prop · G303132 · 1979-12-31 00:00:00 — Dessa och liknande prakliska spörsmål bör enligt verkelsmening noggrant övervägas. KLYS,, Svenska Teaterförbundel, och nolerar med tillfredsställelse allulredningen föreslår all i URL ta in stadgandet om folokopiering inomundervisningsverksamhet omedelbarl före 16 § och beleckna del som 1979/80:132 126 UHÅriklar en erinrat! mot ulredningens definiiion av begreppel undervisning inomhögskolesektorn. Ämbelel framhåller all enligt högskolelagen skall vid högskolabedrivas utbildning, forskning och utvecklingsarbete inom institutioner ellerandra arbetsenheter. Ulbildningen om fattar grundläggande högskoleutbildningoch forskarutbildning. Ämbelel anser del vara självklart au begreppelundervisning bör ulformas i överensstämmelse med gällande högskoleförfatlningaroch därmed även avse forskarutbildning. bör enligt ämbelels mening kommatill klarl ullryck i den kommande propositionen. vidUppsala universitet ullalar sig i samma riklning. Liknande synpunkier framförsockså av . Även i anser allforskarutbildning bör hänföras till begreppet undervisning i förslagets mening.Enligt högskolans uppfattning synes detla också vara ulredningens avsikt. Denav utredningen föreslagna bestämningen av begreppel undervisning inomhögskolesektorn lorde enligt högskolan ha till syfie all frånlillämpningsområdei utesluta utbildningsverksamhet i vidare mening med forskaresåsom i. ex. i form av exemplarframställning lor spridning till underiag förstudenters egen forskningsverksamhet. vidStockholms universitet lar också upp frågan om begreppet undervisning och menarall begreppel synes ha lall en väl vidsträckt innebörd. mening kommer som en följd härav bestämmandet avkopieringsmöjligheterna au överlämnas lill avtalsparternas övervägande i enomfattning som synes gå uiöver vad Bernkonvenlionen i och för sig medger,framhåller i della sammanhang all del inom del akademiskaområdel är vanligl att litteraturen utkommer i små upplagor och alt en slor delav marknaden för denna litteratur utgörs av kurslitteratur och liknande. Enomfallande kopiering av slörre lexlpartier kan fä allvarliga eller förödandekonsekvenser på möjligheten att sälja och ulge sådan litteratur. Del bör därförenligt fakullelsnämnden beaklas att en alllför omfallande rätl till kopieringkan från universilelssynpunkl medföra övervägande negaliva konsekvenser,påpekar emellertid att förslagel medför väsenlliga fördelarjämfört med vad nuvarande rättsläge medger i det fall då endasl kortare avsnillskall kopieras ur ell större verk, framhåller dock all dellaknappasl är" fallel då det är fråga om all kopiera grundläggandekurslitteratur. Inom högskoleområdel bör därtill omfattningen avkopierings-rätten bestämmas med beaktande av den normala slorieken av seminariegrupperoch liknande. StudieförbundetFolkuniversitetet uttalar sig kritiskt mol ulredningens bedömning allstudieförbundens verksamhel inle bör omfallas av del föreslagna stadgandet i 15a i? förordar all förslagel på denna punkl utformas ienlighet med de överväganden som låg lill grund för den nordiskaupphovsrätlskommiltén och au studieförbundens verksamhel sålunda innefattas ibegreppel undervisning såväl i fråga om sludiecirkelverksamhel som beiräffandeandra kullurella aktiviteter. 1979/80:132 127 15a S- KLYS framhåller alt den valda placeringen markerar atl bestämmelsen inleskall ses som en komplellering lill 11 S URL ulan som en inskränkning iupphovsrällen till förmån för undervisningsområdet. Samma synpunkier anförsbeträffande placeringen av det föreslagna stadgandet i FoioL, 7 a §. BONUSifrågasätter om del inte av den föreslagna lagtexten i 15 a § URL bör framgåvem som är motpart lill upphovsmannaorganisation. BONUS menar all frågan häromi del enskilda fallel kan vara av väsenllig betydelse för upphovsmannen när detgäller värdel av ell avtal. En precisering på denna punkl skulle enligt BONUS'mening öka skyddet för de berörda upphovsmännen och den föreslagna regleringenskulle