prop · G3032 · 1979-12-31 00:00:00 — Dessaregister kan visserligen innehålla uppgifter om den enskilde som var för sig ärtämligen harmlösa. En sammanställning av sådana uppgifter är emellertid oftainlegritetskänslig. Behovet av ell starkt sekretesskydd beträffande statistikenberor enligt promemorian också på att slalislikkvaliteten kan bli dålig, ominte den enskilde uppgiftslämnaren är säker på all hans uppgifter inte kommerul. Även praktiska skäl talar för en förhållandevis långtgåendestalisliksekretess. T. ex. SCB samlar nämligen in uppgifter dels direkt frånenskilda, dels från myndigheter hos vilka uppgif- Prop.1979/80:2 Del A 9 kap. 4 § 263 ternakan vara antingen offentliga eller sekretessbelagda. Att i etl register däruppgifterna blandas skilja mellan olika källor och sekretessregler är knappastgenomförbart. I enlighet med det anförda föreslås i promemorian att ingeiskaderekvisit i princip skall ställas upp när del gäller sialistiksekretessen. Promemorieförslagetär utformat så att sekretessen har knutits till främst uppgift i myndighetssärskilda verksamhet för alt framställa statistik. Statistik kan framställasför alt användas som underlag för beslut i etl ärende hos en myndighei. Del äremellertid inte sådan verksamhet som avses här. 1 stället är det fråga om enmera allmänt utredande verksamhet utan anknytning till något särskilt ärende.Typisk är den statistikproduktion som SCB svarar för. Motsvarande framställningav statistik utan samband med någol särskill ärende kan förekomma också hosandra myndigheter. Utmärkande är att verksamhelen är organiserad som en egenenhet eller liknande. Det är sådan verksamhet som avses med uttrycket"myndighels särskilda verksamhet" för att framställa statistik. Ipromemorieförslaget har del vidare öppnats möjlighet att sekretessbeläggauppgift i annan med statistik jämföriig undersökning som utförs av myndighet. Ipromemorian nämns som exempel härpå sådana undersökningar som har lill syfteatt belysa flygsäkerhelsrisker, angår trivseln i arbetet och inställningen tillöverordnade eller rör konstruktionen av mätinstrument inom psykologi och andrabeleendevelenskaper. Vidare räknas hit kriminologiska undersökningar förforskningsändamål samt enkäter som görs av kommittéer. Dessa och liknandeundersökningar kan inte alltid sägas ske för statistiska ändamål. Därför har denämnis särskill i 10 kap. 8 § promemorieförslaget. Delvis faller del slag avundersökningar som åsyflas här under 9 kap. 4 § promemorieförslaget som gersekreiess för uppgifter i bl. a. statlig och verksamhet för planeringoch utredning med avseende på näringslivet. Liksom för sislnämnda sekretess ärdet i 10 kap. 8 § promemorieförslaget en förutsättning atl regeringen förordnarhärom. Även av andra skäl än det nämnda är det enligt promemorian lämpligl altför sekreiess i det nu aktuella fallel kräva regeringens förordnande. Ettsådant skäl är att sekreiessen därigenom torde bli förhållandevis begränsad. Sekreiessenenligt promemorieförslaget gäller för uppgift oavsett varifrån uppgiften härröreller hur den har kommit lill myndigheten. Det är alltså inte ändamålet meduppgiften ulan den verksamhet vari den förekommer som är avgörande. Det kanleda till all en uppgift hos en myndighet är offentlig inom en handläggandeavdelning men sekretessbelagd inom en avdelning som framställer statistik. Enligtpromemorieförslaget gäller sekreiessen för uppgift som kan hänföras tillenskild. Genom förslaget skyddas inte bara sådana uppgifter som innehålleridentiieisbeteckningar som namn och personnummer på enskild utan även uppgiftersom över huvud taget kan hänföras till viss enskild. Somnämnts föreslås i promemorian att inget skaderekvisit skall ställas upp 1979/80:2 Del A 9 kap. 4 ji 264 närdel gäller sialistiksekretessen. Men huvudregeln om sekreiess ulanskaderekvisit modifieras i promemorieförslaget genom tre undanlag. Av störstbetydelse är del undanlag som upptas som del iredje i lagtexten. Med tanke påbehovet av detaljerad statistik har nämligen som undanlag