prop · G303109 · 1979-12-31 00:00:00 — Kommunerna ligger i ell ulpräglalglesbygdsområde. Vid en sådan avgränsning kommer visserligen orler i ell lO-lalkommuner söder om områdel, bl, a, i och Väslergötland, all haortslillägg som ligger över maximinivån för de angivna kommunerna. Dessasöderul liggande orter har emellerlid i allmänhel lillägg som endastobetydligt överstiger maximinivån. Vidare är del här fråga om orter som inleligger i ulpriiglad glesbygd. Dessulom är på grund av klimatet förbrukningen avolja för uppvärmning i dessa orler genomsnillligi lägre än i de nordligareorlerna. Med hänsyn härtill finner jag all del bakomliggande regionalpolitiskasyftet med åtgärden bäst uppnås om maximeringen av orlslilläggen begränsastill de angivna 50 kommunerna. Den föreslagna ålgärden skulle komma atl omfalla ellslörre område än den differenliering av fordonsskatten som lidigare harföreslagils av chefen för budgeldepartemenlet. Jag finner denna skillnadmoliverad eflersom det område som bör omfallas av en sänkning av orlslilläggeninle endasl besläms av den geografiska belägenheten ulan även avorlslilläg-gens slorlek. Del förekommer exempelvis flera orler ulanför stödområdena5 och 6 som har högre ortslillägg än orler inom områdena. Eftersom ålgärdensyftar lill atl minska prisskillnaderna på olja bör åtgärden komma samtliga deangivna 50 kommunerna i inre och väsira lill gtido oavsett omde ligger i del inre stödomrädel eller inle. Sammanfattningsvis finner jag alltså all maximeringen börgenomföras inom de angivna 50 kommunerna. En förleckning över dessa lorde fåfogas lill del lagförslag som jag ämnar lägga fram i del följande. Ulredningsförslagel innebär alt orlslilläggei skulle uppgålill högsl /m"* inom del akluella områdel. Denna nivå beräknades medutgångspunkt i de ortslillägg som gällde i de orler som ligger igränstrakterna av del föreslagna områdel, Ortslilläggen förändras emellerlidmed hänsyn till kostnadsutvecklingen. Även det maximala ortstilläggel måstedärför såsom ulredningen har föreslagit efler hand kunna anpassas lill deändrade förhållandena, Detla gäller både vid införandel av del syslem somjagföreslär saml i fråga om därefler inträffade ändringar. Med hänsyn till enändring av ortslilläggen som genomfördes höslen 1979 torde den akluellamaximinivån f, n, kunna beräknas lill bortemot ,/m\ Genom en geografisk maximering av ortstilläggen blir enviss del av oljeföreiagens kosinader för transporler lill området inle läckta.Delta Prop.1979/80: 109 16 gallei leveranser lill sådana orler inom områdel somskulle ha haft högre onslillägg om inte viss maximering gällde. För allkompensera förelagen ftir delta intäktsboiifall bör såsom utredningen harföreslagil i molsvaran-tlc man cll särskilt Iranspoitbidrag utgå. Storleken avbidraget till de olika ftirclagcn blir beroende av hurrespektive förelags försäljning ftirdelar sig mellan olika orter inom detområde där ortslillägg inle får översliga maximinivån, Endasl leveranser tillorter där ortstilläggel skulle ha varit högre än lillålel maximum blirbidragsberältigade. Ersättningens storlek blir vidare beroende av hur slorsiinkningen är i olika orter. Innan jag övergår liil den närmare ulformningen avsysiemel och lill finansieringen av iransportbidragen villjag i ftåga omzonlilläggen framhålla följande. Fram lill ai 1967 tillämpade oljeföreiagen en indelning avlandet i sex olika priszoncr med en skillnad på mellan varje zon. Ulanförhögsia priszon förekom dessulom vissa s. k. frankoplalser, där frakltilläggulgick med belopp över hogsla zonlillägg. De Irc högsia priszonerna slopades år1967, DeUa innebar en minskning av prisskillnaderna i landel, F. n. lordezonlilläggen endast läcka en del av de lolala Iransporikoslnaderna förmolorbensin. Reslerande del har beaktats av oljeföretagen vid bestämmandet avgrundpriserna. Av det anförda framgår atl del nuvarande zontill-läggssystemetredan i sig innebär en belydande uljämning av Iransporikoslnaderna mellanolika delar av landel. Som