härigenom komma all stå i än bättre överensslämmelse med gällandeinlernationella överenskommelser. BONUS erinrar i della sammanhang om allparlsbegreppel också har slor belydelse vid lillämpningen av den föreslagnalagen om medling i vissa upphovsrätlslvister. LäromedelsförfattarnasFörening anser atl kopieringsrällen bör tillkomma i försia handläroinsiiluiionen såsom sådan och inle, som föreslagils, den enskilde läraren.Härigenom skulle det enligt föreningen klarl framgå all det är institutionensom skall ha det administrativa ansvarei för kopieringsverksamhelen. Fråganom begreppel undervisning las upp av etl flertal remissinslanser. BONUSifrågasätter starki om del är lagsliftningsiekniskl godtagbart all i lagtextenanvända ett tämligen allmänl uttryck som emellertid avses skola ha en begränsadinnebörd som i moiiven görs en precisering som fakliskl besiämmerbegreppets innebörd. Dä den i moiiven gjorda bestämningen synes i huvudsakriklig börden enligt BONUS' mening kunna utan olägenheler inflyta i lagtexten.Även och Föreningen anser alt den av utredningen föreslagna bestämningen avbegreppet undervisning bör framgå av lagtexten. Samma ståndpunkt intarFöreningen , som dock förordar all undervisningsbegreppel böravgränsas lill au endast avse "sådan undervisning som är av särskiltsamhälleligt inlresse". Statens konstmuseer och statens kulturrådframhåller vikten av all den föreslagna regleringen verkligen kommer allomfalta den pedagogiska verksamhel som bedrivs vid många av landels museer ochandra institutioner. /SR efteriyser en mer ingående precisering av vad somenligt förslagel bör anses innefattas i begreppet undervisning. RÅ, som inlehar nägon erinran mot ulformningen av förslagel i denna del, betonar emellertidall i den mån man i de kollekliva avtalen definierar olika slag avundervisningsverksamhet delta torde böra ske med ulgångspunkl från ulredningensbedömning av vad som ulgör sådan verksamhet. Om så sker, skulle det av avtaletklarl framgå om avsiklen är atl reglera även kopiering av verk inom ell områdesom ulgör elt undanlag lill vad som enligt bestämmelsen betraktas somundervisning. 1979/80:132 128 framhåller i anslulning härtill alt studieförbunden sedanen tid tillbaka via folkbildningsförbundel har fört diskussioner med BONUS ommöjligheterna att teckna ett kopieringsavial. Det finns etl stort behov förstudieförbunden att i sin verksamhet kunna ulnyllja en generell räll lillkopiering med hänsyn till den knapphei som föreligger i fråga om lämpligtstudiematerial. Om ulredningens förslag skulle gå igenom, skulle detta enligtfolkuniversitetets mening allvarligt försvåra studieförbundens och BONUS'möjligheter atl finna en för båda parter acceptabel lösning på hithörandeproblem. Folkuniversitet påpekar i della sammanhang all vissalillämpningssvårigheler kan uppkomma i samband med träffandet av eu evenluelllkopieringsavial om man, såsom föreslagits, endasl låter den särskildasvenskundervisningen för invandrare komma all omfattas av begreppelundervisning. Många cirkelledare är nämligen verksamma som ledare både förinvandrarcirklar och för allmänna cirklar. Då delvis samma regler gäller för debåda undervisningsformerna skulle del framslå som egendomligt för den enskildeledaren om han måste lillämpa olika regler vid kopiering av material förverksamhet inom samma förbund. Även släller sig kritisktmol förslaget all från tillämpningsområdet undanta siudieförbundens verksamhet.Förbundel anser alt del föreslagna sysiemel bör omfalta såväl sludiecirkelverksamhelsom annan folkbildningsverksamhet i studieförbundens regi och atl däravföranledda kosinader bör finansieras med slalliga medel. Liknande synpunkterframförs av . ,och folkbildningsulredningen. Statens konstmuseer framhåller att förslagel inle på någotallvarligt sätt berör möjlighelen alt kopiera bildkonslverk. Enligt slalenskonstmuseer lorde emellertid möjligheterna härtill böra ses över, ommasskopieringslekni-ken utvecklas lika snabbi och avancerat som