från den kategoriskasekretessregeln angetts atl sekreiess inte gäller för uppgift, som inte genomnamn, annan ideniitelsbeieckning eller därmed jämföriigt förhållande är direkthänföriig lill den enskilde, om del kan antas alt uppgiften kan röjas ulanskada och men för honom och hans närstående. Med "därmed jämföriigtförhållande" åsyftas bilnummer, telefonnummer, anställningsnummer,faslighelsbeteckning osv. Begreppet enskild omfattar också avliden. Vidmassullag av statistiska uppgifter bör enligt promemorian skaderekvisilettillämpas på samma sätt som när del är fråga om massullag av annansekretessbelagd information (se promemorians avsnitt 4.4). I promemorian erinras omatt det i 19 a § SekrL finns särskilda regler om undanlag från sekretessen ifråga om det centrala företagsregistret. En motsvarighet härtill ipromemorieförslaget utgörs av ett andra undantag från huvudregeln. Uppgift iföretagsregister får lämnas ut under samma förutsättning som uppgift som integenom namn etc. är direkt hänförlig lill enskild. Vissa uppgifter som f n. fårlämnas ut utan prövning av om skaderekvisit är uppfyllt - uppgifter om företagseller verksamhelsslälles namn, adress eller annan ideniitelsbeieckning eller omföretagsform eller verksamhetsarl - sägs i promemorian vara sådana att delnästan alltid kan antas all uppgifterna kan röjas ulan skada och men förenskild. Uppgifter om antalet anställda eller arbetstimmar hos ell företag börkunna lämnas ul i ungefär samma utsträckning som f n. Belräffande uppgifter omstorleken på omsättning hos företag och om verksamhetssiällen får i allmänhetskaderekvisilet anses uppfyllt. Med företagsregister avses förutom delcentrala företagsregistret även lantbrukets företagsregister. Förs annatföretagsregister för statistiska ändamål, skall enligt promemorian sammaregler gälla för del. Enligtpromemorian finns del behov av all kunna genombryta sekretessen i vissa andrasärskUda fall, såsom för forskning om yrkessjukdomar. För dessa fall har det ipromemorieförslaget införts en möjlighet all lämna ut uppgift som behövs förforskningsändamål. En förutsättning är också här all utlämnandet kan antas skeulan skada och men för den enskilde och hans närstående. 1förhållandet mellan myndigheter bör enligt promemorieförslaget baraföreskrifter i lag gälla angående utlämnande av uppgift som omfattas avsialistiksekretessen. Fördel fall alt en sekretessbelagd statistikuppgift lämnas till annan myndighet ärenligt promemorian i flertalet fall någon sekretessbestämmelse direkttillämplig hos den mottagande myndigheten, t. ex. föreskrift om sekreiess somhar meddelals med stöd av 9 kap. 4 § promemorieförslaget. I andra fall kansekreiessen hos slalistikmyndigheien överföras, särskill om Prop.1979/80:2 Del A 9 kap. 4 if 265 delär fråga om uppgift som lämnas för forskningsändamål Ofr 1 kap. 5 § förstastycket 5 promemorieförslaget). torde emellertid någon sekretessbestämmelseinte vara tillämplig hos den mottagande myndigheten. I så fall bör del iallmänhet vara fråga om uppgift som också annars förekommer hos den myndighetenoch då är offentlig. I de senare fallen saknas enligt promemorian anledning atlsekretessbelägga uppgiften bara därför all den kommer från enslatistikmyndighel. Ipromemorian föreslås två sekrelesslider, en 50-årig för personliga förhållandenoch en 20-årig för ekonomiska förhållanden. Remissinstansernahar i allt väsentligt godtagit promemorieförslaget. Ocksåjag har i del stora hela anslutit mig lill promemorieförslaget ochdepartementsförslagel överensstämmer därför i alll väsentligt med detta. Idepartementsförslagel anges sekreiessen gälla i sådan särskild verksamhet hosmyndighet som avser framställning av statistik. Med denna avfattning torde delframgå all sekretessen omfattar också uppgifter hos myndigheter som själva inteframställer statistik men biträder de myndigheter som gör det genom att samlain uppgifter för de senares räkning. Uttalandenai promemorian om tillämpningen av bestämmelsen om undantag i fråga omförelagsregister