prop · G303143 · 1979-12-31 00:00:00 — Mot denna bakgrund finnerföreningen det väl motiverat att man nu tar upp en ingående diskussion omföretagsrevisorernas verksamhet. 1 den allmänna debatten har gjorts gällande, ati vissarevisorer genom rådgivningsverksamhet aktivi medverkat till uppkomsten avekonomisk brottslighet. Arbetsgruppen har i anledning härav gått igenom visstmaterial, som legal till grund för sådana påståenden. Man har därvid intekunnat finna att det förelegat fog för de långtgående påståenden som framförts.Den uppfattning som arbelsgruppen här redovisat, överensstämmer i stort settmed erfarenheter som föreningens medlemmar gjort i det dagliga kontrollarbetet. 1979/80: 143 199 Föreningeninstämmer i arbetsgruppens uppfattning, alt arbelel i försia hand bör inriktaspå all från mera allmänna utgångspunkter undersöka möjligheterna atl motverkaekonomisk brottslighet genom atl siödja de kunniga och seriösa revisorernasverksamhel. Delta bör i försia hand ske genom att förelagsrevisorerna så långtdet är möjligt garanteras en oberoende ställning. Närdet gäller mindre och medelstora förelag med en eller elt fåtal aktieägare harföretagsrevisorn påtagliga svårigheter att hävda en självständig ställning.Del är naturligt, att revisom inte sällan känner sig vara i beroendeställninglill företagsägaren. Revisorn är mån om atl behålla revisionsuppdraget. Elt vanligt fall är attaktieägaren vill köpa ul den faslighet i vilken bolaget bedriver sin verksamhetför att äga den personligen och hyra ut den lill företaget. Som regel brukarförelagels revisor medverka på olika sätt vid genomförandel av transaktionentrots att den från företagels synpunkt kan vara tveksam. Genom atl säljafastigheter till aklieägaren av-händer sig förelaget en inflationssäkertillgång. I normala fall är en sådan transaktion lill nackdel för företaget ochdess borgenärer. Förelagsrevisorn bör kunna inta en restriktiv hållning lilltransaktioner som ligger utanför bolagets egentliga verksamhet. Revisornbör inte medverka vid genomförandet av transaktioner som på sikl kan vara tillförfång för företagel och dess borgenärer. Del är här inte fråga omtransaktioner som faller inom begreppet ekonomisk brottslighet. Det har dockstor betydelse för företaget, dess anställda och borgenärer. Denkontrollfunktion som revisorn skall utöva i sådana här fall, kan han intefullgöra, om han är i beroendeställning till aktieägaren. Det är därför enangelägen uppgifl att revisorn i elt företag garanteras en självständig ochoberoende ställning. Härigenom ökas möjligheterna till en effeklivföretagsrevision. De förslag som arbetsgruppen framlagt ligger också i linjemed denna målsättning. Institutetför intern revision: Vid genomförandet av sin granskningsuppgift och iegenskap av rådgivare får revisorn ofta ingående kännedom om etl företagsverksamhet. Det är i denna situation, där olika intressen mötas, uppenbart allrevisorn har möjlighet att bidraga till förebyggande av ekonomisk brottsligheteller eljesi oeliskl handlande. Institutet delar de allmänna synpunkter i dennafråga, som arbetsgruppen framlagt i promemorian. LRF:LRF intar en positiv grundsyn lill förslag och rekommendationer. LO: LO har tidigare, bl.a. i remissen över motionen 1976/77:648, betonat nödvändigheten av attrevisorsfunklionens ställning stärks i företagen genom bl.a, en utbyggdförvaltningsrevision och en mer oberoende ställning för revisorerna än nuvarandeförhållanden medger. De åtgärder som föreslås är emellertid, med utgångspunktfrån anställdas, borgenärers och samhällets iniressen inte lillräckliga. Fråganmåste därför utredas ytteriigare. LO kan dock på kort sikt tillstyrkaförslagel med vissa kompletteringar. TCO:TCO tillstyrker lagda förslag och rekommendalioner i promemorian. KF:KF är positivt till huvudsyftet att stärka de sunt arbetande revisorernasställning. : Arbetsgruppen har på ett positivt säll inriklal sig på att inom ramen för sitl uppdrag siödja de kunniga och seriösa revisorernas verksamhel genom all lägga fram olika förslag för att stärka dessas ställning.