prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Banken beviljar låntill projekt i de latinamerikanska medlemsländerna dels på kommersiella villkorfrån de ordinarie och ^interregionala kapitalen, dels på särskilt gynnsamma,^s. k. mjuka, villkor från fonden för särskild verksamhet. uppgick den^lotala beviljade utlåningen till 1 871 milj. dollar vilket innebar en ökningmed mot föregående år. Det ordinarie och det ^interregionalakapitalet svarade för 59 ^%, fonden för särskild verksamhet för och övrigafinansieringskällor för 4 ^%. utgör i perioden 1975-1978under vilken den fjärde ^kapitalpå^fyllnaden ägt rum. Den totala beviljadelånesumman för perioden översteg ^någol den uppsatta målsättningen även ommålet för inte helt uppfylldes. Banken understryker attår 1979 får ses som ett övergångsår inför för den ^femle^kapitalpåfyllnaden. har banken planerat bevilja en utlåning omtotalt 2 030 milj. dollar varav avses finansieras från de ordinarie och^inlerregionala kapitalen med viss kompletterande finansiering och frånfonden för särskild verksamhet. Lånen från fonden planeras öka med från 683 milj. dollar till 775 milj. dollar. 1979/80:100 Bilaga 14 ^r- ^^^-^ ^ ^ ^O^^^ ^ ^ ^O^n^ ^-^to ^r^a^ ^X) ^r^a ^!^ ^Ul ^.^^ 00 ^t^n^ ^OO ^OO ^^ o i^n^ ^O^n^ ^r^-^ ^ ^-^^ ^ica, ^Pa ^uador, ^erikan! (^N^I^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^t ^;/^)^ ^ ^ ra ^rä ^>^ ^.^E, 03 ^CQ a. ^<^ ^(^ä^ ^(J Q ^"^S^ CL ^n. Cl CL CL .^2^ 3 3 3 3 ^oo ^;- ^k^.^ ^ ^ ^ ^ ^ ^U^ ^ ^ ^ ^ ^ ^k^.^ ^ ^ ^ ^ ^ ^Q.^) ^o^ ^o^ ^o^ o ^p; ^<^ ^CQ ^U^ Q ^-^^^ ^^ ^£^ ^S^ ^»^- .^i^ ^i> -^t^; ^U^ ^ ^ ^ ^ I- ^f^c^.^ ^ ^ ^ ^I- ^4J ^g^^ ^ ^ o o o o o o^s^ ^D. 1979/80:100 Bilaga14 60 I ^labell 1 återfinns bankens^ullåning respektive planerad ^ullåning fördelad mellan olika grupper av länderför och är 1979. Av denna framgår all andelen lån till de ^liofattigaste länderna som ^endasl har av befolkningen i de regionalamedlemsländerna har ^ökal från till 33 ^%. Vad gäller dessa länders andelav lånen på mjuka villkor, dvs. från fonden för särskild ^verksamhel, ^förulsesdenna uppgå ^lill ^mol . Utlåningen under år1978 till länderna i grupp A har återgått ^lill samma nivå som . Del ärframför allt lånen till menäven till ^Argeniina som minskat ^jämförl med . För år 1979förutses en mindre uppgång. Denna kan hänföras till en ökning av andelen lån på hårda villkor medan lånen påmjuka villkor kommer att ligga på en låg nivå. Banken uppskattarlåneprogrammet för ^lill 8 170 milj. dollar varav 7 400milj. dollar skall vara i konvertibla valutor. Av ^detla låneprogram skall 5670 eller finansieras med del ordinarie och det ^interregionala kapitaletoch 2 500 milj. dollar med fonden för särskild verksamhet. Genom ^detlalåneprogram möjliggörs en ökning i utlåningen om i reala termer. Länderna i grupp Akommer ^atl få låna 3 000 milj. dollar ur det ordinarie och det^inlerregionala kapitalet, vilket innebär ^atl nuvarande nivå bibehålls. Låntill övriga länder avses öka i reala termer och uppgå ^lill 4400 milj. dollar i konvertibla valutor. Denna inriktning innebär att en ^ökaltonvikt läggs på de fånigare länderna. Vad ^specielll gäller lån i konvertiblavalutor från fonden för särskild verksamhet skall under periodens två första åråtminstone gå till de ^minsl utvecklade länderna (grupp ^D). Andelen skallunder de därpå två följande åren höjas till minst 80 ^%. Länderna i grupp B ochC skall bara kunna låna konvertibla valutor ur fonden