prop · G30384 · 1979-12-31 00:00:00 — infördes nya regler om ökade möjlighetertill rörlig pensionsålder (SFS 1975:379 och SFS 1975:380). De nyareglerna on rörlig pensionsålder ger olika möjligheteratt förlägga tidpunkten för pensioneringen nellan 60 och ålder.Systemet innefattar tre förmånsformer, nämligen förtidspension fränfolkpensioneringen och ATP, förtida elleruppskjutet uttag av hel eller halv ålderspensionfrån folkpensioneringen och ATP samtdelpension i kombination med deltidsarbete. Sänkningen av den allnänna pensionsålderntill 65 ar gav de sjömän som omfattas av folk- eller tilläggspensioneringensamma trygghet från älder, son de tidigare haft från älder. Syftet ned sjömanspensioneringen är emellertidatt ge sjömännen ett visst skydd frin tidigast55 års ålder till dess den allmänna pensionsåldern inträder.Utredningen såg sig därför föranlåten att föres lä vissaanpassningar av sjömanspensioneringen till de nya bestämmelserna förden allnänna pensioneringen. Genonför-des inte en sådananpassning skulle allmän pensionoch oreducerad sjönanspension utgä, nägot sonuppenbarligen aldrig varit avsett. 1979/80:84 39 Utredningensövervägandenoch förslag redovisades i delbetänkandet "Anpassning av sjömanspensioneringentill den sänkta pensionsåldern" (Ds K 1976:2).. Lagstiftning på grundvalav de framlagda förslagen skedde och de nya reglernaträdde i kraft (SFS 1976:400). Denya reglerna innebär ändringar reglemente och kungörelse.Pension enligt kungörelse upphör numera vid utgången av månaden närmast före den månad, då sjömannenfyller . Detta gäller dock ej sjömän födda före den 1juli 1921. För dessa är alltjämt de äldre bestämmelserna tillämpliga. Sammanträffar emellertid för dessasjömanspension fr o m den månad varunder pensionstagaren fyller ned rätt tillfolkpension eller tilläggspension i forn av ålderspension enligt lagen(1962:381) on allmän försäkring, skall sanordning ske påmotsvarande sätt som för de andra förmåner, som uppräknats i kungörelsen. Detsamma gäller samtliga pensioner somutgår enligt reglemente. 2.7 Lagen (1962:381, omtryckt 1977:630) om allmän försäkringoch lagen (1975:380) om delpension Inomden allmänna försäkringen utgår folkpension och till-läggspension.Båda slagen av pension utgår i forn av ålderspension, förtidspension ochfamiljepension (änkepension och barnpension). Dessutom förekommerinom folkpensioneringen vissa tilläggsförmåner. Lagen om delpension reglerar delpension, somkan utgå till arbetstagare nellan 60 och . Folkpensiontillkommer i princip varje svensk medborgare som är bosatt i eller somhar varit mantalsskriven här under vilket han har fyllt och för de fem åren närmastdessförinnan. Utländska medborgares rätt till folkpension reglerasgenom konventioner. Prop.1979/80: 84 40 Ålderspensionutgär fr o m den manad varunder den försäkradefyller 65 är. Pä framställning av försäkrad kan ålderspension utgätidigare, dock tidigast fr o m den månaddå han uppnår 60 ars ålder.Förtida pensionsuttag, som kan begränsas till att avse hälften av pensionen, skall görassantidigt för folkpension och tilläggspension. Töjlighetfinns också att uppskjuta uttag av hela ellerhalva pensionen till mellan 65 och 70 årsälder £6 kap lagen (1962:331) on allnänförsäkring, AFL/. Tas ålderspensionen ut , minskas pensionen med 0,5 '! för varje månadsom, dä pensionen har börjat utgå,återstår till ingångenav den månad varunder den försäkrade fyller65 år. Uppskjuts uttaget ökas pensionen med 0,6 för varje månadsom, dä pensionen börjar utgå,har förflutit från ingången av denmånad varunder den försäkrade fyllde65 år. Härvid tas dock inte hensyn till tid efter den månad under vilken den försäkrade fyller och inte heller till tid då den försäkrade har uppburit tilläggspension i form av ålderspension eller inte har varit berättigad till folkpension. Dåuttag avser hälften av ålderspension skall ninskning eller ökning av pensionen beräknas ned tillänpning av de nämnda reglerna enbart på den hälft som tas ut före resp lämnasouttagen efter 65 ärs ålder. Reduktionen av pensionen vid förtida uttag -liksom Ökningen viduppskjutet uttag - är livsvarig och bygger på försäkringsmatenatiska beräkningsgrunder. Den försäkrade har rättatt närhelst han så önskar - dvssåväl före som efter 65 ärs ålder - återkalla sitt uttag av ålderspension. Återkallelsekan även ha det innehållet att hel ålderspensionnedsätts till hälften. Pension som ånyo börjar utgå efter det att återkallelsehar ägt rum beräknas med tillänpningav de angivna reglerna om öknin- av pension vid uppskjutetuttag men med beaktande av den tid pension har utgått. 