prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Del ^r^iider dock i den^bosiadspoliiiska ^deb^allen ^dela^de meningar om ^pa vilken nivå by^ggandet skall ligga föl' att ^tlel skall svara^mol efterfrågan och de b^ostadssociala mal, som samhället ^sl^iilll upp.Osäkerheten är stor i de antaganden som ligger ^lill grund lör beräknin^gar om^bosiadsbyggnadsbehovel. a. spelar ^av-^g^i^mgeii av lägenheter enväsentlig roll lör ^be^ilömningcn. Del finns ^lecken som ly^der ^p^ii altavgången kan ha ^varil lägre än vad som förutsattes när ^bosladssiyrelsen^senasl gjorde en mer ^Hingsiktig^beilönining. De många oklara fak^torerna ger anledning ^atl ägna ökad^uppmärksamhel ^äl ^bosiads^byggnadsbehove^l. Delta kommer också att ske bl.a. i samband med ^arbe^lel ^p;i en ny ^langtidsuiie^ilning. Det finns en viss risk all^ell fortsatt lågt bostadsbyggande kan ^resiillera i ^brisl ^pa bostäder. Bilden är dock splittrad. Risken för bostadsbrist börjarbli ^piilaglig framför allt i ^siorstockholmsområdet och i någrakommuner i södra och , medan del i andra områden ^allljämlfinns ^etl överskoll pä ^lägenheler. Även i ^orler, där en ^brisl p^ä^bostä^lle! kan anses föreligga i ^slori,förekommer del i vissa fall enskilda ^bosiadsomrä^ilen med en hög andel^oulhyrda lägenheter. Totalt fanns det den 1 ^seplember 1979 10750 outhyrdalägenheter i ^flerbostadshus, som har färdigställts eller . Detär ca 2 000 färre än aret innan. Det finns flera orsaker tilldel låga nybyggandet. Uppenbarligen råder del alltjämt i ^miinga ^konimuner enviss tveksamhet mot att öka byggandet. ^Detla är i och för sig naturligt ^molbakgrund av dels de ^erfarenheler som gjordes då man hade ^ellstort överskott på ^lägenheler, dels ^de ^följdinvesieringar som ^ell ^ökalbostadsbyggande medför. ^Etl ullryck för kommunernas ^Iveksamhel är allplanberedskapen på mänga h^äll är bristfällig. En orsak till den relativt låga ^igångsällningen är ocksåsvårigheten att få tillräcklig ^byggarbelskrafi. Det finns anledning attnärmare studera dessa svårigheter, bl, a. mot bakgrund av ^sysselsältningen iden icke reglerade byggsektorn. Regeringen ger iuppdrag att ge ^länsarbelsnämnderna skärpta direktivså alt del ^oprioriierade byggandet ^hiills ^lillbakai större utsträckning än ^f^ ^n. ^Etl ^yueriigare skäl är högaproduktionskostnader. Dessa kan i varje fall ^pa vissa orter vara ^ell motivför en byggherre att ifrågasätta möjligheterna all la ^avsällning för de^lägenheler som byggs. I viss ^molsals ^lillnybyggandet har ^ombyggnadsverksamhelen ^uivecklals mer ^lillfredsställandeunder senare år. Med ^slalligabostadslån ombyggdes vid ^197l)-ialels början ^knappl 4000 ^lägenheler. I slutet av ^1970-talel ^lorde ^anlalel ha^uppgåll ^lill ca 25 000. Ökningen gäller både småhus och ^flerbo-^sladshus.Uppgifterna om ombyggnader ulan statligalån är för ^brislfälliga för att kunna preciseras i siffror. Myckel talar dockför att även denna del av ^ombyggnadsverksamhelen har ^ökal under 1970-talet.En ^ytteriigare ökning av ^ombyggnadsverksamhelen är önskvärd. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 16 ^Bostadsdeparteiiientet 3 ^I^huler^är 1979 ^hai^b^ostaiisbyggaiiclel ^inl^e^ ^varil^begr:ins:il ^av ^n;i^gr^a^ r^amar. I ^ärels ^bud^geiproposili^on föreslås all ^dels^iiniiiia ^sk;ill g^älla för^är 1^9^80. För vari ^och ett av ^iiren 1981 och 1^482 föresl^ås en^preli^min^iir ^nyby^g.i^zna^dsiani för ^del ^slalligl ^beliinade^bosiadsbyggan^tlcl ^p^ii 7 4501)1)^0^ ^iir ^bosladsyla. Ramen ger ^iitryinmc för beslut om^bosladsl^ån för ca ^6001)0 ^i^iig^ciiheier. Byg^gnadspriserna har^sligil kraftigt. ^Ulvecklingen av ^by^g^gkoslna^derna inom ^bosiadsbyggandel ingeroro. Skillnaden i ^kosinader ^melhiii olik^a^ projekt är ^dock stor.