prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Eftersom undersökningen ^omfatlai en ^siiilisk ^popukiiion ^ftån (se sid. 27) som skrivs frammed ^samniii ^inkomstantagiinden och samma ^k^ommunalii ^iildebiieringshöjning ^m.m. är effektberäkningarna behäftade med en större osäkerhet ännormalt. Utgångspunkten för ^beriikningarna ärden inkomstfördelning som antas gälla för år1980 ^enligi tidigare nämnda ^inkomstantiiganden. Effekter av ändrade skatteregler ^inkumstårel 1980. ^skaiic-^skala, kl" (-160) ^(- 435) ^(- 210) ^-^ ^ ^ ^ ^ ^ 118 ^\5^t) ^'^ Alla erhåller inte hela effekten i ^della ^inkomslintervall ^^^^De ^lolaler som avser belopp ^år angivna imilj. Anm: I tabellen är ^inle effekterna av nya regler för extra avdrag ^saml höjdkommunal u^tdebitering medtagna. Vid ^prognoscringen av inkomstfördelningen för har hånsyn tagi^tstill ^förslagel om slopandet av det^Sl^alliga grundavdraget. Den tekniska ^anp^iissningen av den statligaskatteskalan ^lill ^della förslag inneb^år totalt ^selt en skatt^ehöjningp^å^ ^ca 200 milj. kr. Beräkningen av effekten av en marginalskattes^änkning beaktar denna förändring och inkluderar den föreslagna^marginalskallespärren på80^%^ för ^inkomsler upp till 30 basenheter^(= 1741).) och 85^9^^^ på ^inkomsler däröver. Skattebortf^allet ^lill följd ^;iv ^marginalskaltcspärrenhar beräknats till 140 milj. kr. underanlagande om en genomsnittlig utdebitering på 29kr. Denna effekt reduceras tillca 80 milj. kr. om hänsyn tas ^lill den nuvarande80/85'/^.-regeln och ^atl personer med högre^inkomsler i större ^ulslräckning år bosatta i kommuner med relativt låg utdebitering. Samma genomsnittliga utdebiteringhar använts föratt beräkna effekten av en höjning av del kommunala grundavdr^aget. 1979/80:100 56 I tabell 8 ^redovisiis^någiii av resultaten av dessa ^beräkningiir. ^Effekteinii är beräknade på medelinkomsten i varje inkomst^interviill. I ^liibellen är ^inle effekterna av nya regler förextra avdraget för pensionärer, höjd ^kommu-^n^iilskatl och den utökade^iivdragsrälten för avgifter till ^arbelslöshetskas-^sorna medtagna. ^Totall sett medför de^ändiiide skattereglerna en sänkning ^iiv den slutliga skatten med drygt 7 200 milj. kr.Därav ^svariir den tidigare beslutade indexregleringen för ^drygl 4200 milj. kr. Ändringar i den statliga^skiil-^teskaliin väntas ^minskii skatten med drygt 2 800 milj. kr. Skillnadenmellan det höjda kommunala grundavdraget och den sänkta ^skatleredukiion väntasge en skattesänkning med ca 200 milj.kr. Folkpensionärer beskattasregelmässigt lindrigare än ^inkomsllagare i ^akliv ålder. Delta sker genom alten pensionär medges ett ^extiii^iivdrag för ^nedsiill ^skalteförmåga vid taxeringen. Del extra ^avdiiigetbestäms till ett ^sådiint belopp att en pensionär som ^biira haft folkpensionoch en sidoinkomst på . inte påförts någon beskattningsbar inkomst. Iförslaget till skatteomläggning beaktas de föreslagna ändringarna i grundavdragoch skattereduktion för att bestämma ^extraavdriigels storlek. Det extra avdraget börenligt ^förslagel beräknas ^efler en ^inkonisl ^jämle sidoinkomst av . Höjningen av det kommunalagrunda^vdiiigel och slopandet av det ^stiit^ligiifår vissa konsekvenser för bl. Det höjda^grundavdriiget medför ^atl någon ^skalt inte utgår förrän inkomstenöverstiger . Statsskatt beräknas däremot även för inkomster Under dennagräns. Till följd av den särskilda skattereduktionen