prop · G30338 · 1979-12-31 00:00:00 — Uppgift om socialhjälp och vissa andraåtgärder belräffande en familj samlas under en persons namn, den s.k.registeriedaren. Finns del någon man i familjen är han registeriedare. Vidutbetalning av socialhjälp anges registerledarens personnummer. 1979/80:38 32 datumför ulbelalning och belopp på elt slansunderiag som ligger till grund för dalaregistrering.För ulländska medborgare anges en särskild kod på stansunderlagel. Om densocialassistent som har hand om elt hjälpfall vel alt hjälplagaren är flyktingantecknas detta i allmänhet i socialhjälpsaklen. I akten anges ocksåhjälpstagarens nationalitet liksom på många håll om han väntar på beslut omUAT. Till aklen brukar fogas meddelanden från polisen om den period för vilkenpolisen skall slä för kostnaderna. Eftervarje års utgång framställs i kommunen en återsökningslisla pä data. Av listanframgår alla utländska medborgare som fått socialhjälp . Förutom namnoch personnummer framgår bl.a. datum för varje hjälptillfalle och belopp.Datalistan ligger till gmnd för kommunens arbete med att söka ersäUning frånstaten. 1flertalet slörre kommuner svarar socialförvallningens ekonomienhet föransökningarna om statlig ersättning. Innan ansökan kan göras måsleekonomienheten som regel begära in akterna eller andra handlingar från resp.socialbyrå för samtliga hjälpfall som finns med på återsökningslistan.Ekonomienheten går igenom akterna för att få fram hur slor statlig ersättningsom kan sökas i varje fall och hos vilken slallig myndighet ansökan skallgöras. Del gäller därvid bl.a. alt särskilja flyktingar frän andra invandrareoch att för dem som inte är flyktingar avgöra vad som är obligatorisk och vadsom är frivillig socialhjälp. Detkan vara svårt alt avgöra hos vilken myndighet ersäUning skallsökas. Ofta saknas information om flyktingstatus i akten. Den information som finnskan ibland vara felaktig. En del kommuner gör förfrågningar om flyktingstatushos invandrarverket innan ansökningarna lämnas. har dockinvandrarverket ännu inle fattat beslul i tillståndsfrågan. Det går då inle altavgöra vilken myndighet som skall lämna ersättning. Åtskilliga kommuner ansökerom ersättning hos i de osäkra fallen, öm avslåransökan p.g.a. att vederbörande inte är flykting söker kommunen ersäUning förobligatorisk socialhjälp hos . Oavsellom ersättning skall sökas hos länsslyrelsen, eller polisen ärdet fråga om elt individuellt ansökningsförfarande. Ansökan om ersättning frånpolisen är ganska enkel. Det är endasi vissa persondata, periodens längd samtkommunens kostnader som behöver anges. I ansökan till skallnormalt även vissa uppgifter om kommunens ersätlningsnormer och den utgivnahjälpens beskaffenhet lämnas. Mestkomplicerad är ansökan om ersättning hos . I varje individuellt fallskall anges vilka bidrag och vilken annan social service som utgått. Gäller delersättning för socialhjälp skall ansökan bl.a. innehålla uppgifter om inkomstersom flyktingarna har haft. Den tidigare nämnda "eltårsregeln" (seavsnill 3.2) medför alt man frän kommunernas sida måste göra en särskildutredning om flyktingens försörjningsförhällanden under Prop.1979/80:38 33 Sådana utredningar görs i allmänhel inte i en socialnämndsvanliga ärenden varför kompletteringar ofta måsle göras i efterhand. Vadgäller flyktingar ersätter staten fömtom socialhjälp även kommunernaskoslnader för bl.a. barnomsorg, social hemhjälp, tolkservice och familjepedagogiskverksamhet. Alt söka ersällning för dessa koslnader är med undantag för den familjepedagogiskaverksamheten ännu mer komplicerat. En orsak tiil detta är att dessa kostnadernormalt inte redovisas för varje individuellt fall. Barnomsorgenersätts mol denna bakgmnd schablonmässigt med . per barn ochinskrivningsdag. Trots delta medför ålersökningen en omfattande administrationi flertalet kommuner. Då flyktingar anlilar den kommunala barnomsorgenregistreras inte deras flyktingstatus. Detmäsle därför normalt i varje socialhjälpsärende