prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — I de fall det slår ^klarl all förelaget isamverkan med berörda fackliga ^organisaiioner och ^arbelsförmedlingen - ^l.ex.inom ramen för anpassningsgruppernas verksamhet - har prövat erforderliga^anpassningsäl^gärder men trots ^della ^inle har ^kunnal göra del ^möjligi altkompensera den anställdes ^arbelshandikapp och ^alternalivel till fortsattanställning i ^halv^skyddad sysselsättning av ^arbelsförmedlingen bedöms varapension, bör kravet pä samtidig nyanställning av en annan arbetshandikappadkunna efterges så till vida ^atl förelagels skyldighet alt ställa ^plals ^lillarbetsförmedlingens förfogande bör kunna få ^senareläggas ^högsl sex månader.Härigenom bör det i de flesta fall bli ^möjligi för den ^ansiällde attåtervända ^lill sin ^arbetsplals i direkt anslutning till avslutad rehabili^tering. 1979/80:4läggs också fram förslag om alt utbildning i företag av äldre och handikappadeskall kunna användas i de fall ^arbelshandikappade ^efler en längre lidssjukfrånvaro behöver aktualisera eller bygga på ^lidigare yrkeskunskaper,således även när det inte krävs en omplacering inom förelaget. AMS föreslår ^atl ^högsl 5 milj. kr.skall få användas för utbildning ^avanpassningsgruppemas ^ledamöier.^Kosinaderna för sådan ^uibildning har hittillsbelastat anslaget B 1. Enligt ^upp^gifl har^kostnadema för regional ^informalion om anpassningsverksamheten ^uppgålt tillca . under ^budgeiårei 1978/79. Den ^kraftigl ökade ^salsning på sådanutbildningsverksamhet som AMS nu har föreslagit sammanhänger med all defackliga ^organisalionema kommer all genomföra utbildning av sina ledamöter i^anpassningsgruppema under ^föruisättning ^atl de beviljas bidrag från ^siaten till sådan utbildningsverksamhet. En omfattandereformering genomförs av olika åtgärder för arbetsanpassning,rehabilitering och ^sysselsällning för ^svårplacerade. Dessa reformer kräverfortsatta ^insalser från ^samhällels sida. I ^ell läge när samhällsekonomintvingar fram hårda prioriteringar bör enligt min mening det befintliga utrymmeti förslå hand användas för all fullfölja del reformarbete som har ^påbörjals.Jag är därför ^inle beredd all förorda ^atl medel 1979/80:100 Bilaga15 120 anvisas under anslaget Särskilda åtgärderför arbetsanpassning och sysselsättning till sådan ^ulbildningsverksamhel. ^lillbakaanordnar AMS ^uibildning av arbetsledare ^m.fl. vid arbetsplatser som haranställda i ^halvskyddad ^sysselsällning. ^Kosina^derna härför ^beslrids medmedel som anvisas under delprogrammet ^Halv^skyddad sysselsättning. Förinnevarande budge^tär har . beviljats för ^ändamålel. AMS bedömer alt800000 kr. behöver användas under ^budgetårel 1980/81. Jag förordar alt AMS fåranvända ^högsl . av medel under ^delprogrammel ^Anslällning medlönebidrag för sådan utbildning av arbetsledare. ^Kosinaderna skall inrymmas iunder delprogrammet anvisade medel och får ej översliga angiven ^koslnadsram. Jag beräknar de sammantagnakostnaderna under ^delprogrammel ^An^slällning med lönebidrag ^lill I 213,6 milj. kr. för ^budgetårel 1980/81 ^(^^+^ . Del sammanlagda^medelsbehovei under ^budgeläret 1980/81 för de i ^programmei Särskildaåtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning -^lidigare ^benämi^Sysselsättningsskapande åtgärder för ^svårplacerade -ingående delprogrammenberäknas sålunda ^lill . Därav har för ^förvallningskoslnader ^beräknals20,2 milj. kr. Med hänvisning ^lill vad somnu har