^L^iei finns ^d^iirför anle^dning att sti^nk^a^insats^er^na när det gällerattbelysa och förklara ^ulvecklingen. En ^s^iirskil^d^^uire^dare kommer all fa i upp^gift all pröv^a^ dessa ^IV^iigor. För bostadsbyggandetsdel har ^belåningsvillkoren ^anpassal.^ ^lill kostnadsökningarna. Del har^skell genom regelbundna ^höjningarav ^lidskoeffi-^cienien. Samma^nlagt un^derår 1979 har ^lidskoefficienien ^höjls me^d^ 9.2 ^'/<-. För alt bemästra ^iletidigare förhållandevis höga ^överkoslnadema för ^pro^jekl bestående av^flerbostadshus medgav regeringen ^ijuni1979 en extra ^gru ^ndbeloppshöj ning. ^Maierialprisuivecklingen har^ägnais ^forlsall uppmärksamhet. ^Anm^äl-^ningssk^yklighei har under hela ar1979 ^råii ^beiräffande ^prislorändiingar ^p^ii ^byggmaterialomradet. Sedanapril ^manail ^råiler det prisstopp ^pa ^inreil-^ningssnickerier. ^Kreditförsörjningen har^fungeral ^lillfredsställande under ^;ir 1979. Reglernaom ^anbii^dskonkurrens för del ^sialsbelanade bostadsby^ggandet ^lillämpas sedan den fullt ^ul. Därför föreslås alt ^prodiikiionskosi-^nadsbelåning skall fåtillämpas för bostadsprojekt som skall upplåtas med ^hyres- eller bostadsrättoch som upphandlas i konkurrens. Viss kontroll av det högsta ^belåningsvärdelförordas dock. Del godtagna ^belaningsvardct föreslås utgöra underlag förs^åväl lan som räntebidrag. ^Etl syfte med förslagen är ^atl främja en ökadkonkurrens inom ^bosiadsbyg^gandel, ^vilkel kan väntas ha ^posiliva^effekler ^pa kostnadsutvecklingen. ^Ell ^annal syfte är alt ^stinnilerabo^stadsbyggandet. Genom ^de tvåårigaunderhållslån som ^besluia^de om ^(prop. 1978/79: 66, ^CU 1978/79: 6,^rskr 1978/79: 1 14) har kraven på hyreshöjningar ^kunnal hållas ^lillbaka.Länen ^harockså gjort del möjligt altfördela kostnaderna för nö^dvändiga reparationer och eftersattunderhåll över än som eljest hade ^varil möjligt.^Underhållsfrägorna på behandlas ^f. av^underhållsfondsuiredningen (Bo 1978: 05). Den beräknas avsluta sitt ^arbele^underår 1980. Vid sidan omunderhållskostnaderna spelar kostnaderna för bränsle en stor roll förbostadskostnaderna. Ökningarna av oljepriserna är den huvudsakliga orsaken tillatt de ökar mer än kostnaderna inom andra konsumtionsområden.Oljeprisökningarna drabbar alla sektorer av samhällsekonomin och kan ^inlesubventioneras bort. De kommer därför ^metl nödvändighet att leda till ökade^kosinader också för de boende. Den föregående regeringens vägran au ^godiaoljebolagens krav på ^krafiiga prishöjningar ^Prop.1979/80:100 Bilaga 16 4 ^r^csulleraile visserligen i en besparing ^p^ii ca 2^miljariler kr. men ändrar ^änilii ^inle ^della förhållande. Ökningarna avbostadskostnaderna kommer dock. som ^hillills, alt ^begriinsas ^fi^ir hushallmed bostadsbidrag. ^Ell verksamt ^säu alldämpa ^siigande drift- och^imderh^iillskostnader är att öka de ^boeniles ^möjligheier all påverka de faktorer som ^besiiimmerdessa ^kosinader. ^Hyresförhandlingslagen (1978: 304) är ^ell instrument för^atl främja en ^uiveckling i denna ^riklning.