prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — ^Modellkonlorsförsöken beräknas ^inlekunna påbörjas förrän och de ^yllerligare ^lerminaler som fåranskaffas för de fortsalla försöken med sökning och ^bevakningsmalchning avlediga ^plaiser beräknas ^inle kunna levereras förrän . AMS har^redovisal hur de ^tolall 150 ^lerminalerna kommer all fördelas. 66 ^lerminaler^lillförs ^modell-^koniorförsöken i medan 84 kommer altanvändas för de fortsatta försöken med sökning och bevakningsmatchning. Vidfördelningen har ^dislriklskontoren och storstadsområdenas^arbelsförmedlingsdislrikl i första hand ^priorilerals. För egen del anser jag^atl försöksverksamheten med ^lerminaler i platsförmedlingen bör utvidgas med^sammanlagi 52 ^lermi^naler. Del innebär all samtliga ^dislriklskonior kan tilldelas en terminal.^Kuliurarbelsförmedlingen kan erhålla ^lerminaler för ^elt ^bokningssys^tem och^ell ^anlal ^lerminaler kan fördelas ^lill^arbelsförmedlingskonlor i Väster-bollens och där behovet av^förmedlingshjälp vad avser ^inierlokal förmedling kan antas vara särskilt^slori. Jag beräknar ^medelsbe^hovei ^lill 38,9 milj. kr. för fortsattutrednings- och ^ulvecklingsarbeie avseende ^ell ^ADB-system för^arbelsförmedlingen ^saml ^lerminalsökning och ^bevakningsmalchning av ledigaplatser med hjälp av ^ADB-teknik inkl, de ^s,k, ^modellkonlorsförsöken iSödermanlands län. När det gäller centrala^plaislistor och extern informationsverksamhet ^beräknarjag ^medelsbehovei^lill 11,8 milj. kr. I fråga omdelprogrammet ^Flyllningsbidrag har AMS ^föreslagil ^etl flertal ändringar ibidragsreglerna. Jag avser att återkomma ^lill dessa förslag i samband med altjag behandlar sysselsättningsutredningens slutbetänkande ^(SOU 1979:24)Sysselsättningspolitik för ^arbele ål alla. Jag vill också anmäla all jagsenare kommer all föreslå regeringen viss förbättring av^flytiningsbidragen som innebär all ^slarthjälpen höjs för hushåll med tvåeller flera personer från . och för hushåll med en personfrån . Jag beräknar ^atl de nya ^starthjälpsbe-^loppenkan träda i kraft så snart fattat beslut i frågan. I minmedelsberäkning har jag ^tagil hänsyn tilldetta och beräknar ^medelsbeho^vei för ^flyUningsbidrag till 152,7 milj. kr. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 15 51 För inlösen av egnahem ^m.m. har AMS ^föreslagil^oförändrai belopp om . Jag ansluter mig ^lill ^della. Med hänvisning ^lill vad jag har anförtoch ^sammanslallningen i del föregående ^hemsläller jag all regeringen föreslårriksdagen all till ^Arbelsmarknadsservice^förbudgeiårei 1980/81 anvisa ^elt förslagsanslag av . 197^8/79 Utgift 3 69044^8000' 1979/80Anslag 2 13866^8000^=^ 1980/81 Förslag 2 231400000 ^'^ varav . ^ulgöranslagsmedel och återstoden från ^infiulna arbetsgivaravgifter och ingående fondmedel. 1979/80:135,AU 1978/79:31, ^rskr 1978/79:303. ^Ulgifterna fördelprogrammet Arbetsmarknadsutbildning under programmet Yrkesmässig ochgeografisk rörlighet ^beslrids från en särskild arbetsmarknadsutbildningsfond.Denna finansieras genom medel som dels anvisas under anslaget B 2. Bidrag ^lill arbetsmarknadsutbildning, dels inflytersom ^avgifier från arbetsgivare enligt lagen (1975:335) om ^arbelsgivar^avgifttill arbetsmarknadsutbildning. 