kommer emellertid intenågon slutlig skatt all påföras idessa fall. Skattskyldighet inträder därför i praktiken ^föisi när inkomsternaöverstiger grundavdraget. ^Deklarationspliktsgränsen föreslås därför bli höjdtill 6000 ^ki^'. ^Motsv^iiran^de ^beloppshöjning föresläs även ske på andrahåll i skallelagstiftningen där en anknytning finns till grundavdraget. RRV har även ^gjort en^övcrslagskalkyl på de kassamässiga effekter, som uppstår vid den förenkladeberäkningen av del kommunala ^skatteunderla^gei. Effekterna på inkomsttiteln^skalt på inkomst och ^förmögenhel under kalenderåren 1981 och 1982 synes bliobetydliga. ^Ärcn 1982 och 1983 ^vänliis ^inkomslerna på ^lileln minska med ca3 000 milj. kr. resp. 3 500 milj. kr. Effekterna på ^stiitsbudgelen totalt, väntas dock bli obetydliga för årenfram till 1983, eftersom vissa anslag försvinner från ^bugetens utgiftssida. Påsikt innebär ^däremoi den förenklade ^skatleunderiagsberäkningen en växande^inkomstöveiföring ^lill kommunerna. RRV har kalkylera^t^ med enhöjning av den ^kommuniila medelutdebiteringen med perskattekrona. Höjningen beräknas öka ^preli-^minärskatieinbetalningarna år 1980med ca 125 milj. kr. Den utökade^avdragsrätten för avgifter till arbetslöshetsförsäkringen väntas inte påverka^preliminärskalieinbeialningama men kan uppskattas sänka den slutliga skatten med ^cii 50 milj. kr. Bilaga 2.1 inkomstberäkning 57 Medhänsyn tagen ^lill ^oviinstående effekter beräknasden ^preliminärii ^A-^skatten öka med knappt 11 ^9v' eller med 10044 milj. kr. Det innebäralt preliminär A-skall beräknas ^lill 102580 milj. kr. För har RRVantagit oförändrad^kommimiil utdebitering. Prisutvecklingen från^iiugusli 1979 och till härav RRV antagits uppgå till ca ^97r vilketinnebär all basenheten blir . Effektenav ^infialionsskyddel av skatteskalan och skattereduktionen ^uppskiiitas till ca 5 300 milj. kr. Det skall påpekas alt kalkylen bygger på^iitl de skattesatser som gäller för också gäller förår 1981. Den ^siimmiinliigda effektenpå preliminär A-skatt beräknas till ca 5000 milj. kr. Den totala ökningen av preliminärA-skatt ^melliin beräknas därmed uppgå ^lill 8372 milj. kr eller 8,29^^. Inkomsternaav preliminär ^B-skati under de fyra första ^uppbördstermi^nernaav innevarande uppbördsårär 6.671^-^ högre än ^molsvaiiinde terminer , För beräknar RRVpreliminär ^B-skatt till 1 1 688 milj, kr.,dvs. samma utvecklingstakt som under de fyra förstaterminerna. Preliminär ^B-skatt debiteras normalt med detbelopp som senast påförtssom total statlig skatt. Del betyder att resultaten av taxering legal till grund fördebiteringen . För liggersåledes som grund. RRV beräknarmed ledning härav influten ^B-^skatt till 13 229 milj. kr. och till 14 285 milj. kr. Deskattskyldiga som ^erlägger preliminär ^B-skatt ^hiir emellertid möjlighetalt begära jämkningari den preliminära ^B-skatlen. Av denna anledningbarden debiterade ^B-skatten brukat avvika frånsenast kända slutliga skatt. Jämsides med beräkningarnaav ^preliminärskatieuppbörden har RRV uppskattat vad som kommer att ^påföiiis de skattskyldiga i slutlig^skatl vid 1980 och laxeringar. Som underlag för kalkylerna har använtsden ^taxeringsstatisiiskii undersökningsom nämnts ^c^^van. inkomster och avdrag har ^framskrivits med de tidigare nämnda inkomstantagandena. Med tillämpning av resp. årsbeskattningsregler har motsvarande slutliga skatter och avgifter för fysiska personer kunnat beräknasför inkomståren 1979 och 1980. I de kalkyler som ligger till grund för ^RRVs beräkningar har denpåförda^slatliga skatten, kommunalskatten och förmögenhetsskatten förfysiska personer beräknats ^lill följande belopp för laxeringsåren 1980 och 1981, Som jämförelse ^hiir även beräkningarna för motsvarandeskatter enligt ^laxering ^mediagits. 