prop · G3032 · 1979-12-31 00:00:00 — Itidigare remissvar säger sig generaltullstyrelsen ha påpekat alt många av deuppgifter som insamlas för utrikeshandelsstatistiken är av sådant slag atttullverket kräver uppgiften även för tullkontroll och tuiltaxering. Exempelhärpå är uppgift om importvaras värde. kan med andra ord sägas hatillgång både till varans lullvärde (beskattningsvärde) och till dessstatistiska värde, vilka värden ofta är beloppsmässigi lika. Beträffande sådanuppgift är det enligt styrelsens mening inte anledning att tillämpa densträngare staiistikssekreiessen i 8 § annat än i den mån uppgiften enbart betraktassom en statistikuppgift. Undantagenfrån den absoluta sekreiessen beröre i flera yttranden. Flertaletav dessa yttranden angår sekretessen för uppgift i föreiags-regisirei, SCBanför atl verkets centrala företagsregister har byggtsut lill ett samordningsinstrumeni och ett produktions- och styrmedel för alltstörre delar av verkets företagsstatistik. Detta har i sin tur medfört attgränsen mellan det centrala företagsregistret och övrigi företagssiatisliskiprimärmaterial är både tekniskt och innehållsmässigt svår att dra. ärdet för etl rationellt utnyttjande av det förelagsslaiisiiska materialet, isamarbete främst med andra myndigheter, inte sällan nödvändigl alt SCB efterprövning av skaderisken fär besluta om utlämnande i visst fall av härifrågavarande uppgifter, Å andra sidan synes sådana sekretess- och iniegritetsskälsaknas som skulle tala mot en sådan ordning på det förelagsslaiisiiska områdel.För att bevara de nuvarande möjligheterna till ändamålsenlig användning avuppgifterna och skapa önskvärd klarhet föreslår SCB ett förtydligande avundantaget rörande uppgift i företagsregister enligt följande:"Sekreiessen gäller dock ej för uppgift i företagsregiser eller eljesl iföretagssiaiisliken, uppgift som ,,," Någraremissinstanser är kritiska mot uttalandena i promemorian (s, 555) omtillämpningen av skaderekvisilet när det gäller uppgift i företagsregister, SCBerinrar om sill förslag i remissyttrandet över LAH att uppgifterna om Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 435 antaletanställda eller arbetstimmar hos ell företag och dess arbetsställen ett visstår undantas från det sekretesskyddade områdel, I dageris läge synes nämndainformation enligt SCB:s mening vare sig i sak eller opinionsmässigt kräva sekretesskydd.Sådan information finns dessutom ofta tillgänglig på andra håll i samhället ochföretagen själva bmkar på tillfrågan utan förbehåll upplysa därom. Frånsettsakfrågan synes det mindre lämpligl alt en myndighets skadeprövning binds sädetaljerat genom motiven som här föreslås. Del innebär nämligen alt nu gällandepraxis hos SCB inte skulle kunna ändras , detta till följd avuttalandets kategoriska utformning, SCB:s förslag skulle tillgodoses omuttalandet i specialmoliveringen på denna punkt modifieras, SCB framhåller attde berörda uppgifterna därmed skulle bli föremål för skadeprövning på sammasätt som övriga uppgifter i företagsregistret, Samma inställning harlänsslyrelsen i . Uppgifter om antalet anställda och antal arbetstimmarhar enligt myckel stort informationsvärde för dess verksamhet,bl, a, för länsplaneringen. Dessa uppgifter har kommit att bli alltlällillgängligare från en mängd källor. Uppgifter av detla slag har därförkommit att betraktas som alll mindre konfidentiella. Skaderisken föruppgiftslämnarna fär anses begränsad. Enligt mening bordeuttalandet i specialmoliveringen angående tillämpningen av skaderekvisilet hauigåti. Man binder då inte den framtida utvecklingen i onödan, Etlpar remissinstanser vill gå ännu längre. i länanför att ell behov ofta har funnits atl öppet kunna redovisa uppgifter omantalet sysselsatta och arbetstimmar vid förelag även i fall där del inte skernu, Länsslyrelsen anser del därför önskvärt atl möjlighetema att öka deltauppgiftslämnande undersöks och att regler som ger sådana möjligheter skapas.Vad särekilt gäller det centrala företagsregistret innehåller detta uppgiftersom är av