^Underhällsfonilsuiredningen skall enligtsina direktiv särskilt beakta alt deboende lar ^etl inflytande över hur de medel används som avsätts för underhåll i^bosladsfasligheler. Möjligheterna alt inrätta^lägenhelsanknutna reparationsfonder ^uireils. En sådan ordning bör enligtdirektiven eftersträvas som innebår fördelar för ^aklsamma och^imderhallsmedvelna hyresgäster. Ett liknande syfte ^hardel arbete som bedrivsinom ^den tillsatta^ulredningen ^iBo 1979: 03) om individuell mätning av värme och varmvatten. I bostadsrättens form har deboende ^etl inflytande som är kombinerat med ett ekonomiskt ansvar. ^Därigenomgaranteras de en god kontroll över ^Ulvecklingen av drift- ochunderhållskostnaderna. ^Bostadsräitskommillén (Bo 1978:06) har bl. ^lill^uppgifl alt underlätta förhyresgäster som vill bilda ^bosladsrällsförening med ^komnninal insyn ochförvärva sina ^bo^sladsfasligheler att fa göra del. Frågan om ^förki^ipsräilför hyresgästerna skall också prövas av kommittén. Medgivande om förvärvslånför hyresgästers inköp av bostadsfastigheter har lämnats i 1 I fall under aren197^6- 1979. har ca 1 200 ^lägenheler i ^enskill ägda hyreshus förts över i kooperativ ägo och^sammanlagi ^drygl 5 200. Ett ullryck för regeringens vilja attstärka inflytandet lör de boende är allregeringen i ^ell fallvägrat en kommun tillstånd altförköpa några fastigheter som köpts av en bostadsrättsförening. Som skälför sill ^beslul angav regeringen ^atl föreningsmedlemmarna med hänsyn till allde bodde i fas^tigheten hade ^ell så ^specielll och ^slarki ^inlresse av ^atlderas förvärv fick ^ftillföljas all ^elt tillståndtill förköp vore ^obilligl. Kapitalkostnadernaseffekter på bostadskostnaderna varierar med de olika besittningsformerna ochkräver en ständig ^uppmärksamhel. Möjligheterna till inflationsvinster,framför allt för dem som äger sin ^boslad. skapar i en ^inflationistisk ekonomiett behov av ofta återkommande korrigeringarav sådana faktorer som bestämmer de totala kostnaderna. På längre ^sikl kan deöverväganden som görs av utredningen (B 1978:07) om ^real beskattning av räntoroch kapitalvinster ^m. få ^belydelse för möjligheterna att få ^lill stånden bättre och mer bestående neutralitet i kostnads-förutsättningarna för deolika besittningsformerna. Det finns emellertid anledning att redan under är1980 överväga behovet av ändringar av reglernaför räntebidrag. ^Detla kommer attske i anslutning ^lillbl. a. bedömningar av effekterna av allmännafastighetstaxering. ^Samhäl^lels stöd ^lill bostadssektorn i form avräntebidrag, ^bosladsbidrag och ^Prop.1979/80:100 Bilaga 16 5 skalleminskning ^bcr^iiknas ha ^iipp^giill ^lill 13.5 miljarder kr.ar 1978 och ^lill mer ^iin 15 ^miliarder kr. ^;ir 1979. Vid ^tle kommande ^överviiganilena kommer ensir^iivan all vara all begr^änsa ökningstakten. ^Bosladsbiilragssvstcmel bildar ^ell^skydilsnäl mot ökande ^bosladskosl^naderför dem som har de lägsta inkomsterna eller en särskilt tungförsörjningsbörda. Liksom ^föreg^iieiule år föreslås i ^aretsbudgetproposition all ^bosiadsbidragssystemel anpassas till inflationen. Vissa regeländringar föreslås i syfte alt^effeklivera bostadsbidraget som ^fördelningspoliiiskt ^iii-^slrumcnt och alt ^bälire stödja ^s^iidana hushåll somalltjämt är trångbodda. Enutredning (Bl) 1^979: 01^)^ har ^unilei ^ärel ^lillsatis för all se över administrationen avbostadsbidragen. I ^ulredningens uppgifter ingår också all granska de reglersom gäller för inkomstprövningen, alt se över inkomstbegreppet och att ^överv^iiga^sUHlets anknytning tillbostadskostnaden. har under ^v^ären1979 beslutat ^Iprop. 