yUeriigare bakgrund lill ell slällningstagande villjag framhålla atl tilläggen f.n. ulgöi i 2-zon mindre än en och i 1-zon mindreän en halv procenl av det totala bensinpriset. Denna andel sjunker med ettstigande bensinpris. För bilister med en körsträcka som överensstämmer med densom gäller i genomsnitt för bilister i respektive zon kan årskostnaden i formav zonlillägg beräknas lill ca . i 1-zon och . Det bör också nämnas alt del förekommer regionalaprisskillnader som inte beror på zonlillägg. Jag avser här de förhållandena alllägre priser på bensin förekommer dels genom försäljning av s.k. lägprisbensin,dels till följd av prispressande lokal konkurrens. De av dessa fakiorerorsakade prisskillnaderna är vanligen belydligl slörre än dem som föranleds avnämnda tillägg och skulle kvarslå även om man ingrep mot zontilläggen. Jag ansei del visseriigen påkallal att åtgärder vidtas somminskar den fördyrande faktor i den utpräglade glesbygden som zonlilläggenulgör. Dock villjag mol bakgrund av del anförda inte förorda att detla sker iform av eu regleringssystem för uljämning av zonlilläggen, sådanl skullevara tekniskt komplicerat och skulle dessulom innebära ytterligare kostnadskrävandeadminsirativa insalser. Jag vill i stället peka pä all en geografiskdifferenliering av den årliga fordonsskallen kan för normalbilisten ge högrekostnadsutjämnande effekt. Dessulom är meloden administrativt enklare an enuljämning av zonlilläggen. Chefen för budgeldeparlemenlel har tidigare dennadag lagl fram ell förslag om differenliering. Prop.1979/80: 109 17 förslagel ges den kompensalion för zonlilläggen som ärpåkallad för glesbygdsbilisterna, 1 fråga om den lekniska utformningen av systemet medmaximering av vissa ortslillägg samt kompensation för detta i form avtransportbidrag vill jag anföra följande, Uliedningen har föreslagil alt skall angerikllinjer för ortstill-läggsutjämningen medan den närmare ulformningen börankomma på regeringen, 1 enlighet med delta har ulredningen lagt fram ettförslag lill en lag om uljämning av orlstillägg för vissa oljeprodukter.Lagförslaget innehåller bl, a, bemyndiganden för regeringen alt meddelaföreskrifter om högsta ortslillägg saml atl fastställa transporlbidrag, 1förslagel anges sålunda alt för uljämning av de prisskillnader påmotorbrännolja och eldningsolja som förorsakas av de tillägg förtransportkostnader (ortstillägg), vilka till-lämpas vid försäljning tillförbrukare, får regeringen föreskriva ell högsia orlstillägg som skall gällavid sådan försäljning inom de kommuner som anges i bilaga till lagen. Enligtförslagel skall kompensation för transportkostnader, som lill följd avutjämningen inle blir läckla, ulgå i form av transporlbidrag. Vidare skall iden män regeringen så föreskriver transporlbidrag ulgä också lill förbrukareinom de berörda kommunerna vilken har köpt eldningsolja ulan alt erläggaorlstillägg. Enligt ulredningen skall transporlbidrag fastställas av regeringenpå förslag av SPK för de orter som omfallas av utjämningen. Bidrag skallutbetalas av RSV, För alt läcka kosinaderna för utjämningen föreslås attregeringen får besluta om uttagande av en särskild avgift pä motorbrännolja ocheldningsolja, 1 en lill lagen anslutande förordning skall enligtulredningen regleras del högsia orlslilläggels slorlek, vid vilken lyp avförsäljning maximering skall gälla, Iransportbidragets storlek för skilda orterdär sänkning sker, vilka som är bidragsberältigade och när rätlen lill bidraginlräder. Vidare skall där lämnas föreskrifier om bl, a, förfarande,ålerbetalningsskyldighel när nägon lill följd av oriklig uppgifl har erhållilför myckel bidrag saml besvärsordning, Remissinslanserna har inle riktat principiellainvändningar mot atl lagstiftningen i huvudsak ulformas som enbemyndigandelag. För egen del anser jag att tekniken är ändamålsenlig i detlafall av bl, a, praktiska skäl, Bemyndigandel bör inte vara mer vidsträckt änvad som behövs för atl regeringen skall ha den handlingsfrihet som är nödvändigför