ston intresse för den analys av näringslivets utveckling som är etlviktigt inslag i den kommunala planeringen, anser Svenska kommunförbundel. Ellav de undanlag som bryter huvudregeln om fullständig sekretess gäller justföretagsregistret, Kommunförbundel framhöll i sitt remissvar över del otillfredsställande i atl anknyta ett särekilt sekretesskyddtill dessa senare uppgifter. Inte heller del nu föreliggande förslagel ärtillfredsslällande. Uppgifterna bör enligt förbundels mening undantas från detsekretesskyddade området, Imotsatt riktning uttalar sig m.fi. Organisationerna,som inte accepterar någon uppluckring av dagens uilämningspraxis i dessaärenden, utgår från att delta inte heller är avsikten med förelaget. Undantagetfrän den absoluta sekreiess när det gäller uppgift som behövs förforskningsändamål kommenteras i ett par yttranden. Attsocialstyrelsen tillstyrker 8 § bl, a, därför att förelaget tillgodoserforskningens behov har redan redovisats. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 436 gåendetav forekningens krav motiverat, SCBfaster uppmärksamheten vid att användningen av uppgifter för statistik myckelofta betecknas som forskning och att en konsekvens därav blir atl forskning ochstatistik vanligen likställs i här ifrågavarande sammanhang. Del iredje undantaget, detbelräffande uppgift som inte är direkt hänförlig till e n s k i I d, tas upp iJK.s yttrande. Denne har i sin uppgift enligt 23 § datalagen vid mångalillfällen hafl anledning överväga möjligheterna till s, k,bakvägsidentifiering, dvs, möjligheten alt hänföra vissa statistiska uppgifterlill en viss person utan användande av vanliga idenii-fieringsdata såsom namneller personnummer. Enligt JK:s mening har det i flera av de aktuella fallenvarit fullt möjligt all göra en koppling mellan pereon och uppgift med ledningav data av typen titel, befallning, utbildning, äldereskiki, anlal barn,bostadstyp, bostadsregion etc. Del är exempelvis fulll tydligt alt uppgiftersom hänför sig lill en justiiiekansler i åldern med två barn måsteavse JK själv. Uppgiften om en landshövding i åldern i vissl län kanlika lätt hänföras lill en viss pereon. Detsamma gäller kvinnlig överiäkare medsju barn i X-län, Med andra ord: så snart statistiken upptar uppgifter sombringar ner antalet personer på en lägre nivå kan en undersökning lättpåvisa vem uppgifterna rör, JK förklarar all, om man inte vill offra vissapersonere pereonliga integritet, det enligt hans mening är nödvändigl att under"jämföriigt förhållande" hänföra inie bara de i motiven angivna klartidentifierande uppgifterna ulan också uppgifter av del slag han förut harnämnt. Även om det inte kan förutses atl frekvensen av fall med den här aktuellaproblemaliken blir stor säger sig JK inte kunna se några betänkligheter mot denutvidgning av sekretesskyddet som ev, kan ligga i vad han här föreslår, Skaderekvisilet i andrameningen berörs särekilt i ett par yttranden. Regeringsrätten betecknarskaderekvisilet som en sorts kombination mellan det raka och det omvändarekvisitet och förutsätter att lagrummet omformuleras lill alt gälla endera avde båda rekvisiten, Hovrättenför anseratt formuleringen intetillräckligt tydligt anger,om skaderekvisilet hör lill alla treundanlagsfallen, och att de tre fallen bör skiljas åt, inte genom konjunktionen"och", ulan genom "eller". En liknande fråga tar SCB upp,SCB anmärker alt i den allmänna motiveringen (s, 134) "skada" definierassom ekonomisk skada och "men" som integriletskränkningar av olikaslag. Del är alltså fråga om två klart åtskilda begrepp med varsintäckningsområde. Eftersom avsikten enligt SCB inte gärna kan vara att enuppgift skulle vara skyddad endast i de fall dä både ekonomisk skada och inlegriietskränkningkan antas bli följden av en utlämnande bör uttrycket ändras lill "skadaeller men". Även uttryckssättet "honom och hans närelående" börav motsvarande skäl ändras till "honom eller hans närstående" Ofr 14och 15 §§ SekrL), Ytterligareundantag från den absoluta sekreiessen diskuteras av Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 437 någraremissinstanser, SCBanseralt del inte kan uleslutasatt i någon speciellsituation del kan framstå som både nödvändigt och berättigat att ell visslredan insamlat material slälls till annans förfogande. För sådana situationer(andra än vad gäller de i 8 § angivna undantagen och fall då samtycke kanerhållas) finns täckning i möjligheten för regeringen att i enlighet med 2 kap,15 § i förelaget dä synneriiga skäl föreligger besluta om utlämnande, SCBförutsätter all sådant utlämnande då icke sker i strid med sådana iniressen somsialistiksekretessen är avsedd att värna om, Iyttrandet från m.fl. konstateras all någonmotsvarighet lill 16 § andra stycket SekrL inte finns i förslaget, Ispecialmoliveringen (s, 550) uppges all del av regeringen sålunda givnabemyndigandel inte har utnyttjats. Som organisationerna anförde i sitt yttrandeöver OSK:s betänkande är del emellertid mycket värdefullt atl rällen all fätillgång till dessa uppgifter är särekilt reglerad. Det förhållandet attparterna på arbetsmarknaden hitintills i samförstånd har kunnat reglera delönestalistiska frågoma och därför inte har behövt begära att regeringen skulleutnyttja sin möjlighet enligt 16 §, är enligt organisationernas mening inteskäl nog alt avskaffa bestämmelsen, önskar all sekreiess inte skall gälla för uppgifter omnamn, adress, personnummer, samhörighet och utbildning i vad gäller det av SCBförda pereonregistret över personer och dess utbildning. Uppgift om utbildning,som kan erhållas endast från SCB:s register, är av myckel stor betydelse vidmarknadsföring av särskill litteratur, tidskrifter och tidningar, musik, konstm, m. En betydligt ökad användning av utbildning som urvalskriterium har härskett under de senasie åren. Fråganom se k re t ess myndigheter emellan las upp i flera yttranden, SCBhar i tidigare sammanhang betonat behovel av alt sekretessregleringen förstatistikens del inte hindrar möjligheterna lill en rationell samordning avuppgiftslämnandet i de fall uppgifter av samma slag löpande erfordras föranvändning för statistiska ändamål inom SCB och administrativa ändamål hosannan myndighet, I vissa fall kan det därvid vara ändamålsenligt all SCB är denprimärt insamlande myndigheten och all uppgifterna av SCB vidarebefordras tillden andra myndigheten, Fömisatt atl båda myndigheterna är berättigade att samlain uppgiftema i fråga och att uppgiftslämnarna är undertättade därom möler urintresse- och integritetssynpunkt inget hinder däremot. Med den föreslagnaregleringen av statistik-sekretessen erfordras emellertid au befogenheten attöveriämna statistikuppgifterna till annan myndighet är reglerad i författningoch inte, som förekommer f n,, genom överenskommelse mellan de berördamyndighe- Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 438 terna,Sädan författning kan enligt förslaget lill punkt 5 i övergångsbestämmelsernaha formen av en förordning och efter sekretesslagens ikraftträdande av en lag.Som viktiga exempel på här ifrågavarande förfaliningsbehov pekar SCB pålöpande, samordnad uppgiftsinsamling för SCB:s och överstyrelsens förekonomiskt förevar behov samt på insamlingen av löneuppgifter m, m, som slällstill avialsverkets förfogande (jfr 16 § andra siycket SekrL), SCB förklarar sigha för avsikt att i en särskild skrivelse till regeringen återkomma till fråganför att närmare specificera föreliggande behov av författningsreglering, I sitt arbete med attfullgöra vissa handelspolitiska utredningsuppdrag, särskilt sådana som av.serenskilda varuslag, delar av industrisektorer eller enskilda förelag, sägersig/commers/coZ/eg/um från tid till annan se sig nödsakat atl hos vissamyndigheter begära utlämnande av där förvarat sekretessbelagt statistisktmalerial. De myndigheter som kan bli aktuella atl inhämta sådant malerial frånär framför alll SCB, generaltullstyreisen, överetyrelsen för ekonomiskt försvaroch statens industriverk. Kollegiet, som förutsätter atl lagföreskrifter omutlämnande av statistikuppgifter myndigheter emellan