prop · G3038 · 1979-12-31 00:00:00 — Dettagäller framför allt LMV, som 1978 svarade för drygt två tredjedelar avfaktureringen och nästan tre fjärdelar av resultatet. Desenaste åren har vi framför allt satsat på marknads- och produktutveckling.Dessa satsningar fortsätter naturligtvis. Däremothar vi inte orkat med att utveckla vår produktionsteknik och inteheller våra styrsystem för administration och produktion. Det är nu dags att tarejäla tag också på dessa områden. Del krävs både pä grund av de ökadevolymerna och för att utnyttja de stora rationaliseringsmöjligheter som vi vetatt vi har överallt. Menunder 1979 kommer dessa ansträngningar i stort sett bara att ge kostnader ochjobb mycket jobb. Rationaliseringarnaoch behovet av kapacitetsökningar kräver också större verkstadsytor. Hösten1978 fattade vi beslut om nya anläggningar för sammanlagt i ochLjungby. Men kapacitetsökningarna kommer först och därefter att kunnapåverka resultatet positivt. Halvakapaciteten orderbelagd till 1984 i Specialkompetenseni division Verkstad är personvagnar. Dessa karaktäriseras bl a av länga föreberedelsetiderföre leveransstart inemot tvä år. tog vi mycket stora order förSJ, främsl 150 helt nykonst-ruerade fjärrtrafikvagnar med leveranser ända framtill 1984. Menvarken de här vagnarna eller de motorvagnar tiU SJ, som vi ska tiU-verkatillsammans med , ger nägon ordentlig fakturering och därefter.Tvärtom sjönk faktureringen tUl (79,). Närmare hälften bestod avleveranser av tredj* klass vagnar till och , som båda harbeställt fler. Ansträngningarnaatt skapa långsiktiga marknader i fortsätter. I samband därmed kommer viatt tillsammans med i och Swedfundunder 1979 driva frågan om en gods-vagnslillverkning i . Orderslockenkräver kapacitetsökning, vUket betyder några tiotal nyan- Skr 1979/80: 8 88 ställningar.En ny verkstadshall ska dock ge sådana rationaliseringsmöjUghe-ter, att nyanslällningsbehovetkan begränsas. Resultatetföre bokslutsdispositioner och skatter 1978 låg kvar på en för branschen myckethög nivå, (14,), men kommer 1979 att sjunka beroende påinkörningskostnader för de nya vagnlyperna. KalmarLMV en av världens stora på tunga gaffeltruckar Divisionensfakturering ökade nästan 50 "lo till . Denna ökning har två orsaker: Vi förde med oss en stor orderstock på Ro/Ro-maskinerin . Den resulterade i nästan en fördubbling av vår tillverkning avtunga maskiner. Vi lorde nu vara världens ledande tillverkare av gaffeltruckaröver 25 lons lyft kapacitet. Vår nya lätta truckserie () blev en mycketstörre framgång på den svenska marknaden än vi vågat förutse. Underhösten presenterades vår nya generation maskiner i 815-tonsklas-sen. Därmedhar hela produktsortimentet förnyats på en tvåårsperiod och torde nu ligga iden tekniska världstoppen. Ytterligare produktkompletteringar kommer dessutomatt ske . Divisionenssvaghet ligger ännu sä länge i att vi är aUtför projektberoende i försäljningen.Vi behöver fler kontinuerUga marknader. blev en sådan marknad, därvårt eget säljbolag tog betydande marknadsandelar. Divisionensresultat före bokslutsdispositioner och skatter, , är högsttillfredsställande. 1979 kommer resultatet emellertid också här att negativtpåverkas av olika inkörningskostnader i produktion och administration. Dessulomkommer konkurrenterna inte att sitta overksamma. DivisionKalmar Lagab kompletterar enhetsiastidén Divisionenblev medlem av Kalmar-gruppen . Förvärvet skedde för att öka breddeni vår affärsidé "Enhetslasthantering", i vilken dittills Sidlaslareoch LMVs gaffeltruckar ingått. Lagab är nämligen Skandinaviensledande tillverkare av lastbärarsystem, s k växel-flaksutrustningar envariant på enhetslasttemat. Specielltdivisionens nyutvecklade Miniflaksystem marknadens enda helt integreradeflaksystem väg/järnväg bör kunna bli ett viktigt hjälpmedel i strävandenaatt rationalisera nationella transportsystep. Det bör bl a kunna bli av stortintresse för länder med centraliserad transportapparat. Det medger nämligen ettbättre utnyttjande av