lorde kunna ge viss vägledning för den värdering som skallgöras vid tillämpningen av skaderekvisilet. SCBhar i skrivelse framhållit all det finns behov av all kunnalämna uppgifter till enskilda ur intyg om dödsorsak, vilka bara finns hoscentralbyrån, för andra ändamål än forskning. Behovel har tillgodosetts idepartementsförslagel genom ytteriigare etl undantag från huvudregeln omabsolut sekreiess. Belräffandeundantaget från den absoluta stalisiiksekreiessen i fråga om uppgifter som inteär direkt hänförliga till enskild, har under remissbehandlingen ifrågasatts ominte som uppgifter direkt hänförtiga till enskild borde räknas också uppgiftersom genom s. k. bakvägsidentifiering kan hänföras lill en viss person.Emellertid lär det vara möjligt att med ett tillräckligt antal uppgifterom enindivid kunna sluta sig lill vem denne är, låt vara all del inte alllid framgårulan vidare. All skilja mellan olika fall av bakvägsideniifiering är knappaslmöjligt. För att det skall vara klart, i vilka fall det tredje undantaget frånden absoluta sekreiessen är tillämpligt, har någon avvikelse därför inte gjortsfrån promemorieförslaget på denna punkt. 1 fråga om sekretessenmyndigheter emellan har något krav på lagreglering belräffandestalisiiksekreiessen inte uppställts i departementsförslagel. Därför saknasockså motsvarighet till den övergångsbestämmelse i promemorieförslaget somavser förordningar angående utlämnande av statistikuppgifter. Del behov avförfattningsreglering av uppgiftslämnandet myndigheter emellan som anmäls iSCB:s skrivelse har vidare bortfallit genom all generalklausulen i 14 kap. 3 §första stycket departementsförslagel är tillämplig också i fråga omstalisiiksekreiessen. Prop.1979/80:2 De! A 9 kap. 5 266 1paragrafen har sammanförts sådana sekretessregler till skydd för enskild somhar visst samband med myndighets verksamhet av bankliknande karaktär men sominte har tagits upp i 8 kap. 6-8 §§. Gällande rätt: regler omhandlingssekretess i 14 § (studiestöd under sjukdom), 21 § (valulareglering),31 § () och 32 § (övrig utlåning) SekrL, 35 § lagen (1934:437) förSveriges riksbank (riksbankslagen) och 2 § 15 och 5 § 2 CSK samt omlystnadsplikt i 36 § riksbankslagen, 7 § valutalagen (1939:350) och 18 §kungörelsen (1973:622) om statens utvecklingsfond Promemorieförslagei:9 kap. 4 § och 10 kap. 9 § Riksbankssekrelessenregleras nu huvudsakligen genom 31 § SekrL. Enligt detta lagrum får handlingari ärende eller del av ärende, om vars hemlighållande stadgas i riksbankslagen,inte utan tillslånd av finansutskott lämnas ut tidigare än 50 årefter handlingens datum. I 35 § riksbankslagen anges vilka ärenden i riksbankensom är hemliga. Dessa sekretessbestämmelser ger dock inte skydd ivalularegleringsärenden. Reglema i 21 § SekrL och 2 § 15 CSK skyddar däremotenskilds förhållanden när del är fråga om valuladispositioner som har sambandmed näringsverksamhet. Någon molsvarande sekretessregel ivalularegleringsärenden som inte har samband med näringsverksamhet finns f n.inte. Enligtpromemorieförslaget 9 kap. 4 § skall sekretess liksom f n. gälla för riksbankenstillståndsgivning och tillsyn enligt valutalagsliftningen om verksamhelen haravseende på näringslivet. Förslagel har i den delen inte mött någrainvändningar under remissbehandlingen. Enligt min mening bör någon sakligändring i förhållande till vad som gäller inte göras. Sekretessen böremellertid inte regleras i departementsförslagels motsvarighet tillpromemorians 9 kap. 4 § ulan i stället i försia slyckel i förevarande paragraf Enligtpromemorian föreligger det behov av sekretess även i sådanavalularegleringsärenden som inte har avseende på näringslivet. Ofta måstenämligen ömtåliga personliga förhållanden åberopas för tillstånd till utförselav valuta. De uppgifter som alltså behöver sekretessbeläggas kan vara av bådepersonlig och ekonomisk natur. I promemorian föreslås därför en sekretessregeläven för dessa fall. Enligt promemorian krävs för alt en uppgift inte skall fålämnas ul all det kan antas att