1979/80:100 ^5^8 Den påförda skallenreduceras för vissa ^skailskyldiga, som ^framgåli ^lidigare, av skattereduktionsamt ^fi'. taxering av en särskild skaltereduktion för^låginkomsllagiire. I samband med ^skiitteomläggningen utgick som^lidigare nämnts den särskilda ^skiitiereduktionen med . Effekten av denna förändring ^uppskiii^tas av RRV till ca I850 milj. kr. Indexregleringen av den särskilda skattereduktionen^år 1979 dvs. ^beiäknas till ca 900 milj.kr. I ^förslagel ^lill skatteomläggning föreslås den särskildaskattereduktionen minskad med . och uppgår då till . Del nya ^skaltesparandel sombörjade innebär att en 20-^procentig skattereduktion utgår pådel ^totiilt ^spar^tide beloppetunder . Maximall kan skaltereduktionen uppgå till . per person ochår vilket innebär ett totalt sparande på . RRV uppskattar det ^toialasparandet på vilket skattereduktionutgår vid taxering till 1900 milj. kr. Det innebär att den slutliga skatten beräknas minska med ca 380milj. taxering förutses en ^sparskatlereduktion ^iiv sammaomfattning. De beräknade värdena för densammanlagda skattereduktionen uppgår till följande belopp. Särskild skattereduktion och ^sparskatlereduktion 3073 4493 3 141 Vid beräkningarna har,förutom påförda inkomst- och förmögenhetsskatter, räknats med^skattedebiterade socialförsäkringsavgifter till folkpensioneringen,sjukförsäk^ringen, arbetsskadeförsäkringen, tilläggspensioneringen,barnomsorgen och delpensioneringen ^saml allmän ^arbelsgi^varavgift tillföljande belopp. Som jämförelse har även de påförda avgifterna enligt 1979 års^laxering ^mediagits. Den ^allmiinna^arbeisgivaiiivgiften sänktes ^ftån till 27- av den ^av-^giftsgrundandeinkomsten , Den ^avskaffti-^des den helt.Avgiften ^hiir dessutom enbart ^beriiknals på ^inkomsler som överstigit 30000kr. Sjukförsäkringsavgiften harhöjts och med ytterligare Iprocentenhet , införsavgifter för delpension och barnomsorg för ^egenföreta^gare.Delpen^sionsavgiften skall utgå och^biirnom-^sorgsavgiften . Även ^ATP-avgiften höjs, ^ftån 11,75 till 12,0procentenheter, den 1 ^jiinuari 1980. De svenska aktiebolagens statligt taxerade inkomster förutses, som^rc-^dovisiiis ^lidi^giire, öka med20^9-' , Vid bedömningen ^iiv bolagens^inkomstulveckling har RRV utgått från företagens bedömning i den ^s.k. RRV räknar således med all den statligt taxerade inkomsten sjunker mellan åren 1978 och1979. ^Belydande^ändringiir i företagsbeskattningen äger rum . I fråga om reserveringaroch ^resultaluljämning innebär de nya bestämmelserna att företagen får utökademöjligheter alt bygga upp ^s. k,obeskattade reserver (se sid, 33 och SFS 1979:609-618). Med hänsyn tagen tillde ändrade skattereglerna och till att investeringsavdragen upphör år 1980väntas bolagens statligt taxerade ^inkomsler öka . Aktiebolagens statliga och kommunala ^skiitter beräknastaxeringsåren 1979, 1980 och 1981 uppgå ^lill följande belopp. Utfallet för1979 års taxering redovisas som jämförelse. ^Slalligskatt 2087 1917 2013 skall 3 375 3453 3 459 En jämförelse