1979/80:84 41 Ålderspension som tas ut vid utgör för år räknat för enensam pensionär 95 '' av basbeloppet. För gift försäkrad,vars make uppbär folkpension i form av ålderspensioneller hel förtidspension, utgör ålderspensionenför år räknat 77,5 ' av basbeloppet. On den försäkradesnake uppbär två tredjedelar av hel förtidspension eller halv förtidspensionutgår ålderspensionen i förra fallet med 83 1/3 och isenare fallet med 86 1/4 '' av basbeloppet. Förtidspensionutgår till försäkrad som fyllt för tid före den månad då hanfyller eller ålderspension börjar utgå til!honom om hans arbetsförmåga på grund av sjukdom eller annan nedsättning avden fysiska eller psykiska prestationsförmågan är nedsatt med minst hälften och nedsättningenkan anses varaktig. Kan nedsättningen av arbetsfijrmågan inteanses varaktig men kan den antas bli bestående avsevärd tid har den försäkrade rätt tillfolkpension i form av sjukbidrag. Sjukbidraget är begränsat tillviss tid nen i övrigt gäller vad som är stadgat om förtidspension även sjukbidrag (7 kap AFL). Rätt till förtidspensiontillkommer också arbetslös försäkrad som har fyllt och somtill följd av arbetslöshet uppburit ersättning från erkändarbetslöshetskassa under den längsta tid sådan ersättning kan utgå eller uppburit kontant arbetsmarknadsstöd under450 dagar eller har uttömt sin rätt till stöd. Såsom ytterligare förutsättning för rätt till förtidspensioni dessa fall gäller att den försäkrades möjlighet att bereda sig fortsatt inkomst genom sådantarbete som han har utfört eller genom annat för honomtillgängligt lämpligt arbete är nedsatt med minst hälften och att nedsättningenkan anses varaktig. Förtidspensionensstorlek graderas efter den försäkrades förmåga eller möjlighet att bereda sig inkomst genom arbete sä, att försäkrad varsförmåga eller möjlighet är nedsatt i sådan grad att intet eller endast ringa del därav återstår, erhåller helförtidspension. Är förmågan eller nöj- 1979/80:84 42 lighetennedsatt i mindre grad nen likväl med avsevärt mer än hälften utgår tvä tredjedelar av hel förtidspension. I övrinafall utgär halv förtidspension. Vid bedömande av i vad män arbetsförmågan är nedsattskall beaktas den försäkrades förmåga att vid den nedsättning av prestationsförmågan,varom är fråga, bereda sig inkomst genom sådant arbeteson motsvarar hans krafter och färdigheter och son rimligen kan begäras avhonom ned hänsyn till hans utbildning och tidigare verksamhetsamt ålder, bosättningsförhsl-landén och därmed jämförliga omständigheter. Bedömningen skall göras efter sanna grunderoavsett arten av den föreliggande nedsättningen av prestationsförmågan. I fråga om äldrepersoner skall bedömningen fränst avse deras förmåga och möjlighetatt bereda sig fortsatt inkomst genom annat för den tillgängligt länpligtarbete. Med inkomst av arbete likställs i skälig omfattning värdet av hushållsarbetei hemmet (7 kap 3 § AFL). Omförmågan eller möjligheten att bereda sig inkomst genom arbete väsentligthar förbättrats för en försäkrad som uppbär förtidspension skall pensionen dras in eller minskasned hänsyn till förbättringen (16 kap 7 § AFL). Ålders- och förtidspension kan höjas med barntillägg,hustrutillägg, kommunalt bostadstillägg, handikappersättningoch pensionstillskott. De tre förstnämnda tilläggen kan dock inte utgå till ålderspensionsom tagits ut förrän denna ålder har uppnätts. Vidtillämpningen av folkpensioneringens bestämmelser om ålderspensionoch