prop · G303150 · 1979-12-31 00:00:00 — Speciellt angelägel är behovel av en investeringsökning i industrisektorn,där vi under en följd av år skulle behöva ha investeringsökningar istorleksordningen 8 ä för alt vi skall kunna klara en utbyggnad avindustrisektorn som ger oss balans . De låga investeringar vi nu har innebär att dessas andelav BNP minskal i jämförelse med 1976. Då uppgick den privata seklornsinvesteringariiii 19,av BNP, medan de 1979 sjunkit till 14,av BNP.Däremoi har den privata sektorns bruttosparande som andel av BNP sell över hela1970-lalet ökat något. Att bruttosparandet ökat som investeringarnahar gått ner innebär att det finansiella sparandet som definitionsmässigt ärskillanden mellan bruttosparande och reala investeringar gäll upp kraftigt. Denna utveckling belyses närmare i diagram 1:7, som angerhur den konsoliderade privala sektorns' finansiella sparande framkommer somskillnaden mellan sektorns bruttosparande och sektorns bruttoinvesteringar.Där framgår att brultosparandet under 1970-lalel har ökal med elt avbrott för1975 och 1976. Nedgången under dessa år hängde samman med den dramatiskanedgången vi då hade i företagens vinster. Normaliseringen av förelagensvinster efler 1977 medförde en snabb uppgång i den privata sektornsbruttosparande och 1979. har investeringarna efter en uppgång1974 och 1975 fallit . Uppgången i finansiellt sparande i den privata sektornunder avspeglar alltså dels den uppgång i den privata sektornsbmttosparande som i ett längre perspektiv hänger samman med uppgången ihushållens sparande och dels den trendmässiga nedgång i den privata sektornsbruttoinvesteringar som vi haft . Denna utveckling ger upphovtill betydande bortfall i den toiala efterfrågan i ekonomin. Om inle della bortfallhade motverkats av en uppgång i den statliga nettoefterfrågan, dvs, ökadebudgetunderskott, hade sysselsättningen fallit. En annan balansbrisl i ekonomin som bidragit till altdriva upp budgetunderskottet är branschkriserna inom industrin. Här är kopplingentill ' Hushållssektorn, företagssektorn och bostadssektorn. Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 1:7 Bruttosparande, bruttoinvesteringar ochfinansiellt sparande, som andel av BNP 1970-1979 (prival seklor inkl. bosiadssekiorn) N / \_ ...A"""'"\ 7 Finaniielit sparande r ***n / -- v,. 1973 1974 1975 1976 sparbalans något mer komplicerad än i föregående fall. Detstår emellertid klart att även i detta fall återfinns samma grundläggandemönster att en balansbrist i omsorg om sysselsättningen har parerats med enpolitik som medför ett ökat budgetunderskott. Analysen har så långt belyst det nära sambandet mellanbalansbristerna i det finansiella sparandet, sysselsältningsambitionen ochbudgetunderskollel. Detta samband är naturiiglvis ocksä centralt när detgäller atl analysera möjligheterna att avveckla budgetunderskottet,Definitionsmässigt minskas budgelunderskottet genom atl gapet mellan statensinkomsler och utgifter minskas. Detta innebär emellertid också ettefterfrågebortfall i ekonomin. Detta kommer, om det inte kompenseras avefterfrågetillskott från andra delar av ekonomin, att leda till ökadarbetslöshet. Ett sätl på vilket en sådan kompensation kan ske är genomminskning av brultosparandet i privat sektor, vilket skulle innebära enminskning i hushållens sparkvot och/eller en nedgång i företagsvinsterna. Ensådan utveckling skulle omöjliggöra den investeringsuppgång som krävs för enrimlig lillväxl i ekonomin och en återgång till extern balans. Det andra altemativet är att den finanspolitiskaåtstramning som ett minskat budgetunderskott innebär motverkas av en uppgång iinvesteringarna i privat sektor, som ökar efterfrågan och minskar detfinansiella Prop.1979/80:150 32 Vad som krävs för alt kunna avveckla budgetunderskollel vid fullsysselsättning och med bibehållande av våra långsiktiga tillväxtmöjligheter äralltså en exportledd tillväxt av den lyp som påbörjades i treårskalkylensalternativ 1. Marginalerna för en lyckad politik i detta avseende är smä, ochyllerligare ökningar av budgetunderskotten kan omöjliggöra den dämpning avinfiationslaklen som ligger i alternativ 1. En fundamental svårighet när detgäller all klara en strategi av det slag som diskuterats här är det faklum attbudgetunderskottet i sig självl har effekter pä ekonomin som förhindrar enexportledd tillväxt. stort budgelunderskott lenderar atl verka uppdrivandepä inflation och ränteläge, vilket i sin tur försvårar den nödvändigainvesleringsuppgången. Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 2 Det internationella läget Denekonomiska utvecklingen präglades i hög grad av stegvisa och kraftigahöjningar av priset på olja. Dessa prishöjningar innebar för deoljeimporterande länderna en omedelbar försvagning av bytesbalanserna och enaccentuering av inflationsproblemen. De föranledde dessutom en allmänåtstramning av den ekonomiska politiken i industriländerna. För att molverka desekundära effekterna av oljeprishöjningarna pä pris- och lönebildningen valdeman i de stora industriländerna att höja räntenivån och strama åtpenningpolitiken. Även finanspolitiken fick generellt setl en mer restriktivinriktning. Den efterfrågedämpande effekten av oljeprishojningarna och denekonomisk-politiska åtstramningen fick emellertid endast begränsad inverkan påkonjunkturtorioppet under Qolåret. Tabell 2:1Bruttonationalproduktens utveckling i vissa 1977-Arlig procenluellförändring (%)' De sju stora länderna -2,5 2,*; ca 1,5- -1,5 ' priser och växelkurser, " Ekonomidepartementets bedömningar. Prop.1979/80:150 36 verket kan man i utvecklingen finna drag som ärkännetecknande för en högkonjunkturfas. Således registrerades en klarförstärkning av investeringsaktiviteten inom näringslivel, industriproduktionenaccelererade och världshandeln ökade kraftigt. Den förhållandevis gynnsamma utvecklingen av efterfråganoch produklion höll i sig också såväl i Förentastaterna som i och . Den recession i den amerikanska ekonominsom många bedömare förutsett inträffade således ej. Visserligen försvagadeskonjunkturen i jämförelse med föregående år, men ändå kunde en lillväxl på nära2,uppnås. En negativ utveckling följdes av positivtillväxt . En avgörande faktor för den fortsatta ökningen av denprivata konsumtionen var dock en nedgång i sparkvoten till en historiskt setlmycket låg nivå. Dessutom förvärrades inflationen starkt under loppet av året. 1 ökade tillväxttakten oväntat mellan förstaoch . En drivande faktor bakom denna utveckling var denslarka uppgången i näringslivels fasta investeringar, Ocksä investeringarna ilager spelade en stor roll. Ett annat dominerande drag i den västeuropeiskautvecklingen var den snabba uppgången av handeln. De fyra stora länderna iVästemropa uppvisade samtliga ökningstal för importen i närheten av 10%.Särskilt positivt utvecklade sig konjunkturen i ,där totalproduktionen ökade med . I var efterfrågan svagunder , men ökade sedan markant. Utvecklingen i denbrittiska ekonomin avvek från den allmänna trenden. Här ledde den nylillträddaregeringens åtstramning av den ekonomiska poliliken till en avsevärdförsvagning i utvecklingen. Delta drog ned den genomsnittliga tillväxten iVästeuropa till ca 3,, Tillväxten i våra nordiska grannländer var högre ändetta genomsnitt. gynnades av en hög efterfrågan på sinaexportprodukter och uppnådde med den högsta tillväxten inomOECD-området, I bidrog oljesektorn till en stabil efterfrågeutveckling,medan konjunkturen i dämpades under loppet av årel lill följd av denåtstramning som föranleddes av problemen med den externa balansen, 1 ökade totalproduktionen med 1979. Enomsvängning av efterfrågans sammansättning ägde här rum under loppet av året.Till en början genererades tillväxten främst av den inhemska efterfrågan. Närdenna sedan mattades av , tog utrikeshandeln vid som dendrivande faktorn i utvecklingen. Totalt sett registrerades en tillväxt i OECD-området inärheten av , DeUa kan förefalla högt sett i relation till denköpkraftsindragning som oljeprishöjningen