mellan^preliminärskatieuppbörden ^(exkl. fyllnadsbetalningar) och den slutliga skatten avseende ^etl visstinkomstår belyser ^preli-^minärskallcinbelalningarnas anpassning eller brist påanpassning ^lill de slutligtdebiterade skatterna. ^Skillniiden mellan dessa båda belopp benämns uttag. Om^preliminärskatieuppbörden överstiger den slutligaskallen har det varit ^etl överuttag av ^skalt. I nedanstående tablå redovisasuttaget föraren under ^1970-talel. ^Prop.1979/80:100 60 Av tablån framgår attöveruttaget har förändrats till ^elt underuttag för de efterföljandeåren. ^Underutlaget uppgick till I 340 milj. kr. och ökade tilldet dubbla vilket h^änger ^samniiin med beskattningen av vissa förmåner vidsjukdom och arbetslöshet. när dessa förmåner inte beskattades var^preliniinärskatteavdraget på lön förstört om man var sjuk och uppbarsjukpenning någon del av året. I och med att ^della överuttag minskat har totala uttaget således .sjunkit. Avdragetför de anställdas sjukförsäkringsavgifter har successivt försvunnit.^Effeklerna av detta är olika på den preliminära skatten och den slutligt påförda skatten.^Preliminärskatteinflödet påverkades inteav att ^iivdraget för sjukförsäkringsavgiften försvann. ^Della avdragbeaktades aldrig i ^pieliminärskatlela-^bellerna. varför del inte hellerpåverkade ^preliminärskalten när del upphörde. Den ^sltilligt påförda skatten ^däiemot påverkades av alt avdraget Avdraget för sjukförsäkringsavgiften vid 1976 års^laxering fick uppgå till ^Avdriiget försvann fr. o.^m. taxering till följd av alt sjukförsäkringsavgiften slopades ^fr.o.m. Detta gjorde attden beskattningsbara inkomsten ^sleg och därmed också den ^slulligii skatten. ^Underutlaget sjönk år1977 jämfört med . Det berodde ^ftämst på att den ^inbct^tilade^B-skatten ^(inpassades bättre till den ^slulligiiskatten. Förhållandet gällde särskilt aktiebolagen. ^Taxeringiirnii år1975 låg som grund 1977. ^Inkomslerna var förhållandevishöga för bolagen i jämförelse med taxerade inkomster. För preliminär^A-skaltebelaliiie beräknas ^underutlaget ha minskat mellan åren 1977 och 1978med ca 700 milj. kr. Det är ^preliminärskatlelabeller-^nas ändrade utformning sompåverkar ^preliminärskatterna i uppdragande riktning. Den slutliga skallen väntas inte ha ^ökal i samma utsträckning beroendepå att den höjda schablonintäkten för en- och ^tvåfamiljsfastighet ^inlepåverkade ^preliminärskatterna . gjordes däremot en^aiitomalisk justering av jämkningarna av ^preliniinärskatterna med anledningav den höjda schablonintäk^ten. Tillsammans med alt ^spairediik- Bilaga 2.1 inkomstberäkning 61 ^tionen ^beräkniis minska den slutliga skatten, väntas ^underutlaget minska ^yllerligaie . ^iivseende både fysiska och ^juridiskii personer, har ^undertittaget ^ökiit såvälmellan och förutses öka . Orsakerna härtillhänger ^siiniman meddebiteringssystemet för ^B-skiittare. Sammantaget resulterar^deltii i att del ^toialii ^underiiilagel successivt ökar . ^förtitses en minskning av ^tinderuttagel vilken nästan helt beror på företagens inbetalningar av ^B-skatt. jämfört med den relativt låga ^utvecklingslaklen av den ^slulligii skallen för bolagen. ^Slulregleringenav skatten sker. ^efler frivilliga fyllnadsbetalningar av ^skalt. ^viil^Litbetalningiir ^iiv överskjutande skatt samt debitering av^kvar-^siående ^skatl. Fyllnadsbetalningarnaoch den inflytande ^kviirsiåendc skalleningår bland ^inkomslskaiieiilelns^ink^t)nister. medan ^ulbetalningarn^ti av överskjutandeskall upptas bland titelns utgifter.Omfattningen av fyllnadsbetalningarna, den kvarstående och den överskjutandeskatten ^ftiim-^går av följandetablå. ^;katt' Somframgår av sammanställningen har beloppen förfyllnadsbetalningarna och överskjutande^skatl ^ökiit i snabbare takt än vad fallet är med den kvarståendeskatten. Fyllnadsbetalningarnaökade ^kraftigl och väntasfortsätta ^atl öka med ca 400 milj. kr. Ökningen kan uteslutande hänföras till aktiebolagensfyllnadsbetalningar. Erfarenhetsmässigtbetalar dessa en stor del av sin slutliga ^skatl i fyllnadsbetalningar. beräknas både fysiska och juridiska personer minska sinafyllnadsbetalningar. 1979/80:100 ^62 Den ^kviirslående skatt, sompåförs enligt taxeringarna skall erläggas under budgetåren1979/80 och 1980/81. Under dessa budgetår utbetalas även den överskjutandeskatten enligt ^nämndii ^tiixcring-^ar. Vid beräkningen ^iiv kvarstående ^skatl. får hänsyn las ^lill att en del av de ^påfördii beloppen ^inle ^erläggs i rätt lid ^titiin blir ^restförda. Den ^inbeliildii kvarståendeskatten uppskattas för /80 till 3 71^9^ milj. kr. och /81 till 3 714 milj.kr. RRV ^beräknai'in^f^lytande ^restantier, sjömansskatt, tillkommande ^skiill ^ni,m, till 1000milj. för /80 och till 1000 milj. kr. för /81. RRV beräknar vidarestorleken på den slutliga^k^t)mpensaiionen till kommuner ^m.fl. i anledning av skattereformtill 2 208 milj. kr. för /80 och till 2685 milj. kr. Den ^lotala ^skatleuppbördenhar mot bakgrund av vad som har nämnts beräknats ^lill 121 627 milj. kr. för^budgetårel 1979/80 och till 132 336 milj. kr. för /81. ^Ulgifterna på titeln domineras ^beloppsmässigt av^kommunalskalteme^del. Utbetalningarna av ^kommunalskiiltemedel grundar sig pådels förskott och dels på ^slutavräkningar beräknade på de kommunalaskatteunderlagen. I ^beloppel ingår även ^etl förskott av detskattebortfallsbidrag som utgår till kommuner, landstingskommuner ochförsamlingar med anledning av alt skatteunderlaget minskade till följd av skattereform. Bidragenutbetalades första gången och utgår i form ^iiv tillskjutet skatteunderlag. ^Konimunerna får även ett förskott^föi' skilttereform. ^Skatteunderlagei för kommunerna minskade då bl.a. ^lill följd av slopandet av ^avtrappningcn av grundavdraget. Förskott^etregleras över ^inkomstskat-^tetiteln.För det slutliga ^bidiiiget finns ^elt utgiftsanslag. Detta omförs till^inkomstskattetitelns ^inkomsisida och ingår bland titelns utgifter. I utbetalningarna avkommunalskattemedel ingår även kommunernas andel av sjömansskallen. För ^kalenderårel1979 grundas utbetalningarna av ^kommunalskalteme^del på skatteunderlagetenligt 1978 ^ärs ^laxering. sker en slutavräkningav del under ^utbeta^kide förskottet. RRV har ^beräkniit de ^lotiila utbetalningarna av^kommunalskaltemedel till 72 831 milj. kr. för ^kalenderårel 1979. ^Beloppelinkluderar då ersättningar i form av förskott och ^slutavräkningiir ^m. med^iinledning av 1971 och ^skallereformer. ^Ulbeiiilningarna^iiv ^konimuniilskaltemedel ^beriikniir RRV till 80046 milj. kr. Ibeloppet ingår ca 120 milj. kr. ^lill följd av den antagna^utdebitciingshöjningen med per skattekrona. Kalkylen över^slutav-^räkningen för ^kalenderårel 1978 innebär att denna är av ^ungeiarsamma storleksordning som , vilket förklarar den förhållandevis måttligaökningen av utbetalningarna , Motsvarande