prop · G30374 · 1979-12-31 00:00:00 — och för K/ä . Prop.1979/80:74 33 Upplåtelseavtalen för kronolorpen gäller i regel för visstid () men elt mindre antal livstidsupplålelser förekommer () (bilaga9). De tidsbestämda avtalen utlöper med enanhopning (). Uppgifter har inhämtats om kronolorpens byggnader somifråga om skicket bedömts i förhållande till genomsnittet för trakten. Ettkronotorp (K/ä) saknar både boningshus och ekonomibyggnader, nio kronotorp (3K/ 43,4 K/50, 2 K/ä) saknar ekonomibyggnader. Bedömningen av boningshusensskick (bilaga 10) har utfallit på det sättet att hänförts till gmpp 1(över genomsnittet för trakten), till grupp II (motsvarande genomsnittetför trakten) och till gmpp III (under genomsnittet för trakten). För deolika lorptypema är fördelningen följande: K/43 K/50 K/ä Grupp I 66 27 26 Grupp II 32 56 16 Gmpp ni 2 17 58 Ekonomibyggnademas skick (bilaga 11) har redovisats påmolsvarande sätt vilket givit resultatet alt hänförts till gmpp I, tillgmpp II och till gmpp III. För de olikalorptypema är fördelningen följande: K/43 K/50 K/ä Grupp 1 48 14 Grupp H 46 40 17 Kronotorpens läge i förhållande till det allmänna vägnätethar ansetts vara av intresse och har därför undersökts (bilaga 12). Därvid harframkommit att 144 kronotorp () ligger vid allmän väg, 266 () vid vägtillhörig domänverket och 60 () vid väg tillhörig vägsamfällighet. Eltkronotorp uppges sakna utfartsväg och etl kronotorp nyttjar både domän-verksvägoch vägsamfållighelsväg för utfart. Av de 266 kronotorp som ligger viddomänverksväg nyttjar 152 () en vägsträcka av 0,1-0,, () envägsträcka av 0,6-5,och 13 () en vägsträcka längre än . Nyttjadsträcka domänverksväg är som längsl för ett kronotorp i Vilhelminakommun och för tre kronotorp i kommun. Av de 60 kronolorpenvid samfällighetsväg använder 8 () en vägsträcka av 0,1-0,, 47 () envägsträcka av 0,6-5,och 5 () en vägsträcka längre än . Det harsärskilt undersökts om kronotorp med lång ulfartsväg har avvikit frångenomsnittet när det gäller byggnademas skick. Någon sådan lendens har ickekunnat konstateras. En undersökning har gjorts av domänverketstorpförsäljningar . Undersökningen redovisas dels i ensammanställning (bilaga 13) som visar antalet försäljningar fördelade ,län och kommun, dels i en lill sammanställningen hörande förteckning överförsäljningarna (97 st). Endast de lorpförsäljningar redovisas som sketlantingen i direkt samband med att torpet avlrätts ellergenom inlösenförfarande.Sådant inlösenförfarande har förekommit i fem fall. I två fall har inlösenomfattat byggnader 3 1979180. Prop, 1979/80:74 34 medinägor och i tre fall byggnader med inägor och skogsmark. Vid inlösenförfarandeutgår icke någon avträdesersättning. Vidförsäljning av byggnader med tomt (92 st) har tomtarealen varierat mellan 0,13och 1,80 ha och medeltal varil 0,60 ha enligl nedanstående uppställning. År Lägsthögst,ha Medeltal, ha 0,34-0,86 0,30-1,28 0,13-0,75 0,39-0,67 0,40-1,00 0,18-1,80 Köpeskillingarnahar i dessa fall varieral mellan 14000 och 900(X) kronor och i medeltal varit32974 enligt nedanstående uppställning. Är Lägsl-högsl,kr Medeltal, kr Avirädesersättningamahar för K/50 och K/ä varierat mellan 9478 och 38691 saml för K/43 mellan 885och med medeltalen för K/50 och K/ä och för K/43. Samlligaförfattningar om kronotorp och kronolägenheter är upphävda i samband medinförandet av nya jordabalken. Bestämmelsema i författningarna äger likvältillämpning i den utsträckning de återges eller åberopas i gällande kontrakt. Iförfattningarna om torp fanns följande regler inskrivna om avträdesersäitningensbestämmande. Förskogstorp gällde, att torparen, om han av någon anledning blev skild fråntorpet, skulle avstå detsamma utan anspråk på ersättning för nedlagt arbete. Förodlingslägenheter enligt kungörelse och för kronotorp enligt 1929 årskungörelse gällde att lägenhetsinnehavare, om lägenhet avträddes till kronan,skulle lämna lägenhelen med åbyggnader och odlingar till föreskriven