undersökas om det finns barnsom kan vara placerade i den kommunala barnomsorgen. Därefter får kontrollerasom dessa barn verkligen har barnomsorg och under hur slor del av åretbarnet i så fall har varil inskrivet. Stockholmskommun har inle sökt ersällning för barntillsynskoslnader p.g.a. svårigheteratt få fram uppgifterom kostnaderna. Det finns även andra kommuner som inle harsökt ersättning för koslnader som är ersättningsberättigade därför atl delkräver alltför omfattande och dyr adminislralion. Ersättningutgår till landstingskommuners koslnader för sjukvärd för flyktingar. I vissalandstingskommuner har man elt centralt ansökningsförfarande medanadministrationen i andra, t.ex. , är decentraliseradtill de lokala sjukvårdsförvaltningarna. Administrationen innebär atl man måsleklariägga om en patienl i sluien vård som är utländsk medborgare harflyktingstatus. Detta sker normall genom förfrågan hos invandrarverket. Närflyktingstatus har fastställts beräknas ersättningens storiek efter den s.k.ulomlänslaxan. Isamlliga de kommuner vi besökt, vilka alla har fåU mer än 1 milj. kr. iersättning från staten, finns del minst en person vars huvudsakliga sysselsältningär all ansöka om ersättning från staten. I mänga kommuner rör del sig om flerän tre personer Enbart i sysselsätter den direklabidragsadministrationen 18 årsarbetskrafter. 1flertalet kommuner tar ansökningen om ersättning frän störstresurser i anspråk eftersom länsstyrelseärendena utgör merparten av ärendena. 1vissa kommuner uppges dock ansökningen från la lika storaresurser i anspråk trots alt antalet ärenden är färre. Påbasis av uppgifter från de kommuner vi varit i kontakt med kan de direktakostnaderna för kommunernas administration uppskattas till minsl 5 milj. kr.Till delta bör läggas de kostnader som åsamkas av alt socialassislenler m.fl.kan få ell merarbete lill följd av de krav på registrering, uppgiftslämnandem.m. som bidragssystemet släller. Det har inte varil möjligt all beräkna hurslora dessa kostnader är eller hur stor del av de 3 1979/80. 1979/80:38 34 administrativakosinadema som kan hänföras lill ersättning från ,länsslyrelsen resp. polisen. Kommunernaskall ansöka hos om ersättning för obligatorisk socialhjälp ochbamavård som lämnats lill ulländska medborgare året efterdet atl hjälpen utgivits. Om skäl finns kan pröva ansökningar somkommit in . Omfrågan om flyktingstatus inte är avgjord vid den lidpunkt ansökan normalt skallinlämnas får kommunerna i regel komma in med komplettering till ansökan iefterhand. Sådan komplettering blir aktuell om flyktingstatus inte beviljas ochersättning inte kan sökas hos för hela den utgivnasocialhjälpen. Påvissa håll söker kommunerna ersättning hos länsslyrelsen vid ordinarie lidpunkiäven för utlänningar som väntar på beslul om UAT och kan tänkas fäflyktingstatus. Gm ersättning i dessa fall senare utbetalas av socialstyrelsenför hela den utgivna hjälpen måste den ersättning som betalat ulåterbetalas. Iansökan till skall lämnas personuppgifter om de socialhjälpslagareför vilka ersättning sökes. Ansökan skall vidare för varje hjälplagareinnehålla uppgifter om hjälpens beskaffenhet och tiden för dess meddelande samlom hjälpkostnaden och de grunder, efter vilka den begärda ersättningenberäknats. Vidlänsstyrelsen svarar förvallningsavdelningens allmänna enhet för granskning avkommunernas ansökningar och beslul om ersättningsbelopp. Vid behandlingen avansökningarna har all i varje enskill fall bl.a. undersöka delsalt socialhjälpslagare är utländsk medborgare, dels all den lämnade socialhjälpenär obligalorisk. Länsslyrelsensgranskning och konlroll av kommunernas ansökningshandlingar var tidigaremyckel noggrann och arbetskrävande. Som exempel kan nämnas attgranskningsarbelet sysselsatte sex befattningshavare enbarl vid länsslyrelsen iStockholm . Undersenare är har länsstyrelsernas administration av bidragsgivningen minskalavsevärt i omfattning. Etl skäl till delta är att kommunerna numera