1978/79:95, ^FiU 1978/79:35. ^rskr 1978/79:335) omändrade regler för kommunalt ^bostads-^tilllägg^lill folkpension ^(KBT). De ändradereglerna, som träder 1980, kommer alt främja en enhetlighet i ^KBT-nivåmellan kommunerna. Många pensionärer får genom ändringarna ett högre ^KBT äntidigare. För all ^molverkaspekulation och oskäliga kapitalvinster i fråga om statligt belånade ^smiihus har ^beslulat ^(prop.1978/79:55, ^CU 1978/79: 7, ^rskr 1978/79: 119) om en ^föriängning av den ^s.k. köpeskillingskontrollen och om en utvidgning av dess tillämpningsområde.^F^^e ändrade reglerna ^irädde i kraft . I budgetpropositionenföreslås ytterligare åtgärder i samma syfte. Förslagen siktar till att stärkakommunernas möjligheter ^atl ^molverka oskäliga kapitalvinster. Utgångspunktenför del förordade ^sysiemel är all kommunen vid försäljning av ^ell ^slatligtbelånat småhus kan vägra att lämna borgen för statslånet om försäljningspriset^översiiger vad kommunen anser godtagbart. Om priset inte är god^tagbart skallenligt förslaget räntebidraget dras in och amorteringstiden för lånetförkortas. Inom ^budgetdepartemenlet övervägs ^f. åtgärder beträffanderealisations vinst beskall ningen. Enligt den ^s. ^LexBackström måste den som förvärvar ett hyreshus ha tillstånd till ^detla av hyresnämnden. Efter beslut av riksdagengäller lagen efter i hela ^landel. Beslutet innebär vidare allhyresgästorganisation får ställning som part i ^lillsiåndsärendel. Därigenomhar en möjlighet öppnats för hyresgästerna ^atl påverka bedömningen av fråganom en ny fastighetsägare är lämplig som hyresvärd eller inte. För att öka de boendesförutsättningar att överblicka, bedöma och påverka sin ^bosladssituaiion bör deenligt regeringens mening få en systematiserad information om bostadsområdenoch bostäder, ^s. Regeringen har nyligentill överlämnat en proposition ^(prop. 1979/80: 72) med förslag ^lill^bosladsan visningslag. Lagen är avsedd all vara ett medel för kommunerna allgenom förmedling av lediga bostadslägenheter skapa ökade förutsättningar fören allsidig ^befolkningssammansält- 1979/80:100 Bilaga16 6 ning i skilda^boslailsomr^iiilcn. Den kan också bli ^clI ^verksami ^inslrumenl ^fiir ^atlstärka de svagare hushållens, bl. a.olika invandrargruppers, ^st^iill-^ning på ^bosladsmarknailen. ^Bosiadssociala delegationenavslutade ^siu ^arbele . ^I")ess belänkande ^(SOU 1979:37) Ak^tivtboende har överlämnats för kännedom ^lill bl. ^Beiänkan^dei innehålleren ^ledogörelse för de försöksprojekt s^om på delegationens initiativ har ^ilriviis i några k^ommuner. ^Bosiadssociala rådet inom^bosladssiyrelsen fortsätter och ^vidareuivcck-^lar nu det arbete sompåbörjades inom dels ^bostailssociala ^ilelegalionen, dels^boendemiljödclegalionen. Vikliga^frägor för ^rådel under dess första verksamhetsår har ^varil miljöfrågor,frågor om de äldres boende sann frågor angående metoder för bosta^dssocialainventeringar. Verksamheten med^boeiidemi|jöförbäuringar har ^lagit fan efter de första årens ^arbele medall göra verksamheten och ^finansieringsmöjlighe-^lerna kända. Den har ^visalsig ge gynnsamma effekter ^pii den sociala miljön i många ^bosladsomriiden. Allsamla de boende kring det gemensamma intresset all förbättra sin närmiljö är enlämplig väg all gä för au utveckla ett socialt ^koniaktnäi i ^ell bostadsområdepräglat av ^anonymitei de boende ^emelliin. ^EftertVågan på medel för ändamålethar ökat ^krafligl. har ^medgell ^(prop. 1979/80:50. ^CU1979/80:7, ^rskr 