dess röjande skulle medföra skada eller men förden enskilde. , motsätter sig förslaget atlsekretesskyddet i fortsättningen utvidgas till att gälla också uppgifter omenskildas förhållanden i valutaärenden som inte avser näringslivet. För egendel ansluler jag mig till promemoriars mening att här finns ett vissl Prop.1979/80:2 Del A 9 kap. 5 if 267 sekrelessbehov.I departementsförslaget har därför det sekretessbelagda området vidgats så attdet läcker också dessa fall. Genom alt regeln har försetts med ell raktskaderekvisit gäller en presumtion för offentiighel. Härigenom blir intressetav insyn tillräckligt tillgodosett. I14 § SekrL föreskrivs handlingssekretess i ärende om studiestöd under sjukdom.Samma paragraf reglerar sekretess för handlingar i ärenden rörande allmän försäkring.Anledningen till att beslämmelserna förts samman i en paragraf är altförsäkringskassa handlägger vissa ärenden om studiestöd under sjukdom. Ärendenom studiestöd har uppenbarligen likheter med ärenden om ullåning - i vaOe falli den mån studiestödet beslår av återbetalningsplikliga studiemedel. Detsakliga sambandet mellan dessa ärendelyper är starkare än anknytningen mellansludieslödsärenden och ärenden enligt lagen om allmän försäkring. I ärenden omstudiestöd kan det förekomma uppgifterom enskilds både personliga ochekonomiska förhållanden av känslig natur, t. ex. om sjukdom eller annanliknande orsak lill studieavbrott eller till nedsättning av förmåga attåterbetala studiemedel. Del finns behov av sekreiess i sådana ärenden. Det börinte komma i fråga all skilja mellan ärenden som rör återbetalningsplikligastudiemedel och övriga sludieslödsärenden. I paragrafen har därför tagils inen föreskrift om sekretess i ärenden om studiestöd. Sekreiess skall dock gällaendast om del kan antas alt den enskilde lider skada eller men om uppgiftenröjs. Ett sådanl rekvisit leder lill atl det stora fiertalel uppgifter, somföreligger i sludieslödsärenden och som avser ekonomiska förhållanden, fårlämnas ut. Myndighetsbeslul i ullåningsärende som avses i 5 § 2 CSK är f n. inte sekretessbelagda.Däremot kan beslul av centrala siudiesiödsnämnden rörande studiestöd undersjukdom enligt 14 § iredje styckel SekrL hemlighållas. Med hänsyn till bl. a.vad som gäller bör undantag från sekretess göras belräffande beslul iärenden som inte avser studiestöd under sjukdom. Andrastycket har utformats ienlighet med det anförda. Med studiestöd avses här studiestöd enligtsludieslödslagen (1973:349, omtryckt 1975:359, ändrad senast 1977:146). 132§ SekrL föreskrivs alt regeringen får förordna om sekretess beträffandehandlingar rörande utlåning av medel som står under myndighets förvaltning ivad handlingarna angår lånsökandes, låntagares eller borgesmans förhållanden.Handlingar som sägs i 30 och 31 §§ SekrL omfattas dock genom en hänvisning i 32§ av sekreiess enligt dessa lagrum. 1 30 § behandlas 1979/80:2 Del A 9 kap. 5 ii 268 handlingarav vilka enskilds förhållanden lill bank eller till poslgirorörelsen framgår.Eftersom postverket inte längre bedriver någon ullåningsrörelse, ärhänvisningen till 30 § angående förhållandet till postgirorörelsen inaktuell, I31 § behandlas handlingar i ärenden som är hemliga enligt riksbankslagen.Regeringen har med stöd av 32 § SekrL förordnal om sekreiess för vissahandlingar. Förordnandet avser för det försia handlingar i ärenden rörandeutlåning av medel från allmänna pensionsfonden eller riksförsäkringsverketsfonder eller av medel, som myndighet annars har all placera i förräniningssyftei den mån handlingarna angår lånsökandes, låntagares eller borgesmansförhållanden. Undantagna är dock myndighets beslul om beviljande av lån (5 § 1CSK), För det andra omfattar regeringens förordnande handlingar i ärendenrörande ullåning av statsmedel, som har anvisats till ullåning för särskildaändamål i den mån handlingarna angår lånsökandes, låntagares eller borgesmansförhållanden. Från sekretessen undantas ansökningar och beslul i sådana ärenden(5 § 2 CSK), Bestämmelsernai 8 kap, 6 