under desenasle åren. Slalens konslmuseer erinrar i sammanhanget om alt del nu gällandeskolkopieringsavtalet inte tillåter framställning av duplikai av diabild. anser del angeläget atl förslagel blir tillämpligtäven på de kommunala musikskolornas verksamhet. Denna synpunki bilräds avFöreningen , Föreningen och . Enligt Utbildningsradios mening bör ävenverksamhelen inom de kommunala förskolorna omfattas av de föreslagnabestämmelserna. Enligt överåklagaren kan del i vissa falluppslå svårigheler alt fastställa innebörden av bl. a. uttrycket "verk avsamma slag" i andra slyckel i den föreslagna 15 a § URL. Även RÅframhåller aU ullryckel kan komma aU medföra vissa tolkningssvårigheler. RÅanser emellerlid all den föreslagna lagtexten kan godlas på förevarande punklmed hänsyn lill vad utredningen anfört i sina motiv till ledning förfastställandet av begreppet. Ulredningens förslag lill bestämmelse om rätt all meddelaförbud mol kopiering föranleder yllranden från några remissinstanser. vid framhåller atl den föreslagna rätlenlill 1979/80:132 129 förbudmol kopiering har stor principiell betydelse för upphovsmän som sak narorganisationstillhörighet. anser därför att det äravutomordentlig vikl alt information verkligen kommer till slånd om atl rätt lillsådan möjlighet finns. /SR ger ullryck för en liknande ståndpunkt.Läromedelsförfattarnas Förening framhåller som sin mening all den föreskrivnaförbudsrätten bör göras tillämplig även i fråga om upphovsmän som lillhöravtalsslulande organisalion. Såviit gäller föreskriften all förbud skall meddelashos organisalion för alt gälla förklarar RÅ all han delar ulredningensuppfattningatl förbuden kan förvänlas bli sällsynta. Den föreslagna ordningensynes enligt hans mening lämplig och praklisk. RÅ erinrar om all överträdelseav förbud kan medföra siraff enligt 53 § URL. Vid åklagarens bedömning av delsubjektiva rekvisitet får därvid vägas in hur informalionen om förbudetmeddelals och om den misstänkte haft möjlighel att få kännedom om förbudet.Överåklagaren i anser för sin del alt föreskriften fåll en frånsanklionssynpunkt mindre liilfredsslällande utformning. Enligt hans mening böri stället fordras för giltigt förbud att förbudet dels anmälls lill upphovsmannaorganisationoch dels angivits i del verk som förbudet skall gälla. I verkel bör dessulomfinnas en anteckning om hos vilken organisalion förbudet har anmälts.Föreningen anser principiella skäl lala för all förekommandeförbud bör riktas lill den part som lall kopieringsräli. finner bestämmelserna i 15 a § iredje slyckel URL oklaraoch vill därför förorda all dessa omarbetas i förtydligande syfle.Fakullelsnämnden anser också alt den föreslagna preskriptionstiden är alltförkort särskili för de utländska upphovsmännens del. Enligt fakullelsnämndensmening synes över huvud laget frågan om de ulländska upphovsmännensrättsställning vara förtjänt av en närmare granskning. Liknande synpunkterredovisas av . /SR och LäromedelsförfattarnasFörening. anmärker i fråga om 15 a § iredje slyckel sislapunklen URL all den valda ordalydelsen inie klart anger bestämmelsens innebörd.Tingsrällen föreslår att laglexlen här ulformas på följande sätt: "Iavtalet må föreskrivas med för upphovsmannen bindande verkan all krav på sådanersällning endasl får riklas mol organisalionen." Ulredningensförslag lill ulformning av ikraftträdande- och övergångsbestämmelser har inteföranlell någon erinran. Deremissinslanser som lillstyrker den föreslagna avtalslicensregleringen ellerlämnar denna ulan erinran ansluter sig i allmänhet också lill utredningensförslag lill lag om medling i vissa upphovsrätlslvister. Fleraremissinslanser lillstyrker förslagel under anförande att medlings-förfarandetutgör eu naluriigl och värdefulll komplemenl ull systemet med 9 1979/80. 