-- Prop.1979/80: 143 200 Föreningen anser att den ifrågavarande promemorianinnehåller värdefulla förslag och rekommendationer. Med undantag av förslagetom tystnadsplikt tillslyrker föreningen därför förslagen i sin helhet. : Bankerna är såsom kreditgivareiniresserade av alt revisorernas ställning stärks. Bankerna är därför ihuvudsak positiva till arbetsgruppens förslag. : BRÅ:s arbetsgruppför översyn av lagstiftning mol organiserad och ekonomisk brottslighet harutarbetat vissa förslag och rekommendationer rörande revisors verksamhet. Syftetär all molverka ekonomisk brottslighet genom all stödja de kunniga och seriösarevisorernas verksamhet. Riksförbundel finner elt sådant stöd angeläget menifrågasätter om BRÅ:s förslag är lillräckliga på vissa punkler. Svenska handdskammarjörbundet och : Förbunden vill inledningsvis framhålla att promemorian inleupptar någon diskussion om den ekonomiska brottslighetens karaktär, omfattningoch utbredning. Inte heller diskuteras närmare revisorernas roll i dessa sammanhang.Med hänsyn härtill är det knappast möjligt att bedöma de framlagda förslagenfrån den av arbetsgruppen angivna utgångspunkten, nämligen att motverkaekonomisk brottslighet. Detta innebär dock inte atl förbunden ställer sigavvisande till arbetsgruppens förslag. Tvärtom finns det på andra grunderanledning att överväga flera av förslagen. : Styrelsen delar arbetsgruppensuppfattning att revisorskären såväl inom ramen för sina revisionsuppdrag som iegenskap av rådgivare kan bidra till förebyggande av ekonomisk brottslighet. (= föredragande borgarrådet): 1 arbetetatt molverka organiserad och ekonomisk brottslighet är översyn av revisorsverksamhel etl värdefullt inslag. Detta då revisor genom sin verksamhet kan förebyggaoch molverka brottslighet i företag men åven av den anledning att det hävdalsatt vissa revisorer medverkat till uppkomsten av ekonomisk brottslighet. (= kammarkontoret): 1 promemorian anförsatt revisors verksamhet är av intresse ur två skilda aspekler. Det uppgessålunda att i den allmänna debatten har "å ena sidan gjorts gällande attvissa revisorer genom rådgivningsverksamhet själva aktivi medverkat tilluppkomsten av ekonomisk brottslighet. Å andra sidan har diskuterats hur revisorgenom sin verksamhet kan förebygga och motverka sådan brottslighet iföretag." Arbelsgruppen konstaterar alt "enligt vad gruppen kunnatfinna har de långtgående påståenden som framförts inte varit grundade".Omfattningen och inriktningen av de undersökningar som gjorts har ickeredovisals i promemorian. Ej heller har några kriterier angetts i fråga om vadsom kan anses som olillböriig rådgivningsverksamhet. Den ekonomiska brottslighet som faller inom skattebrotts-eller skalle- fuskområdet, dvs. alt företag underiåtit au uppfylla sina skyldigheter att redovisa källskatl och arbetsgivaravgifter eller genom alt medvetet bl.a. anlita s. k. grå arbelskraft, förvanska anställningsförhållanden, manipulera bokföringen eller lillämpa förfarandet med upprepade konkurser har be handlats i en av uppbördsenheten inom i dalerad promemoria benämnd "Det likvida fusket, orsaker konsekvenser åtgärder". Föreliggande remiss och den av utarbetade promemorianger uttryck för skilda meningar om i vilken utsträckning revisorer medver- Prop.1979/80: 143 201 kar lill ekonomisk brottslighet. En förklaring lill dettakan vara att begreppet ekonomisk brottslighet getts olika innebörd, och då isynnerhet när det gäller brott riktade mot samhället, exempelvis skattebrott.Härtill kommer atl yrkesetiska regler i likhet med andra normer kan gesolika innebörd. Arbetsgruppen synes härvidlag ha setl belydligl snävare pärevisors skyldighel och har bl.a. ullalat "inga anspråk bör ställas påhonom att verka som förlängd arm för exempelvis skattemyndigheterna". Kammarkonloret anser det i vart fall självklart allrevisor skall påtala när förelag brisier i sina skyldigheler genlemolsamhällel, t. ex, i fråga om skatter och arbetsgivaravgifter. Följden