grundinvesteringarna i infrastrukturen. Divisionenshuvudsakliga marknad torde dock förbli . Dedåliga konjunkturerna för transportföretagen kunde inte undgå att negativtpåverka efterfrågan på divisionens produkter. Framför allt har de ny- Skr 1979/80: 8 89 utveckladesystemen inte hunnit slå igenom pä marknaden. Resuhatet före bokslutsdispositioneroch skatter under "våra" åtta mänader blev därför en förlust, ,varav hälften beror på koncernanpassade värderingsprinciper. Med förbättrade konjunkturer och framför allt förstärktamarknadsföringsinsatser bör vi dock kunna återfå svarta siffror. Visserhgenförväntas 1979 medföra en resultatnedgång men den sker från branschmässigtonormala nivåer. Idet långa perspektivet kommer värt strategival att bli utslagsgivande. 1979kommer ocksä dessa frågor att ägnas stor uppmärksamhet. Fakturerad försäljning i Mkr Resultat efter finansiella intäkter och kostnader i Mkr i procent av fakturerad försäljning % och skatter i Mkr Avkastning på totalt redovisat Investeringar i anläggningar i Mkr Skr 1979/80: 8 90 Ettföretag inom den grafiska branschen med förlag, tryckeriverksamhet ochutbildning Libersverksamhet 1978 följde den planerade utbyggnaden och koncernens resurserutnyttjades bättre . SärskUl glädjande är resuliatuppgäng-en för LiberKartor,LiberLäromedel och . Den fakturerade försäljningenökade 1978 till och som resultat före bokslutsdisposUioner ochskatter redovisas oförändrat . Från1979 ökar LiberHermods utbudet inom områdena språk- och företagsutbildningsamtidigt som det allmänna utbudet av korrespondenskurser minskas. Härigenomräknar vi med att del ekonomiska utfallet kommer att förbättras. Skrivabsnya grossistfunktion för ett tiotal självständiga kontorsvarudetal-jister undernamnet "Kontorsleverantören" har dragit stora uppbyggnadskostnader.Denna mycket intressanta marknadskanal bör kunna göra en inbrytningpå marknaden. Fritzesintensiva marknadsanslrängningar har givit utmärkt resultat. Vi har nått engod utgångspunkt för nya initiativ. kommer för vår bokhandelatt bli mycket intressanta i en ekonomiskt pressad bransch. LiberTryckfortsätter specialiseringen och räknar med ökad beläggning för brukstryckslinjen. LiberFörlag/AllmännaFörlagels betydelsefulla roll som kvalificerat inköpskontor av grafiskaprodukter för de statliga myndigheterna har understrukits i remissvaren påmonopolutredningens genomgång av verksamheten. har antalettryckerier som levererar för mer än 500 tkr/år genom Allmänna Förlaget ökattill 45 stycken. Denna spridning av uppdrag till goda producenter över helalandet kan ske mycket förmånligt för staten genom Allmänna Förlagets storamarknadskännedom. Någon ändring av LiberFörlag/Allmänna Förlagets roll sominköpskontor är därför ej motiverad. Huren samordning av LiberKartors verksamhet med ()skall kunna ske har utretts på uppdrag av bostadsministern. Utredningenvitsordar att den nuvarande arbetsfördelningen mellan LMV och LiberKartorfungerar väl. En flyttning av LiberKartors verksamhet till LMV i skulleenligt vår uppfattning kosta staten betydande belopp både i flyttningskostnaderoch i driftsförluster. En förändring skall ställas mot dels ett årligt bidragfrån LiberKartor till staten på 2 ä , dels en väl fungerande organisalionmed kunnig personal. Såväl ekonomiska som personella skäl talar därför för attnuvarande rationeUa arbetsuppdelning bör kvarstå. Slorainvesteringar gjordes i nyll läromedelslager i saml Skr 1979/80: 8 91 iiniroduktionskostnader hos Skrivab för Kontorsleverantören. Dessa investeringarförväntas bidra till en fortsalt resultatförbättring 1979 för Liber. Vihar kunnal glädja oss ål resultatförbättringar för Liber under de senasie åren.Ytterligare förbättringar är dock nödvändiga för atl vi skall behålla vår handlingsfrihetoch för att vi skall kunna se ljust . Fakturerad försäljning i Mkr Resultat efler finansiella intäkter och kostnader i Mkr i procent av fakturerad försäljning % och skatter i Mkr Avkastning på totalt redovisat Investeringar i anläggningar i Mkr Skr 1979/80:8 92 största gruvföretag och en av världens ledandeexportörer av järnmalm De malmpriser som gällde för innebar enprissänkning med 13 "lo och med 23 "lo . Förutomav de träffade avtalen påverkades prisutvecklingen för LKABs del av den successivtfallande dollarkursen och av vår strävan atl anpassa oss tiU konkurrenternasprissättning i de större europeiska importhamnarna. Den starkt negativa prisutvecklingen har skett motbakgrunden av ett konjunkturförlopp som varit både splittrat ochsvårbedömbart. 