prop · G30390 · 1979-12-31 00:00:00 — Prop.1979/80:90 Regeringens proposition Regeringenförelägger vad som har upplagils i bifogade utdrag avregeringsprotokoll för de ålgärder eller de ändamål som framgår avföredragandenas hemställan. Ipropositionen läggs fram förslag om kommunalekonomiska frågor . Förslageni propositionen har två gmndläggande utgångspunkter. För det försia måste denkommunala utgiftsökningen dämpas jämförl med utvecklingen . Fördet andra är del av statsfinansiella skäl angelägel aU begränsa ökningstakten ide statliga transfereringarna till kommunsektorn. Underden senaste treårsperioden har den kommunala konsumlionsökningen uppgått till4 å i volym. En fortsatt konsumtionsökning i samma takt somunder är inle förenlig med samhällsekonomisk balans. Denkommunala utgiftsexpansionen har kunnal ske inom ramen förenrelativt måttlig höjning av det kommunala skatteuttaget. Den kommunala sektornsfinansiella situation är således f. n. generellt sett god. De bedömningar somnu kan göras visar atl det finansiella utgångsläget kan förvänlas vara gottäven . Motden angivna bakgrunden föreslås i propositionen, efler överiäggningar mellanregeringen och represenlanler för kommunförbunden, en viss omprövning av destatliga Iransfereringarna lill kommunsektorn för att därigenom ocksåen dämpad ökningstakt i de kommunala utgifterna skall kunna uppnås. Förslageninnebär atl laklen i genomförandet av skatteutjämningsreformen omprövas så atldet andra steget i reformen, som skulle ha genomförts , fördelas medhälften och 1 1979180. Prop.1979/80: 90 2 Den ökning avskalleuljämningsbidragel på ca 1 700 milj. kr. som skulle ha inlräffal år 1981fördelas därmed jämnt över med ca 850 milj. kr. Del särskilda bidrag om . per invånare, somövergångsvis för utgår lill landstingskommuner och landstingsfriakommuner uianför skatteutjämningssyslemel med totalt ca 100 milj. kr., förnyasinle för . Vidare föreslås all vissa specialdestinerade statsbidragfrämst på skolans område slopas, vilket innebär all de slalligatransfereringarna härigenom reduceras med ca 70 milj. kr. För hell åruppgår slalsbidragsbortfallet lill ca 355 milj. kr. Det största bidraget somföreslås slopat är skolbyggnadsbidragel. Trols den förordade långsammare takten i genomförandet avskatteutjämningsreformen och förslagen om avveckling av vissa specialdestineradestatsbidrag blir nettoeffekten en betydande real förbältring av den statligabidragsgivningen lill den kommunala sektorn . Del anges vara avgrundläggande betydelse atl den reducerade ökningen av de slalligaIransfereringarna inte kompenseras med höjningar av de kommunalaskattesatserna. Särskild kompensation föreslås ulgå inom ramen för extraskatteutjämningsbidrag för till de kommuner och landstingskommuner somdrabbas hårt av den långsammare takten vid genomförandet av skatteutjämningsreformen.Ca 150 kommuner och sex landstingskommuner beräknas få denna särskildakompensation om sammantaget ca 135 milj. kr. Frågan om den kommunala volymutvecklingen åren 1981 -1983kommer att behandlas vid fortsatta överläggningar . En redovisningav dessa frågor kommer alt lämnas i komplelteringspropositionen i vår. Detframhålls alt det är angeläget atl kommuner och landstingskommuner redan nuinriktar sig på en myckel restriktiv prövning av utgifterna inför år 1981.Regeringen är också inriktad på att i fortsättningen i slörre ulslräckning äntidigare vara restriktiv med krav på kommunala insalser och alt noga granska deekonomiska verkningarna för den kommunala seklorn av statliga beslul. I propositionen tas även upp vissa frågor om de kommunalaavgifterna. Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , Mundebo, Mogård, , Åsling, Söder, Krönmark,, , , , , , , ,, Föredragande: statsråden , Mogård, Söder Proposition om kommunalekonomiska frågor Chefen för budgetdepartementet, statsrådet , anför. I min redogörelse för budgetförslaget för nästa budgetår(prop. 1979/ 80: 100 bil. 2) tog jag särskilt upp frågan om den alllför snabbaulgiftsex-pansionen i den kommunala sektorn och behovet av ålgärder för altåstadkomma en dämpning. Jag fann det då ofrånkomligt atl laklen i genomförandetav skatteutjämningsreformen omprövas samt alt en avveckling av vissaspecialdestinerade statsbidrag diskuteras. Efler all ha hafl överläggningar medföreträdare för kommunerna och landstingskommunerna avser jag att nu ta uppfrågor om den kommunala ekonomin lill behandling. Jag har i detta ärende samrått med cheferna för justitie-,social-, ekonomi-, utbildnings-, jordbruks- och kommundepartemenlen samt medstalsråden Mogård och . 2.1 Utrymme för utbyggnad av den kommunala verksamheten Kommunerna och landstingskommunerna har under senare årfått en allt slörre tyngd i den svenska ekonomin. Den kommunala konsumlionensandel av bruttonationalprodukten (BNP) i löpande priser har ökat från ca 13 %till under 1970-talel. Jag har i årels budgetproposition konstateratatt den kommunala utgiftsutvecklingen numera på ett avgörande sätt påverkar densamhällsekonomiska balansen. Därför måsle den kommuna- Prop.1979/80:90 4 la sektorns ekonomi i allt större ulslräckning bli föremålför statsmakternas uppmärksamhet. Utrymmet för en ulbyggnad av den kommunala verksamheten äri hög grad beroende av de samhällsekonomiska förutsättningar som råder. Regeringensbedömningar av den kommunala ulvecklingen och de ålgärder som kan bli akluellaatl vidta för all påverka denna utveckling måsle således ses mol bakgrund av deallmänna rikllinjer för den ekonomiska politiken som anges i årets finansplan.Jag skall därför i korthet återge vissa huvuddrag i finansplanen som är av viklför den forlsalla diskussionen om kommunernas ekonomi. Chefen för ekonomidepartemenlel framhåller där all denekonomiska politiken måsle inriklas på all skapa förutsäitningar för ensuccessivi ökad export och för en dämpad utveckling av importen. kräverför del första all tillväxten och sysselsättningen i den utlandskonkurrerandesektorn främjas. För det andra måste vårt oljeberoende minska. För del iredjemåsle ökningen av såväl offentlig som prival konsumlion hållas tillbaka för allskapa realt uirymme för den nödvändiga strukturomvandlingen och förkapacilelsulbyggnaden i den utlandskonkurrerande sektorn. De åtgärder sombehöver vidlas måste utformas på ell sådant sätt alt de svaga gruppernaskyddas. Ulrymmet för inhemsk konsumlionsökning, såväl offenlligsom privat, blir således ytterst begränsat under de närmasle åren. Denoffentliga seklorn måsle därför åläggas slor restriktivitet. F. n. ärtillväxten i de offenlliga utgifterna alllför snabb. Om denna utveckling skullefortsätta kommer del samhällsekonomiska utrymmet för reallönestegringar alt bliutomordentligt begränsat, vilket i sin lur försvårar möjligheterna atl nåavtalsuppgörelser som är förenliga med en balanserad ekonomi. De förändringari de internationella förutsättningarna som har inträffat sedan årets finansplanoch budgelförslag framlades synes yllerligare ha begränsal utrymmet förkonsumtionsökning inom landet. För både den statliga och den kommunala sektorn krävssåledes atl utgifternas ökningstakt dämpas. För statens del gäller atl alltförstora budgetunderskott, bl. a. via effeklerna på kredilmarknaden, riskerar allpå flera sätt hota den samhällsekonomiska balansen. är möjlighelernaatt minska budgetunderskottet genom skattehöjningar begränsade. 1 förslaget lill statsbudget för /81 somnyligen lagts fram för redovisar jag resultatet av en hård statligbudgetprövning. De statliga utgifternas ökningstakt har dämpats krafligljämfört med lidigare år. Statens konsumlion och invesleringar, dvs. slalensegen eftertVågan på reala resurser, beräknas minska. Åven de statligatransfereringarna till förelag och hushåll har blivil föremål för en restriktivprövning. Flera väsentliga besparings- och omprioriteringsförslag har lagtsfram för atl begränsa ökningen av dessa iransfereringsutgifter. Det är motdenna bakgrund som även iransfereringarna lill den kommunala seklorn måsteses. Prop.1979/80:90 5 Del är mycket angeläget