anförts ^hemsläller jag ^atl regeringen föreslår alt, 1. godkänna de av mig förordaderiktlinjerna för ^slalsbidrag till anställning med lönebidrag ^lill Särskilda åtgärder för arbetsanpassning ochsysselsättning för ^budgeiårei 1980/81 anvisa ^elt reservationsanslag av1316500000 kr. 1978/79 ^Ulgift 135000000 1979/80 Anslag 145 000000 1980/81 Förslag 80000000 I samband med attlagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet an^togs ^beslölockså alt ^siödja information, utbildning och forskning rörandemedbes^tämmande i ^arbelslivei ^(prop. 1975/76: 182. ^InU 1975/76:46, ^rskr1975/76:405). I ^beslulel ^innefaliades även ^slöd ^lill ^uibildning av deanställdas representanter i förelagens ^slyrelser ^saml medel för all^besirida ^fasla ^kosinader vid ^arbelslivscentrum. 1979/80:100 Bilaga15 121 1979/80 Beräknadändring 1980/81 ^Arbelarskydds- Före styrelsen draganden Bidrag till forskningsprojek^t^ ^m.m. Bidrag till fackligaorganisationer för utbildning av anställdas representanter i ^slatligamyndigheters styrelser och i förelags ^slyrelser Bidrag ^lill ^arbetsgivar- ^oiganisalioner och fackliga ^organisaiioner för informa tion och utbildnin^g^ med anledning av lagen (1976: 580) om medbestämmande i arbetslivet Arbetarskyddsfondenredovisar för ^budgeiårei 1980/81 ^elt bidragsbehov av 2.56 676 125 kr. I anslagspost I ingår medel för fasta^kosinader vid ^arbelslivscentrum. ^Beiräffande anslagsposterna 2 och 3 harfonden - ulan ^egel ^slällningsta^gande ^-^ endast ^inhämlal och ^sammanslälllberörda ^organisalioners ^an^slagsframslällningar. Som ^ell ^vikligl ^komplemenl tillmedbestämmandelagen beslutade om statligt stöd till^informalion, utbildning och forskning med anledning av lagarna om^medbeslämmande i arbetslivet och styrelserepresentation för de ^anslällda. ansåg också all parterna påarbetsmarknaden var ^bäsl skickade att slå för dessa ^informalions- ochutbildningsinsatser. De statliga medlen skulle fördelas ^lill ^organisalionemavia arbetarskyddsfonden. ^Riksdagsbeslutel innebar vidare ^atl^elt särskilt forskningsinstitut, ^ar^belslivscentrum, skulle inrättas.Verksamheten där skulle ^inriklas på ^ar-^belsmarknadsparternas behov av^praklisk! inriktat forsknings- och utvecklingsarbete. Det statliga slödel ^lill de^verksamheier jag här ^nämnl ^ulgär via anslaget Bidrag tillarbetarskyddsfonden. För innevarande budgetår uppgår stödet ^lill 145 milj. kr.Anslaget är uppdelat på tre ^anslagsposler nämligen Bidrag till ^forskningsprojeki 25 milj.. ^Bidiag ^lill information och utbildning med anledningav medbestämmandelagen 115 milj. kr. och ^Bidiagiillutbildning av de anställdas ^styrelserepresentantei 5 milj. kr. Frän anslagsposten Bidrag ^lill ^forskningsprojeki^ulgår medel för grund- 1979/80:100 Bilaga15 122 finansiering av ^arbcislivscenlrum enligtföreskrifter som utfärdas av regeringen. Medlen till information och utbildning med anledning av medbestämmandelagenhar fördelats så alt löntagarorganisationerna fått 100 milj. kr. ocharbetsgivarorganisationerna 15 milj. kr. Jag kommer i detföljande att redogöra för behovet av dessa verksamheter. Utbildnings- och informationsbehovet medanledning av medbestämmandelagen är vad gäller ^löniagarorganisalionernaenligt min mening ^möj^ligi all dela upp i ^Ire olika ^lyper. För del förslåden som berör lagstiftningen och de ^avial som på dess grund träffas mellanparterna. För del andra den som behandlar frågor om t. ex. förelagets ellermyndighetens