1978 inträdde en plötslig och stark ökning avefterfrågan på de flesta malm- kvaUteler, såväl låg- och högfosformalmer som pellets. Orsaken bedömdes i första hand vara störningar i den internationella malmhandeln bl a på grund av en längre gruvstrejk i . Emellertid ökade den europeiska stålindustrins produktion och därmed malmbehovet väsentligt. Ser man en bart på höjdes råstålproduktionen från 126 Mt är 1977 till 132 Mt . Dessa siffror ligger dock fortfarande långt under den hittillsva rande rekordnivån (155 Mt ). Stålpriserna kunde höjas väsentUgt tack vare kvoteringar inom gemenskapen och överenskommelser med tredje län der om begränsning av stålimporten. Även om stålindustrins utveckling i hög grad påverkades avadministrativa ingrepp i olika länder kan man ocksä notera en långsamförbättring av konjunkturen. Det gäller i än högre grad om man ser på ,vars stålindustri upplevde en högkonjunktur med kapacitetsutnyttjandeända upp mot 90 "lo. är prognoserna fortfarande osäkra. Såväl iEuropa som i förväntar man sig en uppgång av produktionsvolymen menprognossiffrorna är mycket försiktigt hållna. På malmmarknaden är läget fortfarande tryckt.Prisförhandlingarna för 1979 har inte lett till annat än begränsadeprisjusteringar som på sin höjd kompenserar inflationsutvecklingen i producentländerna. I det svåra finansi ella läge som den europeiska stålindustrin befinner sig resonerar man kortsik tigt och tar hellre risker för den framtida malmförsörjningen än avstår från de tiUfälliga fördelar som en extremt låg malmprissättning innebär. Alla gruvföretag som är inriktade på översjöisk malmexport får vidkännas dras tiska resultatförsämringar och många redovisar liksom stora förlus ter. Bortser man frän en del marginella investeringar förekommer i västvärl den inga satsningar på nya järnmalmsgruvor för export. Den ogynnsamma utvecklingen som ovan skisserats hade tillväsentliga delar förutsetts i den budget som fastställdes i december1977. Skr 1979/80: 8 93 LKABs årsberättelse förklarade jag målsättningen för 1978vara "all trots prissänkningar som genomsnittligt beräknas uppgä lill 15"lo, trots bortfall av pellelsleveranser med ytterligare 1,8 Mt och trotsden fortsalla kostnadssieg-ringen inom landet kunna redovisa ett någolförbättrat rörelseresukat ". Denna målsättning kunde inte uppnås.Rörelseresultatet efter planenliga avskrivningar blev ca sämre än 1977.Orsaken härtill var framför allt doUarkursens utveckling och den ytterligareneddragna produktionen som ökade tonkostnaden. Resuhatutvecklingen skulle ha blivit ännu aUvarligare ominte insatta ef-fektiviseringsåtgärder lett till större kostnadssänkningar änvi vågat förutse. Den totala driftskostnaden vid gruvorna låg drygt200 Mkr under nivå och under budget. Utvecklingen måste ses mot bakgrunden av etlfortsatt svårt marknadsläge med en malmprisnivå som påverkas negativt såväl avmarknadstrycket som av en bedömd svag utveckling av dollarkursen. Inte desto mindre räknar vi med att trenden mot alltallvarligare förlustresultat kommer att brytas och att en vissåterhämtning sker. Förhoppningsvis bör rörelseresultatet efter planenligaavskrivningar bli bättre än det som redovisas för 1978.Resultatet före bokslutsdispositioner kommer i hög grad att påverkas av denfinansiella rekonstruktionen, varom mera nedan. Att vi vägar tro på en vändning till de bättre beror på enrad omständigheter. Lagerneddragningen gör att vi nu kan höjaproduktionen väsentUgt (från 18 Mt