avunderlåtenhet på denna punkl blir lätt att tidpunkten för en konkurssenareläggs, med åtföljande ökade kostnader för samhället och försämratkonkurrensläge för seriösa företag. I följande avsnitt kommer också att lämnasexempel på när en alltför snäv lolkning av revisorers uppgiftsskyldighet kanvara till men också för de reviderade företagen. Med arbelsgruppens utgångspunki all generella påståendenom all revisorer genom rådgivningsverksamhet själva aktivt medverkat lilluppkomsten av ekonomisk brottslighet inte blivil belagda, har gruppen inriktatsitl arbele på att från mer allmänna utgångspunkter undersöka möjligheterna altmotverka ekonomisk brottslighet genom alt stödja de kunniga och seriösarevisorernas verksamhet. De förslag och rekommendalioner som härvid lämnas hargivetvis belydelse, men framstår ändå som tämligen verkningslösa i etl aktivibekämpande av ekonomisk brottslighet, Kammarkonloret anser atl en ytterligare utredning bör ske- utifrån bl, a. uppbördsenhets redovisning - av frågan om hurrevisorer genom sin verksamhel kan förebygga och molverka ekonomiskbrottslighet i förelag och vilken lagstiftning som i så fall krävs. : Med ulgångspunkl i de intressen landstingsförbundeti första hand har att förelräda finns för förbundets del inte anledning lillinvändningar mot promemorians huvudsakliga innehåll. Svenska revisorsamfundet: Samfundet vill inledningsvisnotera det tillfredsställande i arbetsgruppens konstaterande, att depåståenden som under senare lid framförts i den allmänna debatten om all vissarevisorer genom rådgivningsverksamhet själva aktivi medverkat till uppkomstenav ekonomisk brottslighet, varit utan grund, I syfte att stödja de kunniga och seriösa revisorernasverksamhet har arbelsgruppen framlagt vissa förslag och rekommendalioner.Samfundet släller sig i huvudsak positivt till arbetsgruppens förslag. I mångastycken överensstämmer resultatet av arbetsgruppens överväganden med de iniressensamfundet sökt tillgodose i sin verksamhet såväl gentemot sina ledamöter sommot samhället och andra intressegrupper. ackordscentral: Det måste hälsas medlillfredsslällelse att rådet nu behandlat frågan om hur revisors verksamhetlämpligen bör utnyttjas i den för samhället så viktiga kampen mot denorganiserade ekonomiska brottsligheten. I promemorian redovisas på ettföredömligt sätl de skilda synpunkter som bör beaktas i detta sammanhang. Genomsin verksamhet har ackordscentralen fått en god inblick i hithörandeförhållanden och vet därför hur svårt det är att göra en rimlig avvägningmellan de motstridande intressen som måste beaktas härvidlag. Enligt ackordscentralens mening innefattar de av rådetframlagda förslagen och rekommendationerna lösningar som i ston selt kangodtagas. : Utgångspunkten förde förslag somframförs i promemorian sägs vara en önskan att stödja de seriösa revisorernasverk- Prop.1979/80: 143 202 Vidare framförs i promemorian uppfatlningen atllillgängligl material inte stöder de långtgående påståenden som framförls iden allmänna debatten om vissa revisorers aktiva medverkan vid ekonomiskbrottslighet. Samma uppfattning ligger till grund för samfundets bedömning avförslagen. : De huvudsakligenmindre aktieägarnas intressen gentemoi de börsnoterade förelagen, samhälletoch andra intressentgrupper, lillvaratas av Aktiespararna. De mindreaktieägarna äger genom sitt sparande majoriteten av aktiekapitalet i de flestabörsnoterade företag. Enskild majoritets- liksom kontrollaktieägares iniressenlillvaratas på annal sätt. Mot bakgrund av att organiserad och ekonomisk brottslighetknappast torde förekomma i direkt anslutning till de börsnoterade företagen ochdärför inte heller berör de börsnoterade företagens revisorer, avslår Aktiespararnafrån att närmare kommentera innehållel i promemorian annal än vad avser vissaenstaka frågor. Aktiespararna är av den meningen atl revisorerna i debörsnoterade bolagen - oavsett om de är auktoriserade revisorer eller ej -fullgör sin uppgift på ett förtroendeingivande och självständigt