prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Det nya byggnadsfartyget användessåledes även för bojhantering, ^lotsdistrikts-^fartygen arbetar också iangränsande distrikt och även ^gasningsjaklerna vidgar sina ^arbeisområden.^Tolall erfordras, sedan planen för fyrombyggnader ur^lalionaliseringssynpunkt genomförts, ^sammanlagi 8 fartyg. Verkelsfartygsbestånd för farledsdrift kommer ^atl förbättras avsevärt såsomberörts ovan - i samband med de i ^prop. 1978/79:49 om vissa varvs^^ frågoraviserade beställningarna och ^uppruslningarna av fartyg. Sålunda har beställts^ell ^byggnadsfariyg till en totalkostnad om 16,7 milj. kr. Fartyget, som är ^främsl ^konstrueiat för attanvändas vid byggande av ^fasla sjömärken och för hantering av flytandesjömärken, skall levereras . Förberedelser för anskaffningav ^elt nytt ^lotsdistriktsfartyg som ersättare för pågår. Emellertid är ^ocksä enligt ^veiketfartygen och Klipparen i sådant skick att de kräver så ^slora^underhållsålgärder all del ej är lönsamt behålla dem. 1 investeringsplanen hardärför medel upptagits för ^återan^skaffning av dessa fartyg.Anskaffningskos^tnaden för ^lolsdistrikisfartygel s^om skall ersätta Stockholmhar fördelats med 13 milj. kr. på /81 och 25 milj. kr. 1981/82.Kostnaden för ^elt nytt ^byggnadsfariyg faller med 8 milj. kr. på /83 och 1983/84. I sjöräddningsverksamhetenförutsätts en fortsatt anskaffning av ^effekliviieishöjande ^räddningsmaterieli form av ^helikopterburna ^liv^f^lot-^lar och snabba sjöräddningsbåtar. Detnuvarande ^PR-nälel omstruktureras så ^atl större räckvidd näs. Utvecklingen avett ^pejlsyslem bör fortsätta. 1979/80:100 Bilaga9 126 Totalt räknar med ca 1 milj. kr. iinvesteringar per är. räknar med allinvestera ca 1.7 milj. kr. I frågaom ^radionavigeringsslalioner tar ^verkel upp ca 1,2 milj. kr. För den nuföreliggande investeringsperioden innebär investeringsplanen bl.a. alt medelupptagits för ersättare för ^Ran med 18 milj. kr. fördelade på budgetåren1981/82 och 1982/83. 1 samband med ^varvsinduslristö-^det har ^sjöfartsverkeifåll regeringens bemyndigande ^atl ^besiälla en ny ^ledarmoiorbai för^sjömälning ^lill en kostnad av ^lolall 12,8 milj. kr. Leverans är ^beslämd^lill . Vad gäller ^båtmaterielen i ^övrigl har upptagitsmedel för ^återanskaffning av ^yllerligare en ^ledarmoiorbai ^saml ^ell ^anlallätta motorbåtar och dieselmotorer. Investeringar i teknisk^ulrusining för ^sjömälning intensifieras i början av planeringsperioden. Bl.a. kommer sjömätningen all automatiseras så alt bearbetningen av mätresultatetoch dess överförande ^lill ^sjökorlel förenklas ^högsl ^väsenlligl. ^Erfarenhelen av den^ulbyggda ^isbrylarfloltan, ^vinlersjöfarlens ^uiveck^ling och ^resullaien avpågående ^sludier angående ^isbryiarverksamhelen bör avvaktas innan frågan omytterligare isbrytare aktualiseras. För alt trots ^lilliagande ålder kunnabibehålla den nuvarande ^isbrylarkapacileien, lar ^sjöfartsverkei upp^sammanlagi 50 milj. kr. för modernisering av ^Thule och . Upprustningen ärföranledd av bl. a. krav på bättre bostads-och arbetsmiljö. En betydande ökning imedelstilldelningen jämfört med nuvarande laga belopp ^fömisältes för dennaobjektgrupp. Frågan om en förbättring av ^navigeringsförhållandena vid inloppet^lill ^Göleborg har redan i ^lidigare sammanhang ^föris på tal ^av sjöfartsverket.Under de senaste åren har den också ^lagits upp bl. a. av . och sjöfartens haverikommission.Sjösäkerheten i denna starkt trafikerade