utbetalningarav ^kommunalskaltemedel skulle med den ^iiniagna ^löne- utvecklingen och en oförändrad kommunal^inedeluldebilering på , bli av storleksordningen 88 287 milj. kr. De beräknade utbetalningarnaav ^kommunalskaltemedel ^m.m. under , 1980 och 1981 samtbudgetåren 1979/80 och 1980/81 ^hi^tr ^samnianslällls i följande tablå (milj. 1979 1980 1981 1979/80 1980/81 Från inkomsttitelnutbetalas överskjutande preliminär skatt. Som ^fiani-^gått av det föregåendeförutses denna för /80 uppgå ^lill 7 182 milj. kr. Inkl. räntaberäknas beloppet uppgå till 7 577 milj. kr. För /81 harmotsvarande belopp beräknats ^lill 7 188 milj. kr. resp. 7 583 milj. kr. Under budgetåren 1979/80 och1980/81 kommer vid 1979 och taxeringar ^skattedebiterade^socialföisäkringsavgifter till tilläggspensioneringen ^atl betalas ut ^lillallmänna pensionsfonden. RRV beräknar ^ifiågava-^rande utbetalningar till 792milj. för ^budgetårel 1979/80 och 872 milj. kr. för /81. Från titeln görs vid^are ^omjöringur av ^utskiftnings- ochersättningsskatt, skogsvårdsavgifter och vissa ^annuiteter samt allmän^aibetsgiviuavgift. Sammanlagt kan de ifrågavarande ^omföringarna beräknasuppgå till omkring 81 milj. kr. för /80 och 26 milj. kr. För att ge en rättvisare bildav ^socialföisäkiingsavgifternas utveckling omförs även ^skattedebiterade och^egenavgifterna avseende ^socialföisäk-^ringsavgifterna till sjukförsäkringen,folkpensioneringen och ^iirbetsskada till resp, deltitel. Dessa beräknas uppgå till I 733 milj. kr. /80 och 2 009 milj. kr. för /81. De ^sammanliigdautbetalningarna och ^omföringarna från den ^totalii ^skatleuppbörden beräknasdärmed uppgå till 87 121 milj. kr. för ^budgetårel 1979/80 och ^95 156 milj.kr. för ^budgetårel 1980/81. Nettot på deltitelnskatt på inkomst och förmögenhet ^m.m. skulle som ^fiiimgår av ^tiibell 4 uppgå till 34 506 milj. kr. för^budgetårel 1979/80 och 37 180 milj. kr. för /81^. Delta innebär ^atl ^neitot^budgeiårei 1979/80 ökar med 3 796 milj. kr. jämfört med /79. Nettot /81 ökar med nästan 2 700 milj. kl. jämfört med /80. Tabell 9, Skatt på inkomst och förmögenhet ^m. ^2^ ^8.^'^i4 Tillkommande ^sk^alt, sjömans- skatt, ^restantier ^m. Slutlig ^kompensalion till kom- ^tjvcrskjutande skatt-'' ^Omföringar till andra inkomsttitlar avgifter och ^egenav^gifter till ^'^ Ingår i poslenkommunalskattemedel med samma belopp. ^*^ Inkl. netto av ^förskolleriide^skalleborlfallsbidrag. förskott- och slutlig kompensation skattereformoch ersättning för bostadsbidrag. ^^^ Inkl. ränta. ^U^ ^ppbörd ^sförfarandel för arbetsgivaravgifter En förteckning överalla ^lagstiidgade ^arbetsgivaruvgifter och deras storlek redovisas i ^labell10, Alla dessa avgifter, utom ^ATP-avgiften och den allmänna^arbetsgiviiravgiften. redovisas över ^inkomslskatietileln, ^ATP-^avgiftenöverförs direkt till ^AP-fonden medan den allmänna arbetsgivaravgiftenredovisas på en särskild inkomsttitel p^å^ statsbudgeten. De lagstadgadearbetsgivaravgifterna kan med hänsyn till ^dcbileringsför-^farandei delas in i: - ^direktdebiterade avgifter frånföretag och kommuner - avgifter från statliga myndigheter och affärsverk - ^egenavgifter ^ftån egna företagare - ^skattedebiterade avgifter. ^säkring och kontant arbets- Avgift till ^arbelsskadeförsäkring' ^'^ ersattes yrkesskadeförsäkringen avarbetsskadeförsäkringen, ^^^ sänktesavgiften till och slopadeshelt den 1 De ^direktdebiteradearbetsgivaravgifterna