och 7 §§ sekretesslagen avser bl, a, statlig och kommunalstödverksamhet med avseende på näringslivet. Sådan stödverksamhet kan bestå iutlåning av medel eller ställande av kreditgaranti. Vissa ärenden om ullåningkan emellertid inte sägas ha avseende på näringslivet, t, ex, bosältningslånfrån , lån från statens utvecklingsfond i vissa fall, bostadslån avstatsmedel. Sekretess i ärenden om sådan utlåning kan inte heller gmndas på 8kap, 8 §, som behandlar sekreiess i myndighels affärsmässigautlåningsverksamhet, t, ex, bankrörelse eller placering i övrigt av medel iförräniningssyfte. Enligtpromemorian bör liksom f n, sekreiess gälla i vissa ärenden om ullåning sominte täcks av promemorieförslagels motsvarigheter lill dessa paragrafer. Jagdelar denna mening. Några remissinstanser vill gå längre och utvidgasekreiessen lill all gälla även ärenden om bidrag av allmänna medel. Jag anserdock inte att behovel f n, är tillräckligt stort atl motivera en sådanutvidgning. Härtill kommer att andra sekretessregler kan bli tUlämpliga ibidragsärenden, I tredje stycket upptas därför en regel om sekreiess endast iärenden om utlåning av vissl slag. Deärenden som avses i paragrafen rör huvudsakligen personliga förhållanden, 1den mån ekonomiska förhållanden är ömtåliga beror det i regel på deras sambandmed personliga omständigheter. En för både ekonomiska och personligaförhållanden gemensam tidsgräns bör därför gälla för handlings-sekretessen.Denna gräns bör vara densamma som beträffande personliga förhållanden i allmänhet.De fall där röjande av rent ekonomiska förhållanden medför skada eller men förenskild under annat än torde bli sällsynta. Mot denna bakgrund hartidsgränsen gjorts enhetlig och satts till . Prop.1979/80:2 Del A 9 kap. 6 I 269 Iparagrafen finns bestämmelserom sekretess hos datainspektionen i dess tillsynenligt dalalagen m. fl. GäUanderän: regler om handlingssekreless i 18 § andra och iredje styckena SekrL och omtystnadsplikt i 19 § datalagen (1973:289), 18 § kreditupplysningslagen(1973:1173) och 16 § inkassolagen (1974:182) Promemorieförslaget:8 kap. 16 § försia stycket Statsmakternahar sökt komma till rätta med de risker för den personliga integriteten som ärförbundna med den ökande användningen inom förvaltningen av automatiskdalabehandling främst på annat sätt än genom sekretessregler som särskiltriktar sig mot ADB-register och ADB-behandling. I stället har genom datalageninförts ell syslem med lillsiåndstvång för ADB-regisler som innehållerpersonuppgifter. Tillslåndstvångei avser i princip personregister i både allmänoch enskild verksamhet. Vadsom nu har sagts hindrar inte att vissa sekretessbestämmelser som har sambandmed personregistrering med hjälp av ADB är nödvändiga. Del finns därvidanledning all skilja mellan sekreiess hos datainspektionen - den myndighet somprövar tillståndsfrågor och utövar kontroll enligt datalagen och vissa andralagar till skydd för enskilds person - och sekretessen hos myndigheter som iövrigt har befallning med personregister. De bestämmelser på dessaområden som föreslogs i promemorian (8 kap. 16 § första och andra styckena) hari deparlemenisförslaget delals upp på två paragrafer. Föremålet för sekretessenär här inte bara enskilds personliga ulan också ekonomiska förhållanden. Idepartementsförslagel har därför beslämmelserna lagits in i del kapilel somavser skyddet för enskilds förhållanden av såväl personlig som ekonomisk natur.Beslämmelserna om sekretess hos datainspektionen har tagits upp i förevarandeparagraf medan sekretessen hos vissa andra myndigheter regleras i 9 kap. 7 §. Dalainspektionen ärtillstånds- och tillsynsmyndighet enligt dalalagen, kredilupplysningslagen ochinkassolagen. Datainspektionens verksamhet enligt dessa lagar är inriktad påskyddet för den enskildes personliga integritet. Både allmänna organ ochenskilda står i princip under datainspektionens lillsyn. I sin verksamhet fårdatainspektionen därigenom del av uppgifter av mångskiftande slag som bör kunnasekrelesskyddas hos inspektionen. Del gäller framför allt uppgifter om enskildspersonliga förhållanden, men även uppgifter som hänför sig till näringsidkaresaffärs-eller driftförhållanden eller som gäller myndigheters verksamhet. Enskildspersonliga förhållanden skyddas f n. hos datainspektionen dels genom en regelom handlingssekreless i 18 § andra slyckel SekrL, dels genom en beslämmelse omtystnadsplikt i 19 § datalagen. Motsvarande lystnadspliklsreglering återfinnsi kredilupplysningslagen och i inkassolagen. 