atl även den kommunalakonsumlionens ökningslakt dämpas under de närmasle åren. Under den senasle treårsperiodenhar konsumlionsökningen uppgått till 4 å . En fortsall ökning i sammatakt är inte förenlig med samhällsekonomisk balans. En sådan utveckling skullebl. a. innebära en alllför snabb ökning av den kommunala seklorns andel avsamhällels tolala reala resurser. Vidare leder en forlsall mycket snabb ökningav den kommunala konsumtionen med nödvändighet till slora skattehöjningar.Antingen måsle kommuner och landstingskommuner höja skallen eller ocksåIvingas staten öka transfereringarna lill den kommunala seklorn med statligaskattehöjningar som följd. Via olika former av kompensationskrav riskerarskattehöjningar att i sin tur ge upphov till ett ökat inflationstryck som kanundergräva vår internationella konkurrenskraft. 1 sina grundläggande drag har denna samhällsekonomiskabild förelegat . Det är bl. a. mol denna bakgrund som regeringenoch de båda kommunförbunden har kommit överens om alt den kommunalakonsumlionsökningen behöver begränsas. enades parterna ijuni 1978 om en preciserad riktpunkt för den kommunala konsumlionensvolymutveckling, nämligen per är . Överenskommelsen har iriksdagen godkänls av de fyra största partierna och har säledes en bredparlamentarisk förankring. 1 årels finansplan redovisas olika samhällssektorers realainkomsl- och utgiftsutveckling enligt den s. k. BNP-deflatorn. Denna realautveckling har erhållits genom alt utgifter resp. inkomsler omräknats medhänsyn lill prisutvecklingen för brullonationalproduklen (den s. k.BNP-deflatorn eller implicitprisindex för BNP). Detta beräkningssätt innebäratl t. ex. utgifternas utveckling direkl kan jämföras medbruttonationalproduktens utveckling. Del bör därvid uppmärksammas altprisutvecklingen varierar mellan olika samhällsseklorer. Sålunda liggerexempelvis den slatliga och kommunala prisutvecklingen normalt överbruttonationalproduktens prisutveckling. Eflersom volymutvecklingen för varjeseklor beräknas med hjälp av seklorns prisindex kommer sålunda volymutvecklingresp. real utveckling enligt BNP-deflatorn all avvika från varandra. För denoffenlliga seklorn kommer volymutvecklingen normalt att vara lägre än denreala utvecklingen mätt med BNP-deflatorn. En ökning av den kommunala konsumtionsvolymenmed överenskomna svarar vid normala prisrelationer mot en realutgiftsökning med ca 4,. Skillnaden mellan och beror bl. a. på atlden kommunala verksamheten är mer arbelskraftsinlensiv än vad som gäller förekonomin i genomsnitt. Därtill kommer all den regislreradeproduktivitetsutvecklingen i sektor liksom i hela den offenlligaseklorn är långsammare än produktivitetsökningen i ekonomin i genomsnitt. 1 finansplanen anges som riktpunkt för den nödvändigadämpningen av den samlade offenlliga reala utgiftsökningen atl den i varje fallinte bör Prop.1979/80: 90 6 vara snabbare än ökningslaklen i BNP. Del blir därvid inleminsl vikligl atl prioritera mellan socialförsäkringssektor, sekloroch statlig seklor. Sell som ell genomsnitt över är delosannolikt all vi uppnår en snabbare BNP-tillväxt ån . Om denkommunala konsumtionen skulle fortsätta att öka i samma takt som under desenasle åren och hela ansvaret för en anpassning till en ökningstakt på ca 3%för de sammanlagda offenlliga utgifierna skulle ligga på slaten så innebärdella alt det skulle kräva en real utgiftsminskning för slaten. En så hård åtstramningi den statliga seklorn år inte önskvärd. Skall därför det angivna riktmärketför den offentliga utgiftsutvecklingen kunna nås är det nödvändigt altkommunerna och landstingskommunerna drar ned ökningstakten i sin konsumlion såalt man håller sig inom överenskomna ramar. Åven inom dessa ramar kommer denkommunala sektorn atl få en från utgiftssynpunkt prioriterad slällning jämförlmed del utrymme som återstår för staten. Den kommunala utgiflsexpansionen för åren 1979 och 1980beräknas emellertid som nämnts ligga klart över den riktpunkt på somangavs i överenskommelsen mellan regeringen och