överiaglämnar fullständiga uppgifter i sina ansökningar och normalt endast söker ersättningför obligatorisk hjälp. Deltaär i sin tur ett resultat av bl.a. information från länsslyrelserna och avgenomförda kommunsammanslagningar. En annan orsak lill länsslyrelsens minskadebidragsadministration är all granskningen inte är lika detaljerad somlidigare. Vidflertalet länsstyrelser sker fortfarande en granskning - om än översiktlig - avvarje enskilt ärende. Vid några länsstyrelser sker dock enbart 1979/80:38 35 stickprovsgranskning.Länsstyrelserna kontrollerar normalt inte om ersättning har sökts eller kansökas hos eller polisen. Vidlänsstyrelsen i , som handlägger del största antalet ärenden, ärdrygt en årsarbetskraft sysselsatt med granskning av kommunernas ansökningar.Vid övriga länsstyrelser kräver granskningen en mindre arbetsinsats. Totalt förhela landet kan bidragsadministralionen beräknas ta 5-10 årsarbetskrafter ianspråk. Delta innebär en administrationskostnad för länsstyrelserna på mellanen halv och en milj, kr. Ärendenrörande ersäUning till kommunerna för utgiven socialhjälp m.m. handläggs inomsocialstyrelsen av en särskild enhet - flyktingenheten - vid socialvårdsbyrån(LÅ 4). Fömtom handläggningen av ersättningsärenden svarar flyktingenhetenockså för övriga arbete med flykting-och zigenarfrågor. Dellaarbete omfallar bl.a. medverkan vid uttagning och placering av flyktingar,information till kommuner och enskilda, samt kurser och konferenser förfamiljepedagoger, socialarbetare m.fl. Förfrämst dessa ersättningsärenden finns f n. sju tjänster. För atl avarbelabalanser har styrelsen sedan hösien 1978 dessulom fem beredskapsarbetare. Detolala kostnaderna för administration kan beräknas till ca 1,2milj. Totaltomfattar flyktingenheten 21 personer exkl. de 5 AMS-avlönade. Kostnaderna förde personer som avlönas av bestrids nästan helt från anslaget 14. uppskattar personalkostnaderna över detla anslag till ca2,2, milj. kr. för /79. Antaletersätlningsärenden har vuxit mycket snabbt . inkomca 7 000 ersätlningsärenden till flyktingenheten, vilkel är en ökning med ca 1000 ärenden jämfört med föregående är. Av ärendena avsåg ca 6 750, eller 97 96,flyktingar medan ca 3 96 avsäg svenska zigenare. fanns det 3045 icke avgjorda ärenden. Handläggningstidenför ersätlningsärenden är i genomsnitt ca fem mänader. Detförekommer emellertid belydande variationer i handläggningstid. I en del nyaärenden där flyktingstatus inte är känd för kanhandläggningsliden vara . Detfinns inga bestämmelser om lidpunkt för ansökan om ersättning tillsocialslyrelsen. Enligl rekommendationer till kommunerna bördock ansökningarna inte omfatta än elt är och om möjligt skickas intill senasl efler del atl hjälpen utgivits. Ärendensom i kommunen anses avslutade bör enligt rekommendationeromgående sändas in till styrelsen för att anhopning av ärenden till avåret skall undvikas. Vissa kommuner kommer in med 1979/80:38 36 ansökningarkontinuerligt medan andra kommer in med alla ärenden . Ansökangörs på speciellt blankettset. Till ansökan skall fogas en särskild bilaga meduppgifter om bl.a. hjälptagarens ekonomiska förhållanden under den lid ansökanavser, dennes anställningar och ulbildning i samt orsaken tillhjälpbehovet. Socialslyrelsensutredning består av sak- och siffergranskning av kommunernas ansökningar. Debifogade uppgifterna om hjälptagarens förhållanden m.m. gås därvid igenom. Vidbedömning av om ersättning skall ulgå kontrollerar man bl.a. följande: b) Närvederbörande kom lill c) Om flyktingen fått svenskt medborgarskap eller gift sig med svenskmedborgare sedan ankomslen d) Omflyktingen arbelal stadigvarande eller studerat så länge i atl rätl till slallig ersättning inte föreligger (den s.k. eltårsregeln) e) Denlämnade hjälpens omfaUning i förhällande lill gängse praxis inom socialvården. Kontrollenav nyklingslatus ulgör inte något problem om den person ansökan avser ärregistrerad hos genom lidigare ansökningar eller sty relsen