sätt. Sammanfattningsvis skulle de av arbetsgruppen framfördaförslagen enligt Aktiespararnas mening icke lillföra något väsentligt vadavser revisors verksamhet i de börsnoterade företagen utöver vad som redan ipraxis tillämpas. Vilka effekter som de föreslagna förändringarna skulle kunnaleda till i andra slag av företag undandrar sig Aktiespararnas bedömning. : Som arbetsgruppen självanger har de regler som på olika håll finns inom revisors verksamhet heltnyligen reviderats. Bl.a. har detta skett genom den nya aktiebolagslagen.Vidare har - efter ett anlal diskussioner - såsent som uttalat sig mot en allmän översyn av företagsrevisionen.Mot denna bakgrund kan det enligt Förbundets mening inte nu vara tal om attöverse reglerna ur några allmänna synpunkier, Arbelsgmppens utgångspunkt ärockså att man skall finna vägar alt motverka organiserad och ekonomiskbrottslighet. Vad arbelsgruppen rekommenderar och föreslår kan emellertid inteantas medföra några större effekter i detla hänseende. - Vi utgår då från vill bekämpa en brottslighet som kännetecknas av förslagenhel,planmässighel och organisatoriska och finansiella resurser, - Den effektarbelsgmppens slutsatser kan ha på så atl säga normal brottslighet i anslutningtill företags redovisning motiverar enligt Förbundets mening inte ettgenomförande av förslagel, annat än på någon punkt. Allmänt sett anser Förbundet att ägarnas inlresse i förstahand skall vara avgörande för revisors ställning och verksamhet. Det viktigastemomentet är därvid ägarnas intresse av att hålla kontroll över hur bolaget sköts.Ett annat moment är den verkställande ledningens intresse av att få sakkunnighjälp i redovisningsfrågor och andra nära liggande frägor. I mindre aktiebolagdär ägare och ledning sammanfaller kvarstår intresset av sakkunnig hjälp. Arbetsgruppens ställningstagande motiveras istället avintresset att ut öva fiskal och annan kontroll från samhällets sida och förstärka andra berörda gruppers möjlighet till insyn, även om detta medför större eller mindre nackdelar för bolaget,- Sammanfattningsvis konstaierar Förbundet att arbetsgruppenvill kraftigt förändra revisors ställning och uppgifter. Motiv för dennaförändring i 1979/80:143 203 denorganiserade och ekonomiska brottsligheten har inte presterats. Om förslageldet oaktat skulle genomföras och revisorn kunna ulnylljas för fiskal ochpolisiär spaning, kommer ogynnsamma konsekvenser all uppstå. Medanförhållandet mellan förelaget och revisorerna hitlills nästan alllid präglalsav förtroende och öppenhet, kommer många förelag i fortsättningen att betraktarevisorerna med stark reservation. Man kommeralt frestas att undanhållarevisorerna planer och moliv för företagets verksamhet. För analyser,diskussioner och ändrad verksamhelsinriklning kommer företagen att anlila andraföretagskonsulter. Resultatet blir för revisorns del sämrearbetsförutsättningar. Därmed får även revisionsarbetet en sämre kvalitet,lill nackdel för sådana grupper uiöver företaget som är hänvisade till insynvia den offentliga årsredovisningen. Medhänsyn till vad som ovan anförts avstyrker Förbundel alt promemorian läggslill grund för lagstiftning eller andra åtgärder. : Grossistföretagen har av tradition en mycket väsentlig uppgiftsom finansiärer i produktions- och distributionskedjan. Denna roll torde få enallt större betydelse i de fortlöpande rationalise-ringsslrävanden som pågårinom näringslivet. Dettainnebär, all grossistföretagen som regel har stora varufordringar hos sinakunder. Det är därför inte minst mot denna bakgmnd oundgängligen nödvändigtatt företagens redovisningsstandard och -kapacitet genomgående upprätthållsoch utvecklas. I praktiken vilar härvidlag ett slort ansvar på företagensrevisorer, då dessa är borgenärernas och övriga intressentgmppersenda garanter för att företagens ekonomiska förvaltning och redovisning ärtillfredsställande och godtagbar. Motdenna bakgrund vill vi därför i allt väsentligt tillstyrka det framlagdaförslaget, vars syfte sammanfattningsvis är atl