ledning, arbetsledning och arbetsfördelning samt ekonomi, dvs. dekunskaper som ^lidigare i huvudsak kan sägas ha varit förbehållnaarbetsgivarens och dennes ^förelrädare. För del ^iredje ^sluiligen finns ^ellbehov av ^insalser för all ^ulnyllja praktiska ^erfarenheler från reformarbetetoch forskning inom området. De ^insalser som ^innefaltarlagstiftningen och avtal i anslutning till denna består av ^informalion till de^anslällda och utbildning av de fackliga ^för-^iroendemännen genom vilka de ^anslälldaskall utöva ^silt medbestämmande. Del finns mer än 300000 fackligaförtroendemän. Man har uppskattat omsättningen ^lill ^minsl . Detta innebäratt det ^lillkommer mer än 60000 nya förtroendemän som har behov avall lära sig lagstiftning, avtal ^m. För del andra ^informalions- ochutbildningsområdet är förhållandena delvis annorlunda. Målgruppen är mindre och^omfallar ^främsl de fackliga förtroendemännen. Dessa ^måsle för all ^effekiivtkunna företräda de anställdas intressen ha kunskaper inom de sakområden som deförhandlar och ^diskulerar med ^arbelsgivarsidan om. Jag vill här ^särskilipeka på den ^belydelse som den snabba tekniska utvecklingen bl. a. genom denökade datoriseringen, kan ^vänlas fä för möjligheterna ^lill ^medinflytande iarbetslivet. Behovet av utbildning är följaktligen ^slort och kommer alt beslådels med hänsyn till omsättningen av fackliga förtroendemän och dels med hänsyn^lill all dessa områden kommer alt undergå en ständig utveckling. Del ^iredje området -information om praktiska erfarenheter och forskning inom området - är ^lillsin natur sådant all behovet kommer all beslå. Del jag nu sagt om^behovel av utbildning och ^informalion i medbestämmandefrågor gäller också ihög grad för utbildning av de ^anslälldas ^slyrel^serepresenlanier. ^Anlalelberörda personer är dock väsentligt mindre. ^Löniagarorganisalionerna^uppskaiiar ^anlalel utsedda styrelseledamöter och suppleanter till ^f^ ^n.10000. Man väntar dock alt ^della antal ^kommeralt öka i ^lakl med att delokala organisationerna i ^slörre ^omfallning utnyttjar ^rälien ^lill^styrelserepresenlalion. Behovet av aktiviteter på arbetsgivarsidan ^lorde iförsta hand gälla 1979/80:100 Bilaga15 123 utbildning om lagar och avtal samt ^informalion omforskning och praktiska erfarenheter. Enligt min uppfattning är ^behovel störstbland de mindre förelagen, vilka inte har ^ulbyggda administrativa funktionermed samma ^lillgång ^lill ^experlersom de ^slörre ^förelagen har. ^Omsäliningen av de personer som berörs är ocksåmindre. Del vanligaste ^lorde vara all personer med ledningsansvar som byterarbetsgivare ^fortsäller ^arbela inom likartad funktion som ^lidigare. Jag övergår nu till allbehandla ^arbelslivsforskningen. I den ^program-^uliedning för forskningrörande ^medbeslämmande och ^arbelslivsfiågoi i ^övrigl ^(PUFRA). somtillkallades av ^arbelarskyddsfonden och i vilken ^represenlanler för ^arbelsmarknadens ^parler ingick, harforskningsbehoven inom fyra huvudområden ^analyseiais. De fyra områdena är:^arbelsorganisalion och ^produklionssyslem, ledning och samordning inom förelagoch ^förvallningar, ^arbelslivei i den ^poliliska, ekonomiska och ^rällsliga^strukluren samt ^arbelslivei i ^relalion ^lill människan, familjen ochsamhället. Analysen av dessaforskningsbehov pekar ^enligi ^PUFRA på en rad ^frågeslällningar såsom^datasyslem och ^daialeknik i arbetsorganisation, ^sludier av löneformer ochproduktionsstyrning, ^uiveckling av