kommer att utfärdas ianslutning lill en ny sekretesslags ikraftträdande, utgår från allföreskrifterna ges ett sådanl innehåll att kollegiets behov av tillgång lill slalislisklmaterial i erforderlig utsträckning kan tillgodoses, Generaltullstyreisenförklarar att kan kontrollera riktigheten av lämnad statistiskuppgift om vara genom bokföringsgranskning eller undersökning av varan medstöd av 35 och 36 §§ lullagen (1973:670), Enligt 74 § lullstadgan (1973:671)kan den som lämnar oriktig statistisk uppgift dömas lill böler. Enligtstyrelsens mening måste del tillhöra "särskildaverksamhet" när det gäller handelsstatistiken att anmäla sådanl bron tillåtal och lämna erforderiiga uppgifter lill den som bedriver fömndersökningen avsådant brott ulan hinder av bestämmelserna i 10 kap, 8 § och 38 kap, 8 § andrastyckel 2 RB, Styrelsen anför vidare an lullverkel som uppdrag har an insamlauppgifter för utrikeshandelsstatistiken dvs, uppgifterom import-ochexportvarore värde, kvantitet, beskaffenhet m, m. Uppgifterna insamlas av delokala tullmyndigheterna och insänds till generaltullstyreisen. Hosgeneraltullstyreisen överförs uppgifterna på magnetband som därefteröveriämnas till SCB (när det gäller importstatistik sker överlämnandet viaDAFA), Också detta överiämnande bör enligt styrelsens mening kunna ske som ettled i "särskilda verksamhet" enligt definitionen i Ikap, 2 §, Detta strider emellertid i viss mån mot uttalandet ispecialmotiveringen till 1 kap, 2 § (s, 228) enligt vilket uppgiftslämnande somtill övervägande delen äger mm i mottagande myndighets intresse inte kanförsvaras med hänvisning till definitionen av sekreiess. Möjligen kan man göragällande att och tillsammans ulgör en"särskild verksamhet" för att framställa ulrikeshandelsstatistik. Omöverlämnande inte kan ske med stöd av sekreiessdefinitionen måste överläm- Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 439 nandeilegaliseras genom en särekild lag. Arbetarskyddsstyrelsenframhåller att styrelsen kommer att fä i uppdrag att ha hand om det framtidainformationssystemet för arbetsskador. Därvid synes sekretessreglema i 8 §kunna bli tillämpliga på den arbetsenhet som har hand om detla system. Hinderskulle då kunna föreligga att till annan enhet, inom styrelsen eller lillyrkesinspektionen lämna ul uppgifter, som inte är helt avidentifierade. Dettaskulle kunna allvarligt försämra möjligheterna till ingripande mot dåligarbetsmiljö, I vissa lägen kommer nämligen tillsynsor-ganen att behövauppgifter som kan hänföras till enskilda arbetsställen eller arbetsplatser.Eftersom endast regler i lag avses kunna bryta genom sekretessen enligt dennaparagraf, bör det övervägas om inte sådana regler behöver ställas upp.Styrelsen nämner i detta sammanhang att hos styrelsen före även andra register,som delvis används för staiistikändamål. Som exempel nämns dammlungeregislretoch blyregistrel. Delär enligt Svenska kommunförbundets mening väsentligt alt det fullständigasekretesskydd som avses i 8 § inte förevårar för kommunerna all från SCB fägrundmaterial för egen vidare bearbetning. Med hänsyn till detla inlresse ärdel givetvis att betrakta som en olägenhel all enligt förelaget beslämmelsernai 2 kap, 6 och 7 §§ inte har tillämpning på sialistiksekretessen, medföreskrift i lag såsom enda undanlag, I sislnämnda hänseende innebär, såvittförbundet kan finna, departemenlsföreslaget en skärpning jämfört med vad OSKföreslog, även om det -såsom förbundet påpekade i sitt remissyttrande överOSK:s förelag - var förenat med olägenheter att behöva tillskapa särekildaförordningar för atl möjliggöra åtkomst av vissa närmare uppgifter och med attpå förhand i samband med insamling av primäruppgifter behöva ta ställning tillett framtida utnyitiande av andra myndigheter. Bestämmelsernaom lidsgränser för sekreiessen såviti gäller allmän handling behandlas i SCB:syttrande. Med hänsyn till de resonemang som förs i den allmänna motiveringen(s, 137 fO har SCB uppfattat förslaget så att högstiiden skall lillämpas som enstandardlid (minimitid) om