för ^projekl som kommerde ^failigasie befolkningskategorierna till godo. Under del har bankens styrelse beviljat 20 lån till ett värde av . De beviljade lånen motsvarar av målsättningen för år 1979.Motsvarande ^uppgifl förär 1978 var 24 ^%. Fram till slutet av ^seplember harlån ^lill ett värde av 816 milj. dollar ^beviljals. En ^slörre del avlåneansökningarna kommer alt behandlas under det fjärdekvartalet. Av denna anledning är del ^inle möjligt all dra några definitiva slutsatserbeträffande ^årels ^ullåning på grundval av tillgängliga uppgifter. ^Trols att^verksamhelen under de tre första kvartalen legat på en låg nivå kommer bankensannolikt att fatta beslut om utlåning av denför ^årel planerade utlåningen. ^IDB lägger i sin^ullåning ^slor ^vikl vid projekt som är inriktade på landsbygdsutveckling ochjordbruk, särskilt i ^faltigare delar av . Banken stödjer ^inlebara ökad jordbruksproduktion utan strävar även ^efler alt förbättralevnadsnivån för den fattigare befolkningen i regionen 1979/80:100 Bilaga14 61 genom projekt för^landsbygdselekirifiering, bättre vägar ^lill marknadsplatser,dricksvattensystem, bättre ^kommunikalioner, ^bälire sjuk- och hälsovård ochstörre utbildningsmöjligheter. För har banken planeratföljande utlåning fördelad på olika sektorer; jordbruk inkl. fiske 20-30 ^%,transporter och ^kommunikalioner 10-15 ^%, social ^infraslruklur samt^induslri och turism 10-20 ^%. Av bankens utlåning år 1978gick ^lill jordbrukssektorn inkl. fiske, till social infrastruktur,till elektrisk energi och ^lill transporter och kommunikationer. Viden jämförelse mellan ^ulfallel och målsättningen för perioden 1975-1978framkommer all andelen lån ^lill social infrastruktur och jordbruk ligger kringden nedre delen av det intervall som planerats för perioden, 16 resp. 21 ^%.Andelen lån ^lill transporter och kommunikationer ^saml energi ligger i millenav dessa ^seklorers ^iniervall, 12 resp. 28 ^%. Under perioden1979-1982 planerar banken alt salsa merparten av resurserna på fyra sektorer.För landsbygdsu^tveckling (livsmedelsproduktion, hälsovård, , utbildning^m. uppgår planen till av utlåningen och för stadsutveckling(utbildning, hälsovård, ^arbeisiillfällen ^m. till 10-15 ^%. Tillenergiprojekt planeras och till ^projekl för ^atl stärka den externasektorn (öka exporten eller minska ^imporlen) planeras av utlåningen.En jämförelse mellan ^ulfallet för och målsättningen visar all insatserna på sektorerna landsbygdsutveckling ochstadsutveckling ökas medan ^seklorn energi och den externa sektorn i framtidenkan ges minskade insatser. I sammanhanget bör framhållas ^atl banken endast iviss utsträckning genom t. ex. bistånd ^lill tekniskt ^samarbele (se nedan) kanpåverka låneinriktningen. Avgörande för denna inriktning är i första hand delånesökande ländernas egna önskemål om lån. Som exempel på ^projeklför vilka lån beviljats kan nämnas bevattning i (40milj. dollar från del ordinarie kapitalet och 17 milj. dollar från fonden försärskild ^verksamhel), ^induslrikreditprogram i (30 milj. dollar fråndel ^interregionala kapitalel och 15 milj. dollar i form av komplementärfinansiering), vattenkraft i ^Argeniina (155 milj. dollar från det^interregionala kapitalet), högre utbildning i (13,9 milj. dollar från fondenför särskild verksamhet), bevattning i (12,2 milj. dollar från fondenför särskild verksamhet) och 81,5 milj. dollar för stöd ^lill återuppbyggnad avjordbruks- och ^induslriseklorerna i (36,5 milj^.