1979/80:132 130 Bland de inslanser som uttalar sig i dennariklning märks skolöverslyrelsen, , , Föreningen ,och I . Några remissinslanser,t. ex. KLYS, och , uttalaratl den föreslagna ordningen innebär en smidig anpassning lill den regleringsom gäller på arbetsmarknaden i övrigt vid lösande av konflikter. Liknandesynpunkier redovisas av , som betonar betydelsen av eltytteriigare studium av arbelsrältsliga lösningar inom upphovsrällens område.Enligt och Föreningen finns del skäl all underdel fonsalia utredningsarbetet överväga möjligheten au göra medlingsförfarandettillämpligiävenpåandra typerav upphovsrällstvislerän de nu föreslagna. Del framlagda förslagel möts av kriiik från en endaremissinstans, nämligen vid universitet.Då staten i många fall kommer all vara moipart tillupphovsmannaorganisationerna anser fakullelsnämnden del vara en brisl iförslaget att regeringen tillagts viktiga uppgifter vid medlingsförfarandet.Enligt fakullelsnämnden bör därtill beaklas att redan avialslicensen, om dennainförs i upphovsrältslagstiftningen, med all sannolikhet kommer atl underiättaförhandlingar om kollektiva avtal. Vidare framhålls all skolkopieringsavtalethar visat sig fungera på etl tillfredsställande sätl utan lillgång lill enbakomliggande medlingslag. Enligt fakullelsnämndens mening lorde formerna förlösande av upphovsrällsliga ivisler böra övervägas i ett bredare sammanhang.Fakullelsnämnden förordar därför alt den föreslagna regleringen nu inte kommertill slånd. Den laglekniska ulformningen av förslaget har inleföranlell några synpunkier eller erinringar. (de remitterade förslagen) Lag om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt tilllitterära Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1960:729) omupphovsrätt lill litterära och konstnäriiga verk dels alt 49 § skall ha nedan angivna lydelse, delsall i lagen skall införas en ny paragraf, 15 a §, av nedan angivna lydelse. Lärare eller annan, som på grund av avtal Ingånget avorganisation som företräder ett flertal svenska upphovsmän på området ägerrätt att för sin undervisning genom reprografiskt förfarande framställaexemplar av verk, får för samma ändamål även framställa exemplar av utgivetverk av upphovsman, som icke företrädes av organisationen. Vad sålunda stadgatsgäller dock ej om upphovsmannen hos organisationen meddelat förbud mot sådantmångfaldigande. Framställning av exemplar enligt första stycket får endastavse verk av samma slag som omfattas av avtalet med organisationen. Åven iövrigt gälla de villkor ifråga om rätten till mångfaldigande som föreskrivas iavtalet. Framstälh exemplar får dock endast utnyttjas inom undervisningsverksamhetsom avses i avtalet. Vad I avtalet eller Inom organisationen har bestämtsifråga om ersättning för framställning av exemplar enligt avtalet skall ävengälla för upphovs- män,som Ickeföreträdas av organisationen. hinder härav har upphovsman, somvisar alt hans verk mångfaldigats med stöd av denna paragraf, rätl tillersäuning som hänför sig till mångfaldigandet, om han begär det Inom ett årefter utgången av det år då mångfaldigandet ägde rum. I avtalet får med förupphovsmannen bindande verkan föreskrivas att krav på sådan ersättning endastfår riktas mot organisationen. 49 §' Katalog, labell eller annal dylikl arbele, vari sammanställts ett stort anlal uppgifier, må ej ulan framställarens samtycke eftergöras, förrän lio år förflutit , dä arbelel utgavs. Vad i 9 §, 11 § förstastycket, 14, 22 a-22 c, 24 och 24 a §§ sägs skall äga motsvarande tillämpningbeträffande arbete som avses i denna paragraf Är sädanl arbete eller deldärav föremål för upphovsrätt, mä den ock göras gällande. Vad i 9 §, 11 § försiastycket, 14, 75 a, 22 a-22 c, 24 och 24 a §§ sägs skall äga molsvarandelillämpning beträffande arbete som avses i denna paragraf Är sädanl arbeleeller del därav föremål för upphovsrätt, må den ock göras gällande. Dennalag träder i krafl . Dennya lagen skall tillämpas även på sädanl verk och i 49 § avsett arbete somlillkommil före ikraftträdandet. 'Senaste lydelse 1978:488. 