både stärka revisorernasställning och öka tillsynen över dem och deras arbetsuppgifier. SHIO-Familjeföretagenoch : Organisationerna noterar med förvåning atlarbetsgruppen helt koncentrerat sin översyn till de regler som gäller förkategorin kvalificerade revisorer. Organisationerna föreslår därför att enutredning av även övriga inom revisionsbranschen verksamma företag ochpersoner görs, varvid syftet skall vara att skapa regler för också dessakategorier. : Vi anser, atl arbetsgmppen inle klartdefinierat skillnaden mellan revision å ena sidan och redovisning å den andra.Revisionen är en kontrollerande verksamhet, som styrs av bestämmelserna iAktiebolagslagen, Redovisning å andra sidan aren verkställande verksamhet, somtill vissa delar styrs av bestämmelserna i , Anvisningarbeiräffande revisors verksamhet utfärdas av Kommerskollegium.Redovisningsanvisningar utarbetas av . Arbetsgmppenkonstaterar pä sidan 27, atl det är tämligen vanligl förekommande attredovisningskonsulter och räkenskapsförare utför revisionsuppdrag. Enligt vårtförmenande är förhållandena i verkligheten snarare rakt motsatta. Det ärmycket vanligt förekommande, att revisorer, såväl enskilda, godkända och auktoriseradesom stora byråer med godkända och auktoriserade revisorer åtager sigredovisningsuppdrag. För alt därvid inte råka i konflikt med jävsbeslämmelserna- varom mera nedan - tillämpas en hel flora av organisationskonstruktioner. Arbelsgruppensbeskrivning av revisors verksamhet stämmer väl överens med förhållandenaavseende de större aktiebolagen. De mindre bolagen och de mindre företagenöverhuvudtaget oavsett företagsform behöver 1979/80:143 204 emellertid i första hand hjälp med sin redovisning och ejmed revisionen. Revision krävs ju som bekant endast i aktiebolagsformen förnärvarande men vi har tacksamt noterat 1974 ärs Bolagskommitlés förslag ominförande av revision även i andra företagsformer. Vi tror emellertid inte, att den ekonomiska brottslighetenenbari förekommer i de slora aktiebolagen. I de fall sådan brottslighetförekommer, är den säkert jämnt fördelad mellan slora och små förelag oavsettföretagsform. Vårt förbunds uppfattning är, all myckel av den ekonomiskabrottsligheten beror på brislande kunskap om lagar och bestämmelser avseendesåväl redovisning som beskattning. har ofta en dåligt utveckladekonomifunktion, om de överhuvudtaget håller sig med en sådan i sinorganisalion. Företagsledarna i de små företagen är ofta specialiserade inom enviss bransch men saknar elementära kunskaper i företagsekonomi ochbeskattningsrätt. Behovet är därför storl av stödjande verksamhet på dessaområden. Detla har inle med revision all göra. 1 stället råder ett stort behovav redovisningskonsulier med dokumenterade såväl teoretiska som praktiskakunskaper. Låt oss kalla dem godkända redovisningskonsulter. För revisorer finns sedan lång lid tillbaka enbehörighetsprövning, som tidigare handlagts av Handelskamrarna men som numeraöverförts pä . Prövningen syftar till två olikakompetensnivåer, auktoriserade revisorer och godkända revisorer. Inom den verkställande verksamheten dvs. påredovisningsområdet finns tyvärr inte nägon motsvarighet . Anledningenhärtill är troligen, att redovisningen lagstiftningsmässigt stått iskymundan för revisionsverksamheten. Genom den nya Bokföringslagen och den därmedockså inrättade har redovisningsverksamheten numera lyftsfram till i stort setl samma nivå som revisionen. Emellertid saknar vifortfarande en behörighetsprövning av redovisningskonsulter. Justitiekanslern: oegenlligheler - l.ex.systematiska konkurser samt bristande redovisning och betalning avarbetsgivaravgifter och skatter av skilda slag - är av allt att döma betydligtvanligare i de minsta akliebolagen än i de största. Vid en successiv övergångtill kvalificerade revisorer i alla aktiebolag förefaller det därför urkontrollsynpunkl angelägnare att börja med de minsta akliebolagen. Denförestående avvecklingen av aktiebolag med aktiekapital . Problemet med ekonomisk brottslighet är inle begränsattill aktiebolag utan förekommer helt visst i betydande omfattning också i andraassociationer och i samband med enskild näringsverksamhet. Det hade därförvarit en fördel om gruppen tagit upp frågan om kvalificerad revision i heladess vidd. Riksåklagaren: iag delar arbelsgruppens åsikt att i vartfall den ekonomiska verksamhet som formellt eller reellt kan drivas ulanpersonligt ansvar bör vara underkaslad kvalificerad revision. 