till 24 Mt ). Av särskUdvikt är att de båda moderna pelletsverken i och kanutnyttjas till i det närmaste full kapacitet. Det nya transportavtalet med ,som trätt i kraft , innebär en betydande sänkning avjärnvägskostnaderna även om dessa fortfarande ligger högre änkonkurrenternas. Slutligen fullföljer vi effektiviseringskampanjen genomett 1978 insatt effektiviseringsprojekt (), somefterhand beräknas skära ned årskostnaderna med ca . Den höjda produktionen har gjort att personalöverskottetvid gruvorna avsevärt reducerats. Överskottet beräknas genomsnittligt underåret uppgå till 530 personer. Regeringen har hos föreslagit ettanslag pä för sysselsättningen av detta personalöverkott enligt ett avLKAB upprättat program. Permiiteringar och uppsägningar kan därför undvikasunder 1979. Statsföretag och genomförde en utredningom LKABs framtida verksamhei som bl a avsåg att kartlägga det av malmkrisenföran- Skr 1979/80: 8 94 leddabehovet av kapitaltillskott. På framställan av Statsföretag grundad på dennautredning föreslog regeringen att utöver ovannämnda135 Mkr för sysselsättning av övertalig personal skulle anslå förtäckning av LKABs förluster och ytterligare för att mötafinansiella påfrestningar under innevarande är. föreslaget villkorhgt lån till om föråren 19791981 beslöts av . Denlät vara långsamma och något osäkra återhämtningen inom ståUn-dustrin bidrartill ökad tillförsikt även för järnmalmsgruvornas del.Visserligen har denna återhämtning ännu inte fått någon större inverkan påprissidan men intresset för ökad kontraktering och avhämtning av malm ärpåtagligt. De ansträngningar som satts in på att öka avsättningen av pelletsför såväl masugnar som direktreduktionsverk har gett goda resuhat. Nya kunderhar tillkommit i , , , , , , ,och . Denågot ljusare utsikterna på pelletsmarknaden är för av livsviktig betydelsemed tanke på att avsättningen av fosformalmer beräknas bli betydligt nedskurenomkring 1981 1982 och att detta hot kan avvärjas endast genom defosforiseringoch pelletisering av en större mängd fosformalm. Med anledning härav vidtas föreberedelserför eventuellt beslul att bygga om och utvidga pellelsverket iKiruna (projekt 79). Beslut om denna investering, som ligger istorleksordningen , förutsätter att finansieringsfrågan kan lösasoch att pelletsmarknaden fortsätter att stabiliseras. Arbetetpå att utvidga LKABs verksamhet inom andra mineralområden fortsätter medoförminskad kraft. Prospekteringen som lägger grunden för denna utveckling drogunder året en kostnad av . Några av pro-spekteringsresultatenbedöms som intressanta. Skifferfyndigheteni med tillhörande anläggningar övertogs av det nybildade RanstadSkifferaktiebolag, vari direkt och indirekt äger 50 "lo. Tillsammansmed ledande kraftföretag i landet startades ett kol-försörjningsprojekt,som syftar till all ta vara på affärsmöjligheter i anslutning till den väntadeökningen av kolimporten tiU frän slutet av 1980-talel. Även inom andraområden togs betydelsefulla utvecklingsinitiativ. 1978var för ett svårt och arbetsfyllt år, fortfarande präglat av den länga ochdjupa malmkrisen. Efteråt kan konstateras att året inebar en vändpunkt inteendast i konjunkturavseende utan även därför att vi började se resultaten avde ansträngningar som satts in för att öka vär avsättning, förbättra våraprodukter, skära ned våra kostnader och lägga grunden för nya fram- Skr1979/80: 8 95 Ännu återstår en läng väg atl gå men primärmä-let atl återvinnalönsamheten har kommil en bit närmare. Fakturerad försäljning i Mkr Resuhat efter finansiella intäkter och kostnader i Mkr -620,5 -675,2 i procent av fakturerad försäljning % och skatter i Mkr -642,8 -367,0 Avkastning pä totalt redovisat Investeringar i anläggningar i Mkr Skr1979/80: 8 96 Tillverkaroch marknadsför monteringsfärdiga trähus samt nyckel-färdiga volymhus Förnågra år sedan beslöt Nyckelhus att börja saluföra nyckelfärdiga s k volymhus.Till en början legotillverkades dessa men all tillverkning sker påegen fabrik. Expansionen har