led skulle ^förbältras ^avsevärl omvissa grund såsom ^Brandnäsbrotlen, ^Hulke-^bådan, ^Böltö, ^Gäveskär och^Hunnebådan bortsprängdes till ^älminslone 10 ^m^ ramfritt djup. För ^infarlsledernatill ^Siockholm övervägs olika ^ålgärder för att åstadkomma ökad sjösäkerhet.I ^della miljökänsliga område har ^skell ^grundsiötningar somorsakat allvarliga problem. ^uireds om det är rationellt ochlämpligt ^atl koncen^trera i varje fall den tunga miljöfarliga ^irafiken farled och vilken farled som i sä fall bör 1979/80:100 Bilaga9 127 En del ^förbätlringsarbelen kommer all^aklualiseras i ^della sammanhang. ^lorde ^muddringar vara ofrånkomligapä vissa avsnitt. Medel har tagils uppför nödvändiga undersökningar, projekterings- och ^fördjupningsinsalser iGöteborg och . De sammanlagda kostnaderna beräknas ^lill 25 milj. kr.under planeringsperioden. Vidare har upplagils medel,^lotali 15 milj. kr., för farledsfördjupning i ^Flinlrännan ^lill samma djupsom ^Drogden för alt ^underiälla planerad trafikseparering genom Öresund.Frågan har ^lidigare omnämnts av och önskemål härom har numeraockså myckel ^slarki framförts från med hänsyn ^lill den svåra^irafiksilualionen i ^Drogden. I slutet avplaneringsperioden beräknas medel för fördjupning och breddning av^Baggenssläkel tillhörande södra infarten ^lill . Frågan härom harbetydelse för ^sjöfarlen på ^Siockholm med mindre fartyg. ^Uiöver angivna ^slörre^projekl kan del vid ^sjömäiningar, ^sårskill i samband med all en farledskall öppnas för mera djupgående tonnage, bli aktuellt att genomföra mindre^bortrensningar av grund. Ett begränsat belopp (/^år) har upptagits iplanen härför. Särskilda åtgärderkrävs för att komma till rätta med rådande ^slora olägenheter för den personalsom tjänstgör i manövertornet till ^Mälarbron. planeras altåteruppta diskussioner med kommun om möjligheterna att etablerafjärrstyrning med hjälp av ^TV-övervak^ning av bron. ^Ålgärder som kan bli^akluella bör genomföras under ^budgel^åren 1979/80 och 1980/81. I ^slulel avperioden ^vänlas bli nödvändig^t^ ^atl för vägtrafikens del bygga en nyslussbro. Här upptages ett mindre belopp för sjöfartens ^kosinader i samband medbrobygget, medan själva brobygget förutsattes ^bekosias på ^annal sätt. Sammanfattning av anslagsframställningen för ^budget^årel 1980/8 1 ^Bruliokostnaderna försjöfartsverkels ^verksamhel ^budgeiårei 1980/81 beräknas ^lill 461622000 kr.^Iniäklema under anslagen beräknas ^lill . Huvudparten av^iniäklema under anslagen beslår av bidrag från försvars- (.) och^jordbruksdepartemenlen (). Bidragen avser kostnader för den^mililära sjökartläggningen resp. fritidsbåtarnas och fiskets andel avsjöfartsverkels kostnader för farleds- och fartygsverksamheten. Efter avdragför intäkter under anslagen blir anslagsbelastningen för /81sammanlagt . att jämföra med . för innevarande ^budgelår.På ^invesleringssi-^dan begär verket ^etl anslag av . Det totala ^anslagei fö^rdelas pä de fem anslagen påföljande sätt. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 128 1979/80 1980/81 1 sjöfartsverkels^besparingsaliernaliv uppgår de ^toiala ^bruliokostna^derna till 452483 000kr., vilket med . understiger de brutto^kostnader somsjöfartsverkets anslagsbegäran medför. ^Anslagsmässigt innebär^besparingsalternalivet en ^medelsreduklion av . för de fyradriftanslagen sammantagna jämfört med verkets ^toiala äskande. Skillnadenmellan bruttokostnads- resp. anslagsminskning förklaras av alt intäkternaunder anslaget minskar med . I det följande anges inomvilka delprogram besparingar enligt kan göras. Delprogram Besparing i förhållande till sjöfartsverketsförslag tusental kr. .