innebar. Serien av prishöjningarinleddes då oljeproducenterna sökte kompensera sig förden nedgång i realpriset som inträffat , Det produktionsbortfall somuppstod i samband med revolutionen i utlöste nya pris- Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 37 stegringar.Bortfallet i kompenserades dock relaiivi snabbi av andra producenter, kan man konslalera atl OPEC:s produklion faktiskt ökade med ca 4%förra årel. Oron för en direkt bristsituation drev emellertid deoljeimporterande länderna alt bygga upp sina lager. Härigenom höllsefterfrågan uppe, vilket möjliggjorde nya prishöjningar andra halvåret 1979.Under en period av fördubblades därmed oljepriserna. Den ökningav oljeräkningen för som uppstod beräknas vara lika stor iförhållande till lotala BNP som efler prishöjningarna 1973-1974. Effektenhärav gör sig gällande både , uppgick ökningen avimportprisema på olja lill . Samtidigtmed oljepriserna började också prisulvecklingen för övriga råvaror atlaccelerera. Den försämring av bytesförhållandet för industriländerna somskedde, drev på den inhemska inflationstakten. Mot denna bakgmnd ägde en alltkraftigare åtstramning av penningpolitiken rum i flertalel länder. I Förentastaterna höjdes diskontot till en historisk rekordnivå och de korta räntornasköt i höjden. Därmed bestod den räntedifferens gentemot andra större länder,vilken ansågs nödvändig för dollarns stabilitet. Vid sidan av strävan att dämpainflationen var hänsynen till valutakursen av slor belydelse också i andraländer. 1 linje med den penningpolitiska åtstramningen i en allmän höjning av räntenivån i de länder som är knutna till detEuropeiska - EMS. Denfinanspolitiska hållningen i de större länderna kan beskrivas somavvaktande, I behöll politiken sinefterfrågestödjande inriktning, även om höjningen av mervärdeskatten innebar en viss dämpning, I däremot minskade detillväxtbefrämjande impulserna från budgeten kraftigt i förhållande tillföregående år, Ocksä i präglades budgetpolitiken av ökadrestriktivitet. Bland de stora länderna var det emellertid endast i Storbritanniensom en klar omläggning mot åtstramning genomfördes. Denna fick också en tydligeffekt på efterfrågeutvecklingen , Enav de främsta orsakerna till att konjunkturen i industriländerna kunde hållasuppe även var den gynnsamma utvecklingen avnäringslivets fasta investeringar. Konjunkturförloppet allt hadekännetecknats av en mycket svag tillväxt i de fasta investeringarna, också setti relation till den allmänna efterfrågeutvecklingen. Detta medförde attkapacitetsutnyttjandet efterhand ökade starkt, varvid behovet avnyinvesleringar blev alll slörre. En annan viklig faktor var den förbättring avföretagens finansiella ställning som hade ägt mm. I flertalet länder ökadeföretagens vinster . De ökade produktionskostnaderna tillföljd av oljeprishöjningarna kunde i hög grad kompenseras genom stigande försäljningspriser.Däremot var lönernas ökningstakt i stort sett oförändrad. 1979/80:150 38 Del faktum atl inflationstakten tilltog medanlöneulvecklingen generelll sett ej visade någon motsvarande uppgång medfördeall hushällens reala köpkraft dämpades. Den privata konsumtionen höllsemellertid uppe genom att sparkvoten föll lillbaka. En sådan utveckling varsärskilt uttalad i , men liknande tendenser kunde registreras iflertalet länder i . En temporär nedgång isparkvoten för att vidmaklhålla konsumtionsnivån var ett beteende som kundeobserveras hos hushållen också efter oljeprishöjningarna 1973-1974. En särskilt positiv aspekt av konjukturutvecklingen 1979var ökningen av den internationella handeln. Expansionen av handeln var således sä snabb somuppgången i totalproduktionen, vilket måste betecknas som ett anmärkningsvärtresultat sett i elt historiskt perspektiv. En faktor som i viss utsträckningkan förklara denna utveckling var de kraftiga lagerrörelserna i , Iländer som , och bidroglageruppbyggnaden lill efterfrågans ökning med iårstakt . Dessa lagerrörelser hade till en del enspekulativ karaklär i samband med prisuppgången