kommunförbunden. Enligt denpreliminära nalionalbudgelen ökade den kommunala konsumtionen år1979, vilket är ca två procenlenheler mer än vad som överenskommils. Endasi enliten del av ökningen förklaras av en torlsalt utbyggnad av anlalelberedskapsarbelen för arbetslös ungdom. Expansionen av den mer permanentaverksamhelen är således större än vad som är samhällsekonomiskl godtagbart. Denbudgeterade utgiftsökningen ligger också klarl över den överenskomna riktpunkten.Kommunförbundens egna bedömningar, grundade på enkäter till kommunerna ochlandstingskommunerna, tyder på en budgeterad ökningstakt på förden kommunala konsumtionen. Den kommunala utgiflsexpansionen har kunnat skeinom ramen för en jämförelsevis begränsad höjning av det genomsnillligakommunala skatteuttaget, nämligen med . Delsamma gäller för då medelutdebiteringenendast har ökat med . Kommunsektorns finansiella situation är således f.n. generelll sett god. bidrar i första hand två faktorer lill delgynnsamma finansiella utgångsläget. Kommunalskatterna höjdes mycket kraftigtförär . Under delta år slopades också den allmänna arbetsgivaravgiften.Tillsammans med en relativt långsam prisoch löneutveckling ledde detta tillbetydande överskott . Dessa överskott las nu upp kommunalabudgetar. Därtill kommer den mycket krafiiga ökning av de statligatransfereringarna som följer av att det första steget 1980. Landstingskommunernas finansiella ställning är mycket godmed belydande överskott i finansiellt sparande både och år 1980.Kommunerna beräknas däremol få etl underskott i finansiellt sparande om 1-2miljarder kr. , som bl. a. täcks genom en netloupplåning påkredilmarknaden. Prop.1979/80: 90 V Kommunernas och landstingskommunernas finansiellasituation blir i hög grad beroende av pris- och löneutvecklingen åren1980 och 1981. Under förulsällning atl pris- och löneulvecklingen kan hållasinom samhällsekonomiskt acceptabla gränser och de kommunala utgifternas volymökningdämpas jämfört med innevarande år kan del finansiella sparandet för kommuneroch landstingskommuner beräknas bli av samma siorieksordning som är1980. Åven för kan överskollen i de kommunala boksluten beräknas blibetydande. Dessa överskott får las upp kommunala budgetar.Sammanlaget pekar dessa bedömningar på atl kommunala skattehöjningar i huvudsakbör kunna undvikas även för är 1981. Kommunsektorns finansiella läge skullesjälvfallel avsevärt försämras om priser och löner skulle öka myckel snabbteller om den kommunala utgiflsexpansionen skulle fortsätta i oförminskad takt. Slalsbidragen till kommuner och landstingskommuner harökat myckel snabbi under de senasle åren. De lolala bidragen åren 1978- 1980lill den samlade kommunala sektorn (inkl. församlingar) framgår i följandetablå. Allmänna statsbidrag 6715 7350 9625 Speciella slalsbidrag 23 541 26980 28900 Summa 30 256 34330 38 525 Statsbidragen har ökat i löpandepriser under dessa år, vilket klart överstiger inflalionstaklen. Tar man hänsyntill atl bidragel skyddade verkstäder har fallil bort fr. o. m. ,eftersom huvudmannaskapet för verksamheten har överförts frånlandstingskommuner eller kommuner till regionala stiftelser, blir ökningstaktenår 1980 ännu något högre. Den snabba slatsbidragsökningen förklaras bl. a. avskatteutjämningsreformen fr. o. m. samt av den successiva utbyggnadenav barnomsorgen. Åven för kan statsbidragen beräknas öka kraftigt.Med nu gällande bidragsregler kan ökningen beräknas till i löpandepriser. Jag har i detla avsnill tecknat den samhällsekonomiskabakgrunden lill de slulsalser och förslag till ålgärder som jag kommer allredovisa i del följande. Förslagen har två grundläggande ulgångspunkter. Fördel försia måste den kommunala utgiftsökningen dämpas jämförl med de senasle åren.För det andra är del av slalsfinansiella skäl angelägel all begränsaökningslaklen i statens transfereringar. Prop.1979/80:90 8 2.2 Förslag till åtgärder Statens försök att påverka den ekonomiska utvecklingen ikommunsektorn har i huvudsak sketl genom överläggningar mellan