nya ^chefs-^och ^arbetsledarroller,^medbeslämmande i personalpolitik, jämställdhet mellan män och kvinnor iarbetslivet och invandrarnas rättigheter och resurser i ^arbelslivei. De här exemplifieradeproblemområdena visar ^klarl att behovet av ^ar^belslivsforskningen är mycket^slort. ^Della lar sig också ^utiryck i ett ökande ^anlal projektansökningar ^lill ^arbelarskyddsfonden och ^framsläll^ningar^lill ^arbetslivscenlrum om forskningsmedverkan. Man kan på goda grunder antaall del kommer alt beslå och snarare öka i framliden, inte minst som^1980-talel kommer att kännetecknas av ^slora förändringar inom ^arbelslivei. Del finns enligt minmening flera nackdelar med nuvarande form för finansi^eringen av deverksamheter jag ^nämnl. a. förutsätter budgetfinansiering allregeringen i sin beredning inför budgetpropositionen har ett väl ^genomarbelaiunderlag all grunda sill ställningstagande pä. ^Della skulleförutsätta ^atl ^organislionerna anger detaljerade förslag ^oni^informalions- och utbildningsinsatser för kommande budgetår och attreg^eringen sedan skulle bedöma ^behovel av dessa olika ^insalser. En sådanprövning skulle ^emellerlid enligt min mening innebära väsentliga intrång i^organisaiionernas interna ^arbele och medföra all statsmakternas ^oparliskhelkunde ifrågasättas. Under de år som bidrag ^ulgåll har bedömningarna avanslagels storlek i ställe^t^ ^gjorls ^ulifrån vad som ^bedömis som ett^rimligl ^slöd och vad som det ^slalsfinansiella lägel ^ansells medge. För de ^bidragsmoltagande^organisalionerna innebär finansiering via ^budgeien också vissa nackdelar. Förall ^organisalionerna skall kunna ^möla utbildningsbehoven ^måsle de ges^möjlighel ^atl planera sina insatser på 1979/80:100 Bilaga15 124 Ett rimligt krav är då att de någorlunda^exakl vet vilka ekonomiska förutsättningar som då gäller. Även om man kan^ulgå ifrån alt inga drastiska förändringar görs mellan budgetåren, innebär^budgelfinansering en viss osäkerhet för organisationerna i deras planering. 1976 årsriksdagsbeslut innebar all arbetarskyddsfondens uppgifter vidgades från all^lidigare ha ^omfaltal stöd ^lill forskning och utveckling samt utbildning ochupplysning i ^arbelsmiljöförbällrande ^syfle ^lill alt även ^om^falla sådan^verksamhel inom området medbestämmande i arbetslivet. Huvuddelen av^arbelarskyddsfondens verksamhet ^bekosias med en särskilt ullagen^arbeiarskyddsavgift på 0,. Fonden får härigenom sin ^verksamhel finansieradpå två ^hell skilda ^sätl vilket medför särskilda krav i fråga om redovisning,i bl. a. form av verksamhetsplan, ^anslagsframsläll^ning och^verksamhelsberälielse. ^Somjag ^lidigare^anförl är ^behovel av utbildning, information och forskning inom områdetstort och kan ^vänlas bestå ^framål. Jag har också ^redovisalvarför denna ^verksamhel ^inle är lämpad för finansiering över ^slalsbudgeten.Jag föreslår därför ^atl kostnaderna i stället skall läckas genom en förhöjd^arbeiarskyddsavgift från . På ^della ^sätl bortfaller enligtmin mening de nackdelar som jag ^lidigare redogjort för. ^Kosinadernaföranleder enligt min bedömning en höjning av ^avgifisullagel med 0,055procentenheter ^lill 0,^fr.o.m.