päannal sätt filt kännedom om status. I motsatt fall, remitteras ärendet lillinvandrarverket för fastställande av flyktingstatus. Enligt uppgift frånsocialstyrelsen sker detta i av fallen vilkel innebär 1 500-2 000remisser . Socialslyrelsensegen ulredning kan i dessa fall påbörjas försl när svar inkommit fråninvandrarverket. Delta tar ofta läng tid. är frågan om UAT ännu inteavgjord varför verket inle kan lämna besked om flyktingstatus. Antaletremisser från som genomsnittligt flnns för handläggning hosinvandrarverket är ca 200 st. Konlrollenav eltårsregeln är besväriig och kräver ofta kompletterande uppgifter från densökande kommunen. Även vad gäller medborgarskap och släktförhållanden ärkommunernas ansökningar ibland ofullständiga. Någonkonlroll av om ersättning också har sökts från polismyndighet ellerlänsstyrelsen sker normalt inle. I några fall har stickprov gjorts. Förvissa typer av ersättningsärenden finns särskilda rutiner. För atl ersättningskall utgå för familjepedagogisk verksamhet krävs förhandsbesked avsocialslyrelsen. Det finns en särskild blankett för förhandsansökan. På dennablankett skall bl.a. redovisas verksamhelens omfattning och syfle, flyktingarnassynpunkter på verksamheten, personalinsats och beräknad totalkostnad. Vadgäller ersäUning för tolk.service har socialslyrelsen träffat avtal med vissakommuner om schabloniserad bidragsgivning och etl förenklat ansök- Prop.1979/80:38 37 ningsförfarandedär inle insatserna för varje flyktingfamilj behöver redovisas. Södertäljekommun har genom beslul av regeringen fått förskott för sinakoslnader för socialhjälp m.m. lill vissa assyrier. Handläggningen av dessaärenden, som görs i särskild ordning, är besvärlig för socialslyrelsen bl.a.därför att utgiven hjälp tidsmässigt måsle redovisas somförskollen har beviljals. Medhänvisning till riksdagsbeslut kan kommuner i vissa fall ansöka omersättning av statsmedel för frivillig socialhjälp till utomnordiskamedborgare, som inte är flyktingar. Ansökan om sådan ersättning skall göras påsärskilda formulär och inges lill socialslyrelsen. Ansökan bör ske en gång omårel. I dessa ärenden, som endast har varit elt fåtal , skallsocialslyrelsen granska kommunens ansökan och därefter i förekommande fallhemställa hos regeringen om bemyndigande att få utbetala medel.Handläggningstiden av dessa ärenden har varit mycket lång vid såvälsocialslyrelsen som . Vadgäller ansökningar från landstingskommunerna för kostnader för hälso- ochsjukvärd är handläggningen i princip densamma som för ansökningar frånkommunerna för ersättning av socialhjälp. En skillnad är emellertid attansökningarna är mer spridda över året och i regel kommer direkt från sjukhusenoch inte från en cenlral förvaltning. Ianvisningarna till polisdistrikten påpekas all polismyndigheterna själva skallvidla ätgärder vid inkvartering men alt, eftersom del här gäller en form avsocial omvårdnad som bäst kan ske genom försorg av socialnämnden, det som regelär lämpligt och fördelaktigt att polismyndigheten vänder sig till socialnämndenmed framslällning alt nämnden prakliskl ombesörjer den erfoderiiga omvårdnadenför polismyndighetens räkning. Det åligger därvid polismyndigheten aU försocialnämnden klargöra vilka kostnader för inkvartering m.m. polismyndighetenkan bestrida. Räkning på koslnader som socialnämnden förskotterat skalltillställas polismyndigheten för betalning. Beloppel ulbelalas avrikspolisstyrelsen. Polisens handläggning är administrativt betungandeeftersom en slor gmpp ärenden måste granskas. Ipraktiken finns ofta en överenskommelse mellan det berörda polisdistriktet ochresp. social myndighel om överiåtelse av den praktiska omvårdnaden tillsocialnämnden. Så sker regelmässigt i där den största delen avspontaninvandrarna söker tillstånd. 