förtidspension skall gift pensionsberättigad som stadigvarandelever åtskild från sin make likställas med ogift pensionsberättigad ominte särskilda skäl föranleder till annat, fled gift pensionsberättigadlikställs å andra sidan pensionsberättigadsom stadigvarande samnanbor med någon med vilken den pensionsberättigadehar varit gift eller har eller har haft barn. Prop.1979/80:84 43 Som inledningsvis nämntsutgår inom folkpensioneringen vidarefani1jepension sant vissa ti 11äggsförnåner. Av särskilt intresse i detta sannanhang är det s k pensionstillskottet. Till folkpension iforn av ålderspension, förtidspension och änkepension utgår pensionstillskott enligt lagen(1969:205) on pensionstillskott till pensionärerson inte har ATP eller har låga ATP-belopp.Pensionstillskottet till en ålderspensionuppgår f n till 29 ' avbasbeloppet. Det ökar ned 4 " av basbeloppet ärligen till dess att det den 1 juli 1981uppgår till 45 'i av basbeloppet. Tillskottet till en hel förtidspension utgörf n av basbeloppet och ökar av basbeloppet till dess att det utgör 90 °L av basbeloppet.Pensionstillskottet utgår med samma belopp till gift ochogift pensionär. Pensionstillskott till halv ålderspension eller förtidspensionsom utgår ned två tredjedelar eller hälften av hel förtidspension utgör motsvarande andel av helt pensionstillskott. Tillänkepension som utgår med viss andel av hel sådan pension utgårpensionstillskott ned motsvarande andel av helt tillskott. Om ålderspension pågrund av förtida eller uppskjutet uttag harminskats eller ökats med visst procenttal minskaseller ökas pensionstillskottet i möts vara nde mån. Pensionstillskottet ärinkomstprövat mot ATP-pension. Avräkningen ärså konstruerad att den som uppbär ATP-pension med belopp överstigande den s k garantinivån inte fårnågot pensionstillskott. Till den somuppbär ATP-pension med lägre belopp utgårpensionstillskott i den mån de sammanlagda förmånerna inte överstiger garanti nivån . Avräkning mot ATP-pension görs krona förkrona. Garantinivån är f n 38 :; av basbeloppet såvittgäller ålderspensionerna och änkepensionernasamt 76 t av basbeloppet avseende förtidspensionerna. Garantinivån stiger successivt fram t o m då den utgör45 resp av basbeloppet. Prop.1979/80:84 44 Ti 1 1 äggs pens1on(ATP) Försäkringen för tilläggspension avser att bereda ålderspension, förtidspensionoch Familjepension utöver folkpensionen. Rätten till tilläggspensiongrundas på inkomsten av det förvärvsarbetesom den försäkrade utför under sin aktiva tid ochpensionen är avvägd i förhällande till denna i nkoms t. Rätt till tilläggspension tillkommer i princip alla son är försäkrade enligt lagen om allmän försäkring, dvs svenska medborgare och de som utan attvara svenska medborgare är bosatta i riket. Vidaretillkommer rätt till tilläggspension utländsksjöman på svenskt handelsfartyg även om hanej är bosatt i riket. Med avses därvidarbetstagare son enligt sjömanslagen (1973:232) anses som . Med anställningpå svenskt handelsfartyg likställes anställningpå utländskt fartyg som svensk redare förhyri huvudsak obemannat, om anställningensker hos denne eller nägon av honom anlitad arbetsgivare.Uthyres svenskt handelsfartyg till utländskredare i huvudsak obemannat föreliggerlikaledes rätt till tilläggspension, om anställningen sker hos fartygets ägareeller någon av denna anlitad arbetsgivare. Den inkomst som blir pensi on; gru.,danQe inom tilläggspensioneringen är den försäkrades inkomst av förvärvsarbete under årenfr o m det då han fyller t o m det dåhan fyller . Förvärvsinkonsterna indelas i inkomst avanställning och inkomst av annL't förvärvsarbete. Den pensi onsgi»undandeinkomsten notsvarar summan av inkomst av anställning och inkomst av annat förvärvsarbete i den månsumman överstiger en viss minimigräns, nämligen detvid årets in gäng gällandebasbeloppet, vilket ; vräk nas i första hand mot inkomst av anstäilning. Vid beräkningciv pens i or.sqr unda nde inkomst bortses -fråri inkom;,t son överstiger det vid årets-ingång gällande