omfattningi fullgott skick eller ersälla bristen. Hade kronotorparen vidtagitjordförbättringar utöver vad som ålåg honom enligt upplåtelseavtalet ellerverkställt överbyggnad, vartill han varil berättigad erhålla fritt virke,skulle han vid avlrädet åtnuta ersättning av kronan. I1943 års kronolorpskungörelse fanns inga särskilda bestämmelser om avlrädessyneller om lägenhelshavares rält till ersättning för förbättring av lägenhelen.Däremot infördes senare en hänvisning till stadganden i allmän lag. Prop, 1979/80:74 35 1948års kronolägenhelsuiredning gjorde följande uttalande om avträdesersäitningensstorlek. "Enligt vår mening bör en lägenhelshavares behöriga inlresseanses bli tillräckligt tillgodosett, om han vid avflyttning får ersättning förvad han i form av kapital och arbete nedlagt för lägenhetensförbättring." Försli kungörelse om äldre kronolägenheter reglerades mera ingående huravträdesersättningen skulle beräknas. Tredje paragrafen har följande lydelse: "Avträdesäldre kronolägenhet till kronan, skall lägenhetshavåren vara berättigad tillersättning för förbättringsåtgärder som efter senaste rill-trädessyn vidtagitsmed avseende å lägenhetens jord eller sädana byggnader, lill vilkalägenhetshavaren ägt erhålla fritt virke. Sådan avträdesersättning beräknassärskilt för jord och särskilt för byggnader. Förersättningens bestämmande skall från sammanlagda arbets- och materialkostnadenför förbättringsåtgärderna i fråga dragas dels värdel å material somtillhandahållits av kronan, dels ock beloppet av statsbidrag och därmedjämförliga lån som lämnats i syfte att underltäta odlings- ellerjordförbättrings- respektive byggnadsföretag ä lägenhelen. Därest del ökadevärde, som jorden respektive byggnaderna kunna frånsett brist, varom i tredjestycket sägs - anses till följd av förbättringsåtgärderna äga vid avlrädet,icke uppgår lill fulla beloppet av den sammanlagda kostnaden för ätgärdema,skall det pä angivet sätt beräkande ersättningsbeloppet nedsättas iproportionellt motsvarande omfattning. Föreliggervid avlrädet brist som är att tillskriva försumlighet i fråga om hävd ellerunderhåll eller som eljest vållats av lägenhetshavaren, skallavträdesersättningen minskas med beloppet av den kostnad, vartill bristensbotande uppskattas vid avlrädessyn." Avräkningmed innehavare av lägenhet skedde endast i samband med attarrendeförhållandet upphörde. Efternya jordabalkens ikraftträdande har avräkning skett med kronotorpama, näravtalen löpt ut. har dock vissa utlöpande avtal förlängtspå ett eller utan avräkning i avvaktan på beslul om eventuellaförändringar med anledning av denna översyn. I de fall där avräkning har skettefter har utlovats, atl avräkningarna skall justeras i efterhandenligt de nya regler som kan komma att fastställas (se bilaga 2). Efterhand har bestämmelsema kungörelse kommit att lillämpas för samtligatorptyper vid avräkning med torpama och framräkning av ersättning för vad han iform av kapital och arbete nedlagt för lägenhetens förbättring. Avuttalanden i förarbetena till kungörelsen om publika jordbmksarrenden framgåratt avsikten var att innehavarna, av de i de upphävda kungörelsema avseddalägenheterna, skulle i huvudsak bibehållas vid sina tidigare rättigheter. för /73 har regeringen angivit följanderiktlinje för förvaltningen av torpupplålelsema. "Ifråga om bestående upplåtelser skall ersättning, ekonomiskt stöd och bidragutgå lill arrendatom enligt hittillsvarande bestämmelser och praxis." Iregel har som utgångspunkt för avträdesersättningen valts summan avkronotorparens kostnader i form av material och eget arbele från tidpunk- 1979/80:74 36 tenför byggnademas uppförande fram till avräkningstillfället. värde harsedan nedskrivils med hänsyn till den tid som förflutit sedan åtgärdernaverkställts saml reducerats med ev. brister. Iundantagsfall har vid beräkning av avträdesersäitningens storlek uppskattatsåbyggnadernas värde i befintlig skick. Därvid har erhållna