år 1981. Delta kommer uppskattningsvis ^atl innebära drygt 380 milj. kr. Dessa medel bör fördelas så alt 16,^ulgör bidrag ^lill statsverkets^kosinader för ^arbelarskyddsverkels ^verksamhel. Återstoden bör fördelas avarbetarskyddsfondens styrelse enligt bestämmelser som utfärdas av regeringen.Jag bedömer ^f.n. behovet så ^atl bör anslås för ^informalion ochutbildning kring ^medbesiämmandei i ^arbelslivei och all bör anslåsför utbildning av ^slyrelserepresenlanier för de ^anslällda. Av dessa nu nämndamedel bör regeringen också anvisa medel för täckande avgrundkostnaderna för ^arbetslivscenlrum. Jag vill i ^della sammanhang framhållaalt förslaget ^inle innebär all ^arbelslivsforskningen får minskade resurser iframliden. ^Förslagel innebär all arbetarskyddsfondens samlade resurser står^lill förfogande för såväl arbetslivs- som ^arbelsmiljöforsk-^ningen. ^Detla^synsält ^överensslämmer också väl med beslut (AU 1975/76:46, ^rskr1975/76:405) med anledning av proposition 1975/ 76:182 om ^informalion,utbildning och forskning rörande ^medbeslämman^de i arbetslivet ^m,m., och denändring av fondens instruktion som delta ^beslul medförde. Del är ^enligi minmening ^svårl all avgöra på vilken nivå ^behovel av ^slalligl ^slöd ^lilldessa ^verksamheier kommer all ligga i framliden. Jag har därför för ^avsiklall, då ^yllerligare ^erfarenheler vunnits, göra en förnyad prövning av^bidragsbehovel. Övergången ^lillfinansiering via ^arbeiarskyddsavgiftkan ^lidigasl ske fr. ^o.m. ^Della innebär all ^arbelarskyddsfondenför perioden den 1 ^Prop.1979/80:100 Bilaga 15 125 juli-den 31 december 1980 ^måsle^lillföras medel via ^slalsbudgel^cn för verksamheten. Jag beräknar ^detlabehov till 80 milj. kr. Det bör ankomma på legeringen alt meddela närmare^föreskrifier för hur dessa medel skall fördelas. Det förslag om ändradfinansiering som jag nu har ^lagl fram föranleder vissa ändringar i lagen(1971:282) om ^arbeiarskyddsavgift. Del vidgade användningsområdetför avgiften bör komma till uttryck i 1 ^§. Av paragrafen bör således framgåatt avgiften utgör bidrag ^inle bara ^lill ^arbelarskydd i egentlig mening ulanäven till forskning och utveckling samt utbildning och ^informalion rörandearbetslivs- och ^inflytandefrågor. Höjningen av avgiften till 0,kräver en ändring i ^3^§. Som jagnyss har nämnt bör i ^forlsätiningen av ^avgifissumman utgöra bidrag tillfinansieringen av ^arbelarskyddsverket, medan å^terstoden ^lillförs ^arbelar^skyddsfonden.^Della föranleder en ändring i ^4^§. En ^komplellering bör vidare göras avföreskrifterna om användningen av de medel som tillförs fonden. Till de ändamålsom anges i nuvarande ^4§ bör fogas all avgiften ^ulgör bidrag till kostnaderför forskning och utveckling samt utbildning och ^informalion beträffandemedbestämmande i ^arbelslivei och ^arbelslivsfrå-^gor i ^övrigl. Vidare böranges all avgiften ^ulgör bidrag ^lill ^kosinader för utbildning avstyrelserepresentanter för de ^anslällda. Liksom ^hillills bör delankomma på regeringen ^atl ange grunderna för medlens ^förvallning och ^atl,inom ramen för ändamålsangivelserna i ^4§, föreskrivna om medlens användning. Eftersomlagändringarna ^endasl föranleds av den ändrade finansieringsformen för deverksamheter jag här ^redogjorl för ^lorde lagrådels hörande sakna ^belydelse.Yttrande från lagrådet har därför ^inle inhämtats. Lagförslaget fogas tilldetta protokoll som bilaga. Med hänvisning till vadjag nu har ^anförl ^hemsläller jag all regeringen föreslår dels all ^anlaga inom^arbelsmarknadsdeparlemenlel ^upprätlal förslag ^lill lagom ändring i lagen(1971:282) om ^arbeiarskyddsavgift, dels all godkänna de av mig förordadeallmänna ^rikllinjema för ^finansering av ^slöd till forskning och utvecklingsamt utbildning och information beträf^fande ^medbeslämmande i arbetslivet och^arbelslivsfrågor i övrigt ^saml ^lill utbildning av ^slyrelserepresen^lanierför de anställda, dels alt till Bidrag till ^arbelarskyddsfonden för^budgeiårei 1980/81 anvisa ^elt reservationsanslag av 80000000kr. Bidrag till Stiftelsen ^Samhällsf^öretag 1978/79 Utgift 8 132 770 1979/80 Anslag '1000000000 1980/81Förslag 1685000000 ^'^ Anslaget avsett^atl läcka ^kosinaderna för ^elt halv^t^ verksamhetsår. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 15 126 Från anslaget ^ulgårbidrag ^lill ^Sliftelsen ^Samhällsföretag för läckande av ^underskollet iverksamheten med ^skyddal arbete ^m.m. och för ^inveslering^ar. 1979/80 ^Beräknadändring1980/81 Driftbidrag 1000000000 +600000000 +600000000 ^Invesieringsbidrag - +305000000 ^+^ ^ 85000000 Enligt ^beslul^(prop. 1977/78:30. AU 1977/78:16, ^rskr 1977/ 78:74) om framlidahuvudmannaskap och organisation av ^skyddal ^arbele och ^yrkesinrikiadrehabilitering ^m.m. skall ^verksamhelen vid verksläder för skyddat ^arbele,^kontorsarbelscentraler, industriella beredskapsarbeten och hemarbete samordnasi en gemensam organisation. Staten har ^lillsam^mans med landstingskommunernabildal regionala ^sliftelser för skyddat ^arbele inom varje län. För vissaövergripande frågor har en central ^sliftelse - ^Sliftelsen ^Samhällsföretag -^inrältals. Det nya ^huvudmannaskapel ^Iräder i ^krafl den . En organisationskommitté, nyaorganisationskommittén (A 1978:02) för skyddat ^arbele (NOSA), har ^ularbelalförslag ^lill ^delaljorganisalion och förberett del praktiska genomförandel avden nya ^organisalionen. ^Etl omfa^ttande ^organisalions- ochförhandlingsarbete genomfördes. NOSA kom den 24november 1978 in ^lill regeringen med skrivelse om medel för ^verksamhelensuppbyggnad under /80. Skrivelsen innehöll vidare ^ell^organisalionsförslag. På grundval avskrivelsen och av den principöverenskommelse som träffats mellan staten ochhuvudmännen för verksläder inom arbetsvärden lades förslag fram ^(prop.1978/79:139) om riktlinjer för den nya ^siiftelseor-^ganisalionen ^saml ommedel för dess verksamhet under / 80. beslut ianledning av ^proposilionen innebar ^atl staten skall lämna full täckning förgodkända ^kosinader som de nuvarande huvudmännen har för anskaffning av viss^ulrusining till verkstäder som lagils i bruk ^efler den , Som enföljd härav har kungörelsen (1966:370) om statsbidrag till verksläder inomarbetsv^ärden ändrats, De av regeringen fastställda stadgarna för ^Sliftelsen^Samhällsföretag reglerar bl,a. den ansvars- och kompetensfördelning som skallgälla i förhållande ^lill deregionala ^sliftelserna. Förutom i ^prop. 1977/78:30 om ^skyddal ^arbele ^m.m.och i ^sliftelsens ^sladgar finns vissa riktlinjer för ^verksamhelens mål och uppgifterangivna i lagen (1979:47) och i förordningen (1979:48) om regionala ^sliftelserför ^skyddal ^arbele, i ^prop. 1978/79:139 om bidrag ^lill ^Sliftelsen ^Samhällsföre^tag ^m. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 15 127 ^saml i regleringsbrev för ^budgelåret1979/80 avseende bidrag till . Stiftelsens uppgifterkan i korthet beskrivas enligt följande: - har gentemot staten ^ansvarei förall del skyddade ^arbelel i landet bedrivs enligt fastställda riktlinjer, - har ^lillsyn över de regionala ^sliftelserna ochsamordnar deras ^verk^samhel, - fattar de övergripande ^beslulen ifrågor rörande planering, i den mån ^della inte ankommer på AMS, budge^tering,och ekonomi ^saml i frågor om