att möta uppkommande situationer. Jag vill här la upp den akluella lagstiftningensberöringspunkter med allmänna prisregleringslagen (1956: 236), När denna lag äri tillämpning kan regeringen eller myndighet som regeringen bestämmerföreskriva skilda prisreglerande älgärder. Därvid kan föreskrivas visst pris,som prövas skäligl, att gälla som högslpris vid frivillig försäljning av vissförnödenhet eller frivilligl ulförande av viss Ijänsl, Genom beslul avregeringen infördes 2 1979180. Prop.1979/80:109 18 högslprisreglering beiräffande bl, a.dieselbrännolja och eldningsolja. Därvid bemyndigades SPK all föreskriva attlillägg lill högslprisel får göras med bl, a, zon- och orlstillägg.Bestämmelserna finns i förordningen (1977:770) om prisslopp m, m, (ändradsenasl 1980:37), Nämnden har också ulfärdal sådana föreskrifier. Till följd av den angivna högslprisregleringen omfallas f,n, orlslilläg-gens sloriek av de kontrollmöjligheter som allmännaprisregleringslagen medger i bl, a, inflationsbekämpande syfle. Den nu aktuellasänkningen av vissa orlstillägg har dock samband med resursfördelning ochregionalpolitik. Därför är del enligt min mening påkallal med en särskildlagstiftning som kan lillämpas oberoende av allmänna prisregleringslagen, Ifråga om lagens närmare ulformning villjag framhålla följande, I likhei medutredningen anser jag all den sänkning somjag förordar i princip bör knyla anlill del nuvarande systemet med orlstillägg såsom della är ulformal närdel gäller Iransportkosinadselemenl, schablon-metoder m, m. Även om systemet isin nuvarande utformning är användbart som underlag också för beräkning avvilken del av Iransporikoslnaderna, som till följd av maximering avorlslilläggei bör läckas med transporlbidrag, måsle dock flera faktoreruppmärksammas. Dit hör, eftersom företagen själva har infört systemet och deltasåledes är frivilligl, all principerna för beräkning av ortslillägg kan kommaatl förändras av företagen, I lagstiftningen bör därför öppnas möjligheterlill en prövning i administrativ ordning av frågan om i vilken utsträckningdet är befogal att medge transporlbidrag för den del av ortstilläggen somföretagen inte kan läcka lill följd av maximeringen. Bl, a, kan det därvidfinnas anledning att pröva de eventuellt ändrade kostnadselemenl som företagenframdeles kan komma atl la med i sina beräkningar liksom även andra skälighetsfrågor.Beslämmelsema i lagförslaget bör utformas mol bakgrund av detla. Såsom framgår av ulredningens belänkande förutsätiermaximeringssys-temel alt företagen ocksä i fortsättningen gör egna beräkningarav orlstill-läggen som underlag för bestämmande av transportbidragens slorlek.OK, som hitintills för branschens räkning har svarat för dessa beräkningar, hari silt remissyttrande förklarat sig berett att biträda även i fortsättningen. Som jag anförde föreslår utredningen atttransportbidrag skall, i den mån regeringen föreskriver det, utgå också tillsådana förbrukare inom de berörda kommunerna som har köpt eldningsolja utan atterlägga ortslill-lägg. Därmed avses i försia hand sådana förbrukare som köpereldningsolja i s. k. cargoform, dvs. i hel eller delad fartygslast till egendepå i hamn, och själva ombesörjer och bekostar landtransporten. Jag delaruppfattningen all också sådana förbmkare i lämplig utsträckning bör kunnaerhålla kompensation för den del av transportkostnaderna som svarar mot detbidrag som enligt mitt förslag skall utgå inom ramen för ortslilläggssystemel.På denna punkt vill jag erinra om atl också dessa förbrukare har att eriäggaden högre energiskatt som beslutade om . Prop.1979/80:109 19 bidragsmöjlighet bör inte begränsas till Iransporler somavser eldningsolja ulan även omfalta iransporler av dieselbrännolja(motorbrännolja). Jag anser all del i lagen bör anges generelll all med oljaavses i lagen dieselbrännolja och eldningsolja. Dessa begrepp läcker ävenbunkerolja. Också andra fall kan förekomma när visst transporlbidragbör ulgå lill förbrukare inom de berörda