1 synnerhet närdel gäller fämansföreiag, där ägaren ofta fullständigt behärskar företaget blirden i aktiebolagslagen förutsatta kontrollmekanismen ofta illusorisk. Erfarenhetenhar också visat alt skattefusk i slor utsträckning förekommer med utnyttjandeav denna företagsform. Det är därför angelägel att även dessa och andraaktiebolag med litet aktiekapital blir underkastade en effektiv och sakkunnigrevision. Jag tillstyrker därför arbetsgruppens rekommen- Prop.1979/80:143 205 dation att kvalificerad revisor skall krävas ialla aktiebolag. I detta sammanhang vill jag erinra om innehållet ibolagskommilléns delbelänkande (SOU 1978:67) Nya bolagsregler m. m. Medutgångspunkt från att det finns behov av lagstadgad revision även för andraföretagsformer än akliebolag och ekonomiska föreningar har kommillén föreslagilall den som enligi bokföringslagen har alt upprätta årsbokslut också skall varaskyldig atl upprätta årsredovisning och utse revisor om under räkenskapsåret imedeltal minsl 10 anslällda sysselsatts i förelagel eller om förelagel ingår ikoncern för vilken koncernredovisning skall avges. Enligt förslagel skallsådant förelag, som alltså kan vara enskild firma, handelsbolag,rörelsedrivande ideell förening eller stiftelse, ha auktoriserad revisor, omföretagel har sådan balansomslutning eller sådant antal anställda som enligtden nuvarande aktiebolagslagen medför skyldighel för akliebolagel alt anlilaauktoriserad revisor. Även dessa förslag synes ligga i linje med den avarbetsgruppen förordade målsättningen . Överåklagaren i : Det viktigasteresultatet av gruppens arbete är rekommendationen atl kvalificerade revisorerpå sikt skall krävas i alla aktiebolag. Den nuvarande siluationen ärolillfredsslällande. Det är en allmän uppfattning bland åklagare att deförelag som mest sysselsätter oss saknar stöd av kvalificerad revisor. Eflersomförelagsledningen i dessa företag i regel inle har förelagsekonomisk skolningär behovet av kvalificerad och vederhäftig hjälp deslo slörre. Överåklagaren i åklagardistrikt: Möjlighelen all gerevisorerna en offentligrättslig ställning torde måhända vara atl gå för långli dagslägel. Frågan bör dock övervägas för framtiden. Särskilt om man avser atlpå allvar försöka komma åt exempelvis koncernbildningar med dotterföretag iutlandet som i verkligheten är brevlådeförelag. Länsåklagaren i : Arbelsgruppen har föreslagilall kvalificerad revisor skall krävas i alla aktiebolag. Detta anserjag vara en angelägen och önskvärd reform. Gällande rätl fordrar kvalificeradrevisor endast för aktiebolag av en viss storlek. Ur risksynpunkl för brottfinns enligt min mening lika stor anledning att ställa höga krav på revisorer imindre bolag. 1 synnerhet gäller delta fåmansbolag där den inbyggda kontrollsaknas som ligger i uppdelningen av funktioner och befogenheter mellanbolagsstämma, styrelse och verkslällande ledning. Länsåklagaren I : Om gruppens rekommendalionatl kvalificerad revisor skall krävas i alla aktiebolag följes, kandetla antagas försvära sådan ekonomisk brottslighet vari som elt led ingårutnyttjande av aktiebolagskonstmktioner. Föremål för brottsutredning är enligterfarenhet främst mindre företag som har varken godkänd eller auktoriseradrevisor. I dessa företag ulövar ägaren ofta samtliga ledningsfunktioner ulanerforderliga företagsekonomiska kunskaper. Därför är av vikt atl kontroll skergenom kvalificerad revisor. Ett krav på effekliv och sakkunnig revision av demindre företagen är ägnat atl molverka alt sådana bildas endasl i syfte attmöjliggöra en förläckt brottslig verksamhel.