på olja och andra råvaror. En faktor som spelade stor roll för den avsevärdauppgången i internhandel i jämförelse med handeln med övrigaländerområden var industriprodukternas slora betydelse. Detta i sin tur sammanhängdemed investeringarnas dominerande roll i efterfrågeutvecklingen. Ökningen iindustriproduktionen uppgick lill och översieg sålunda uppgången itotalproduktionen. Inomgruppen av industriländer skedde betydande omsvängningar då del gällde handelnsvolymutveckling. Apprecieringen av yenen och fallet i denamerikanska dollarn hade inneburit kraftiga förskjutningar idessa länders relativa konkurrenskraftsposition. Detta tog sig uttryck i ennegativ utveckling av den reala exlernbalansen i och en motsattutveckling i , Även i nominella lermer försvagadesden japanska utrikesbalansen, medan den amerikanska bytesbalansen förbättrades.Utvecklingen på bytesbalansområdet dominerades emellertid av förskjutningarnapå global nivå till följd av oljeprishöjningarna. Från nära jämvikt ökadeOPEC-ländernas överskott till nära förra året.Spegelbilden av denna ökning var en försvagning i samladebytesbalans med till ett underskott i storieksordningen 30miljarder. Också de icke oljeproducerande bytesbalanser försvagadeskraftigt. Även om bytesbalansutvecklingen för vardramatisk i förhållande till OPEC, gick dock tendensen mellan de störreinduslriländerna i riktning mot en utjämning. Inverkan på valutakurserna blevdärför begränsad. I stället var del här andra faktorer som kom att spela enavgörande roll; främst inflationsutvecklingen och inriktningen av penning- Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 39 labell 2: 2 Bytesbalan.sulvccklingen i vissa länder19761979 -21,5 -25,1 -12,2 -18,7 -25,5 -26,5 -23,0 Källor: och ekonomidepartemenlels bedömningar. En snabbt tilltagande inflation i och eni förhållande till andra länder låg räntenivå skapade ett avsevärl nedåiriktattryck på yenen. Den effektiva deprecieringen 1979 kom att uppgå till hela 20%.Bland övriga stora länder noterades den största förändringen i ,där pundets värde ökade med . Pundels slyrka, den högainflationstakten till trots, torde sammanhänga med ställningsom oljeproducent i av allmän osäkerhel kring oljeförsörjningen.Dollarns effektiva kurs var i slort sett oförändrad . En minskning ivärde gentemot de europeiska valutorna uppvägdes av en förstärkning gentemotyenen. Dollarns stabilitet, vilken i hög grad var avhängig av penningpolitikensrestriktiva utformning, fick stor belydelse för det lugn som rådde påvalutamarknaderna. Utvecklingen inom del nya Europeiska Monetära Systemet -EMS, som trädde i kraft , gynnades av dollarns stabilitet. Trotsavsevärda skillnader i inflationstakt mellan de deltagande ländema kundespänningarna inom systemet kontrolleras. under höstenändrades kurspariteterna. 1 seplember skrevs D-marken upp, medan den danskakronan och belgiska francen devalverades, devalverades sedan dendanska kronan ytterligare. Dessa justeringar skedde utan att någon större orouppstod på valutamarknaderna. Ökningen i inflationstakt inom OECD-området mol slutet av1979 var förenad med en vidgning av differenserna i prisslegringslakt mellanolika länder. Detta sammanhänger i betydande grad med sammansättningen iländernas handel och därav förorsakade skillnader i utvecklingen av bytesförhållandet.Styckekostnaden i import ökade t, ex. med , medan motsvarandesiffra för den västtyska importen stannade . Försämringen avbytesförhållandet var den klart viktigaste orsaken bakom den tilltagandeinflationen i . Prop.1979/80:150 40 Tabell 2: 3 Konsumentprisernas utveckling 19761980 noteradesen uppgång i konsumentpriserna med men under loppet av året uppgickökningen till . Sammanfattningsvis kan man således konstatera att deninternationella bilden vid utgången av 1979 präglades av tilltagandeinflationsutveckling, men fortsalt positiv tillväxt. Industriländernastår sannolikt inför en klar konjunkturnedgång 1980. Visserligen visadestatistiken för de inledande månaderna av året