basbeloppet. , fJr vilket pensionsgrundande "n- 1979/80:84 45 komstfastställts för en försäkrad, skall pensionspoängtillgodoräknas honom. Pensionspoängen utgör denpensionsgrundande inkomsten delad med basbeloppet vid årets ingång. Omräkningenav pensionsgrundande inkomst i pensionspoäng ingår i systemet för värdesäkring av pensionerna. Ålderspension utgår under förutsättningatt pensionspoäng tillgodoräknats den försäkrade och utbetalas fr o m den månad undervilken den försäkrade fyller . Möjlighetfinns till förtida och uppskjutet pensionsuttag . Denålderspensionsom börjar utgå vid normal pensionsålder utgör 50 ''.av produkten av basbeloppet för den månad, för vilken pensionen skall utges, och medeltalet avde pensionspoäng som tillgodoräknats den försäkrade. Ompensionspoäng tillgodoräknas , beaktas medeltalet av de 15 högsta poängtalen(femtonårsregeln). Har pensionspoäng tillgodoräknats för mindre än , minskas pensionen med 1/30 somantalet poängår understiger 30 (trettioårsregeln). I pensioneringens inledningsskede har 30-årsregeln ersatts med en 20-års regelför svenska medborgare som är födda . För svenska medborgare som är födda undernågot av fordras i stället för dem somärfödda , för dem som är födda osv. Förtidspensionutgär till försäkrad för tid före den allmänna pensionsåldern eller ålderspension börjar utgå tillhonom, om hans arbetsförmåga på grund av sjukdom eller annan nedsättning avden fysiska eller psykiska prestationsförmågan är nedsatt ned minst hälften och nedsättningenkan anses varaktig. Förtidspension kan även under vissa förutsättningarutgå till äldre försäkrad som är varaktigt arbetslös. Dessa förutsättningar är bl aatt vederbörande antingen uppburit ersättning från erkändarbetslöshetskassa under den längsta tid sådan ersättning kan utgå eller kontant arbetsmarknadsstöd under jämförlig tid.Kan nedsättning av arbetsförmågan inteanses varaktig Prop.1979/80: 84 46 nen kan den antagas bli bestående avsevärd tid, har den försäkrade rätt till tilläggspensioni forn av sjukbidrag. Sjukbidraget ärbegränsat till . I övrigt gällervad som är stadgat on förtidspension ävensjukbidrag. Förtidspensionens storlek graderasefter nedsättningen av förmågan eller möjligheten att bereda sig inkomst av förvärvsarbete.Om intet eller endast ringa del däravåterstår, utgårhel förtidspension, som i principmotsvarar den ålderspension, som den försäkrade skullebl'' berättigad till vid pensionsåldern. 'P.r nedsättningen nin dre men likväl avsevärtmer än hälften, utgår tvä tredjedelar av hel förtidspension.För rätt till förtidspension krävs att den försäkrade kan tillgodoräkna sig pensionspoäng för tid föredet är, då pensionsfallet inträffat. En försäkrads änka och barn har rätt till familjepension efter honom, under förutsättning attden försäkrade vid sin död var berättigad till förtidspensioneller ålderspension från tilläggspensioneringeneller skulle ha varit berättigad till förtidspension, om hans arbetsförmåga vid tidenför dödsfallet varit sä nedsatt som krävs för rätt till sådanpens i on. ?,nkepension utgårtill änka efter den försäkrade, om äktenskapet varat och ingåttssenast den dag, då den försäkrade fyllde . Efterlämnarden försäkrade barn som också är barn till änkan,är änkan berättigad till änkepension ävenom nyssnämnda förutsättningar inteär uppfyllda. Finns inte något pensionsberättigatbarn, är änkepensionen av den försäkradesegenpension. Efterlämnar den försäkradepensionsberättigat barn, är änkepensionen35 ' av samma pension. Barnpension tillkommer försäkrads barn . Storleken av barnpension är beroende av huruvida pensionsberättigad änkafinns samt av familjemedlemmarnas antal. Efterlämnar en man ett pensionsberättigatbarn vid sidan av änka, blir barnets pension i "' av faderns egenpension. 