1978/79 ^Ulgift 1979/80 Anslag 1980/81 Beräknad ^ändi 2 702 250000 32 300000 2 101968 000 36700000 + 504 192 000 ^+^ ^ ^ ^ 2 360000 + 93 032000 - 300000 DelprogrammetArbetsmarknadsutbildning omfattar sådan utbildning som någon genomgår av^arbelsmarknadsskäl i enlighet med ^arbelsmark-^nadskungörelsen (1966:368,^omlryckl 1979:528). ^Arbelsmarknadsmyn^dighelerna bedömer om^arbelsmarknadsskäl föreligger för att bevilja arbetsmarknadsutbildning.Enligt kungörelsen får personer som är eller löper risk att bli arbetslösaeller är ^svårplacerade på arbetsmarknaden beviljas sådan utbildning. Densökande skall i ^allmänhel ha fyllt och ^ulbildningen skall ^dessulomvara lämplig från ^arbelsmarknadssynpunkl. För vissa ^s.k. ^brislyrken kanarbetsmarknadsutbildning beviljas utan alt den enskilde är ^arbelslös. ^Ulbildningen avser iförsta hand yrkesutbildning, men kan även ^omfalla grundläggande, förberedandeoch orienterande u^tbildning som bedöms ^Prop.1979/80:100 Bilaga 15 52 nödvändig för en yrkesutbildning eller ^arbele. beroendepå ^konjunkiurulvecklingen, en ^belydande del av ^arbelsmarknadsul-^bildningen^bedriviis i form av ^uibildning i förelag. Normalt sker dock huvuddelen av^arbetsmarknadsulbildningen i ^siirskill anordnade kurser ^(AMU-kurser) i delreguljära ^uibildningsväsendei samt kurser anordnade av studieförbund ^m.fl. Även under ^budgeiårei1978/79 har ^arbeismarknadslägel ^medförl ^ell ^storl behov av^arbetsmarknadsuibildning. ^Undei ^budgetårel dellog ^lolall 186 000 personer isådan utbildning. ^Molsvarande ^anlal för ^budgetårel 1977/78 var 245 000.Minskningen beror huvudsakligen p^å^ all ^ulbildningen av ^permilteringsholadpersonal i förelag med hjälp av den ^s.k. efter 1 januari1979) sjönk från 120000 ^dellagare ^lill ca 50000. De ^lotala utgifterna^budgeiårei 1978/79 för ^arbeismarknadsulbildning har för AMS ochskolöverstyrelsen (SÖ) ^uppgålt ^lill 2 355 resp. 1 262 milj. kr. I dessautgifter ingår ^inle ^kosinader för anpassningskurser ^m.m. för handikappadeinom ^delprogrammel ^Uibildning av ^svårplacerade. ^Äv följande^sammanslällning framgår hur ^anlalel personer i arbetsmarknadsutbildningunder ^budgetårel 1978/79 ^fördelal sig på skilda ^kursanord-^nare. ^kursdel- fördel- genomsnitt ^bildnings- ^tagare ning i veckor veckor Utbildning inom det reguljära Övriga kurser (korrespondenskurser. kurser i regi av ^siudieförbund ^m.fl.) /79 har enförskjutning mot ökad utbildning inom del reguljära utbildningsväsendet^skell. Räknat i antal kursdeltagare har andelen ^ökal från 12 ^procenl 1977/78till 23 ^procenl under /79. Också behovet av ^AMU-ulbildning har^varil ^slori. En fortsatt utbyggnad av ^AMU-filialer och temporära kurser har^skelt /79. Den största delen av det ökade u^tbildningsbehovet har^lillgodosells genom köp av utbildningskapacitet hos gymnasieskolor och hosförelag ^saml genom inrättande av ^lillfälliga ^AMU-filialer. Den högaungdomsarbetslösheten har ^ajorl del ^nödvändigl med särskilda ^insalser förungdomar. För all ge ^arbelslös ungdom nödvändig ^arbeis-^livserfarenhel harAMS och SÖ i samråd med arbetsmarknadsorganisationerna fåll regeringensmedgivande alt köpa ^uibildning i företag. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 15 53 ^verksamhelen började ^höslen 1977 harca 2 500 ungdomar ^deliagii i ^uibild^ning i förelag ^fördelal på ^etl ^20-lalyrkeslinjer. ^Utbildningsliden ^omfallar i regel . Av de^uppföljningssiudier som ^gjorts framgår, ^atl denna form av yrkesu^tbildning^mollagils ^posilivi av de ungdomar som ^dellar. Eleverna bedömde i ^allmänhelockså sina ^möjligheier ^lill ^anslällningefter genomförd ^uibildning som myckel goda. Under ^budgeiårei1978/79 har I 308 förelag ^beviljals bidrag med 193,2 milj. kr. för utbildningvid ^permilleringshol. Jämfört med ^lidigare budgetår har ^anlalel personer lörvilka bidrag ^beviljals minskal ^krafligl, från 143 450 personer ^budgetårel1977/78 till 35 517 ^budgeiårei1978/79. Den ^genom^sniilliga^ulbildningsliden har dock ^ökal från 240 timm^ar . Av det^lotala ^anlalel ^ulbildningstimmar under /79 har ^lillverk-^ningsindustrin, ^teko ochvaruhandel del ^högsia ^anlalel timmar. AMS räknar med all utbildning vid^permilleringshol under /81 kommer ^atl fortsatt minska i omfattning. Bidrag ^lillutbildning av redan ^anslällda i samband med anställning av ^ei ^sätiare harunder ^budgetårel 1978/79 ^beviljals 70 förelag för ^uibildning av 503personer. Den ^lotala bidragskostnaden var 5,7 milj. kr. och ca 320 arbetslösa,varav 97 kvinnor, har ^berells arbete som ^ersällare för den som ^utlagits^lill ^uibildning. ^Drygl ^hälfien av ^ersätlarna har ^varil under 25 år.Fördelningen av ^beviljal bidragsbelopp visar all ^lillverkningsyrken inom^melallindusirin och ^metallframslällning dominerar ^läll ^följl av ^byggnads^verksamheioch ^gummilillverkning. ^Jämslälldheisbidrag har under förra^budgeiårei ^beviljals för ^uibildning av 187 personel vid 58 företag till ensammanlagd kostnad av 2,4 milj. kr., ^vilkel innebär en ^ökningjämförl /78 då bidrag beviljades för 100 personer till en ^koslnad av1.2 milj. kr. ^Endasl i två fall har bidragsformen ^ulnylijais för u^tbildningav män till yrken som domineras av kvinnor. Inom ramen fördel^s.k. ^BAMU-piojekiel ^(beiedskapsarbcte i ^kombina^lion med^arhelsmarknadsutbildning) har under ^budgelåiel 1978/79 drygt 6000 ^anslälldagenomg^ått utbildning. Ca 5 000 personer har fåll arbete som^ersällare för dessa. Under budgetaretp^åbörjade ca 5 000 personer ^brislyrkesutbildning för ^elt 80-tal yrken inom17 yrkesomr^åden. Med undanlag för^uibildning vid risk för ^permillering har de elever som ^deliagii i ^uibildning under ^budgetårel 197^8/79fördelat sig p^å^ yrkesområden ^enligi följande. 1979/80:100 Bilaga15 54 ^Arbele inom ^hälso- o sjukvård För innevarande^budgelår räknar AMS med ^ell ^oförändrai antal ^dellaga^re i SÖ-kurserna - ca86000 personer - medan ^företagsulbildningen vid ^permilleringshol ^vänlas^forisälla all minska ^lill ca 20000 ^dellagare. AMS räknar med allunder innevarande ^budgelår kommer ^lolall 150000 personer all ^della i^arbeismarknadsulbildning. För ^budgeiårei 1980/81 har AMS ^räknal med en i^slort ^sell oförändrad ^omfallning. ^Förelagsulbildning-^en vid^permilleringshol ^(20-kronan) beräknas dock ^forisälla alt minska iomfattning. ^Ullryckl i ^anlal ^kursdellagare räknar AMS med följande fördelningunder /81. Företagsutbildning vid ^permilleringshol 15 000 Annan ^företagsulbildning 4 500 ^Uibildning inom del reguljära ^uibildningsväsendei 33 000 övriga kurser 4 500 Vad gällerutbildningsbidragen påpekar AMS all de fortlöpande behöver anpassas till^ersällningen från ^arbelslöshelsförsäkringen och del kontantaarbetsmarknadsstödet. Elever som inteär ^berälligade ^lill ^ersällning från arbetslöshetskassa bör fådagpenningbeloppen anpassade ^lill pris- och ^löneulvecklingen. AMS erinrar om allutbildningsbidrag normalt ^inle lämnas vid sådan utbildning som ^enligi^sludieslödsförordningen, bilaga B, kan finansieras med studiemedel. Regeringenhar dock ^medgivii ^avsleg ^fiån ^della. AMS har som ^försöksverksamhel lämnatutbildningsbidrag ^föi sådan utbildning för personer som p^å^ grund av dengenerösare ^lillämpningen av åldersgränsen för studiemedel annars skulle^beviljals sådan. ^Efler samråd med centrala ^sludiemedelsnämnden ^(CSN)föreslår AMS all ^ulbildningsbidrag ^fori^sällningsvis skall f^å^ beviljasperson som ^fylll och som uppfyller gällande bestämmelser för^arbeismarknadsulbildning. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 15 55 Kommunerna bör, enligtAMS - på samma ^säll som ^privala arbetsgivare - uppmuntras all ^anslällapersoner som anvisas av ^arbelsförmedlingar^na. kan kommunerna f^å^^jämslälldheisbidrag och bidrag vid ^praklikan-^slällning och ^uibildning av äldre och handikappade. Däremot fårkommunerna ^inle ^n^ågol bidrag för ^uibildning av redan ^anslällda i sambandmed ^anslällning av ersättare och inte heller vidutbildning av ^permitteringshotad personal. AMS föreslär, all även kommunernaskall få bidrag för samtliga former av ^företagsulbildning. AMS föreslår ^vidaie all ^bidragsbesiämmelserna i 21 ^S^^arbelsmarknads-^kiingörelsen ^(AMK) ändras till all ^omfalla även ^sludieresori , och . En del skolor är sä belägna alt det vid enkostnadsjämförelse blir billigare attgöra studiebesök i grannland. ^Enligi gällande reglerf^år AMS ^bekosla ^barnlillsyn för den som ^inle kan få yrkes^utbildning i sinhemkommun och därför genomgår ^arbetsma^rk^nadsuibildning i annan kommun. AMSframhåller att i stora kommuner, ^främsl i norrlandslänen, ^måsie en delkursdeltagare ^irols all ^ulbildningen bedrivs inom kommunen, bo och studera^ulanför hemorten. ^Mol bakgrund härav föreslår AMS att ^barnlillsyn får^bekosias även i dessa fall. I en ^rapporl ang.^försöksverksamhel med barnomsorg inom ^arbetsmark^nadsulbildningen för^budgetårel 1978/79 ^konstaierar AMS all av 146 ^kon-^trakleradebarnomsorgsplatser ^endasl ^drygl 100 ^kunnal ^ulnylljas. ^Försöks^verksamheienhar ^omfaltal I 1 län. Utgifterna för^internatundervisning i svenska språket för finska ungdomar som skall^feriearbeta i beräknas av AMS uppgå ^lill . SÖ framhåller all ^kapaciieien vid ^AMU-cenlren underdel gångna ^bud^gelåiel^inle ^hell ^kunnal läcka ^behovel av ^AMU-kurser. ^Kapacilelsulnyll-^jandelvid ^AMU-centien ^budgeläret 1979/80 beräknas till i genomsnitt 81^9^;. Denmest betydande resursökningen har tillkommit genom köp av ^Ulbildningskapaciieivid gymnasieskolor och hos förelag ^saml genom ^inräi^iande av tillfälliga^AMU-filialer. Kostnaderna ^förden av SÖ köpta utbildningen under budgetaret 1978/79uppgick till ca 50 milj. kr. att jämföras med 30 milj. kr. hararbetsmarknadsutbildningen inriktats på alt bredda ^grundulbildningen samt altöka ^möjlighelema till återkommande utbildning för all därigenom ^åsladkomma^iryggad ^anslällning i ^ell längre tidsperspektiv. I första hand har^läroplansarbelet därför ^koncenirerais på de ^slörre och mera ^fickvenlayrkesområdena såsom ^konlor, ^el-lele, fordonsmekaniska, verkstadsmekaniska,^svels, ^Iräinduslri samt restaurang och storhushåll. Invandrarnas andelinom ^AMU ^iir fortfarande påfallandehög. Invandrarna ^represenieiar ca 70 olika nationer och drygt 50olika språk. SÖ ^fiamhållei ^behovel av särskilda åtgärder med avseende påframför allt undervisning och läromedel. Avgörande är invandrarnas på- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 15 56 tagliga brister i svenska språket efternio veckors svenskundervisning och även i de fall