1979/80:38 38 5.Kostnader för socialhjälp m.m. till flyktingar och andra utländska medborgare År1976 utbetalades 146,4 milj. kr. i socialhjälp utländska medborgare, vilketutgör av hela socialhjälpen detta år och innebär en ökning med ca 50 %sedan år 1975. finns ännu inte några uppgifler om storieken påden utgivna hjälpen. Denstarka stegringen av kostnaderna kan förmodligenförklaras dels av det hårdare ekonomiska läget i landet, dels av en ökandesponlaninvandring frän utomnordiska länder i kombination med långa väntetiderför beslut om UAT. har antalet socialhjälpstagare bland svenskamedborgare minskal som en följd av bl.a. att förtidspensioneringarna har ökatstarkt. Detta gör atl den andel av den totala socialhjälpen som har utgivitstill utländska medborgare har ökat. Länsstyrelsernasersältningar till kommunerna för obligatorisk socialhjälp och barnavård åtutländska medborgare uppgick under /11 till ca 69 milj. kr. ochunder /78 till ca 81 milj. kr. Under /79 harlänsstyrelserna fram till betalat ut ca 62 milj. kr. Statistiköver storieken av utbetalningarna från resp. länsstyrelse och kostnadernasfördelning pä nordiska och utomnordiska medborgare finns tillgängliga t.o.m. år1976. Under detta kalenderår betalade länsstyrelserna ul ca 67 milj. kr., varav42 milj. kr. avsåg nordiska medborgare och 25 milj. kr. andra utlänningar.Drygt 24 milj. kr. betalades ul av länsslyrelsen i , därav 11milj. avseende ulomnordiska medborgare. /78 betalade ut ersättningar för socialakostnader för flyktingar med följande belopp (avrundade siffror): Socialhjälp 26,4 milj. kr. (inkl. tolkkostnader) Institutionsvård 3,4 milj. kr (främst sjukvärd) Barnomsorg 2,8 milj. kr (inkl. vård enl. BvL) Familjepedagogiskverksamhet 3,8 milj. kr. (inkl. social hemhjälp) Totalt 36,4 milj. kr Ersättningför institutionsvård gick nästan uteslutande till sjukvårdshuvudmännen.Ersättningen till kommunerna var därför 33 milj. kr. 1979/80:38 39 innebaren ökning med 10,5 milj. kr. från föregående budgetår. Socialstyrelsensersältningar har ökal än snabbare under /79. Fram till den 1 maj1979 hade 47,8 milj. kr utbetalats lill kommunema för hjälp åt flyktingar Häravavsåg 37,8 milj. kr socialhjälp, 3,3 milj. kr. barnomsorg och 6,7 milj. kr,familjepedagogisk verksamhet. Ersättningen till sjukvårdshuvudmännen uppgickunder till 4,7 milj. kr. 1ovanslående kostnadsredovisning ingår inle de medel vilka förskottsvisbeviljats kommun. Dessa förskottsbetalningar, som belastarförslagsanslaget "Oförutsedda utgifter", uppgår för perioden 1975-1978totalt till 22,5 milj. kr Dessulom har fått 5,1 milj.kr i särskill bidrag för vissa administrationskostnader. Utbetalningenav ersättning från sker i efterhand. Kommunernas ansökningarom ersättning för ulgiven hjälp under etl är kommer som regel tillsocialstyrelsen eller sommaren året efler. Handläggningsliden vidsocialslyrelsen är i genomsnill . Det innebär att socialstyrelsensutbetalningar under /79 till största delen torde ha avsettsocialhjälp som utbetalats . Föratl bl.a. få en bild av vilka kommuner som erhåller ersättning frånsocialstyrelsen - och säledes har sociala kostnader för flyktingar - hararbelsgruppen lålil socialslyrelsen gå igenom samtliga ersätlningsärenden medbeslul . De flesla av dessa ärenden avser hjälp som utgivits under år1976 eller 1977. Förskott lill kommun för är 1978 ingår också. 87av landets kommuner sökte och fick ersättning av socialslyrelsen under år 1978.Totalt söktes ersättning med 48,8 milj. kr. saml utbetalades 42,2 milj. kr. försocialhjälp, barnomsorg och annan social service (exkl. familjepedagogiskverksamhet). av de sökta medlen beviljades således. De flesta avslagenberodde på att ansökan avsåg socialhjälp till personer som inle var flyktingar.Endast i av det totala antalet ärenden var avslagsgrunden att denutgivna socialhjälpen inte överensstämde med gängse praxis. Ca54 96 av de utbetalda ersättningarna gick till kommuner i Slockholms län.Stockholms kommun hade flest flyktingar som erhållit socialhjälp och fick denstörsta ersättningen, ca 9 milj. kr. kommun fick 6,9 milj. kr. ochBotkyrka kommun 2,5 milj. kr. Vadgäller övriga delar av landel gick de siörsta ersättningarna lill Göieborgskommun (3,4 milj. ), kommun (2,7 milj. och (2,5 milj. 1 övrigt var det främsl slora och mellanstora industriorter isyd- och som hade flyktingar med socialhjälpsbehov. Tre kommuneri fick ersättning med lillsammans . Dellolala anlalel ersättningsgrundande hjälpfall i hela landet var ca 3 500. 