utlämnande ej kan ske efter skadeprövning enligt 8 §i där särskill angivna fall, I fråga om statisliksekretessen uppställs sålundasåsom huvudregel inte skaderekvisii för uppgift som avser enskild och kanhänföras lill denne, Skaderekvisit är tillämpligt blott vid utlämnande enligtde tre undanlag som modifierar huvudregeln. Följden härav skulle sålunda varaatt sekrelesstiden för uppgift, som avser enskild och kan hänföras till denne,är 50 är resp, , varken mer eller mindre. Tiderna gäller dock som faktiskahögsltider vid utlämnande enligt de tre angivna undantagen och kan underskridasefter prövning av skaderisken, SCB lar också upp gränsdragningen mellanuppgifter som skall skyddas och uppgifter för vilka föreslås en 20-årighandlingssekretess, SCB erinrar därvid om vad verket anförde belräffande förslag (prop, 1975/76:160 bil, 3 s, 105), 1 sitt yttrande överpromemorieförslaget uttalar SCB följande: Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 440 SCBhar på uppdrag av den s, k, FAK-uiredningen genomfört enintervjuundersökning benämnd "Undereökning rörande personuppgifters känslighet".Undersökningen drabbades visseriigen av ett stort bortfall, men ett visstunderlag för rangordning av de i undersökningen ingående variablerna efterkänslighet erhölls dock. De högsta värdena för känslighet uppmättes för någravariabler inom bl, a, områdel personlig ekonomi. Detta resultat överensstämmermed del som framkommit i liknande undersökningar i andra länder, exempelvis iFinland, I en annan intervjuundersökning som genomfördes (SCB ochallmänheten) framkommer att villigheten all lämna uppgifter om sig själv berori företa hand på den samhällsnytta med en undereökning som man kan urekilja ochatt den omständigheten som starkast motverkar uppgiftslämnandet, är det hot molden personliga integriteten som man anser atl de ifrågavarande uppgiftema kankomma alt uigöra, SCB anser del vara klart att en kortare sekretesslid för enfysisk pereons ekonomiska uppgifter än för övriga uppgifter skulle betraktassom etl sådant hot. Det sagda visar att det i de fall som uppgifter inhämtas omenskilda fysiska personer inte kan vara rimligl all göra åtskillnad mellanekonomiska och personliga uppgifter. Båda typerna av uppgifter är personliga. Verkelföreslär därför att lill kategorien "uppgifter som avser personligaförhållanden" skall räknas även fysiska pereonere ekonomiska förhållanden,I en del fall kan visseriigen gränsen mellan personliga och ekonomiskaförhållanden för fysiska pereoner vara svår all dra; del gäller i huvudsakmindre, enskilda företagare där gränsen mellan personlig ekonomi och företagetsekonomi kan vara svårbedömd. Del lorde lämpligen överlämnas ät praxis all härfinna rätt avvägning. Parentetisktkan nämnas atl i del föreslagna kapitlet om sekretess med hänsyn främst lillskyddet för enskilda personliga förhållanden förekommer sekrelesslider även för uppgifter av ekonomisk karaktär (se exempelvis 8 kap, 7 §),Även förelagels 10 kap, innehåller skyddstider för uppgifter av denna karaktärom högsl femlio år (se 9 § i nämnda kapilel). Del är möjligt atl 8 § andrasiycket andra meningen i förslagel skall tolkas pä det sätt som SCB föreslårskall gälla. Emellertid är specialmotiveringen lill bestämmelsen i fråga (s,557) icke utformad sä atl skiljelinjen mellan personliga och ekonomiskaförhållanden framgår med önskad tydlighet i vad gäller fysiska personer, SCB ärdärför angelägen att ett förtydligande sker i linje med förslagel ovan. motsätter sig förelaget enligt försia siycket allsekretesskyddet i fortsättningen skall gälla också uppgifter om enskildasförhållanden i valutaärenden som inte avser näringslivet. tillstyrker uttryckligen förslagel i andra siycket omsekreiess isiudiestödsärenden. Någraremissinstanser uttalar sig kritiskt mol att sekreiess skall gälla endasl iärenden om ullåning. Sålunda framhåller atl styrelsensverksamhet i slor utsträckning består i att besluta om bidrag och alt betala utbidrag. Enligt styrelsen finns del stödformer som beslår av