undervisningen individuelltförlängts med y^tterligare högst . For ^atl öka invandrarnasförutsättningar för ^atl kunna tillgodogöra sig en meningsfull^yrkesuibildning har SÖ salt in ^slödundervisning och grundläggande^preparandkurser för invandrare i kombination med ^intörmationsdagar. /80 avser SÖ även all påbörja en ^försöksverksamhel med enteknisk ^allmänorienlerande kurs för invandrare. Under ^förulsätiningav positiva erfarenheter av den påbörjade försöksverksamheten medyrkesutbildning på finska och svenska anser SÖ all denna bör byggas ^ul allomfatta även yrkesutbildningar på ^serbokroaliska och svenska under budgetåret1980/81. Inom ^AMU^-verksamhetenbedrivs ^ell ^omfallande uppföljnings- och ^ul-^värderingsarbele, dels ^direkli ^SÖ:s regi, dels inom ramen för ^projekiel forskning inom ^AMU ^(FAMU).^Kosinaderna för denna ^verksamhel ^be^slrids från ^AMU-fonden och uppgickunder ^budgetårel 1978/79 till 3,8 milj. kr., varav ^FAMU 1,8 milj. kr. SÖberäknar ^molsvarande ^kosinader för innevarande ^budgelår ^lill 5,3 resp. 2milj. Del pågående ^ulvecklingsarbeiei somsyftar ^lill ^atl decentralisera delar av ^AMU-verksamhelens administrationfrån SÖ ^lill de lokala ^kursslyrel-^scrna kommer enligt SÖ att kräva ökadeutbildningsinsatser för såväl ledningspersonal som för den^driftsadminislraliva personalen. Under ^för^ulsältning all den planerade^delegeringen genomförs beräknar SÖ ^atl kostnaderna för ^personalulbildningeninom ^AMU /81 kommer alt uppgå ^lill drygt 33 milj. kr. Överförandet fr^än AMS ^lill SÖ av delelevsociala ^ansvarei vad gäller den ^kuraliva ^verksamhelen, hälsovården,^adminislralionen av bosläder för kursdeltagarna, kosthållet och^friiidsverksamhelen beräknas kunna ske ^lidigasl från och med ^årsskiftel /81. ^Behovel av all köpa ^uibildning iförelag för all ge ^arbelslös ungdom inbildning och ^arbelslivserfarenhel kan^enligi SÖ ^vänlas bli ^slort även under innevarande ^budgelår. För alt^effeklivisera ^förtarandel vid ^anord-^nandel av så^dan utbildning har AMS ochSÖ ^kommii överens om all ^lillfälligtavlas^ta länsarbetsnämndernas kansli ^kursplanerande uppgifter och i ^slälleiöverföra dessa ^lill kursstyrelserna. ^Samiidigi ^lillförs de senare en ^lillfällig personalresurs ^specielll fördessa ^uppgifler ^-^ i regel ^molsvaran^de en handläggare på . Dennaåtgärd är ^f.n. begränsad ^lill ^ulgängen a v 1979 men kan beroende påutvecklingen av ungdomsarbetslösheten behöva utsträ^ckas ^lill all ^omfallahela innevarande ^budgelår. För all und^erlät^ta denansträngda arbetssituationen vid ^SÖ:s enhet (byrå V 3) för ^AMU-verksamhel harregeringen medgivit inlåning av personal från ^AMU:s lokala organisation för ^lillfälliga arbetsuppgifter hos SÖ. Behovetav ^atl få utnyttja denna möjlighet till^personalförslärkning kan väntas föreligga även ^forisällningsvis. SÖ beräknar^behovel av sådan personal ^lill ^högsl 20 för perioden ^l.o.m. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 15 57 ^Förbudgeiårei 1980/81räknar SÖ med ca 86 000 deltagare i ^AMU-kurser dvs. en oförändrad volymjämfört med ^lidigare budgetår. Denna utbildning beräknas kunna genomföras mednuvarande utbildningskapacitet under förutsättning ^att inga väsentligaförändringar sker av ^ulbildningen med avseende på yrkesinriktning och/ellerlokalisering ^jämförl med innevarande ^budgelår. Med utgångspunkt i^lolalt 143 000 deltagare i ^arbeismarknadsulbildning under ^budgel^året1980/81 beräknar