1979/80: 119) alt 50 ^milj.kr.utöver de 35 milj. kr. som ^lidigare har ^anvisals i bidrag ^lill ^förbällringav boendemiljön tillförs anslagetunder innevarande ^budgelår. För nästa ^budgelår ^föresliir regeringen enökning av ramen för bidrag ^lill 60 milj. kr. och all en särskild låneram om 35milj. ^Trols den avsevärda ökningenav medlen lör ^boendemiljöförbältringar kommer ^viss^ii köproblem all uppstå.För all de som planerar el! projekt skall ha ^möjlighel alt överblicka sinamöjligheter all få bidrag föreslår regeringen all en preliminär medelsramanvisas också för ^budgelåiel 1981/82. För ^nasia ^bu^dgelårföreslås vis^sa ändringar av den nu gällande finansieringsordningen. Bidragskall i ^fortsäUningen kunna utgå ^endasl för åtgärder i områden, som har^slora sociala problem och/eller stor andel outhyrda ^lägenheler. Bidrag skalli dessa fall ku^nna utgå av den godkända ^koslnaden för ^ålgärderna,dock ^högsl med . ^Alerslo^den av ^koslnaden skallliksom ^f^ ^n. kunna täckas med ^bosladslån med räntebidrag. I övriga fallskall endast bostadslån ulan räntebidrag medges. ^Hyresförlustlångivningenföreslås bli avvecklad. Enligt regeringens förslag skall lån ^inle utgå förhyresförluster som uppkommer . Kommunernas ^evenluella kostnaderför hyresförluster skall i stället^beaklas inom ramen för ^skalleutjämningssyslemel. Eftergift av redanbeviljade ^hyresförlusllån kommer alt ske enligt de regler som ^stals^maklema^beslöl om , Med^förhöjl låneunderlag för den ^slalliga^bosladsbelaningen och i vissa 1979/80:100 Bilaga 16 7 f^all ^metl ^sårskiltla ^lilliiggs^k^in stö^der statenupprustningen av bosta^dsbebyggelses^o^m^ är av ^kuluirhistoriskt ^slort intresse.I ^iuels bud^getproposition ^l^i^ires^kisall ^tleii gemensamma ramen för ^beslul om förhöjt ^låneunilerliig o^ch ^lilla^ggslaii ^täslslälls ^lill32 ^milj.kr. för ) och ^preliminiiri till 30 ^milj.kr.för ar ^19S1. ^Viilare föreslås all deantikvariska ^myndi^ghelernas ^ram för ^lillsiyrkan ^fasls^lälls ^lill 30 milj.kr. för vari och ^etl av aren 19^80 och 1^9^81. ^Besluliiiuleråiien i^ärciulen ^röiiinde förhöjt låneunderlag och ^lillaggs-^liin k^ommer^iill ^flyltiis från regeringen ^lill^bosladssiyrelsen. ^Riksilagen ^hiir nyligen^beslulal ^(prop. 1978/79:209. ^CU 1979/80:4. ^rskr 1979/^80:31. ^SkU 1979/^80:11. ^rskr 1979/80:42) om vissa ändringar i ^bo-^siiidsbeskatiningen. vilka har^belydelse för ombyggnadsverksamheten. ^Svfiel med ^ändringiirna ^iir ^iiltskapa en bättre balans i ^koslnadshanseende dels mellan olika boendeformer, dels mellan olika^faslighetsägarkalego-^rier. ^Ändiingarna på skatteområdet ^hiir följts upp av vissa ändringar inom ^bosladslan^givuiugcnsram. a. har lånegränsen ^höjls för ^enskill ägda hyreshus från 85 ^'>^?^till 92 ^%. En kommitté (Bo 1979:04) har tillsatts med uppdrag alt^utredii frå^gor om ^stiidsförnyelse. Bakgrunden är ^atl det fortfarande finnsbetydande brister i var fysiska och sociala miljö. Den modernisering avbebyggelsemiljön som ^därtor ar nödvändig bör dock delvis ske i nya former. Del är bl. ^nödvändigl all i ^slörreutsträckning än bevara demiljöer som vi har fått i arv från tidigare generationer. Kraven på althushålla med mark och energi och på att bättre ta ^lillvara ^j^yorda ^invesle^ringartalar för all en ^alll ^slörre del av byggandet i fortsättningen kommer all skei form av förnyelse inom befintliga bebyggelsemiljöer och en ^alll mindre delgenom ^nyexploalering. Inriktningen