uppbärs av . De avgifter sombetalas in under ett visst år är preliminära avgifter, fyllnadsbetalningar avpreliminära avgifter och kvarstående avgifter. Avgifterna utgår med viss^procenl av ^avgiftsunderiaget, dvs, summan av utbetald lön ochvärdet av tillhandahållna naturaförmåner i form av fri kost eller fri bostad.De preliminära avgifterna fastställs genom uppräkning av ^avgiftsunderiaget tvåår tillbaka. Den kvarstående avgiften, som debiteras med en eftersläpning , fastställs i och med att ett definitivt avgiftsunderlag föreligger, ^Fr.o.m. har en särskildavgift införts på den kvarstående avgiften. Denna avgift utgår om denkvarstående avgiften uppgår till högst . i annat fall . För attslippa denna avgift kan arbetsgivarna göra fyllnadsbetalningar året efteravgifts^året. Statliga myndighetersarbetsgivaravgifter ^omföres från inkomsttiteln pensionsmedel ^m.m, till^inkomslskatietileln. De ^slatliga affärsverkens avgi^f^ter betalas in tillriksförsäkringsverket så snart de slutliga avgifterna för avgiftsåret ifråga ärfastställda. Staten betalar samma avgifter som de ^direktdebiteradearbetsgivarna med undantag från ^arbelsskadeförsäkrings-^avgiften. bestämmer avgiftsunderlaget föravgifter, som staten skall erlägga enligt lagen om allmän försäkring och lagenom allmän arbetsgivaravgift. Avgifterna fastställs av riksförsäkringsverketföre viss bestämd tidpunkt, 5 1979180. ^Prop.1979/80:100 66 Fr, o, ^m, ^budgelåret1980/81 ändras uppbördsförfarandet vad gäller statliga myndigheters avgifter. har dessa avgifter överförts från titeln pensionsmedel ^m,m. först sedan deslutliga avgifterna för året ifråga har fastställts. budgetåret1980/81 skall avgifterna överföras löpande med ett preliminärt belopp.^Slulregleringen för ^kalenderårel ifråga skall ske senast ^årelefter avgiftsåret (se närmare härom under inkomsttiteln pensionsmedel ^m. ^Egenuvgifier och^skattedebiterade avgifter debiteras på skattsedeln och uppbärs av^riksskatteverket. En närmare redogörelse för dessa avgifter återfinns på sid.51. Som tidigare nämntsfastställs de preliminära ^direktdebiterade avgifterna för ett visst år genomen uppräkning av avgiftsunderlaget , 1 tablån nedan redovisasuppräkningsfaktorer för åren 1974 t, o, ^m. 1980 tillsammans med den faktiskalönesummeutvecklingen . Siffrorna inom parentes är^prognoserade värden. ^-(- 5 ^-)- 5 ^(^+^ 5) ^(+ 5) Av tablån framgår attlönesummeutvecklingen fram t. o, ^m, har överstigit uppräkningsfaktornmed mellan 1 och 11 ^procenlenheler. De preliminära avgifter som debiterats pågrundval av uppräkningsfaktorer har således ^varil mindre än de slutligtfastställda avgifterna som beräknats med hjälp av det faktiskalönesummeunderlaget. Denna differens betalas in av företagen i form av delsfyllnadsbetalningar året efter avgiftsåret, dels kvarstående avgifter två årefter avgiftsåret. I tabell 11 redovisasinkomster av de totala arbetsgivaravgifterna ^exkl. ^ATP-avgiften fördelade påpreliminära avgifter, fyllnadsbetalningar av preliminära avgifter, kvarståendeavgifter, avgifter från statliga myndigheter, avgifter från statligaaffärsverk samt ^egenavgifter och ^skattedebiterade avgifter. De kvarståendeavgifterna som betalas in under /80 har beräknats ^lill 491milj, kr. Det är en minskning med 577 milj. kr. jämfört med /79.Orsaken härtill är ^atl skillnaden mellan lönesummeutvecklingen för åren1976-1978 och uppräkningsfaktorn för