1 fråga om handlingssekrelessenfinns dessutom i 18 § iredje stycket SekrL en regel om att sekretessen hosannan myndighet gäller också hos datainspektionen i 1979/80:2 Del A 9 kap. 6 if 270 Promemorieförslagetinnehåller fiera bestämmelser som är tillämpliga på den verksamhet somdatainspektionen bedriver. Huvudbestämmelsen (8 kap. 16 § försia stycket)reglerar sekretessen kring enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden iärende enligi lagstiftningen lill skydd för enskilds person. Vidare finns enbestämmelse (9 kap. 4 §) om sekreiess i statlig verksamhet som beslår i bl. a.tillståndsgivning och lillsyn, för uppgift om enskilds affärs- ellerdriftförhållanden m. m. Bestämmelserna om överföring av sekreiess från enmyndighei till en annan (1 kap. 5 §) gäller också i fråga om datainspektionennär uppgiften har inhämtats i samband med lillsyn eller i tiUståndsärenden. Med utgångspunkt i denhuvudbestämmelse som har föreslagils i promemorian har i förevarande paragraftagits in en sekretessregel för uppgift hos datainspektionen som väsentligenläcker del sekretessbehov som finns. Därmed åstadkoms också en viss förenklingi jämförelse med promemorieförslaget. Sekretess skall således gälla hosdatainspektionen i ärenden om lillslånd eller lillsyn som enligt lag ankommerpå inspektionen, dvs. f n. enligt dalalagen, kreditupplysningslagen ochinkassolagen. Uppgifter om enskilds personliga eller ekonomiska förhållandenskall kunna sekretessbeläggas, om utlämnandet är förbundet med viss skaderisk.I likhet med vad som har föreslagits i promemorian skall därvid ett raktskaderekvisit gälla. Beslämmelsenlar sikte på alla slag av tillstånds- eller tillsynsärenden somdatainspektionen handlägger. Även sådan tillsynsverksamhet som lar sig uttryck iform av rådgivning till myndigheter och enskilda täcks av beslämmelsen. Meduttrycket tiUståndsärende skall förstås inte bara de fall där datainspektionenlämnar lillslånd, t. ex. lill inrättande av personregister enligt datalagen,utan också inspektionens verksamhet enligt 2 § andra stycket och 7 § samma lag. Uppgiftersom härrör från både myndigheter och enskilda subjekt träffas av bestämmelsen.I fråga om enskilda subjekt omfattar beslämmelsen inte bara uppgifter somhänför sig lill näringsidkares affärs- eller driftförhållanden utan ocksåuppgifter om någons personliga eller ekonomiska förhållanden hos näringsidkare,t. ex. uppgifter i kundregister. Bemyndigandel i 8 kap. 6 §departementsförslagel kommer därmed inte atl behöva utnyttjas beträffande datainspektionensverksamhet. Ävennär det gäller datainspektionens verksamhet med avseende på andra myndigheterkommer, i fråga om sekreiessen till skydd för enskild, bara bestämmelsen idenna paragraf all bli tillämplig. Detta får lill följd alt personuppgifter somingår i myndighets register i vissa fall blir underkastade sekreiess hosdatainspektionen, fastän de kanske är offentliga hos den regisierförandemyndigheten. I andra fall leder beslämmelsen till atl sekretessen föruppgifterna blir svagare hos datainspektionen än hos den handläggandemyndigheten. Det synes emellertid knappast praktiskt möjligt Prop.1979/80:2 Del A 9 kap. 7 if 271 altha olika sekretessbestämmelser allt efter uppgifternas ursprung. Det fårförutsättas att skaderekvisilet i förevararide paragraf tolkas med beaktande avden sekretess som gäller för personuppgifterna hos den myndighet till varsverksamhetsområde de i försia hand är all hänföra. Ikonsekvens med del som har sagts har jag inte funnit det behövligt atl i 13kap.