^ dollar från fondenför särskild ^verksamhel och 45 milj. dollar från övriga finansieringskällor)^. Vid sidan om^låneverksamheien lämnar ^IDB visst bistånd i form av bidrag till teknisktsamarbete, projektering och dylikt. Totalt lämnade ^IDB 56,6 milj. dollar i^sådanl stöd . Principerna för inriktningen av denna stödverksamhet är istort desamma som för låneverksamheten. ^IDB finansierar i princip ^endasl en del, 25 ^%, av de^ulvecklingsprojekt 1979/80:100 Bilaga 14 62 som bedrivs av de latinamerikanska medlemsländerna ^oeh som banken deltar i. Fram ^lill utgången av har banken finansierat ca 14000 milj. dollar i projekt som totalt kostar 57 000 milj. dollar. Under år 1978samarbetade banken liksom tidigare nära med andra internationella och ^interamerikanskainstitutioner i syfte ^atl öka resursflödet ^lill regionen och då främst till de minst utvecklade områdena. Exempelpå sådana institutioner är EG, OPEC Special ^Fund och International ^Fund for ^Agricultural ^Developmeni. Banken samarbetarockså med övriga regionala banker i , Vidare förekommersamarbete med . Vid jämförelse avutlåningen från ^IDB och ^lill ^IDB:s medlemsländer iLatinamerika kan noteras att av lån gick till demer utvecklade länderna i regionen medanmotsvarande procenttal för ^IDB var 45 ^%. ^IDB hade en förhållandevis högre andel lån till de fattigaste länderna, mot för . Om länder i grupp C medräknas ärprocenttalen 39 för ^IDB och 22 förVärldsbanken. Totalt var utlåningen från ^IDB något lägre, , än från , 5 400 milj. dollar. Med hänvisning till min redogörelse hemställer jag att regeringenföreslår rik^sdagen att till ^Interamerikanskautvecklingsbanken för /81 anvisa ett förslagsanslag om11 . ^Prop.1979/80:100 Bilaga 14 C. KOMMERSKOLLEGIUM ^M.M. 1978/79 Utgift 20 878 355 197^9/80Anslag 22 584 000 1980/81 Förslag 23 941000 ärcentral förvaltningsmyndighet med uppgift att handlägga frågor omhandelspolitik och utrikeshandel samt vissa frågor i samband med^näringsrältsliga regleringar och inrikeshandel. ledsav en styrelse. Chef för kollegiet är en generaldirektör, som är styrelsensordförande. Inom ^verkel finns en planeringssektion, fyra^ulrikeshandelsbyråer ^saml en byrå för inrikeshandel och administrativafrågor. Till kollegiet ärknutet ^elt handelspolitiskt råd och en ^CECA*-nämnd samt rådgivande nämnderför frågor rörande ^auklorisalion och godkännande av revisorer samt för frågorrörande godkännande av tolkar och ^auklorisalion av ^översällare. (även utrikes resor) (därav ^engångsutgifter) (30 000) Stipendier ^lill svenska ^praklikan- ^ter vid ^inlernationella organisa- ^*^=^ Europeiska kol- ochstålgemenskapen ^**Därav två tjänster förredovisningsfunktionen som återförts från statens industriverk . 1979/80:100 Bilaga14 64 För /79har kommerskollegium ^redovisal en resultatanalys. Av denna framgår att^kommerskollegieis resurser i fråga om utrikeshandels-verksamheten i storutsträckning har fått tas i anspråk för förhandlingarna inom ramen för ^MTN^,^TEKO-frågor ^oeh frågor som sammanhänger med del krisartade läget påvärldsmarknaden för järn och stål. Arbetsuppgifterna rörande ^icke-tariffärahandelshinder har successivt ökat. ^Della har ^medförl alt angelägnaarbetsuppgifter, som t. ex. övervakningen av ^stålimporlen, ej ^kunnalfullgöras på ^etl ^lillfredsställande sätt. Handläggningen av de löpandeärendena på inrikeshandelns område härmed undanlag av tillsynsärendena pårevisorsområdet - ^kunnal fullgöras i storisen enligt planerna.Utvecklingsarbete har ^däremoi ^kunnal ske endast i ringa omfattning. Angelägna administrativa^insalser har ej ^kunnal genomföras. På planeringssidan har personal i ^slorutsträckning ^varil engagerad i ^KORG-^projektet.' Vissa andra ^arbetsuppgifierhar därför måst eftersättas, Pris- och ^löneomräkning ^m.m. De besparingar som ^kollegiel enligt huvudförslaget har^redovisal i sin ^effektiviseringsplan innebär en reducering av anslaget^Lönekosinader. Den erforderliga reduceringen genomförs genom minskning avmedel ^lill ^konsull-^och expertarvoden. ^Kommerskollegieis ^organisalion är under^ulredning. Den beräknas vara klar . Av denna anledning begärs ejnågra resursförstärkningar ^uiöver en generell uppräkning av ^expensanslagetmed . Med utgångspunkt från^besparingsallernalivel beräknar jag anslaget till . Jag hardärvid ^räknal med alt medlen till avlöningar kan skäras ned i enlighet medkollegiets besparingsalternativ. Kommerskollegiets nyaorganisation tillkom . På^framslällning av kommerskollegium uppdrog regeringen ål ^slalskontoret ^atl isamarbete med ^kollegiel ^uireda ^organisalionen av kollegiets^planeringsfunklion. Kommerskollegiet har i samråd med statskontoret med enskrivelse till regeringen ^begäri all statskontorets uppdrag utvidgas ^lill alti samverkan med ^kollegiel avse en översyn av kollegiets organisation i desshelhet. Regeringen har beslutat i ^enlighel med verkels framställning.Översynen beräknas vara slutförd . I^proposiiion 1979/80:24 om de multilaterala handelsförhandlingarna inom ^'^ Den av statskontoret i samråd med ^kommerskollegieiföretagna översynen av ^kommerskollegieis organisation. 1979/80:100 Bilaga14 65 ramen för allmänna tull- ochhandelsavtalet () ^m.m. föreslås ^atl ansluter sig ^lillöverenskommelsen om ^lekniska handelshinder i , som skall träda i kra^f^t^år 1980. Överenskommelsen kommer att innebära vissa åtaganden för svensk del.Sålunda skall publicering ske av alla antagna tekniska förskrifter, standarderoch ^certifieringssysicm liksom avförslag ^lill sådana ^besläminelser, vilka bedöms få väsentlig inverkan påandra pariers handel. Vidare skall nämnda förslag ^nolifieras andra ^parler via^GATT-sekrelarialei. ^Sluiligen skall en eller flera ^upplysningsceniraler ^upprällas,som kan besvara förfrågningar från andra parter ^beiräffande föreslagna ochantagna ^lekniska ^föreskrifier, standarder och ^cerlifieringssys-^lem. Genom^arbelet i ^EF^FA på ^della område har en viss beredskap all la på sigdessa nya ^uppgifler. ^Kommerskollegium som ansvarar för ^notifiering iEFTA kommer ^atl ges ansvaret för de nya uppgifterna som ^GATT-överenskommelsenmedför. Kollegiet kommer ^atl tillsammans med iSverige (SIS) anmälas som upplysningscentraler. För ^atl på ^etl rationelltsätt kunna genomföra de nya ^åläggandena kommer ^kommerskollegium i samarbetemed SIS att bygga upp ^elt dataregister över standarder och tekniskaföreskrifter i . undersöker närmare ^förulsältningarnaoch ^kosinaderna för ^etl sådant dalaregister. Omfattningen av de nyauppgifterna kan bedömas först när tillämpningen av den nya överenskommelsenkommit igång. Jag föreslår ^atl kommerskollegium för ^budgeiårei 1980/81tillförs ytterligare en tjänst som handläggare samt ökade medel för ^expenser. Det handelspolitiskaläget i världen är fortfarande osäkert. Jag finner det därför ^nödvändigl allom ^ulvecklingen av ^kommerskollegieis allmänna handelspolitiska ^verksamhelskulle kräva ^tillskolt av resurser ^della skall kunna ges efter prövning avregeringen. Jag hemställer ^atl regeringen föreslår alt till för ^budgetårel 1980/81 anvisa ett förslagsanslag av . ^Prop.1979/80:100 Bilaga 14 66 Bidrag till vissa internationella byråer ^m. 1978/79 ^Ulgift 4 176 282 1979/80 Anslag 4 599 0001980/81 Förslag 4 568 000 Från anslaget bestridsutgifter för deltagande i vissa internationella organ. För^budgeiårei 1980/81 torde medel beräknas enligt följande. 