1979/80:84 47 Är barnet ensamt pensionsberättigat,blir barnets pension 40 * av den avlidnes egenpension. Finns flera barn än ett, ökas detnu angivna procenttalet med 10 för varje barn utöver det första, ochdet sammanlagda barnpensionsbeloppet fördelas lika mellan barnen. Tilläggspensioneringenfinansieras helt genom avgifter. För den som är anställd betalar arbetsgivaren avgift. Den som haftannan inkomst av förvärvsarbete än anställning erlägger själv tilläggspensionsavgift. Avgifterna för tilläggspensioneringenutgår enligt en procentsats som bestäms i särskild lag. Procentsatsen skall vara så avvägd attavgifterna i förening med andra tillgängligamedel förslår till bestridande av pensionsutbetalningar, förvaltningskostnaderoch andra tilläggspensioneringen åvilande utgifter samt tillerforderlig fondering. Avgifterna ingår till en fond, allmänna pensionsfonden.Procentsatserna har för vart och ett av bestämts till11,75. Före den 1januari 1974, från vilken tidpunkt utländska sjömän erhöll rätt tilltilläggspension för den tid de varit anställda på svenskafartyg, gällde särskilda regler för redarnas avgift. Från nänndatidpunkt gäller de allmänna reglerna även för redare. Enligt en särskild övergångsregelreduceras dock avgiftsuttaget för redarna fram . Underlagetför arbetsgivaravgift utgör summan av vad som utbetalts i lön tillarbetstagarna sedan därifrån dragits dels ett belopp motsvarande det beräknadeantalet arbetstagare multiplicerat med det vid årets ingång gällandebasbeloppet, dels för varje arbetstagare sådan delav lön, som för år räknat överstiger sju och en halv gångerbasbeloppet. Arbetstagare som varit anställd med full arbetstid räknas somen arbetstagare och arbetstagare som varit anställd i mindre omfattning medräknas i förhållande därti11 . 1979/80:84 48 Delpensionsförsäkr ingen, som gällerfr o m , avser arbetstagare som trappar ned sitt förvärvsarbete inför övergången till ålderspension. Försäkrad för delpension är i bosatt försäkrad som är arbetstagare och som uppfyller arbetsvillkorenenligt lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring ellerlagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd,vilket innebär att vederbörande skall ha arbetat minst fem av . Scm förutsättning för att vara försäkrad fördelpension gäller dessutom att arbetstagarenskall fr o n det år varunder han fyllt ha tillgodoräknatspensionsgrundande inkomst av anställninginom ATP under . Rätt till delpension tillkommer iSverige bosatt försäkrad som har minskat sitt arbete som anställd med i genomsnitt minst fen timmar perarbetsvecka och som efter ninskningen har deltidsarbete ned i genomsnitt minst17 timmar . Delpension kan utgå tidigast fr o m den månad varunderden försäkrade fyller och utgår längst t o m månaden föreden under vilken han fyller 6 . Delpensionen utgårned 65 '/ av det i nkoms toor tf a 11 son uppstår vid övergång till deltidsarbete. Underlaget förinkons tberäkni ngen är begränsattill det vid inkomstårets börjangällande basbeloppet. Den fastställda delpensionen är värdesäkrad genom anknytning till basbelöppet. Delpension kan inte utgåför månad då den försäkrade uppbär förtidspensioneller ålderspension enligt lagen om allmän försäkring. Delpensionen reducerar inte den ålderspension som den försäkrade är berättigad tillfrån . Den är att anse som pensicnsgrundande inkomst för ATP. 1979/80:84 49 3.1 Behovet av sjönanspensioneringen i belysning av den allnännapensioneringens utveckling. Sjömanspensioneringenhar sin grund i historiska förhållanden. Här den infördes innebar den en avlusning av den s k föVingensom tidigare utbetalat till sjömännen. Bakom dess införande låg självfalletfrämst sociala motiv. fanns ingen allmänpensionering, Sjönännen kunde inte när de blev gamla fortsätta atttjänstgöra i handelsflottan, särskiltinte under de hårda förhållanden som präglade den tidens tjänstgöring tillsjöss. Sjömännen hade ett mera utpräglat behovav ålderdomsförsörjning genom kontanta utbetalningar frän det allmänna änflertalet andra grupper i samhället. Dessa motiv för att ha en särskild sjömanspensioneringhar bestått fram till våra dagar. Framtill detta sekel fanns ingen i offentlig regi anord-naa allmänpensionering. har emellertid en sådansuccessivt byggts upp. Efter en