regeringen ochde båda kommunförbunden. Därutöver innebär naluriiglvis statsmakternas ätgärderi olika avseenden all förutsättningarna för den kommunala verksamhetenpåverkas. gäller såväl utformningen av den ekonomiska politiken i slortsom beslut som innebär krav på kommunala insatser inom olikaverksamhetsområden. Åven via utformningen och omfattningen avstatsbidragsgivningen påverkas den kommunala verksamhelen. I propositionen 1978/79: 95 om den kommunala ekonominförordade jag alt frågan om en begränsning av den kommunala utgiftsexpansioneni försia hand bör bli föremål för överläggningar mellan stat och kommun. Deframlida formerna för överläggningarna logs också upp till diskussion. Jag varinle beredd alt förorda en lagstiftning om begränsning av det kommunalaskatteuttaget. Åven anslöt sig till denna linje (FiU 1978/ 79:35,rskr 1978/79:335). 1 kompletteringspropositionen (prop. 1978/79:150 bil. 2) framhöll jag att för att överläggningarna mellan stat och kommunskall te sig meningsfulla är det nödvändigt att träffade överenskommelser ocksåfår genomslag i kommunernas och landstingskommunernas faktiska handlande.Erfarenheterna visar att många kommuner och landstingskommuner för år 1979liksom i budgetarbetet för inte synes ha följt de riktlinjer som angesi den överenskommelse om den kommunala konsumtionens volymökning somregeringen och kommunförbunden enades om . Med anledning av vad somanfördes i komplelteringspropositionen 1979 uttalade att ytterligareåtgärder för att begränsa den kommunala tillväxten måste prövas om denkommunala expansionen visar tecken på att fortsätta i samma takt som ,trots träffade överenskommelser (FiU 1978/79:40, rskr 1978/79:452).Utvecklingen visar alt regeringens överenskommelser medkommunförbunden inle har resulterat i en dämpning av den kommunalavolymexpansionen. Del hävdas ofla att en anpassning av den kommunalaverksamheten till en lägre expansionstakt tar . Jag betonade också ipropositionen om den kommunala ekonomin att jag har förståelse för delta. Vadsom är bekymmersamt är emellertid att någon påtaglig uppbromsning inte harpåbörjats . I propositionen om den kommunala ekonomin anförde jag attetl slort anlal kommuner och landstingskommuner får kraftigaresursförst-ärkningar genom skatteutjämningsreformen. Jag betonade altförutsättningen för att en överföring i denna storleksordning skulle vara samhällsekonomisktmotiverad var att det finansiella utrymme som därigenom skapas i storutsträckning används för atl sänka skatterna. Om resurserna i stället användslill en volymexpansion utöver den överenskomna riktpunkten för Prop.1979/80:90 9 är 1980 har syftel med de föreslagna ätgärderna förfelals.Redan i årels budgetproposition kunde jag dock konstatera atl endast sexkommuner och en landsiingskommun sänkte skatten för . har kommuneroch landstingskommuner budgeterat en snabbare genomsnittlig volymexpansion änden överenskomna. Jag har i föregående avsnitt redovisat atl den kommunalaseklorns finansiella situation f n. generellt selt är god. Erfarenhelerna frånåren 1979 och 1980 ger enligl min mening vid handen alt kommunerna och landstingskommunernamånga gånger har svårt all slå emot utgiflstryckel i ett läge då finansiellaresurser finns tillgängliga. Jag anser alt forlsalla överläggningar mellan regeringenoch kommunförbunden är av slorl värde. Överläggningarna ger berörda partermöjligheter att föra fram synpunkter på den framtida kommunala ulvecklingen. Deär ett forum för informationsutbyte och ger parterna tillfälle atl redovisa deproblem och svårigheier som föreligger. Här kan de samhällsekonomiskaaspekterna vägas mol de kommunalekonomiska förutsättningarna. 