och omfattningen av^för-^nyelseverksamheten får därför ^slor inverkan på ^möjlighelema alluppfylla de bostadspolitiska målen och på sysselsättningspolitiken inombyggnadssektorn ^m. Kommittén skall behandla dels övergripande frågor omden ^lämpligii ^inrikiningen och omfattningen av förnyelsen, dels principernaför finansiering av dessa ^ålgärder. Kommittén skall vidare se över de reglersom ^f. gav vid1975/^(CU 1975/76:22. ^rskr 1975/76: 276) regeringen i uppdragalt pröva behovet av ^förbätlringslånel som ^bosladspoliiiskt ^inslrumenl vidsidan om bos^tadslånet, ^räniebidragel och ^bosladsbidragel. ^Uppdragelredovisas i ^årels ^budgeiproposilion. Regeringens ^övervägiinden har ^lellfram ^lill bedömningen alt låneformenhar så ^väsenlliga ^fördeliir framför en finansiering med ^bosladslån och^ränlebidrag ^atl den bör behållas för sill huvudsakliga syfte, nämligen all^underiälla för äldre och handikappade, som bor i småhus av låg ^slandard, allfinansiera en upprustning av sin ^boslad. Däremot föreslås attlåneformen avvecklas för de olika andra ändamål som den ^f. används för.För den kategori, som låneformen kommer att rikta sig ^lill,föreslås flera ändringar av reglerna. 1979/80:100 Bilaga16 8 ^seriiii för ^räll ^iill ^lorbäiiringsl^iiii höjs. ^D^iirigenom mildras de ^Iröskeleffekler somde ^niiviirande reglerna har. ^Möjlighelen all medge ^atl lånet helt ellerdelvis ^f;ir vara ^ränle- och ^amorieringsfrili behålls, men den automatiskaavskrivningen av delta lan eller denna ^lanedel las bort. För den räntebärande^am^orteringsilelen ^iiv ^fiirbäiiringslanel ^Rireslås i huvudsak samma^regelsyslem som för ^siiilligii^bost^iulslån. De ökade ^kapitalkosiniiiler som ^deltii medför för den enskilde läcks i huvudsak av ^KBT. Frågor som gäller de äldresboende kräver hänsynstagande till hur vård och servi^ce ^utformiis. ^Därtorbehövs en helhetssyn på de äldres levnadsförhållanden. För alt ^underiätta ensamordning av de olika ^fri^°igor som handlä^ggs inom och somberör de äldre har en äldreberedning inrättats. och bidrag för ^atlanordna allmänna samlingslokaler föreslås fa en ram ^pa oförändrat 30 ^milj.kr. Ramen för upprust^ningsbidrag ^m.m. föreslås höjd från 10 ^milj.kr. ^lill 12 ^milj.kr.. bl. a. för att bereda möjligheter att ^lillgodose delökande intresset av ^atl göra samlingslokaler ^lillgängliga o^ch möjli^ga all^ulnyllja för olika gr^upper av handikappade. Båda ^ramarnii föreslås kunnavidgas genom ^beslul av regeringen, om det behövs av ^sysselsällningsskäl. En ^Ulredning (Bo 1979:05)har tillsatts för attpröva principerna för del ^slalliga ^siödet ^lillallmänna samlingslokaler. Ramen för beslut om lån tillkommunala markförvärv föreslås av statsfinansi^ella skäl bli ^sänkl från 210milj. till 100 milj. kr. storaoljeberoende ställer landet införomfattande ^svårigheler mot bakgrund av den ogynnsamma ^koslnadsulvecklingen påolja. ^Åtgärder för hushållning med energi i den ^beflnlliga bebyggelsen är i^ell sådant läge av avgörande ^belydelse för en framgångsrik energipolitik.Våren 1978 behandlade frågan om en energisparplan för befintligbebyggelse ^(prop. 1977/78:76, ^CU 1977/78:31, ^rskr 1977/78:345). ^Beslulel^innefatlar ^rikllinjer för energihushållning i befintlig bebyggelse fram tillår 1988. Riktpunkten skall enligt ^beslulel vara, att ^netloenergiförbrukningeni dagens byggnadsbestånd skall vara ca 35 ^TWh lägre än vid lidpunktenför ^beslulel. En omprövning av programmet skall ske inför ^budgetårel 1981/82. Energihushållning i befintligbebyggelse behandlades senast av med anledning av propositionen omriktlinjer för energipolitiken ^(prop. 1978/79: 115 bil. 3, ^CU 1978/79: 37,^rskr 1978/79: 394). ^beslöl då bl. a. om ökat stöd till kommunernasrådgivning ^saml om ökade forsknings- och utvecklingsinsatser för ^ulnyttjandeav solvärme för uppvärmningsändamål. Energisparplanen förbefintlig bebyggelse innebär en stegvis uppbyggnad av insatserna för^energibesparande åtgärder. 