på en fortsatt posilivutveckling, men de depressiva tendenserna väntas ta överhand.Köpkraftsindragningen via de höjda oljepriserna beräknas vara av samma storleksordningsom och den största effekten härav förutses göra siggällande innevarande år. Härtill kommer atl inriktningen av den ekonomiskapolitiken genomgående måste betecknas som klart restriktiv. Hitintills harhushållen i flertalet länder upprätthållit sin konsumlion genom att minskasparandet. Dessulom har lageruppbyggnaden gett etl betydande bidrag tillefterfrågan och den gynnsamma trenden i näringslivets investeringar hargenerellt fortgått. En omsvängning i dessa avseenden är dock att vänta, varvideflerfrågan dämpas kraftigt. Oljeprisernahar fortsatt att stiga . Därmed kan det genomsnittliga prisetpå importerad olja till beräknas överstiga fjolårets nivå mednära även om man antar att realpriset blir oförändrat under resten avåret. Vid inledningen av året präglades marknaden av relativt god tillgång påolja. efterfrågan på OPEC-olja bedöms gå ned till följd av denförutsedda dämpningen i den ekonomiska aktiviteten, sparåtgärder och stigandeoljeproduktion inom . Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 41 Dessulom befinner sig lagren på en myckel hög nivå efterden krafiiga uppbyggnaden mot slulel av , Detla är faktorer somskulle tala för en lugnare prisutveckling. Å andra sidan utgör förutseddaefterfråge- och ulbudsförhällanden elt klart bekymmer på något längre sikl. Viden återgång lill en gynnsam tillväxt i skulle lägel påoljemarknaden snabbi förändras. Ökningen av kostnader för oljeimportenmellan 1978 och 1980 uppgår till av deras samlade BNP. Den depressivaeffekten härav är dock svår att uppskatta beroende pä osäkerheten kringOPEC-ländernas möjligheter atl omvandla de ökade oljeintäkterna i efterfråganpä industriländernas produkler. Stora investeringar i infrastruktur undersenare år kan bedömas ha ökat absorptionsförmågan i hög grad. Politiska ochsociala överväganden, samt oron för en tilllagande inflation, kan å andra sidanverka återhållande pä utvecklingen i OPEC-länderna. kan man förutseatt deras import visar en ökning i storieksordningen . Även vid en sådankraftig uppgång skulle emellertid områdets samlade bytesbalans iroligen ge ettöverskott på bortåt gentemot övriga världen, varvid denneddragande effekten på den internationella konjunkturutvecklingen bliravsevärd. Härtill kommer att de inflationsimpulser som oljeprishöjningarna gerupphov till tvingar industriländerna att föra en restriktiv ekonomisk politik,vilket ytterligare dämpar utsikterna för den reala tillväxten. Den allmänna åtstramningen av penningpolitiken harfortsatt . I har diskontot höjts rekordnivå av och i samband med elt omfattande åtstramningspaketminskades tillgången på krediter genom kraftiga ökningar av reservkraven.Diskontohöjningar genomfördes också av och avJapan, samlidigt som de målsalta gränserna för penningmängdens expansionsänktes. Det skall i detla sammanhang påpekas att en uppgång avinflationstakten medför en real dämpning av penningmängdens utveckling också iländer där gränserna hålls oförändrade. Åtstramningen i de slora ländernaföljdes av diskontohöjningar och ökad restriktivilel även i flertalet mindreindustriländer. Hänsynen till växelkursen tvingar många av dessa alt föra enräntepolitik, vilken i stort sell följer den i de stora länderna. Nuvarandestrama inriktning av penningpolitiken kan antas bli bestående under huvuddelenav 1980. Huvudmålsättningen med denna politik är atl hejdainflationsutvecklingen, och några snabba framgångar är här ej all förutse. Enviss nedgång i den höga räntenivån är dock nalurligl och med att konjunkturenmattats av. Finanspolitiken präglas f, n. generellt av en betydanderestriktivitet. Många länder har som uttalad målsättning atl begränsaunderskotten i sina offentliga budgeter. Särskilt stram är poliliken i Förentastaterna och i . De senaste nedskärningarna i den amerikanskafederala budgeten /81 innebär i kombination med annonserade