1 propositionenom den kommunala ekonomin behandlade jag formerna för fortsalla överläggningar.Denna fråga har förts ytterligare steg framåt. Jag förordade bl.a. alt ensärskild arbelsgrupp med representanter för och de bådakommunförbundens kanslier skulle bereda underlaget för överiäggningarna.Gruppen skulle vidare löpande följa den kommunala utvecklingen och la fram ellförbättrat statistiskt underlag. Den särskilda gruppen har konstituerats och arbetat . Bl.a. har en översyn sketl av de meloder som används för att mäta denkommunala volymutvecklingen. Kommunförbunden har gått ul med särskilda enkätertill samtliga kommuner och landstingskommuner i samband med budgetarbetenainför . Därmed är underlaget för att bedöma den budgeteradekommunala volymutvecklingen nu bällre än Udigare. Utvecklingsarbetet på deltaområde fortsätter. Vidare ger arbetsgruppen goda förutsättningar för berördaparter atl samordna tillgänglig information och analysera de slatliga ochkommunala prognoserna . Mot denna bakgrund har det varit naturligt för mig atl lainitiativ till nya överläggningar . Den försia fasen avdessa överläggningar är nu avslutad. Därvid har i försia hand den kommunalaseklorns finansiella situation behandlals. Åven den kommunala volymutvecklingendetta år har berörts. Avsikten är att frågor om volymutvecklingen för åren1981-1983 skall las upp lill en mer detaljerad analys och diskussion i denandra fasen av överläggningarna . Jag har konstaterat atl kommunernas ochlandstingskommunernas utgiftsutveckling bl.a. är beroende av de lillgängligafinansiella resursernas sloriek. Del är därför nalurligl alt överväga åtgärdersom innebär en viss åtstramning av kommunsektorns finansiella utrymme.Skalleinkomsterna och statsbidragen är de största inkomstposterna. Prop.1979/80: 90 10 atl nu pröva slorleken av de lolala statliga Iransfereringarnatill kommunsektorn . Denna åtgärd bör även ses mol bakgrund av destatsfinansiella perspektiv somjag har redovisat i det föregående (avsnitt2.1). Den restriktiva prövningen av de statliga transfereringsutgiflerna måsleäven omfatta slalsbidragen lill kommuner och landstingskommuner. I fråga om ålgärderna anförde jag ibudgetförslaget för näsla budgelår alt det är ofrånkomligt att takten igenomförandel av skalleuljämningsreformen omprövas. Del andra stegel, somskulle ha genomförts , bör fördelas med hälften och återståendedel . Reformeringen av skatleutjämningssystemet föreslås således varagenomförd i sin helhel först . Vidare angav jag att del bidrag om 45 kr.per invånare som övergångsvis för ulgår till landstingskommuner ochlandstingsfria kommuner uianför skatteutjämningssyslemel inle bör förnyas förår 1981. Detta bidrag uppgår lill ca 100 milj.kr. Jag uttalade ocksåall en avveckling av vissa specialdestinerade bidrag m. m. borde las upp lilldiskussion i della sammanhang. Enligt min bedömning kan det nuvarandeinvesteringsbidraget lill skolbyggnader slopas, liksom en del andra bidrag på iförsia hand skolområdet. Jag har därvid samrått med berörda statsråd. Den förbättrade konstruktion av skatteutjämningssyslemelsom beslulades av (prop. 1978/79: 95, FiU 1978/79: 35,rskr 1978/ 79: 335) innebär alt en större rättvisa uppnås i fråga omkommunernas resp. landstingskommunernas ekonomiska förutsättningar. Härmed förstärksmöjlighelerna för en likvärdig service i olika delar av landel. Deltagrundläggande och belydelsefulla mål för skalleuljämningen påverkas inte av dennågot långsammare taklen i genomförandel av reformen. För att för framtidenförbereda en ylterligare utjämning mellan kommunerna resp.landstingskommunerna harjag tillkallat en särskild utredare som skall se överstatistik och kalkylmetoder för beräkning av grundgarantin iskalteuljämningssystemet. får ses som elt led i den fortlöpandeanpassning av skatleutjämningssystemet till ändrade förhållanden som Jag vill i detta sammanhang även peka på att utjämningenmellan olika kommuner hänger samman med den kommunala beskattningen av juridiskapersoner. Jag konstaterade i propositionen om den kommunala ekonomin våren1979 atl etl antal vikliga frågor måste beredas mer i delalj innan etl konkrelförslag lill beslul kan föreläggas på detla område. (FiU1978/79: 35, rskr 1978/79: 335) anslöl sig lill denna uppfaUning och ansåg atlfrågan om de juridiska personernas beskattning borde bli föremål för fortsattutredning.