1979/80 1980/81 Internationellabyrån i för utställningar ^(prop. ^L56) ^'^ 29 000 -I- 3 000 Organisationen för intellektuell äganderätt, ^inlernalionella byrån ^(/BIRPI)* ^(prop. 1^61, 1963:1, bil. 152) 1132000 of Internationella rådgivande bomullskommittén ^(ICAC) ^(prop. 1951:47) 25 000 -I- 3 000 Internationella studiegruppen för bly- och zinkfrågor ^(prop. ^1960^Tl, bil. 284) 40 000 -^I- 7 000 ^Inlernalionella ^kaffeorganisalionen ^(prop. 1962:1. bil. 281) 195 000 of ^Inlernalionella gummistudiegruppen ^(prop. 1966:1, bil. 168) ^"^ 25 000 of Internationella kakaoorganisationen ^(prop. 1973:36) ^^^ 32 000 ^-f 16 000 Organisationen för de ^järnmalmsexporteran- ^de länderna ^(prop. 1975/76:24) 300 000 of -1- 6 000 Internationella rådet för ^samarbele pä tullom rådet. Parisunionen, skydd av industriell äganderätt^Niceunionen, var^umärkesklassificering ^Locarnounionen. ^Konvenlionen angående internationellt ^palentsamarbete^(PCT) sam^arbete för ^informalionsåtervinningmellan patent-verk ^(ICIREPAT) ^Konvenlionen angående internationell ^patentklassificcring^(IPC) 1979/80:100 Bilaga 14 67 Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag ^atl regeringen föreslår alt till Bidrag till vissainternationella b^yråer ^m. för ^budgeiårei 1980/81 anvisa ettförslagsanslag av . Kostnader för vissa nämnder ^m. 1978/79 Utgift 999 129 1979/80 Anslag 997 000 1980/81 Förslag 1 122 000 Från anslaget ^beslrids^utgifler för arvoden, ^expenser ^m.m. för förförsvarsuppfinningar, resegarantinämnden, lotterinämnden,^handelsprocedurrådel och oljekrisnämnden. ^Lollerinämnden ärcentral myndighet för frågor om tillämpningen av lotteriförordningen (1939:207,omtryckt 1974:221, ändrad 1977:295 och 1978:759). Del åligger nämnden särskilt^atl fullgöra de ^uppgifler som anges i ^lolterikungörelsen (1974:222, ändrad1978:760) dvs. ^atl lämna närmare föreskrifter för tillämpningen av^lotleriförordningen och i anslutning härtill meddela råd och anvisningar ^samlall vara sista instans för besvär över polismyndighe^ts och länsstyrelses^beslul enligt ^lotleriförordningen. Nämnden skall också verka förändamålsenlig kontroll av lotterier bl.a. genom utbildning av kontrollanter ochi ^övrigl verka för ^enheilig tillämpning av ^lotleriförordningen. Nämndenprövar frågor om ^lillslånd ^lill spel på ^utbetalningsaulomat ombord på vissafartyg i internationell ^Irafik och om ^lillslåndatt inneha ^ulbetalningsautomal. ^Lollerinämnden och dess ^uppgiflerbeskrivs^!