AMS och SÖ ^medelsbehovei ^lill 2645 220 milj. kr. ^(+ 506,6milj. varav ^SÖ:s kostnaderberäknas till 1330000 milj. kr. hartvå forskare vid i ^Siockholm ^redovisal resultaten av en^sludie av stimulansbidragets ^belydelse för all påbörja^arbeismarknadsulbildning. ^Sludien är gjord i form av en enkätundersökning^omfallande ca 10000 personer. En ^majorilel av desvarande anser all ökade ^möjligheier ^lill all få ^etl ^arbele ^uigjorde del^vikligasle motivet till ^atl börja ^arbeismarknadsulbild^ning. Endast ^5-15^procenl anser all de ekonomiska skälen dominerade. Knappt en femtedel aveleverna i arbetsmarknadsutbildning uppger att de skulle ha avstått från^ulbildningen om ^ersällningen hade varit lägre. Utredarna ^konslalerar alldel nuvarande ^siimulansbidragel om . ^endasl har en marginell ^belydelseför all ^slimulera ^arbelslösa all påbörja ^arbets^marknadsuibildning. För altuppnå en mera ^belydande effekt skulle ^siimu^lansbidragel behöva höjas till20-35 kr. Arbetsmarknadsutbildningenhar byggts ^ul ^lill alt omfatta allt fler yrkesgrupper ochutbildningsområden. Från all ^lidigare ha ^omlällai ^enda^sl ^arbelslösa haräven icke ^arbelslösa personer givils^möjlig^hel ^atl ^della i ^arbelsmarknadsulbildningen, ^främsl genominförandel av ^brisiyrkesutbildningen och slödel ^lill ^uibildning av^permilierings-^hotud personal , Successivt har även möjligheterna ^ökalför ungdomar som inte ^fylll ^atl ^della i arbetsmarknadsutbildningen.Den nuvarande utformningen av ^arbelsmarknadsulbildningen har sin grund iriksdagens beslut om nya ^rikllinjer för arbetsmarknadsutbildningen^(prop. ^InU 1975:14, ^rskr 1975:178). Arbetsmarknadsutbildningenbedrivs ^f^ ^n. i huvudsak i tre olika former; vid ^s.k. ^AMU-centra ochfilialer ^lill dessa, inom företageneller inom del reguljära ^uibildningsväsendei. Dessa lie ^lyper av ^uibildning ^omfallar 95-97 ^procenl av all^arbeismarknadsulbildning ^räknal efter ^anlal ^ulbildnings-^veckor. I ökad ^ulslräckninghar köp av utbildningsplatser inom del reguljära ^uibildningsväsendei ^blivil^ell inslag i ^arbetsmarknadsulbildningen. Sädana köp av hela kurser fårförekomma när ^kapacilei saknas på ^AMU-centra och är väl ^moiiveral ur^resursuinylljandesynpunkl. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 15 58 kombineras med en ständig översyn av hur kapaciteteninom ^AMU utnyttjas och vid behov föranleda omprövning av utbildningsu^tbudetalternativt åtgärder för all fylla ^vakanta platser. Under senare är har ocksåantalet individuellt beviljade utbildningar inom del reguljärautbildningsväsendet vuxit. AMS har under ^höslen 1979 anbefallt viss^restriktivitet när det gäller förberedande icke yrkesinriktad utbildning påhögre nivå än grundskola. Sådana utbildningar bör enligt min mening beviljassom arbetsmarknadsutbildning endast om särskilda skäl föreligger. Även^beiräffande tre- och fyraåriga yrkesinriktade gymnasieutbildningar finnsanledning till återhållsamhet. Så långa utbildningar är sällan ^direkl^arbetsmarknadspoliliskl motiverade. Enligt gällande regler kan^ulbildningsbidrag ^inle beviljas för utbildningar som enligt bilaga B till^sludieslödsförordningen kan finansieras med studiemedel. Undanlag härifrånkan göras för personer som ej beviljas ^sludieme^del av åldersskäl. AMS har isin anslagsframställning begärt all utbildningsbidrag skall få beviljaspersoner för genomgång av sådan utbildning, om de uppfyller övriga^beslämmelser för