kommunerna. a. har ulredningenföreslagil alt maximeringen endasl skall lillämpas vid försäljning lill sådanaförbrukare som inte är regisirerade som skattskyldiga för olja enligi lagen(1957:262) om allmän energiskall. Syftet är all undvika en svårhanteriigredovisning i flera led. Det kan visa sig lämpligl all följa ulredningensförslag på denna punkl. I så fall skulle sädana förbrukare som är registreradeinte komma att omfattas av maximeringen ulan skulle få beiala ell oreduceralortslillägg. Jag delar ulredningens uppfattning all också sådana förbrukare ilämplig ulslräckning bör kunna erhålla kompensation för della. Som har nämnls lidigare föreslår ulredningen vidare all ilagen skall ges föreskrifier om atl en särskild avgift får las ul. Av delföljande kommeralt framgå all jag inle vill förorda en sådan avgift. Därmedbortfaller behovel av särskilda föreskrifter på denna punkl. 1 övrigl villjag i fråga om lagförslagets ulformninglillägga följande. Jag anser del av prakliska skäl vara erforderiigl altregeringen kan överlåta sina befogenheter i fråga om transporlbidrag lillförvaltningsmyndighet. Det bör vidare uppmärksammas alt behov kan uppkomma avstraffsanklionerade regler om uppgiftsskyldighei för sökande i ärenden rörandeiransportbidrag. En beslämmelse som bemyndigar regeringen atl meddelaföreskrifier rörande uppgiftsskyldighei bör mol denna bakgrund tas in i lagen. Enligt min mening bör överträdelser av bestämmelsen omhögsta ortslill-lägg inle lämnas osanklionerade, I straffskalan bör ingå bölereller fängelse i högsl , 1 fråga om ansvar för oriktiga uppgiftersom lämnas i ansökan om transporlbidrag gäller alt bestämmelserna i 15 kap, 10§ om osann och vårdslös försäkran kan bli lillämpliga om del i entill lagen anslutande förordning föreskrivs atl uppgifter i en sådan ansökanskall lämnas på heder och samvete. Enligt sin instruktion skall SPK övervaka prissättningenpä varor och Ijänsler i landel. Övervakningen omfallar också prissättningen påoljeprodukter. Jag förutsätter därför atl SPK, inom ramen för sin verksamhet,följer utvecklingen beträffande det av mig föreslagna systemet och anmäler förregeringen sådana förhållanden som kan kräva särskilda ålgärder. Den föreslagna lagstiftningen kan efter erforderligaförberedelser träda i krafl den , Lagförslaget är tekniskt okomplicerat. Även i övrigt ärförslagel sådanl alt lagrådels hörande skulle sakna belydelse. Prop.1979/80: 109 20 Med utgångspunkt i dels den leveransstalislik ulredningenhar lagil fram, dels nu gällande ortstilläggsnivå beräknarjag all densammanlagda årliga koslnaden för Iransportbidragen f, n, kommer atl uppgå lill20 milj, kr. Då systemet kan träda i krafl den blirmedelsbehovei för budgeiårei 1980/81 10 milj, kr, Ulredningen har föreslagil all en särskildutjämningsavgift skall las ul för alt finansiera Iransportbidragen, Jag vill erinraom all de ålgärder som föreslås delvis skall ses mol bakgrund av den avriksdagen beslutade höjningen av energiskatten, Därtör vill jag inle förordainförandel av en särskild avgift, Ulredningen har beräknai vissa resurser föradministrationen av utjämningen. Jag anser del angelägel all sysiemeladminislrativi ulformas så enkell som möjligi. Den av mig förordadeulformningen lorde kräva mindre administrativa insalser än vad utredningen harberäknai. Jag avser all åierkomma i denna fråga. De transportbidrag jag har förordal i del föregående börlas upp under elt nylt förslagsanslag under elfte huvudlileln benämnl Bidraglill vissa oljelransporter i glesbygd. I enlighet med vad jag nu har anförl har inomhandelsdepartementet upprättats förslag till lag med bemyndigande om sänkning av ortstillägg för vissaoljeprodukter, m, m. Förslaget bör fogas till regeringsprotokollel i dettaärende som bilaga 2.3. 