^ ^prop, 1974:51 ^saml i ^inslruklionen (1974:223, ändrad 1977:121)för ^lollerinämnden. Till nämnden är knutet ett kansli. ^Handelsprocedurrådel är ^elt organ somdrivs ^gemensaml av svenska staten och av ^näringslivel, representerat avSveriges industriförbund. ^Rådel skall som centralt organ utarbeta och befordra^ularbelande av lösningar, som innebär förenkling av handelsprocedurer. Medhandelsprocedurer förstås de åtgärder, ^ruiiner och formaliteter som ärförknippade med insamling, ^presenlation, överföring och behandling av^informalion som är nödvändig i nationell och ^inlernalionell handel. Rådetskall verka för ^atl sådana lösningar kommer ^lill användning inom den^offenlliga förvaltningen och inom näringslivet. Rådels ^verksamhel regleras av^elt avtal som godkändes av riksdag ^(prop. ^Avlalet träddei kraft och gäller ^t.o.m. ^Verksamhelenfinansieras av staten och ^lill lika delar. Enligtnuvarande avtal kan statens sammanlagda bidrag uppgå till ^högsl 250 000 kr.per budgetår, under ^föruisättning ^atl näringslivets kontanta 1979/80:100 Bilaga14 68 bidrag uppgår till . Därtill kominernäringslivets kostnadsfria expertinsatser, som i avtalet värderats till 100 000kr. Medelsförbrukningen för nämnda ^inslilulioner har för^budgeiårei 1980/81 beräknats enligt följande. 1979/80 Beräknad ändrin^g^ 1980/^81 Granskningsnämndenför försvarsuppfinning^ar ^(prop.1971:138) ^Rcsegaraniinämnden^(prop. ^Lollerinämnden^(prop.1974:5!) ^Handelsprocedurrådel^(prop. Oljekrisnämnden^(prop. .51) ^OI^X) harunder verksamhetsåret hållit 16 sammanträden. Antalet ^inkommna ärenden var 266varav 229 avgjorts. Nämnden har utfärdat Regler för polismyndigheternas^tillståndsgivning för ^roulettspel (kommerskollegiums författningssamling ^KFS1978:17. Vidare har nämnden sammanställt en praxissamling kallad^Lollerinämndens praxis. Undervisning för berörd länsstyrelsepersonal och inågra regioner polispersonal har anordnats. ^Arbetsuppgifier som inte ^lillfullo hunnits med är framförallt övervakning av kontrollen ^saml utbildning av^konirollanler inom bingo, ^roulellspel och lotterier. Nämnden begär en^halviidstjänsl som assistent. ^Handelsprocedurrådelhar i skrivelse den 31 ^augus^f^i^ 1979 ^överiämnat förslag betr. verksamhetenunder . ^Rådel föreslår att förhandlingar skall tas upp omden fortsatta verksamheten och att ett ^nylt avtal bör avse femårsperioden 1980-1985.Rådet utgår från all verksamheten bör bygga på samma principer som underinnevarande avtalsperiod. Rådet anser ^atl verksamheten bör tillförasytterligare resurser och föreslår därför att förhandlingarna som utgångspunktbör ta en höjning av de kontanta bidragen till sammanlagt . ärtillståndsmyndighet för innehav av spelautomater. Nämnden har i sinanslagsframställning förutsatt alt nämnden äger rätt ^atl för ^Prop.1979/80:100 Bilaga 14 69 ^koniroll av ^sådanl innehav ta ^ul vissa^avgifier. För egen del har jag ^funnil all nämnden inte utan särskiltbemyndigande från torde ha ^räll ^atl la ^ul sådana avgifter. Förslagom ^avgifier för kontroll på lotteri- och ^spelområdel i ^storl har lämnats av^lolleriutredningen, vars betänkande ^f.n. Den ^akluellafrågan bör ^enligi min mening las upp i samband med dessa förslag. Vid överläggningar mellanstålen och har enighet nåtts om ^etl förslag till^nylt avtal om ^handelsprocedurrådets verksamhet. ^Avialsförslagel torde fåfogas som bilaga 14:1 ^lill delta protokoll. Del nya ^avtalel skall enligt^förslagel gälla fr. o. ^m. t. o. ^m. Senastett år före ^ulgången av ^avtalel förutses parterna inleda överläggningar omförlängning av avtalet. ^Handelsprocedurrådetsverksamhet ^förulsälls drivas i stort ^selt efter samma riktlinjer som^lidigare. Enligt avtalsförslaget skall staten bidra med . per år.Industriförbundet svarar i samverkan med övriga ^näringslivsorganisaiioner för^ell ^kontanlbidrag med ^lägsl . Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag medelsbehovet till . och hemställeratt regeringen föreslår att 1^.