^Administration 458 ^Radionavigeringsslalioner, fyrar och andra^säkerhetsanstal^ier 2 350 1 ^fiåga omdelprogrammet Administration möjliggörs besparingen dels genom automatisk^utbelalningsrulin via postgiro varvid ^lotskamrerarljäns-^ler kan avvecklasdels all inga volymökningar las upp. Inom delprogrammet^Radionavigering, fyrar och andra ^säkerhetsan^stalier uppgår besparingen till2 . och skulle enligt kunna göras möjlig genom^fyraulomaliseringen och indragning av fyrbelysningen i Smålandsleden. Inom delprogrammet^Lo^tsväsendet kan besparingen om . uppnås genom långtgåendeorganisatoriska förändringar. Underlaget härför beräknas komma fram som ettresultat av pågående organisationsöversyn. Besparingsalternativet förutsätteringen ökad utbildningsvolym. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 129 1 fråga omdelprogrammet Sjöräddning sker besparingen genom minskad utbildningsverksamhetoch genom att omfördelningar från andra delprogram uteblir. För delprogrammenSjökartläggning och Publikationer uteblir i ^bespa^ringsaltemativet begärdavolymökningar ^saml minskning av personalen. Inom delprogramIsbrytning möjliggörs en besparing om . genom minskad ^förhyming avfartyg. Inom ^delprogrammelSjöfartsinspektion ^m.m. måste besparingen ske genom personalminskningar ochuteblivna volymökningar. Inom delprogrammenSkeppsmätning och Sjöteknisk utredningsverksamhet sker besparingen genom ^atlen ^handläggartjänsl dras in. Sjöfartsavgifternafinansierar numera inte bara sjöfartsverkels ^farleds^verksamhel utan ävenverksamheten inom handelsflottans kultur- och fritidsråd och underskotten idriften av ^Trollhätte kanal och i farledsverksamheten på samt^avialsenlig kompensation till hamn för bortfallet av de särskildaavgifterna i Hammarbyleden. Underskottet för kanalverk ingår vidarenumera i redovisningen för sjöfartsverkels farledsverksamhet. Den del av^avgiftsintäklema som skall ställas mot kostnader framkommersålunda som en ^saldoposl. Del nya ^sysiemel med ^farledsvamavgifienkomplicerar också fortfarande inkomstberäkningarna. Följande^sammanslällning visar för ^sjöfartsavgiftema utfallet ^budgetårel 1978/79 samtav verket gjorda prognoser för budgetåren 1979/80- 1981/82 (belopp i I 000kr. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 130 ^Beiräffande utfallet avinkomsterna /79 för del kan nämnas följande.^Fyravgift^cr och lotsavgifter gav i stort de belopp som beräknades i förraårets anslagsframställning. ^Farledsvaruav^giften nådde däremot inte den nivåsom ^prognoslicerades. Avvikelsen beror främst på au mineraloljeimporten blivitca lägre, ^atl rabatterna ^f^Slt en större ^omfallning än ^kunnal förutsesoch ^atl bidraget ^lill ^Trollhätte kanal från genom^kanalavgifiemas slopande ökat från två ^lill ^beloppelav ^kanalverkels uppbörd av ^farledsvaruavgifter. ^Trafikuiskollet förutsatte isill belänkande i anledning av ^prop. 1977/ 78:13 om ett nytt system för de^slatliga ^sjöfartsavgiftema ^atl ^transitotrafi-^ken skulle befrias från^farledsvaruavgift. Med anledning härav har infört vissarutiner för sådan befrielse. Vid införandet saknades tillräcklig kännedom om^iransilolrafikens omfattning och den kom därför all underskattas i^inkomslprognosen. I fråga om ^lågvärdigt exportgods har vidare regeringen^beviljal ^nedsätlning