1979/80:100 Bila^ga16 9 lic ^byggnailsiilgärdei som ^föriinleds av planen harberäknats till ca 1.^8^ ^miljartlerkr. för ^budgetårel 1978/79. för /^80^saml ca . ^förbudgeiårei 1980/81. Beräkningarna har ^gi^orts ilöpande priser. Investeringsbeh^ovet fördelas pä insatser inom såväl ^b^osiiiilstlepariemenlets som^induslridepartemenlels ^iinsvarsomraden. För ^budgei^iirei 1980/81 härden^lotala ^invesleringsvolymen inom ^bosiadsdepar-^Icmeniets ^omriide beräknats^lill . inkl. en^planeringsreserv om 600 ^milj.kr.Regeringen föreslår alt ^etlstatsanslag av 800 ^milj.kr. Regeringen lämnar ibudgetpropositionen förslag ^lill ändrad finansiering av ^il^ti statliga ^energisparsiötlei. Förslagetinnebär att del nuvarande ^ener-^gisparhinel ^den ^!^ ersätts av^bostadsli^in enligt bostadsfinansierin^gs ^förortl ningen. B^ostadslån för^energibesparande åtgärder lämnas under ^fi^irulsätlning all ^energisparbidraghar beviljats för åtgärden. Kravet på ^laiiesakerhel i frå^ga om lån för^energisparåtgiirder skärps för andra låntagare än kommuner och^samfällighetsföreningar. I övrigt är villkoren för lån ^lill^energibesparan^de ^atgiirder oförändra^de. Regeringen ^hiir ^bediimi delangeläget ^atl statens planverk som har ansvaret för ^iitt utfärda^beslämmelser. inarbeta bedömningskriterier och ^godkänniintlercgler inom^områdel får ökade resurser för all följa detta forsknings- ochutvecklingsarbete så all de ^posiliva^erfarenheler som görs skall kunna överföras i praktisk tillämpning inom såväl byggnadsväsendet som pä plansidan. ^Bosiiidsminisiern har ^metlstöd av regeringens bemyndigande tillsatten särskild delegation (Bo 1978:03) för frågor om energihushållning i befintligbebyggelse. ^Delegalionen har till uppgift att följa genomförandet av energisparplanenoch vid behov initiera åtgärder eller^uiredningar samt uppmärksamma hälsorisker som kan uppslå i samband med^energisparälgärder i del befintliga byggnadsbeståndet. Delegationen kommerunder all presentera underlag för ^siatsmakternas ställningstagandetill den ^ft)rtsalla inriktningen avenergihushållningen i befintlig bebyggelse ^fr.o. ^Bost^adsminisiern harsom tidigare ^nämnls tillkallat en^uiredare (Bo 1979:03) med uppdrag ^atl utreda frågan om individuell mätningoch debitering av ^kosinader för uppvärmning och ^tappvarmvattenberedning.^Upp^dragel avser enligt direktivenmätning och debitering för såväl bostäder som lokaler för ^förvallning,serviceverksamhet, ^småinduslri ^elc. I ^ulred^ningen bör enligt ^direkliven -förutom ^energihush^ållningseffekler - redovisas ^lekniska, ekonomiska,^adminisiraliva och sociala ^förulsältningar samt ^b^eiedskapseffekler. överlämnade^ulredningen (Bo 1978:07) om ny ^bygg-^nadslagsliflning ^etl förslag ^lill^bostadsminisiern om ny plan- och bygglag 1979/80:100 Bilaga16 10 ^(SOU 1^97^9:65 och 66). ^Förslagel ^hiir ^siinls ^pii remiss ^lill ^cll^slori ^iinliil ^remissinslanser.bl. ^lill landels ^samlligii kommuner.