bostadsförbätlringsbidrageller slödlån medverkel lill etl förhöjt värde på lägenhelen. Odlingamahar värderats efler den beräknade odlingskostnaden, sådan den angivits iupprättad odlingsplan eller eljesl beräknats. Frånsammanlagda byggnads- och odlingsarbetets värde har därefter avdragits värdelpå rot av del lill byggnadema utlämnade virket saml värdet av frilltillhandahållen cement och utbetalade statsbidrag. De väsenfiigastestatsbidragen är: odlingshjälp, tilläggsbidrag, odlingsbidrag, byggnadsbidragoch byggnadshjälp (se vidare bilaga 14). Erhållna bostadsförbättringslån ochslödlån har inte omfattats av beslämmelsen om avräkning frånavträdesersättningen. SKKFhar vid etl flertal tillfällen krävt att äldre bidrag som lorparen erhållit föriordningsställande av byggnader och odlingar på lägenhetema skall efterskänkas.Enligl nu gällande regler skall statsbidrag och därmed jämnställda lån medundanlag för bosladsförbätlringslån och stödlån avdragas från denavträdesersättning som torparen är berättigad atl utfå vid den slutligaavräkningen. Detta har av torpama upplevts som orättvist eflersom vissaliknande bidrag kunnat erhållas av andra än lorpare ulanåterbetalningsskyldighet. Eltannat problem som rör avträdesersäitningens storlek än den pågåendeinflationen. Ersättning lill torparen för förbättringsåtgärder på jord ochbyggnader har som regel bestämts som elt omkostnadsvärde förarbetets utförande. Allt eflersom penningvärdet försämrats har SKKF:s krav påindexuppräkning av ersätlningsbeloppen förstärkts. Vidarehar vissa invändningar gjorts mot att domänverket använi en schablonmetod förbestämning av värdeminskningen på de uppmstnings-och nybyggnadsarbeten somlorparen utfört. Även om den använda värdeminskningsprocenten varit låg, såhar synpunkter framförts på att i stället för procentavdrag uppskatta denfaktiska värdeminskningen med hänsyn till ålder, utförande och skick. dFörslag till nya bestämmelser Inomarbetsgmppen har ingående diskuterats hur man vid beräkning avavträdesersättningen skal behandla äldre slatsbidrag och därmed jämnställdalån. Gmppen har därvid kunnat enas om följande regler: - slatsbidrag och därmedjämnställda lån som erhållits för uppodling av mark och anläggning avkreatursbeten skall inte avdragas - statsbidrag och därmedjämnställda lån som erhållits för uppmstning och nybyggnad av bostadshus ochekonomibyggnader före skall inte avdragas. TidpunktenI sammanfaller med ikraftträdandet av kungörelse om äldrekronolägeheter. Lägenhetsinnehavaren kunde enligt denna kungörelse tillerkännasbidrag (byggnadshjälp) av statsmedel för att sätta byggnaderna i slånd elleruppföra nya. Byggnadshjälpen motsvarade högst eller, om särskildaskäl föranledde därtill, högst 90 pro- Prop, 1979/80:74 37 centav den godkända byggnadskostnaden exklusive värde på virke eller annatmaterial, som kostnadsfritt tillhandahållits av kronan. Arbetsgmppen är enigom att erhållen byggnadshjälp, som ofla uppgår till ansenliga belopp, inte börefterskänkas. För atl få en så enkel handläggning av bidragsfrågoma som möjligthar föreslagits atl generellt för byggnader sätta en tidsgräns per 1 juli 1950.Andra former av lån och bidrag till byggnader efler 1950 är av ringaomfattning. Påsamma sätl som byggnadshjälpens sloriek framräknats exklusive värdel påerhållet virke beräknades i allmänhet arrendalorns insats vid lidpunkten föråtgärdens utförande exklusive virkets rotvärde. Arbetsgmppen konstaterar, attnågot avdrag för virkets rotvärde i regel inte blir aktuellt vid avräkning medtorparen. Enligl1942 års kungörelse om kronotorp kan domänverket medgiva skälig nedsättning avårsavgiften för kronotorpet. Detta skedde om torparen innan beslmmelsema ikungörelsen blivil ullämpliga hade utfört eller bekostat förbättringar påtorpets byggnader eller hade avstått från att uttaga statsbidrag lilluppförande av byggnader, vartill han varit berättigad. När torparen sålundavid avräkningen tillgodogjorts kvarvarande värde på