i ^farledsvaruavgiften i en ^omfallning som inte kunde^förulses. Inkomstberäkningarna för^budgelåren 1979/80-1981/82 grundar sig på bl. a. följande ^förulsältningar närdet gäller trafikvolymen. Mineraloljeimporten har förde tre budgetåren uppskattats till 29,4; 28,4 resp. 28,4 milj. ton. Hänsyn harhärvid så ^viu möjligt ^lagits till en höjning av nuvarande ^lagemivå ochpågående ^besparingsslrävanden ^saml en viss export av produkter. Järnmalmsexportenöver svenska hamnar har ^beräk^nals till 4,2 milj. ton . Importen avandra varor än mineraloljor har antagits öka 1979/80. 1980/81 och ^3%1981/82 och exporten ^Ulom järnmalm 1979/80,1980/81 och 1981/82.Beräkningarna följer i stort sett de utvecklingslinjer som angivits förutrikeshandeln i den reviderade ^nationalbudgeten . Med ^utgångspunkifrån angivna kvantiteter har sedan fartygstrafikens omfattning kalkylerats. Del möter i dagens läge^belydande ^svårigheler all med önskad noggrannhet uppskattamineraloljeimporten . Den utformning av ^farledsvaruavgi^f^tensom föreslås nedan ger accent ål betydelsen av variationerna i oljeimporten.En ändring med 1 milj. ton betyder 3,5 milj. kr. ^budgetårel 1980/81. Del gäller altdärefter bestämma hur ^avgiftshöjningama skall utformas i syfte ^atl nå önskadinkomstförstärkning. har stannat för ^atl föreslå allavgiftshöjningarna koncentreras till ^fariedsvaruavgiften och ^aU tyngdpunktenläggs på ^mineraloljetransportema. Del finns flera ^moliv härför. De ^ålgärderför ökad ^fariedssäkerhel som anser angelägna och som las upp iverkels ^anslagsframslällning och i verksamhetsplanen för ^budgelåren 1979/80-1984/85 faller i hög grad tillbaka på de krav ^oljelransportema till svenskahamnar aktualiserar. Del är att märka ^atl de inrikes ^oljelransportema liksomexporten av mineraloljor är befriade från ^farledsvaruavgift. ^Inkomslema av^farledsvaruavgiflema har heller ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 131 ^inle till den del de räknassjöfartsverket ^lill godo ^nåll den omfattning som avsägs vid det nyaavgiftssystemets införande. Enligt sjöfartsverkelsmening bör ^farledsvaruavgifiens grundbelopp höjas för mineraloljor från 2,30till . per lon och för övriga varuslag från 1,15 ^lill . per lon.^Dislanstilläggen ^bibehålles oförändrade vid per lon och 10 ^nauliskamil. Avgiften för det ^raballerade lågvärdiga godset kvarstår vid perlon. Den form för befrielse från ^farledsvaru^avgift för ^iransitogods somutarbetats ^bibehålles. Fyravgiften och lotsavgiften bör ^lills vidare ^inleändras. ^Sjöfartsverkei avser all i särskild skrivelse ^lill regeringennärmare redovisa ^ulformningen av taxeförslaget. Avgiftshöjningarna bör trädai kraft . Del förslag ^lill höjda ^sjöfarlsa^vgifter somsjöfartsverket här framlägger är betingat av statsmakternas krav på fullkostnadsläckning för ^fariedsverksamheten. Höjningen får anses vara ^krafiigeftersom ^farledsvaruavgiften ökar för mineraloljor och för övrigavaror. All ^sjöfartsavgiftemabehöver höjas så kraf^tigt och därmed ^belasla handelssjöfarten beror bl. a.på slopandet av ^kanalavgiftema i ^Trollhätte kanal och somnärmast får ses som en ^regionalpolilisk åtgärd för alt främja godstrafiken på^Vänem och . ^Sjöfartsverkei har tidigare ^lili regeringen framfört somsin åsikt all denna åtgärd är jämförbar med de ^insalser bl. a. på ^Vänem somsjöfartsverket gör när del gäller isbrytningen och därför bör ^bekosias medskattemedel. Även beträffande finansieringen av ^HKF:s ^verksamhel med^fyravgiftcr har ^sjöfartsverkei framfört erinringar. En ^slor del av rådels^verksamhel är av den arten ^atl den bör bekostas av allmänna skattemedel påsätt som sker i fråga om ^landanställda arbetstagare. Del bör enligtsjöfartsverkets mening möjligt vidtagas en omprövning av denprincipiella frågan om användningen av ^sjöfartsavgif^tema och omfattningen avsjöfartsverkels kostnadsansvar. Sjöfartsverkels verksamhet äruppdelad på tre program, nämligen Farledsverksamhet, ^Fartygsverksamhet ochÖvrig ^verksamhel. Medel ^lill programme^t^ Farledsverksamhet anvisas över tvåanslag, ^Farledsverksamhel, ^exkl. isbrytning och Isbrytning. Härigenom kan denicke avgifts-finansierade isbrytningen särskiljas från de ^avgifisfinansierade^verksamhe-^tema inom ^programmei ^Farledsverksamhel. De övriga programmen motsvarasav anslag med samma benämning som programmen. För verkets ^invesleringaranvisas medel över anslaget ^Sjöfartsmateriel ^m. Innan jag går över tillatt mera i ^delalj redovisa mina ställningstaganden till verkets^anslagsfr^amslällning vill jag ge några allmänna ^synpunkier påsjöfartsverkets ^verksamhel. uppgifti ^sjölransporisyslemel äran verka ^fören ^effekliv och säker framkomlighet försjöfarten. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 132 ga komponenter utgörs av farleder, hamnar och fartyg.Som huvudman för farledssystemet och med betydelsefulla uppgifter i hamn- och^fariygs-^sysiemen har en avgörande roll i hela systemet. Avdessa förhållanden framgår också de viktigaste ^samarbelsparterna för sjöfartsverket.De tjänster ^sjöfartsverkei tillhandahåller i ^sjölransporisyslemel ^nylliggörsäven av ^frilidsbälslrafiken och ^fiskel. Det är viktigt attsjöfarten bedrivs under säkra och effektiva former. Det är därför ^enligi minmening väsentligt ^atl de ^insalser som görs i delta syfte är samlade ochbaseras på en helhetssyn på målen för ^verksamhelen. Ett betydelsefullt inslagär därvid samverkan och samordning mellan de olika delar som tillsammans skaparen god säkerhet och framkomlighet för sjöfarten. Jag ansluter mig således ^lill den helhetssyn på dessa frågor som^verkel utvecklar i sin verksamhetsplan och anslagsframställning. Omfattningen ochinriktningen av ^lolala verksamhet måste vidare avgöras medstor hänsyn ^lill ^inlressenlemas^fakiiska efterfrågan på verkets ^ijänsler. Efterfrågan på verkels tjänsterpåverkas emellertid endast i ^relaiivi begränsad ^omfallning av den ^slalligaavgiftsbeläggningen. ^Sjöfartsverkei måste därför ^upprällhålla effektiva^samarbelsformer med sina intressenter i syfte alt få ^elt gott underlag förplanering och prioritering av verkets resurser och insatser. harunder lagt fram ett eget förslag ^lill ny organisation. ^Förslagel,som ^främsl berör verkets lokala och regionala organisation, har^remissbehandlais. I belänkandet ^(SOU 1979: 43-45) - program för^miljösäkra sjötransporter har lämnats ^etl flertal förslag som på olika sättrör ^sjöfartsverkei. Bland förslagen ingår en ny organisation av den statligakust- och sjöfartsverksamheten genom sammanslagning av ^sjöfartsverkei och^lullverkets kustbevakning. ^Beiänkandei har ^remissbehandlais. eget förslag ^lill organisation som bl. a. organisationsfrågani betänkandet bereds ^f.n. Även frågan om den^forisälla bemanningen på sjöfartsverkels ^isbrylare och ^sjömäiningsfartygbereds nu inom regeringens kansli. Vidare pågår utredningen om samordning och ledningi fred av övervakningen och räddningstjänsten ^lill sjöss ^(H 1977:05), vilkenockså är av stor betydelse för sjöfartsverkels verksamhet. Inom^Iransportforskningsdele-^galionen ^fo^r^tsäller vidare den närmare ^ulformningav ett projekt rörande sjötransporter med särskild inriktning påsäkerhetsfrågorna. 