personal- och ^rehabilileringspolilik, - fördelar de ^slalliga medel somanslås för ^verksamhelen, - skall ^lillgodose ^behovel av branschmässig samordningnär del gäller ^invesleringar och ^ulnylljande av dessa, samt biträda deregionala stiftelserna i inköps- och försäljningsfrågor, - skall i en för de regionala stiftelserna gemensam fondförvalla ^sliflel-^seorganisationens tillgångar i form av ^fasligheler,byggnader/lokaler, mark etc, - skall svara för samverkan med AMS, ^m.fl, - skall i samarbete med AMS ge ^siaismaklerna underlagför beslut om utveckling av ^verksamhelen. AMS skall ^efler samråd med^Samhällsföretag besluta om regional fördelning av de nybyggnadsramar somstatsmakterna fastställer. De regionala stiftelserna.De regionala ^sliftelserna är självständiga företag med ansvar för denskyddade ^verksamhelen inom resp. län och uppträder under egna namn.Verkstäderna eller motsvarandearbetsställen funger^ar som tillverkande enheter inom de regionala förelagen.Vissa förelag administrerar även ^hemarbele. Lagen ^(1979:47) och förordningen^(1979:48) om regionala ^sliftelser för skyddat ^arbele fungerar tillsammanssom stadgar för de regionala förelagen och innehåller grundläggande regler förförelagens verksamhet. har i anledning av ^proposilionen omtilläggsbudget I till statsbudgeten för ^budgeiårei 1979/80 antagit en ändringi lagen om regionala stiftelser för ^skyddal ^arbele så alt en bestämmelse harinförts som förbjuder den som deltar i ellerhar deltagit i ^verksamhelen hos regional stiftelse för ^skyddal ^arbele all^obehörigen röja vad han därvid har fått veta om en anvisad arbetstagares^pe^-sonliga förhållanden. Lagstiftningen får betydelse även för arbetet hos^arbelsförmedlingarna. ^Arbelsför^medlingarna bör fortsättningsvis som regelkunna ^ulgå från att sekretesslagens ^skaderekvisit inte är uppfyllt närhandling överlämnas ^lill den skyddade ^verksamhelen och alt handlingar därförkan vidarebefordras i samma ordning som ^lidigare. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 15 128 För ^övrigl har nya^organisalionskommitlén för ^skyddal ^arbele (NOSA) i en rapport ^lill^arbelsmarknadsdeparlemenlel ^(DsA 1979:1) De regionala stiftelsernasorganisation, lämnat förslag till ^rikllinjer för företagsorganisation mm. förde regionala företagen. ^Rapporlen, som bl. a. låg ^lill grund för ^prop.1978/79: 139 om bidrag till^Sliftelsen ^Samhällsföretag, bygger på förslag utarbetade av de regionala^organisalionskommilléerna som ^NOSA-^kommitlén upprättade inom varje län. De regionalastiftelserna skall inom ^länel ^lillgodose behovet av arbete för dem som pågrund av nedsatt arbetsförmåga ^inle kan beredas ^plals på den reguljäraarbetsmarknaden och som av arbetsförmedlingen ^anvisals arbete i förmedlingensregi. Stiftelsen skall svara även för driften av sädana nya industriella ^beredskapsarbelen som kankomma all beslutas av regeringen eller ^efler dess bemyndigande av AMS. En hög^ambilionsnivå skall prägla strävandena ^atl med ^lekniska och andra hjälpmedelbereda även gravt handikappade ^möjlighel ^lillen god produktiv insats och därmed ^lill egen försörjning. ^Verksamhelen skallulan eftersättande av den övergripande målsättningen bedrivas effektivt ochmed iakttagande av affärsmässiga principer. genomfördeNOSA och dess regionala organisationskommittéer ^elt ^omfallande utrednings-och förberedelsearbete inför den nya ^organisalionen. överlog^Samhällsföretag ^ansvarei för förberedelserna.