är det framför allt avintresse atl kunna följa trender och utvecklingstendenser,"konlrollera" måluppfyllelse m, m. SFS delar utredningens syn vad gäller det angelägna i altkunna följa Prop.1979/80: 104 106 ulvecklingen gällande de sluderandes sociala bakgrund,förekomslen av ålerkommande utbildning och antal sluderande enligt 25;4-regeln. SFS delar också i huvudsak de föreslagna lillvägagångssällen för altfå fram slalisliken. En viklig restriktion är alt SFS nedan avvisar eltcentralt individbaseral regisler. De föreslagna urvalsramarna bör i slället tasfrån de lokala regisiren. Vad gäller regisirering av nationalitet för utländskasluderande bör delta ske med största försiktighet. Etl särskilt informationsbehov somSFS vill la upp är uppgifler kring sluderandes siudiesociala siluaiion. Deuppgifler som är intressanta är ekonomisk situation, bosladssituaiion ochbarnlillsyn. Uppgifterna kan hämtas av närvarande sluderande via enkäler.Väsentligl är all enkäterna ulförs med en periodicilel av . SFS delar inle ulredningens syn påbehovel av ell centralt individbaseral högskoleregisler. SFS menar allulredningen i della sammanhang borde förl elt resonemang kring möjligheternaall bygga ell centralt högskoleregisler på anlalsbaserade uppgifler. UlifrånSFS:s erfarenheler från diskussioner som förls under en följd av år borde ellsådanl register väl lillgodose de krav pä statistik som finns. Det av ulredningen föreslagna cenirala individbaseraderegislret som även skall omfatta enstaka kurser kan SFS överhuvudtaget inleacceptera. Vidare måste man slarki ifrågasälla behovel och nyttan av allcentralt kunna följa enskilda individer i högskolan. Den ev. nytta man ansersig ha av ell sådanl regisler måste noga vägas mol kosinaderna ochinlegrilelsris-kerna såsom de registrerade upplever del. De individuppgifler,vilka ur forskningssynpunkt anses nödvändiga för olika enkätundersökningar,lorde också kunna erhållas ulan en kontinuerlig central registrering. Huvuddelen av den information olikaintressenter på cenlral nivå såväl inom som ulom högskoleområdel behöver böralltså enligt SFS med fördel kunna baseras på anlalsuppgifler och/ellerspecialundersökningar. SFS anser att lillgängliga resurseri slället skall satsas på alt få fungerande lokala register. Ifrån dessa skalldet sedan vara möjligt all hämta anlalsuppgifler för cenlral statistik. Det börinle på något avgörande sätt försvåra att få fram cenlral statistik som kanligga till grund för utvärdering, prognosverksamhei elc. Det bör inte hellervara särskilt svårl atl hämta underlag för urvalsramar för punklundersökningarfrån de lokala sludiedokumentalionsregislren. Självfallel innebär delta atl delokala registren måsle utgå från samma dalaprogram, någol som ocksåulredningen föreslår (se nedan). Vad gäller ansvarei föruppgiflsinsamlandel på cenlral nivå delar SFS uppfattningen all SCB bör haansvaret. De förslag som utredningen läggerrörande de lokala regisiren lillstyrker SFS.