förbättringen har detansetts motiverat att kompensera kronan för den nedsättning av arrendeavgiftensom arrendatom erhållit. För åkem har innehavare av kronotorp/43 inte betalatnågot arrende. Vid avräkningen har arrendatom istället fält vidkännas ettavdrag med . per ha och år. Avdragens totala storlek ligger i allmänhetmellan 5(X) och . Arbetsgruppenföreslår, att dessa avdrag från avträdesersättningen inte längre skalllillämpas. Somtidigare nämnts har SKKF krävt att torparen vid avräkningenskall kompenseras för den penningvärdesförsämring som skelt. Eftersomersättningsbeloppen vid avräkningstillfället gmndar sig på kostnaden vidtidpunkten för åtgärdemas utförande har ersättningama alllmer urholkals av denfortlöpande inflationen. Arbetsgmppenär överens om atl beräkningen av avträdesersäitningens storlek även ifortsättningen bör ulgå från elt omkostnadsvärde vid tidpunklen för arbetetsutförande. Uppgifter om kostnader finns i allmänhet dokumenterade för varjetorp. Mot bakgmnd av pågående inflation anser gmppen, att det är motiverat mednågon form av kompensation för den penningsvärdesförsämring som skett. Arbetsgmppenhar övervägt olika alternativ för indexuppräkning av arrendalorns ersätnling.Efter ingående diskussioner har gmppen enats om att föreslå följande teknik vidindexuppräkning: Förförbättrings- och nybyggnadsarbeten på byggnader uppräknas ersättningsbeloppenmed indextal enligl indexserie för framräkning avrealisationsvinst på fasfigheter med 1952 som begynnel-seår. Indexserien gmndaspå konsumtprisindex. Utgångspunkten för beräkningen, för arbeten utförda 1952eller senare, blir alltså respektive års indexlal (bilaga 15). Prop, 1979/80:74 38 Delvid syneperiodens början gällande indextalel gäller hela perioden, således ävenvid syn . Förarbeten utförda lillämpas generella uppräkningstal enligtnedansiående tabell för framräkning av värdet . -(-50 Förtiden lillkommer uppräkning med indexserie. Ersätlningarför odlings- och tomtarbeten indexuppräknas inte. För dessa åtgärder ulgårersättning med den verkliga kostnaden ulan avdrag för värdeminskning ocherhållna bidrag. I allmänhet överstiger denna ersättning aktuellamarknadsvärden för åker i dessa områden. Byggnaderoch anläggningar - förslits eller försämras beroende på ålder och användning -så behöver ex. en yltre målning på ett hus förnyas efter ett anlal år och enelektrisk spis bytas . har vid beräkning avavträdesersättning beaktat dylik värdeminskning vanligtvis genom nedskrivningav värdet med olika procentsatser beroende på vilken investering ellerutrustningsdetalj det varil fråga om. Härnedan lämnas ett antal exempel på vanligen använda årliga nedskrivningsprocentför beräkning av byggnaders eller byggnadsdelars värdeminskning. Boningshusi sin helhel (äldre) Golv,inre vägg- och takbeklädnad, yttre brädfodring, Fönster,spisar, köksutrustning Ladugårdmed väggar av cementsten Arbetsgruppenhar diskuterat fördelar och nackdelar med tiUämpad metodik. Från kronotorpamahar kritik framförts mot detla tillvägagångssätt. De har föreslagit att denfaktiska värdeminskningen skall vara avgörande för avdragels storlek och inteen schablon uppbyggd på procentavdrag lika för alla och oberoende avkonstaterat skick. Utvecklingen inom byggnadsbranschen har medfört storvariation i fråga om byggnadsmaterial och utmstningsstandard vilket påverkarden tekniska och ekonomiska livslängden på olika byggnadselement. Detta talarför en differentierad värdeminskning. Arbetsgmppenrekommenderar därför all värdet på arrendalorns insats i byggnader ochanläggningar i fortsättningen fastställes utifrån konstaterad värdeminskningberoende på ålder, utförande och skick. Gmppen anser emellertid, atl detidigare tillämpade avskrivningstiderna sådana de kommil lill ultryck ivärdeminskningsprocenl är realistiska i della sammanhang. Av denna anledningkan visst stöd erhållas från använd melodik vid övergång till bedömning avfaktisk värdeminskning i det enskilda fallet. 