arbetsmarknadsutbildning. Jag finner ^inle skäl ^bilräda enändring av gällande ordning, som i ^enlighel med vad jag ^sagl ger^möjlighel ^lill alt bevilja ^ulbildningsbi^drag i vissa fall. AMS har i ^likhei medföregående år anhållit om all få bestrida kostnaderna för ^barntillsynsplalsför elever i arbetsmarknadsutbildning som utbildats ^ulom sin hemort, men ihemkommun. konstaterade vid behandling av ^budgelpropositionall kommunernas skyldighet ^atl ordna ^barnlillsynsplalser för sina invånaregällde även elever i arbetsmarknadsutbildning. Jag kan ^inle finna ^atl någranya omständigheter framkommit i denna fråga och ^avslyrker därför AMS förslag. AMS har ^vidaie ^föreslagil att kommunerna skallges möjlighet all erhålla bidrag för alla former av förelagsutbildning inomarbetsmarknadspolitiken, alltså även för utbildning av redan anställd i sambandmed anställning av ersättare ^saml för utbildning av ^permitteringshotadpersonal. Vad gäller bidrag till utbildning av anställd i samband medanställning av ^ersällare finns inom den kommunala ^seklorn en ^molsvarighet härtill i form av beredskapsarbete ikombination med arbetsmarknadsutbildning ^(BAMU). Båda dessa stödformerbehandlas i ^sysselsäliningsutredningens slutbetänkande ^(SOU 1979:24). Ävenden tillsalla ^ulredningen om^ar^beismarknadsulbildning och ^uibildning i förelag kommer all behandla dessafrågor. Jag vill ^emellerlid erinra om all nuvarande regler ^inle lägger hinderi vägen för beviljande av bidrag ^lill kommunala bolag. ^Mol bakgrund av vadjag nu har ^anförl kan jag ^inle ^lillsiyrka AMS förslag. Jag finner ^däremoi skäl all^bilräda AMS förslag om sådan ändring i ^arbelsmarknadskungörelsens 21 § allbidrag ^lill ^sludieresor kan beviljas även för besök i nordiskt grannland i defall ^detla alternativ bedöms vara fördelaktigt även ur kostnadssynpunkt. Jag^lillslyrker även AMS förslag i ^Prop.1979/80:100 Bilaga 15 59 fråga om bidrag ^lill utbildning isvenska för finska ungdomar som skall ^feriearbeta i och har beräknatmedel härför med . Även för fortsall bidrag ^lill vuxna zigenare som^dellar i ^uibildning ^molsvarande den som ges inom den obligatoriska skolanhar jag beräknat . /80 kommer vissautredande kurser ^(OT och ^ALU) inom ^arbelsmarknadsulbildningen att överförastill den nya organisationen med ^arbetsmarknadsinslilui () inom^arbelsmarknadsverkel. ^Koslnaden för denna ^verksamhel belastar anslaget C 6.Bidrag ^lill yrkesinriktad ^rehabiliiering. Under nämnda anslag kommer jag allförorda ^atl möjligheter skall finnas för att utge ersät^tning förresekostnader, ^irakla^menien och förlorad ^arbelsförljänsl ^lill vårdare som ^ålföljer gravt handikappad i samband med inställelse vid eller ^ulredning om ^förulsällning^arna för ^yrkesinrikiadrehabilitering. Mot bakgrund av alt del inom arbetsmarknadsutbildningen bedrivsvissa kurser lör handikappade, ^l.ex. körkortsutbildning för rörelsehindradeoch ^dataleknisk utbildning för synskadadebör motsvarande möjlighe^ter finnas även inom arbetsmarknadsutbildningen. ^Skolöverslyrelsen (SÖ) har i sin ^anslagsframslällning ^pekai på all denköpta ^ulbildningen tenderar all öka i ^omfallning. Sådan utbildning avser delsde fall då ^AMU-kurser, ^främsl för ^arbelslös ungdom, förläggs till företag,dels köp av utbildningsplatser inom det reguljära utbildningsväsendet. /79 omfattade den senare utbildningen ca ^lOOOOO utbildningsveckorvarav ca hälften ut^gjordes av ^vårdyrkesulbild-^ning.