relativt blygsam början medenbart folkpensioneringen fick vi - med verkan - en folk-och tilläggspensionering som ger rimlig försörjning på ålderdomen. Då den allmänna tilläggspensioneringenbörjade komma i kraft lades sjömanspensioneringen om. gjorde en anpassningtill den allmänna tilläggspensioneringen och utformade sjömanspensioneringensom en kompletterande pension för tiden före den allmänna pensionsåldern, alltsåsom en temporär pensionatt utgå till denna ålder som dåvar . Grunden till omläggningenvar att försörjningssvårigheter i yrket ofta inträffade före denallmänna pensionsålderns inträde och att en väl avvägdpension skulle kunna minska svårigheterna som fanns hos många sjömän för ålderdomsförsörjningen. Sedande temporära pensionerna, som utvecklades och fbr-4 1979/80. 1979/80:84 50 bättradesgenom 1972 ärs kungörelse, införts, har den allmänna pensioneringensuccessivt utbyggts. Här må nämnas att förbättrade möjligheter införts att fa förtidspension för dem som inte är sjuka men som avarbetsmarknadsska 1 inte kan få arbete samt att möjligheten till delpensioneringinff/rts för dem som fyllt . Undertiden efter har också byggts upp en förbättradomskol ningsverksamhet, son väsentligt har ökat möjligheterna för den enskilde att byta yrke. Stora resurser harockså satsats på arbetsförmedlingsverksamheten . Utredningenhar mot bakgrund av den utveckling som sålunda skett ställt frågan om behov av en fortsatt sjömanspensionering i offentlig regi fortfarande finns. 2 Enkät angående sjömännens pensionsbehov Isyfte att få ett grepp om det sociala behovet av en sjömanspensioneringgjorde utredningen och en enkätundersökning.Resultatet av denna redovisas i bilaga 2, till vilken hänvisas. Uppläggningenav undersökningen och resultatet kan naturligtvisdiskuteras. Utredningen vill dock dra den slutsatsen av materialet att en stordel av den som uppbär sjö-nanspension fortfarande förvärvsarbetarantingen i sjömansyrket eller inom andra yrken. Det kan därför ifrågasättas omenbart sociala skäl motiverar ett bibehållande av sjömanspensionerj ngen. 3.3 Lag eller kollektivavtal Även om inte i allmänhet rent sociala skä! skullemotivera en sjömanspensionering innebär' detinte att en sådan inte kan vara motiverad av andra skäl.Behovet av att få en Prop.1979/80:84 51 stabilkär av goda sjömän och det därav följande behovet av trygga och goda ekonomiskavillkor kan t ex vara ett sådant. Speciellagruppers behov av pension har normalt tillgodosettsgenom kollektivavtal. Sådana föreligger t ex för gruvarbetarna. Men även andrapensionsanordningar som kompletterar den allmänna pensioneringen harnormalt grundats på kollektivavtal. Här må räcka medatt nännda särskild tilläggspension för arbetare () och avtalsgruppsjukförsäkring förarbetare (). Beträffande befäl sgrupperna på sjöfartsområdet finns också pensionsanordningar grundade påkollektivavtal. Motdenna bakgrund har det varit naturligt för utredningen att närmare undersöka i vadmån det är möjligt att i fortsättningen grunda sjömanspensioneringenpå kollektivavtal i stället för på författning. Fördelarna med detta skulle vara att man fick överensstämmelsemed arbetsmarknaden i övrigt och att man fick ett system son lättaregick att anpassa till växlande förhållanden pä arbetsmarknaden. Det ter sig också mednutida synsätt mera naturligt att parterna på arbetsmarknadenhar det direkta inflytandet på pensionssystem av kompletterande natur än attdetta skall ligga hos statsmakterna. Nackdelar med ett påkollektivavtal grundat system skulle väl främst vara att det bröt mot en hävdvunnenordning och att staten icke skulle vara garant försystemet. 3.4 Utgångspunkter för utredningens överväganden Sjömanspensionensom finansieras genom redaravgifter är en del av det system som ger sjömannenersättning för sitt arbete. De övriga förmånerna hanfår är i viss utsträckning bestämda med hänsyn härtill. Han kan därför inte sesjbmanspensioneringen helt isolerad frän de övriga förmånerna, vilka regleras i kollektivavtal. Prop.1979/80:84 52