1979/80:132 133 Lagom ändring i lagen (1960:730) om rätt till fotografisk bild Härigenomföreskrivs i fräga om lagen (1960:730) om räll till fotografisk bild atl ilagen skall införas en ny paragraf, 7a§, av nedan angivna lydelse. Vad i 15a§ lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärligaverk är siadgal skall äga motsvarande tillämpning ifråga om rätten tillfotografisk bild. Dennalag iräder i kraft . Den nya lagen skalltillämpas även pä fotografisk bild som framställts före ikraftträdandet. 1979/80:132 134 Lagom medling i vissa upphovsrättstvister l-§Bestämmelserna i denna lag lillämpas när tvist uppstår om ingående av sådanlavtal om reprografiskt mångfaldigande av verk i undervisningsverksamhet, somavses i 15 a § lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärligaverk. Bestämmelserna i lagen gäller även i fråga om tvist om ingående av sådantavtal om reprografiskt mångfaldigande, på vilket nämnda lagrum äger tillämpninglill följd av hänvisning i 49 § lagen om upphovsrätt lill litterära ochkonstnäriiga verk eller i 7a § lagen (1960:730) om räu lill folografisk bild. 2 §Leder förhandling om avtal som avses i 1 § ej lill resullal, kan part påkalla medling. Medlingkan även påkallas av den som kan vara part i avtal som avses i 1 §, om av honomframställd begäran om förhandlingar i fråga om sådanl avtal avvisas. Medlingpåkallas genom framslällning lill regeringen. 3 § Medling skall påkallas från del all förhandlingar avpart förklarats strandade eller begäran om förhandlingar avvisals. 4 § Medling äger rum inför föriikningsman. Denne ulses av regeringen. Försummarpart, som kallats lill förhandling inför förlikningsman, atl inställa sig, kanföriikningsmannen på begäran av motpart anmäla förhållandet hos Stockholmstingsrätt. Denna kan förelägga parten vid vite alt fullgöra sinförhandlingsskyldighet och kan pä anmälan av föriikningsmannen utdöma vitel. 5 §Föreligger förslag till lösning från parterna, skall föriikningsförhandling arna gmndas pä dessa förslag. Uppnåsej enighet mellan parterna vid förhandling inför förlikningsmannen, kan hanföreslå dem all låla tvisten avgöras av skiljemän. Han kan också medverka vidutseende av skiljemän. 6 § Förkastas slutligt medlingsförslag eller finner föriikningsmannensig ej kunna framlägga medlingsförslag till följd av brislande medverkan frånpart, skall förhållandet, om parlerna ej är ense om att hänskjuta tvisten tillavgörande av skiljemän, av förlikningsmannen genast anmälas lill regeringen. 7 § Har inom omräde som förut är reglerat genom avtal före avtalstidensslul framställts begäran om förhandlingar om nytt avtal skall, om ej annatöverenskommes, gällande avtal anses tillämpligt även efter avtalstidens utgång,dock längst till de tidpunkter som anges i andra och iredje slyekena. Prop, 1979/80:132 135 Ommedling påkallas, skall avtalet lillämpas längst lill dess ivå veckor förflulitfrån del all slulligl medlingsförslag eller förslag enligt 5 § andra stycketförkastats eller föriikningsmannen enligt 6 § till regeringen anmält, att hantill följd av brislande medverkan från part ej kunnal framläggamedlingsförslag. Ommedling ej påkallas, skall avialel lillämpas lill dess den i 3 ij angivna lidenutgått. 8 § Den som är eller har varit förlikningsman fr ej obehörigen yppaeller utnyttja vad han har fött kännedom om under sin verksamhel. 9 § Har parterna skriftligen överenskommit att medling inte skall ägamm, skall bestämmelserna i denna lag ej lillämpas. Dennalag träder i kraft den . 1979/80:132 136 Närvarande:f d, regeringsrådet , justitiierådel Mannerfelt, regeringsrådetHilding, justitiierådel , Enligtprotokoll vid regeringssammanträde den 14juni 1979 har regeringen på hemställanav dåvarande statsrådet och chefen för justitiedepartemenlel inhämta lagrådets yttrande över förslag till 1, lag om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrättlill litterära och konslnärliga verk, 2, lag om ändring i lagen (1960:730) om rätt tillfotografisk bild, 3, lag om medling i vissa upphovsrätlstvisler. Förslagenhar föredragits inför lagrådet av hovrättsrådet , Förslagenföranleder