1 sammanhanget kan jag också nämna all en särskildarbetsgrupp ^lillsalts för allklarlägga vissa frågor rörande ^lillslåndsgivningen att bruka ^svävare. Jag övergår nu ^lillall mer i detalj redovisa mina ställningstaganden till sjöfartsverkets^anslagsframslällning. I ^ell följande avsnitt kommer jag alt hemställa ommedelsanvisning under resp. anslag. Jag beräknar^bruttokostnadema under anslaget ^Farledsverksam^hel,^exkl. isbrytning för /81 ^f^ill 288,4 milj. kr.Bidrag och andra ^inläkler under ^anslagei ^beräknarjag till 22,3 milj.kr. 1979/80:100 Bilaga9 133 dar därför en medelsanvisning av ca 266,1milj. kr., vilket innebär en ökning med 18,2 milj. kr. eller jämfört medinnevarande budgetår. Del anslag jag här förordar ^förulsälleren fortsall ^effekiivisering och rationalisering av sjöfartsverkets^verksamhel. Häri inbegrips ^etl fullföljande av ^fyraulomaliseringsprogrammet,en fortsatt ombyggnad av fyrar, en successiv anpassning av ^lotsverksamhetentill den ^fakiiska ^eflerfrågan, ^ell ^alll effektivare och mer rationelltutnyttjande av båt- och ^fartygsmate-^rielen samt besparingar med ^inrikiningpå den centrala administrationen. Vissa ytterligare ^skyddsförbällringar på^fyrama jämte det antikvariska underhållet på äldre fyrbyggnader torde dock fåske i något långsammare takt än vad som framgår av verkets planer. ^Härulöverräknar jag med en ^yllerligare ^effekiivisering och ^ell än mer rationell^t^^ulnytljande av ^resur^sema inom ^sjökarleverksamheten. Jag är dock ^medvelenom ^atl den tekniska utvecklingen går olika snabbt inom ^sjökarleverksamhetenoch att möjligheterna till ^aulomatisering och andra ^effekliviieishöjandeåtgärder varierar inom olika delar av denna ^verksamhel. Av särskild vikt årvidare allmänt sett alt underhållskostnaderna för såväl ^båtmaterielen som de^fasla anläggningarna hålls nere. Under budgetåret1980/81 slutförs ^fyraulomaliseringsprogrammet. Genomförandet av detta programhar medfört en besparing av de årliga kostnaderna på ca 50 milj. kr. jämförtmed en icke automatiserad ^fyrdrifl. ^Efler en ^au^lomatisering av fyrplatsenbehövs normalt ingen bemanning för ^handelssjöfarlens räkning. ^Sjöfartsverkeisamråder dock med berörda myndigheter och andra intressenter i fråga om en ev.fortsalt bemanning efter genomförd ^aulomatisering. Genom detta samråd har enfortsatt bemanning som då motiveras av andra skäl än fyrdriften ^kommii attbibehållas vid flera fyrplatser, dock under andra myndigheters huvudmannaskap.Enligt vad jag har inhämtat kommer den handläggningsordning som ^gälll undersenare år i samband med ^fyraulomatiseringsprogrammels genomförande även alttillämpas i fråga om de fyrar som enligt planer kommer attautomatiseras den . I sammanhanget bör också nämnas utredningenom bemanning längs våra kuster ^(Kn 1979:05). Med anledning av undervåren 1979 ^molionledes väckta yrkanden u^ttalade trafikutskottet att någonindragning av ^lotsplatsema och ^lotspass-^ningsställena inte får ske utan attriksdagen be^tetts tillfälle ^atl la ställning till förslag rörandesjöfartsverkets organisation (/79: 18, ^rskr 1978/ 79:419). Utskottet framhöllemellertid au del rimligen måste ligga inom sjöfartsverketsbefogenhet att