1979/80:109 21 Med hänvisning till del anförda hemsläller jag attregeringen föreslår alt 1, antagaförslaget till lag med bemyndigande om sänkning av orlstillägg för vissaoljeprodukter, m, m,, 2, till Bidragtill vissa oljelransporter i glesbygd för /81 under elftehuvudtiteln anvisa ell förslagsanslag av , Betänkande av utredningen om utjämning av regionala ochlokala prisskillnader på eldningsolja och bensin 1979/80:109 25 Till statsrådet ochchefen för bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda frågan om utjämning.avde prisskillnader på eldningsolja och bensin som följer av det tillämpadesystemet med orts- och zontillägg. Med stöd av dettabemyndigande tillkallades departementsrådet som särskild utredare. Till sakkunniga förordnadesden departementsrådetGöran Carnhagen,departementssekreteraren , direktören , departementsrådet , departementssekreterarenAnn-Christin , direktören och avdelningschefen . Som expert förordnadesden 7 novem.ber 1977 bitr. Till sekreterare åtutredningen förordnades den 8 augusti 1977numera kammarrättsassessorn Per . Utredningen har slutfört sitt uppdrag och får härmed överlämna betänkandetUtjämning av ortstillägg. Särskilt yttrande har avgivits av Jönestedt. 2.5 Priser,skatter, avgifter och rabatter 4.3 SPK:s förslag och remissutfallet 4.4 Debatten desenaste åren Prop.1979/80:109 28 6 prisskillnadernas betydelse,vissa prissätt- ningsfragor M.m. 6.2 Orts- ochzontilläggens betydelse för olika förbrukarkategorieroch regioner 6.2.1 Oljeförbrukningen i olika delar av landet 6.3.6 Rabatter på drivmedelsmarknaden 7 TRANSPORTKOSTNADERNA OCH PRISSÄTTNINGEN AV VISSA ANDRA VAROR, M.M. 8.1.3 Vissa för alternativen gemensamma f örutsät-cningar 8.2.2 Skatt på bensin 8.2.3 Energiskatt på brännolja 8.2.4 Synpunkter på en skattedifferentiering 8.4 Total utjämning av orts- och zontilläggen 8.4.3 Utjämning i oljebranschens regi 8.5 Maximering av ortstilläggen 8.6 Särskildaaspekter på utjämning av zontilläggen 9.4 Industri- och energipolitiskaaspekter 9.6 Pris-, konkurrens- ochmarknadsaspekter 10.1 Förslag till lag om utjämning avortstillägg för vissa oljeprodukter 10.2 Förslag till förordningom utjämning av ortstillägg för vissa oljeprodukter 1979/80:109 31 Vidförsäljningen av eldningsoljor, bensin och dieselbrännoljatas i prissättningen särskild hänsyn till transportkostnaderna. Föreldningsolja och dieselbrännolja som levereras med tankbil bestäms särskildaortstillägg för ett stort antal orter. Ortstilläggenva-rierar f.n. per m . När det gällerbensin och dieselbrännolja som säljs från pump indelas landet med utgångspunktfrån importhamnarna och deras närmaste omland i tre zoner med 1 öresprisskillnad per liter. Vår uppgifthar varit att granska olika möjligheter att mildra verkningarna av de nuvarandeorts- och zontill-läggen. Efter att bl.a. ha sett på tilläggensekonomiska betydelse för olika förbrukare och undersökt vilka metoder sompraktiskt kan användas för att åstadkomma en utjämning av de regionalaprisskillnader som tillläggen medför har vi stannat för att föreslå vissut-jä.mning av ortstilläggen. Utjämningen skall ske i form av en maximering avortstilläggen till per m för orterinom det inre stödområdet och vissa angränsande kommuner i västraSvealand med höga ortstillägg. Förslaget utgår från den nuvarande ortstilläggsnivån. Utjämningen föreslås träda ikraft . När det gäller de regionala prisskillnader som föranledsav zontilläggen har vi inte funnit någon utjämningsåtgärd påkallad. Ortstilläggen infördes islutet av sedan eldningsoljor i större utsträckningkommit i bruk vid fastighetsuppvärmning. Zontilläggen tillkom redan före andravärldskriget. De nu gällande ortstilläggen ärgrundade på en schablonberäkning av vissa element itransportkostnaderna - tankfartygsfrakt, hamnavgift och tankbilstransport. Jämförda medortstilläggen är zontilläggen än mer schablonmässigt beräknade för stora 1979/80:109 32 Enbetydande del av eldningsoljorna, främst tjocka oljor, berörs inte av ortstilläggenberoende på att de levereras direkt till industrier, värmeverk,kraftvärmeverk m.m. i tankfartyg i stora kvantiteter enligt avtal som intehar någon anknytning till ortstilläggen. Zontilläggen omfattar den helt övervägandedelen av försäljningen