hänfört sig till volymhusen som1978 svarade för inemot 40 "lo av den totala faktureringen på . Vihar därför befästs i vår tro pä denna affärsidé. Desenaste tvä åren har ca 40 000 småhus byggts i . Av dessa ärmellan 18 000 och 19 000 enstyckshus vilka utgör Nyckelhus' marknad. Vårmarknadsandel är mellan 3,5 och 4 "lo i antal räknat. De största företageni branschen har marknadsandelar på ca 8 "lo. Detfinns över 80 företag i som producerar mer än 25 hus för permanentboende.Branschens problem sedan mänga år är därför en överkapacitet, som enligtundersökningar uppgår till 30 å 35 "lo även under relativt goda år. Någratecken pä en strukturrationalisering finns inte. Överkapaciteten och därmedkonkurrensen kvarstår i oförändrat skick. Nyckelhus' expansion har såledesskett i härd konkurrens genom att vinna marknadsandelar på övrigas bekostnad. Nä,men export då? Husfabrikanternasansträngningar att öka sin export har givit föga resultat och ett flertalföretag har dragit sig tillbaka från marknader som de tidigare bearbetat.Försök till exportsamarbete mellan olika företag har regelmässigt misslyckats.Stora enstaka order till t ex de nyrika oljeländerna har inte följts avlångvariga leveransavtal. Det land där svenska exportörer haft de störstaframgångarna är . Svenskkvalité och standard är populär, men inte prisnivån. En annan svårighet är attnationella byggnadsbestämmelser utgör ett tekniskt och därmed också ekonomiskthandelshinder. Resultatet1978 före bokslutsdispositioner och skatter var (0,). Detta är enklar förbättring jämfört med föregående år men utgjorde ändå en viss besvikelseför oss. Skr1979/80: 8 97 expansionsproblemoch vissa yttre störningar i samband därmed. Klart är emellertid attlönsamheten pä volymhusen stadigt förbättras. Viräknar med att 1979 skall bli ett gott år men är betydligt osäkrare inför 1980.Då träder nämligen nya statliga låneregler i kraft och dessa innebär, starkt förenklat,mindre hus och/eller lägre standard på den maskinella utrustningen. Nyckelhushar emeUertid redan skaffat ökade resurser för att genom satsning på nyamarknader och produkter bibehålla expansionstakten. Fakturerad försäljning i Mkr Resultat efter finansiella intäkter och kostnader i Mkr i procent av fakturerad försäljning % och skatter i Mkr Avkastning pä totalt redovisat Investeringar i anläggningar i Mkr 7 1979/80. Skr 1979/80: 8 98 (fd ). helägt dotterbolag till AB.Företaget har till syfte att främja industriell utveckling i Underförsöksperioden i avvaktan på ställningstagande till en permanentningav verksamheten har främst enskilda produkter tagits fram och placerats ut hosbefintliga företag i länet. Bolaget har vidare ingått som minoritetsdelägare inågra mindre företag. Dessutom har Regioninvest för NJAs räkning ansvaret försysselsättningen i den av AMS övertagna storarbetsplatsen i drivs där genom de två helägda dotterbolagen . Undersenare tid har Regioninvest av säväl myndigheter och finansieringsinstitut somav förelagen och de fackliga organisationerna kommit alt framstå som ennaturlig samarbetspartner, när företag skaU tillföras ytterligare ägarkapilalsom grund för en fortsatt utbyggnad av sin verksamhet. Deprodukter som erbjuds företaget har alltmer kommit att bli nya avanceradeprodukter med höga krav när det gäller produktion etc, men med möjligheter attskapa sysselsättning i lönsamma företagsenheter. Regioninvest-koncernensfakturerade försäljning har uppgått tiU . Därav är hänförbarttiU Isolamin och tUl . Exportandelen utgjorde 78 "lo. Koncernensresultat före bokslutsdispositioner och skatter uppgick till 34 tkr. Därvid harför förlusttäckning använts av särskill statsbidrag pä som erhälUtsför verksamhet i och av beskattad reserv. Kriseninom varvsbranschen har medfört att det dominerande dotterbolaget ,som Regioninvest för NJAs räkning har ansvaret för, har haft svåra problem dävarven utgör den främsta kundkategorien. Verksamheteni har främst bestått i uppbyggnad av en tillverkningsenhet förelektronikprodukter och