^ bemyndiga regeringen ^atl i huvudsakligöverensstämmelse med vad jag ^förordal sluta nytt avtal med om ^handelsprocedurrådel, 2. till Kostnader för vissa nämnder ^m.m. /81 anvisa ^etl förslagsanslag av . , täckande av vissa förluster 1980/81Förslag 1000 ^(EKN)har till uppgift att inom de avstatsmakterna angivna riktlinjerna mot premie ikläda staten ansvar för atttäcka vissa risker för utebliven betalning, som kan uppstå vid export. ^EKN:s ^slyrelse bestårav 12 ordinarie ledamöter - varav en ordförande och en vice ordförande - förbehandling av ärenden rörande garantier vid affärer på kommersiella villkor^(n-garantier) och av 9 ordinarie ledamöter, förutom tidigare nämnd ordförandeoch vice ordförande, för behandling av ärenden rörande garantier på särskiltgynnsamma villkor vid export av betydelse för ^u-ländernas ekonomiskautveckling ^(u-garanlier), ärenden rörande investeringsgarantier och ärendenrörande garantier vid export med ^elt särskilt samhällsintresse (s-garantier).Chef för ^EKN och verkställande ledamot av nämnden är en generaldirektör.Nämndens kansli består av en garantiavdelning med fem enheter och en allmänavdelning med fyra ^enheler. 1979/80:100 Bilaga14 70 beslöt under1978/^atl ^EKN bör underställa regering och riksdag sin^verksamhel för prövning ^(prop. 1978/79:201, NU 1978/79:51, ^rskr1978/79:444). ^EKN har ^lill regeringen ^inkommii med en skrivelse den 5oktober 1979 i vilken lämnas en redogörelse för utvecklingen av nämndensengagemang och skaderegleringar samt en prognos för verksamhetens utvecklingunder . beslöt senastvid 1978/om beloppen för ^slalens betalningsansvar ^(prop.1978/79:201, NU 1978/79:51, ^rskr 1978/79:444). Genom beslut den 21 december1978 har regeringen bemyndigat ^EKN all bevilja statsgarantier för exportkreditintill ett belopp av 35 000 milj. kr. varav 6 000 milj. kr. har reserverats för^u-garantier. godkände vidriksmötet /77 att en rörlig kredit om 400 milj^.^ kr. ställdes ^fillregeringens förfogande ^(prop. 1976/77:26, NU 1976/77:12, ^rskr 1976/77:53).Regeringen har genom beslut hos fullmäktige iriksgäldskontoret hemställt om att tillhandahålla exportkredit-nämnden denrörliga kredit ställt till förfogande. Efter remiss har^yllrande över ^EKN:s skrivelse den 5 ^oklober 1979 avgivits av fullmäktige iSveriges riksbank ^oeh fullmäktige i . ^EKN har i skrivelseden till regeringen hemställt om ^utanordning av medel förtäckande av skaderegleringsbelopp för förluster som ^inle täcks av för^garantigivning för export till . ^EKN hänvisar till regeringens beslutden i vilken ^EKN fick i uppdrag ^atl under vissaförutsättningar meddela garanti för export till till ett sammanlagt garantibeloppav högst 150 milj. kr. ^EKN:sskrivelse om verksamheten ^m.m. ^EKN lämnar i skrivelsen den5 om verksamheten ^m.m. redogörelse för nämndens risklagande ochreserver. Utvecklingen har ^präglals av snabbi ^siigande ^lolala åtaganden meden hög och ^någol ökande ^koncenlration till ^etl ^fålal länder. Vidarekännetecknas utvecklingen av en ^alll större andel åtaganden inom svaga^ländergrupper och en sjunkande premiereserv. Under budgetåret1978/79 ökade totalengagemanget med ungefär 20 000 milj. kr. till ungefär 59000 milj. kr. Av denna ökning utgör garantiförbindelserna en mindre del. ^EKN ^undersiryker att^verksamhelens ^reslutal har försvagats så att framtida ^ulbelalningar överstatsbudgeten ^inle kan uteslutas.