följande yltrande. Förslagettill lag om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära ochkonstnärliga verk Denföreslagna lagstiftningen förutsätter all närmare villkor för rätlen tillreprografiskt mångfaldigande inom undervisningsområdet kommer au fastställasgenom avtal mellan företrädare för undervisningsväsendel och för vissaupphovsmannaorganisationer, Ändamålel med förslagel är att i princip göradylika avtal bindande också för upphovsmän, som inte företräds avavtalsslulande organisalion. Sådana upphovsmän skall dock få rätt atl meddelaförbud mot mångfaldigande. Om förbud ej meddelas, kan de begära individuellersättning för mångfaldigandet. Fråga uppkommer härvid hur en lagstiftning meddenna uppbyggnad förhåller sig till föreskrifterna i 8 kap, regeringsformen(RF). Denföreslagna lagstiftningen rör ämne som avses i 8 kap. 2 § RF. Enligt detlastadgande meddelas föreskrifter om enskildas personliga ställning samt om deraspersonliga inbördes förhållanden genom lag (civilrältslig lagstiftning). Sådannormgivning flr-lill skillnad från vad som i vissa fall kan ske i fräga omnormgivning som avses i 8 kap. 3 § - inle delegeras till regeringen. Så skerinte heller i del remitterade förslaget. Bestämmelserna i 8 kap, 2 § vilaremellerlid liksom kapitlet i dess helhel på grundtanken att normgivning skallutövas av ell offentligt organ. Frågan kan därför ställas om del är förenligt 1979/80:132 137 med8 kap, och dess grunder alt - såsom nu föreslås ske - låter enlagreglering i viss utsträckning hämta sill maleriella innehåll från överenskommelsermellan enskilda avtalsparter. 1konstitutionell praxis har hinder inte föreligga för all ge ennorm den innebörden all hänvisning görs lill avtal eller annan rällskälla sominle är av offentligrältslig karaktär. Exempel härpå har förekommit både föreoch efter RF:s ikraftlrädande. Förarbelena till RF ger inle heller vid handenatt man tänkt sig atl RF för civilrälislagsliftningens del skulle medföra någonsaklig förändring i nu ifrågavarande avseende i jämförelse med vad som lidigaregälll beiräffande "allmän civillag". Somexempel på atl en lagregel hell eller delvis hämtar silt materiella innehållfrån annan rällskälla kan nämnas hänvisning lill "handelsbruk eller annansedvänja", "god sed i hyresförhållanden" och liknande (betr.ytteriigare exempel, se , Kutym och rättsregel s. 7 nol 1). Eu annatexempel - som är av särskilt intresse lör delta lagstiftningsärende - är 22 §andra slyckel URL som i viss mån utgjort förebild för den laglekniska lösningsom nu föreslås. Ytteriigare exempel ålerfinns i den arbelsrältsligalagsiiftningen. vari eljesi tvingande lagregler i vissa fall får vika förkollekiivavtalsbesläm-melser och arbelsgivare ges räll atl tillämpa sådanaavtalsbestämmelser beiräffande oorganiserade arbetstagare; beträffande sådanalagbestämmelser från liden före RF:s ikraftträdande, se redovisning i SOU1975:1 Demokrali på arbetsplatsen s. 746, och från tiden därefter, 10 kap. 3 §lagen (1976:600) om offenllig anslällning, 2 § semesterlagen (1977:480), 4 kap.7 § arbelsmiljölagen (1977:1160) och 2 § lagen (1978:410) om räll till ledighelför vård av barn, m. m. Från ell annal lagstiflningsområde må nämnas 2 § andraslycket och 4 § första slyckel lagen (1974:1080) om avveckling avhyresregleringen. Medhänsyn lill del anförda finner vi att den föreslagna regleringen i vad denhänvisar till avtal av berört slag inle kan anses oförenlig med föreskrifternai 8 kap. 2 § RF eller dess grunder. Så kan ej heller anses vara fallel iförhållande lill stadgandena i 2 kap. 19 § och 20 § andra stycket 8 RF. Principenom upphovsmannens generella ensamrätt när det gäller mångfaldigande av verkslogs uttryckligen fast i Bernkonvenlionen vid konferens i Stockholm.Det angavs då i art. 9.1 alt upphovsman till litterära och konstnäriiga verk,som skyddas av konventionen, äger uteslutande räll alt låta mångfaldiga sinaverk på vad sätt och i vilken form del vara må. Samlidigt förbehölls i arl.