anpassa bemanningen vid ^lots^plalsema till behovet. Regeringenhar i ^beslul erinrat om vad som harframhållits av utskottet i angivna betänkande och överlämnat detta förbeaktande. harutarbetat ett särskilt program för ökad farledssäkerhet. Programmet har fogatssom bilaga ^lill det ^lidigare nämnda belänkandet . Inom ramen för^della program pågår bl.a. en ^slandardinvenle- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 134 ring av olika farleder samt övervägs införande av^irafikinformationsfunk-^lioner och andra ^ålgärder som med hänsyn tilltrafikutvecklingen och andra ^fakiorer kan behövas för all höja säkerhetsnivån. Regeringen har i^beslul ^föreskrivii all del inom pågåendeutredningsarbetet speciellt skall inriktas på miljöriskerna i farleder tillhamnar med ^iniensiv och/eller miljöfarlig ^irafik. ^Arbelel skall utmynna i ensamlad redovisning ^lill regeringen jämte ^uppgifl om de ^farledsavsnilt där^säkerhetsförbällrande ^ålgärder bör vidtas. ^Ålgär^derna skallkos^tnadsberäknas med angivande av tidpunkt för genomförande och i vad månförfattningsändringar eller ^yllerligare resurser erfordras. Resultatet skallredovisas ^lill chefen för ^senasl den I februari1980. Nämnda uppdrag ingår som en del av ^elt åtgärdsprogram som syftar ^lillsäkrare transporter av olja och kemikalier ^lill sjöss. har iskrivelse ^lill regeringen lämnat förslag ^lill en ^uiökadskyldighet ^atl anlita lots inom svenskt inre vatten utanför kusten ^m.m.Förslaget innebär i korthet att nuvarande ^lotsplikt som ^främsl rör tankfartygmed last av oljeprodukter utökas att även gälla samtliga fartyg med en^brullodräklighel överstigande 10000 lon. Härutöver skärps ^lotsplikten förfartyg med allmänfarlig last i ^bulk. Vidare begär bemyndigandeatt i vissa särskilda fall få föreskriva ^lolsskyl-^dighet. Sjöfartsverkelsskrivelse har ^remissbehandlais. bereds ärendet i . Nära förknippad med frågan om^lolsskyldighel är frågan om införande av ^Irafikinformalionssystem. ^Ell sådantsyslem är redan i funktion i ^Brå-^viken och kommer all genomföras förstockholmsområdet . För ^uireds påuppdrag av och hamn genom en särskild utredningsmanfrågan om ^etl gemensamt ^irafikinformalionssystem under hamnens huvudmannaskapoch en sammanslagning av hamn- och ^sjölolsningen med somhuvudman. Jag anser införande av informationssystem i känsliga och livligttrafikerade farleder som en väsentlig del i en förbättrad sjösäkerhet och enbättre framkomlighet i farledssystemet. De inom ^lotsväsendet frigjordaresurserna bör därför utnyttjas för detta arbete på del sätt sjöfartsverketföreslagit i sin anslagsframställning. Härutöver tar jag - efter samråd medcheferna för försvars- och handelsdepartementen - upp . för kostnadermed anledning av den ^försöksverksamhel i rörande gemensamtrafikinformation med och marinen som föreslagils av^sjöövervakningskommitlén i en särskild skrivelse till regeringen. 1 fråga om beredskapenför sjöräddning har en kraftig utbyggnad ägt rum . 1^avvakian på resultatet av sjöövervakningskommitténs ^(H 1977: 05) arbeterörande bl. a. räddningstjänsten till sjöss boren ytterligare utbyggnad i dennadel anstå tills vidare. förslag i denna del kanväntas . 1979/80:100 Bilaga9 135 Med ^slöd av regeringensbemyndigande ^lillkallade chefen för^kommunikaiiönsdepariemeniei en särskild utredare' (K 197^8:05) med uppdrag attutföra "en allsidig översyn av effektiviteten och ^tillföriitligheten iprocessen från ^sjömälning till färdiga sjökort".