avgiftshöj- 1979/80:150 42 ningar all balans förulses kunna uppnås. Också utgifternai den budget som utlöper har skurils ned. Dessa åtgärder fårdärmed betydande dämpande effekter på konjunkturen både och 1981. Denbrittiska budgetpolitiken präglas av strävan att reduceraden offentliga sektorns relaliva storlek. Den omedelbara effekten härav blir ennegativ inverkan på efterfrågeutvecklingen. Den budget som presenterats iJapan för perioden fr. o. m. april har en stram inriktning. Deuigiftshöjningar som där förulses är de lägsta . Också iFörbundsrepubliken planeras finanspolitiken bli avsevärt mindrekonjunkturstödjandc 1980 i jämförelse med föregående år. Bland de sloraländerna är del endast i som en expansiv budgel har presenterats, Mol bakgrund av åtstramningen i den ekonomiska politikenoch de kraftiga oljeprishöjningarna blir en allmän konjunkturnedgång mycketsvår atl undvika. Eftersom en sådan negativ utveckling emellertid ännu ej kanavläsas i den tillgängliga statistiken, är tidpunkten för en avmattning sväratt förutsäga. Hushållens reala köpkraft har redan påverkats negalivi avuppgången i inflationstakt. Kulmen i inflationsutvecklingen väntas inträffainnevarande halvår i samband med att oljeprishöjningarna fullt ut slår igenom ikonsumenlledel. Därefler är en avmattning sannolik. I genomsnitl förOECD-området förutses en ökning av konsumentpriserna med 1980. En vissuppgång i löneökningslakten är att räkna med, men detta väntas ej kunnakompensera helt för den tilltagande inflationen. Tendenserna förlöneutvecklingen i de tre största länderna - . ochFörbundsrepubliken - tyder påförhällande-vis mättliga löneökningar.Den nuvarande generellt låga nivån för sparkvoten i flertalet länder vänlas ejkunna bli bestående. En återgång till elt högre sparande är således alt räknamed, varvid konsumtionsutvecklingen skulle dämpas kraftigt. Om offentlig efterfrågan och prival konsumtion fallertillbaka, är en fortsättning av den gynnsamma trenden för näringslivetsinvesteringar ej sannolik. Även om investeringarna blir den efterfrågekomponentsom visar den starkaste utvecklingen , är ändå en successiv avmattning atträkna med. Av den förutsedda försämringen i bytesförhållandeväntas en proportionellt sett mindre del falla på näringslivet, varförvinstutvecklingen skulle bli fortsatt relativt gynnsam. Å andra sidan inverkardet strama kreditläget och den mycket höga räntenivån starkt dämpande påinvesteringsaktiviteten. De höga finansieringskostnaderna verkar också bromsande pålagerulvecklingen. I linje med den allmänna nedgången i efterfrågan förutsesen klar omsvängning i lagerrörelserna , För OECD-området totalt settär därför ett bortfall i efterfrågan att räkna med från lagren. Dennautveckling väntas bli särskilt markerad i , där lageromslaget kankomma att innebära ett efterfrågebortfall på uppemot en procentenhet. I Japandäremot bedöms lagernivån f, n, vara relativt låg, varför den negativa effekteniroligen blir mer begränsad. Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 43 Lageruppbyggnaden fick stor betydelse föruppsvinget i den inlernationella handeln. vänlas en svag lagemtveekling iförening med en allmän avmallning i den ekonomiska aktiviteten leda till enklar dämpning av världshandeln, inlernhandel bedöms öka meddrygl . Även exporten till de icke-oljeproducerande väntasutvecklas långsamt. De stora bytesbalansunderskotten för denna grupp av länderförutses inverka hämmande pä deras importförmåga. Exporten till kommer troligen atl öka myckel starkt. Därmed är ett positivt bidragfrån den reala utrikeshandeln att räkna med för flertalet , Prisutvecklingenför varor i internalionell handel förutses accelerera 1980, OECD-ländernasexportpriser väntas visa en uppgång i linje med den genomsnittliga inhemskainflationstakten, eller med . Importprisema ökar emellertid sannoliktännu snabbare, I och med att huvudeffekten av tidigare oljeprisslegringar görsig gällande på importprisema innevarande år är en ökning av dessa med bortåt18% att vänta.