bidrag Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 v 441 redanfrån början och av lån som inom ibland myckel , ibland kanförvandlas till bidrag genom avskrivning, eftergift e, d. Exempel på renodladebidrag är bostadsbidrag lill barnfamiljer m, fl,, räntebidrag,ener-gisparbidrag, bostadsanpassningsbidrag och miljöförbäiiringsbidrag, Belräffandebidragsverksamheien torde del i vissa fall föreligga ell större behov av atlkunna sekretessbelägga uppgifter än vid utlåningsverksamhelen. De uppgifter sombehöver lämnas av sökanden för bedömning av ärenden är i stort sett av sammatyp. Bidragen kan vidare betydligt mera specifikt än lånen bli föremål föråterkrav på grund av felaktiga eller vilseledande uppgifter m, m. Bedömning avfrågor om avskrivning, eftergift m, m,, kan därvid komma all inrymma merakänsliga faktorer, både i personligt och ekonomiskt avseende, än vadlångivningen normall gör. Sekretesskydd belräffande här ifrågavarande bidragsynes inte kunna uppkomma enligt någon av paragraferna i förslagen till 8-10kap, i promemorian, Bostadsslyrelsen hemställer att möjligheter öppnas attsekretessbelägga här nämnda uppgifter, Självfallel bör därvid skaderekvisilet iparagrafen gälla. Även kommunstyrelsen i framhåller all sekreiess börgälla också i ärenden om bidrag av allmänna medel. En ledamot avregeringsrällen, Mueller, menar all andra styckel bör avse även statligakreditgarantier t, ex, inom ramen för det statliga litteraturstödet. Vidarelorde slyckel böra göras tillämpligt på andra stödformer i ärenden om statligtstöd till kulturändamål såsom bidrag till konstnärer, stipendier och annat stödfrån , lilteralur-siöd och lidskriflsslöd. Bostadsstyrelsenkommenterar förelaget alt sekretess inte skall gälla beslul och, såvitt angårannat än studiestöd, ansökan i ärendet. Styrelsen instämmer i och för sig häri.Del är dock enligt styrelsen uppenbart att båda begreppen - ansökan och beslul- kan ge anledning till olika tolkningar och därför inte ger någon verkligledning i konkreta fall. Beroende på hur ansökningsblanketter utformas och hurbeslul avfattas och motiveras kan de komma att innehålla uppgifter som inteulan vidare bör vara offentliga. Enligt styrelsens mening bör med ansökanförslås i huvudsak uppgifter för identifiering av ärenden och yrkandet.Beträffande beslut bör därmed på motsvarande sätt avses endasl slutet, men intereciten och motiven. JKerinrar om promemorians uttalande alt bestämmelserna i denna paragrafkolliderar med reglerna i 9 kap. 8 § trots att 10 kap. 10 § går längre. Ingetsägs dock enligt JK, vare sig i lagtexten eller motiven, om vilken paragraf somskall gälla om båda är tillämpliga . Det bör noteras att reglerna i 10kap. 10 § första och andra styckena saknar skaderekvisit, medan sådant finns i9 kap. 8 §. Vidare är maximitiderna för handlingssekretess olika Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 442 utformadei de båda paragraferna. Ev. bör i 9 kap. 8 § införas en regel som utesluterdenna paragrafs tillämpning i fall som avses i 10 kap. 10 §. larinledningsvis upp omfattningen av verkets behov av sekretess. Verkel pekar päall dess utbud av tjänster på senare är vidgats ytteriigare. Bland tjänster somredan tillkommit eller kan komma att införas nämns den sociala servicen i lantbrevbäringen,slugbevakning och avläsning av el- och vatienmäiare genom lanlbrevbärare,försäljning av medlemskort åt ideella föreningar m, m, I den mån sekretesskyddinte följer av andra föreskrifter i sekretesslagen måste en tillräckligttäckande formulering väljas i denna paragraf Frågan om sekretess iförsia stycket för uppgift om enskilds förbindelse med poslgirorörelsen ellerbank berörs av postverket. Verket hänvisar lill specialmoliveringen enligtvilken skälet lill all enskilds förhållande lill bank nämns är postverketssamarbete med , Trots den begränsning som angivits ispecialmotiveringen fär enligt verkel genom stadgandets formulering anses allsekretesskydd tillskapas också för sådana uppgifter som är all hänföra lillpostverkets samarbete med andra banker.