1979/80:74 39 Vidlaga syn eller besiktning ersättande laga syn antecknas bristerna och kostnadernaför botande av dessa. Bedömning av brisier på byggnader skall ske efter sammagmnder som vid jordbmksarrende i allmänhet. Härvid skall dock beaktas alttorparen i vissa fall endast har ansvaret för det mindre underhållet - vad somavses med mindre underhåll regleras i torpkonlraktet. Arbetsgmppenföreslår alt odlingarna skall anses bristfria om hävden är i enlighet medortens sed. Detta krav blir i praktiken lägre än på jordbmksarrende iallmänhet. eUtfall jämfört med tidigare gällande regler för bestämmande av avträdesersäitningensstorlek Arbetsgmppenhar testat här föreslagna regler för bestämning av ersättningen till torparenpå ett tiotal redan avträdda torp. Resultatet visar att avlrädesersättningarnasstorlek i dessa exempel ökade med . (bilaga 16) fAvträdesersättningens storlek i relation till torpets värde Torpelsmarknadsvärde beror på många faktorer, bl. a. läge i förhållande till tätortoch annan bebyggelse, kommunikationer och annan service, läge i förhållande Ullvatten, berg, skog m. m. samt skicket på i första hand byggnadema. Prisemavid försäljningar av torp (hela eller del därav) t.o.m. 1977har som tidigare framgått varierat . Medeltaletför köpeskillingarna blir . Avträdesersäitningensstorlek beror på hur stor insats torparen har i lägenheten. Så gällerexempelvis för kronolorp/43, där kronan har ansvaret för det störreunderhållet och investeringar, alt avträdesersättningen i allmänhet blir mindreän på lägenheter som i huvudsak uppbyggts och underhållits av torparen. Enannan omständighet av betydelse är om avräkning skett tidigare vilket givelvisleder till att den återstående ersättningen till arrendatom blir lägre än i defall där reglering av mellanhavandena mellan jordägare och arrendalor inte ägtmm. Variationerna är stora. Vid en granskning av de försäljningar som sketlåren 1972 famgår att avirädesersättningama för kronolägenhet/50(K/50) och kronolägenhet/äldre (K/ä) har varierat mellan 9478 och 38691 kronorsamt för kronotorp/43 (K/43) . Medeltalet för K/50och K/ä blir och för K/. Detkan konstaleras att i vissa fall kommer den indexuppräknade avträdesersättningenalt överstiga köpeskillingen för torpet. Iredovisningen ovan ingår avträdesersättning för odlingar och markanläggningarmedan friköpen i allmänhel avser endast byggnader med tomt. Arbetsgmppenhar efler ingående diskussioner enals om att framlägga följande förslag. Vidfriköp av torpet får inle avträdesersättningen för den del köpet avseröverstiga överenskommen köpeskilling. Gmppen anser det inte rimligt att värdetav torparens insats översliger torpets värde eller att kronans insats - avskiftande storlek för varje torp utöver marken - skall sakna värde. Arbetsgmppenär överens om alt torparen får anses kompenserad för sin insats omavträdesersättningen sälls lika med försäljningspriset i de fall där denframräknade ersättningen blir högre än detla. Det är ingen ovanlig föreleelse -speciellt i glesbygden - atl priset vid en fastighetsförsäljning inte ger fullersättning för nedlagda kostnader. 1979/80:74 40 aInlösen, bestämmelser för olika upplåtelseformer Reglerom inlösen först för kolonalen. Dessa upplåts under nyttjanderätt med rält förkolonist atl med äganderätt inlösa kolonatet under villkor atl odlings- ochbyggnasskyldigheten samt övriga åligganden som kolonist blivit fullgjorda.Kungl. Maj:l kunde besluta om kolonatupplåtelse utan inlösenrätl.Köpeskillingen för kolonatet skulle bestämmas med hänsyn till värdel på jordoch skog saml byggnadshjälp. Upplätelsehandlingen skulle innehålla bestämmelseom sättet för köpeskillingens beräknande. Efter åtskilliga ändringar kan nu sägasgälla att markvärdet (värdet på jord) bestämmes med utgång från värdena 20kr/ha för odlingsmark. /ha för skogsmark, /ha för övrig mark (bergoch vatten åsatts inget värde), att värdet av växande skog bestämmes medledning av vid överlåtelsetillfällel