prototypiillverkning. Avsikten är främst att överföraövertalig personal från Isolamin för att därigenom uppfylla detsysselsättningsåtagande som NJA gjort gentemot Arbetsmark-nadsstyrlesen Koncernensinvesteringar uppgick till , varav i moderbolaget . Skr 1979/80: 8 99 Investeringarnai moderbolaget består främst av industribyggnad i . I övrigt utgörsinvesteringarna i huvudsak av en ny klippUnje och lamine-ringsugn i Isolamin.Dessutom har moderbolaget investerat i aktier genom nyemission i Isolaminoch samt nyförvärv av tre bolag som ombildats till nedanstående helägdadotterföretag: som har tillkommit för att ge näringslivet i detstöd i marknadsföringen som en utbyggd reklambyrå kan ge. Lokalinvest i somskapats för att planera, projektera och uppföra såväl fabriks- som kontorslokaleroch som därutöver förvaltar de av koncernen ägdafabriksbyggnaderna. Zinkinvest i Norr ABvilket avses äga den varmförzinkningsanläggning som utretts på Statsföretagsoch industridepartementets uppdrag och som avses bli uppförd för att tryggaErlandsson & Söners fortsatta drift i . har bolagetförvärvat aktieposter i (25 "lo) och iNorrbottens (25 "lo). Vidare har beslul fattats att Regioninvestskall ingå som delägare i i samband med förestående nyemissionför att därigenom möjliggöra investeringar och trygga sysselsättningen för deanställda. Regioninvest kommerdärutöver att ingå som delägare i för att därmed tillsammansmed landsting skapa en regional turistorganisation. Denframtida verksamheten inom Regioninvest är f n föremål för övervägande inomregeringskansliet och kommer att beslutas av . Avsiktenär att därvid skall tillföras betydande kapital som skall förasvidare till Regioninvest för att därmed möjliggöra en kraftigt utbyggdverksamhet i . Skr 1979/80: 8 100 Utvecklar,tillverkar och marknadsför isoleringsprodukter (mot brand, kyla, värme ochljud) samt mineralfiberprodukter bl a asbest-ersättningsmaterial; utförisolerings- och ventilationsentreprenader bedrivs i en organisation bestående avtre divisioner: Division Isolerprodukter, som utvecklar, tillverkaroch marknadsför produkter inom områdena byggisolering, teknisk isolering ochakustikreglering Division Bruk, som svarar för att exploaterakoncernens smäh- och fibreringskunnande inom området fiber och fiberproduktersamt inom området formpressade produkter. Divisionen tillverkar och marknadsförbl a asbestersättningsprodukter Division Isenta, som utför entreprenadtjänster främst specialentreprenader med anknytning till isolering. Vidsidan om dessa divisioner finns: En koncerngemensam enhet för forskning ochutveckling, som bl a utför utvecklingsuppdrag för divisioner och koncernledning Stabsresurser, som stödjer koncernchefens arbetemed samordning och långsiktig företagsutveckUng. Den fakturerade försäljningen i koncernen uppgick tUl . I förhåUande tiU 1977 mgör ökningen 47 Mkreller drygt 8 "/o. BakgrundentUl den svaga försäljningsökningen är den ogynnsamma utvecklingen pä densvenska byggmarknaden . Speciellt gäller detta industriinvesteringarnasomfattning men även genomförandet av bostadsbygg-nadsprogrammei. Denna negativautveckling har främst påverkat divisionerna Isolerprodukter och Isenta.Division Bruk har däremot haft en fortsatt god försäljningsutveckling. Koncernensekonomiska resultat utgjorde före bokslutsdispositioner och skatter 5 Mkr.Detta utgör i förhållande tUl resultat en minskning med . Resultatutfallethar främst påverkats av den oväntat svaga efterfrägeut-vecklingen, som medfördeett lägre kapacitetsutnyttjande än beräknat. Detta innebar att ett förväntathögt kapacitetsutnyttjande förbyttes i ett kapacitets- Skr1979/80: 8 101 överskott.Kostnader för förberedelser och igångkörning av ny produktionskapacitet harbelastat årets resuhat. Koncernengenomför ett mycket omfattande investeringsprogram. uppgick investeringarna till sammanlagt 123 Mkr.Föregående verksamhetsår uppgick de till . Investeringarna avser främsten utbyggnad av produktionsresurser för isoleringsmaterial i och .