1979/80:38 40 Däravvar ensamslående flyktingar och barnfamiljer. Resterande vargifta eller sammanboende flyktingar utan barn. I36 av de 87 kommuner som fick ersättning av fannsfamiljepedagogisk verksamhet bland flyktingar. Totall betalades 5,4 milj. kr.ut för sådan verksamhel. Här var inle storstockholmsområdel likadominerande ulan de största ersältningarna gick till , ochVästerås kommuner. Ersättningför sjukhusvård av flyktingar utgick lill tio landstingskommuner, debägge landstingsfria kommunerna saml sjukhusel(KS). Totalt betalades 4,1 milj. kr ut för sjukhusvård. Därav gick 1,4 milj.kr. och läns landsting fick vardera ca en halv miljonkronor i ersättning. Tväorganisationer fick ersättning för barntillsyn med lillsammans171 . Somovan nämnts kan enligl Kungl. brev bevilja lånlill insatslägenhel ål flykfingar. Under /78 beviljade styrelsenlän med . av /79 har lånbeviljals med . Idetla sammanhang kan avslutningsvis nämnas alt statens kostnader föromhändertagande av flyktingar i föriäggningar och enskild inkvartering uppgicktill ca 75 milj. kr. under /78. Dessa koslnader belaslar anslagunder . Polisenssammanlagda kostnader för inkvartering m.m. uppgick under /77fill närmare 3,1 milj. kr. och under /78 lill över 7,1 milj. kr.Knappt 3 milj. kr. härav var ersättning lill . Det är endastett mindre antal polisdistrikt som har koslnader för inkvartering av lilllandet inkomna ufiänningar. Del finns enligt uppgift från polisen såvälpolisdistrikt som socialförvaltningar, som inte känner lill gällandeföreskrifier om inkvartering m.m. eller möjligheterna att få ersättning förkostnaderna för della. 5.2Kostnaderna för socialhjälp för personer som väntar på UAT (UAT-sökande) Enligtsina direkliv bör gruppen uppmärksamma del nära sambandet mellan en förkortningav väntetiderna för UAT och kosinadema för socialhjälp. Vi har därför söktuppskatta hur stora kostnaderna är för socialhjälp lill UAT-sökande. 1979/80:38 41 Någonsäker beräkning av kostnaderna har inte varit möjligt att göra inom ramen förvårt arbele. 1 den officiella socialhjälpsstalistiken skiljer man inte på deulländska socialhjälpslagarna som har UAT och de som söker sådant tillstånd.Elt undantag är . Detär inle heller möjligt atl med utgångspunkt från de statliga myndigheternasutbetalningar beräkna hur stora socialhjälpskostnaderna än Dels ersätts intekostnaderna för alla UAT-sökande av staten, dels kan man inte utläsa hur slordel av resp. myndighets kostnader som avser UAT-sökande. Socialstyrelsenersäller hjälp som utgivits lill dem som får slanna somflyktingar. Det gär dock inle aU utläsa hur mycket som är ersällning för hjälpföre resp. efler beviljat lillslånd. Hur slor del av ersättningför obligatorisk socialhjälp som avser UAT-sökande är svårt atl uppskatta.Polisens koslnader avser däremot endast utlänningar som .saknar tillstånd. 1Stockholm har det varit möjligt all få ganska säker redovisning av kostnadernaför UAT-sökande. Där finns nämligen en särskild utlännings-sektion sombehandlar ärenden avseende utlänningar som har ansökt om UAT. Ulvecklingen iStockholm är av belydelse eftersom iroligen en myckel stor del av deutlänningar som väntar på beslul i tillståndsfrågan finns där. Kostnadernai för de UAT-sökande var tämligen blygsamma i början av 1970-lalet,men har vuxit mycket snabbi . De nästan tredubblades på eU år ochuppgick lill 12,3 milj. kr. var kostnaderna ca 17 milj. kr och1978 drygl 19 milj. kr. uigjorde dessa kostnader av kostnadernaför socialhjälpen till alla utlänningar och mer än hälften av kostnaderna föricke-nordiska medborgare. Samtidigtgår numera mer än en tredjedel av den utgivna socialhjälpen i lillulländska medborgare.