gällande virkespriser samt attbyggnadsvärdet (byggnadshjälpen) bestämmes till . (i särskilda fall3000 eller ). I fråga om köpeskillingens erläggande gäller alt - omkolonisten så önskar - densamma uppdelas i en amorteringsdel och en slåendedel, till beloppen lika. Amorteringsdelen gäldas med annuiteter om varav3,ränta innebärande en amorteringslid . På den stående delen,som skall vara erlagd senast från sista inbetalningen påamorteringsdelen (alltså ), utgår under hela riden 3,ränta. Förkronortorp/29 gällde rätt för kronotorparen att - sedan odlings- ochbyggnadsskyldigheten fullgjorts inlösa kronotorpet jämte erforderligskogsmark såvitt kronolorpet med dylikt skogsmarksområde utan olägenhet kundeavskiljas från . Köpeskillingen skulle bestämmas med hänsyn tillvärdet å jord och skog samt uppburet byggnadsbidrag utöver . Värdet påodlingsmarken skulle sältas till samma belopp som vid arrendeavgiftens bestämmande.Annan mark och växande skog skulle åsättas skäligt värde. Förköpeskillingens bestämmande kan numera sägas gälla att markvärdet (värdet påjord) bestämmes med utgång från värdet /ha för odlingsmark eller del lägrevärde, som kan ha legat lill gmnd för arrendet, samt annan mark till skäligtvärde, att värdet av växande skog bestämmes med ledning av vidöverlåtelsetillfållet gällande virkespriser samt att byggnadsvärdet(byggnadsbidraget) bestämmes till . (i särskilda fall 3000kr.). I frågaom köpeskillingens erläggande gäller bestämmelser identiska med de som ovanbeskriviis för kolonalen. Förskogstorp och odlingslägenheter förlag från början ingen rätt till inlösen.Samtidigt med införandet av upplåtelseformen krontorp/29 tiU-lades emellertidinnehavare av eller odlingslägenhet om rätt till inlösen motsvarandeden som gällde för kronotorp/29. Fömtsättningen var atl skogstorpet ellerodlingslägenheten i befintligt skick eller efter ulvidgning ansågs lämplig förjordbruksändamål samt att avskiljande kunde ske utan olägenhet för kronoparken.Vid beräkningen av köpeskillingen skulle hänsyn tas till dels uppburetstatsbidrag dels värdet av jord och skog samt kronan tillhöriga byggnader. Förköpeskillingens bestämmande kan numera sägas gälla all markvärdet (värdet avjord) bestämmes med utgång från värdet /ha för oldingsmark eller det lägrevärde, som kan ha legat till gmnd för arrendet, skäligt värde dock högst 5kr./ha för skogsmark, / ha för övrig mark (berg och vatten åsätls ingetvärde), atl värdet av växande skog bestämmas med ledning av vidöverlåtelsetillfället gällande 1979/80:74 41 virkesprisersaml alt byggnadsvärdet (statsbidraget) bestämmes lill 750 (500)-. (isärskilda fall ). I fråga om köpeskillingens erläggande gällerbestämmelser idenUska med de som ovan beskrivits för kolonalen. Förinnehavare av kronotorp/43 samt kolonat, , oldingslägen-heler ochkronolorp/29, som omförts till kronolorp/43, gäller i princip rätt att inlösa kronotorpetom domänverket icke behöver torpet som bostad eller dylikt åt arbetare ochtorpet kan avskiljas från utan olägenhet för skogsskötseln.Köpeskillingen skall bestämmas med hänsyn lill kronotorpets värde vid tiden förförsäljningen. I praktiken tillämpas vid försäljning av kronotorp/43 inga andraregler än de som generelll gäller enligt förodningen om försäljningav staten tillhörig fast egendom m.m. (SFS 1971:727). Vid förhandlingar medkronotorparen eftersträvas uppgörelse om köpeskilling och köpevillkor. Förköpeskillingen kan marknadsvärdet sägas utgöra riktpunkten. Köpeskillingen kanerläggas genom avbetalningar varvid en femtedel betalas kontant vid fiUträdetoch resterande del genom lika stora avbetalningar under mot marknadsmässigränta. Omföringav kolonat, , odlingslägenhet eller kronotorp/29 fill kronolägenhet/50har ej inverkat på den rätl till inlösen som förelåg före omföringen. Församtliga dessa upplåtelseformer (kolonat, , odlingslägenheter,kronolorp/29 och kronoIägenhel/50) gäller numera enhetliga bestämmelser förhur köpeskillingen skall beräknas.