av bensin. I fråga omdieselbrännolja tas zontillägg ut på ca 30 %och ortstillägg på av den totala volymen. Frågan omutjämning av de ifrågavarande prisskillnaderna påpetroleumprodukter har tagits upp i sedanand.ra världskriget. Krav på utjämning harframförts av företrädare för olika partier. har kraven kommit från denorrländska riksdagsmännen. har frågan blivit föremål för närmare utredning. Senast av statens pris- och kartellnämnd (SPK)som avlämnade ett förslag till lösning som byggde på ett särskiltclearingsystem. Förslaget ansågs dock förenat med sådana nackdelar att ytterligare utredningsarbetefordrades. Vår undersökning avolika metoder att utjämna de regionala prisskillnaderna påoljeprodukter har lett fram till att det i första hand finns tvåalternativ som kan användas. En metod är att, som SPK föreslog, åstadkommaen fullständig utjämning av tilläggen genom att ta ut en enhetlig transportutjämningsavgiftvid försäljning av oljeprodukter - oberoende av var försäljningensker i landet - och tillgodoföra oljeföretagen ett transportbidrag beroende på var ilandet produkterna säljs. Konsumenter på orter med korta transportavstånd skullefå jämna ut transportkostnaderna för dekonsumenter som har långa avstånd. Den andra metoden innebär att manbegränsar utjämningen till att avse de högsta tilläggen. I båda fallenrör det sig om åtgärder som direkt tar sikte på de idagtillämpade orts- och zontilläggen. Att åstadkomma en utjämning med hjälp av endifferentiering av energiskatten på de be- 1979/80:109 33 rörda oljeprodukterna eller genom attlåta dem omfattas av detregionalpolitiska transportstödet har viinte ansett vara lämpligt. Enligt vår mening harde regionala prisskillnaderna på oljeproduktersom förorsakas av systemet med orts- ochzontillägg begränsad ekonomisk betydelse för förbrukarna.Vid en samlad bedömning har vi emellertid stannat för att någonform av utjämning bör komma till ståndbeträffande ortstillr.ggen på eldningsolja och dieselbrännolja. Vi har dåtagit hänsyn även till vissa andra faktorer. I den långvariga debatten är det i första hand frågansrättviseaspekter som kommit att få betydelse och en lösning har framstått som mycket angelägen för olikaintressenter. Vidare tas de högstaortstill-läggen ut på orter därförbrukningen på grund av klimatet är störst. Det har också framgåttatt inte endast tilläggssystemet utan även variationer i rabattgiv-ning i viss mån kan medverka till högre priser i de inre delarna av landet. Slutligen sammanfaller området med högatillägg i stort sett med det inre stödområdet. Trotsolika regionalpolitiska insatser kvarståren rad problem som gör förhållandena för näringsliv ochbefolkning besvärligare i det inre stödområdet än i andra delar av landet. När detgäller valet av åtgärd anser vi att en total utjämning av ortstilläggen av den typ SPK föreslog, trots vissa justeringar somvi funnit möjliga, är förenad med sådana nackdelar att åtgärden med hänsyn till problemets omfattninginte heller nu är lämplig att genomföra. I stället förordar vi att utjämningen begränsas till en reducering av de högsta tilläggen. Genom en sådan utjämning kan verkningarna av detnuvarande tilläggssystemet mildras för förbrukarna i landets inre delarutan att prisnivån för övriga förbrukare påverkas nämnvärt. Åtgärden kräver också en mindre administrativ insats jä.mfört med en total utjämning. 1979/80:109 34 Regeringenföreslås få bemyndigande att vidta de åtgärder somfordras för utjämningens genomförande. Ersättning för detransportkostnader som till följd av utjämningen inte blir täckta skall enligt förslaget lämnas iform av särskilda transportbidrag för de ortersom omfattas av utjämningen. Det totala behovet av sådanabidrag har vi utifrån dagsläget beräknat till och detföreslås bli täckt genom en särskild transportavgift påeldningsolja och dieselbrännolja. Avgiften skulle uppgå till ca75 öre per m . SPK skall medverka när det gäller fastställandet av högsta ortstillägg, transportbidrag och transport avgift.