prop · G303178 · 1979-12-31 00:00:00 — 2.12 Motorförarnas helnykterhetsförbund:MHF har lidigare givit ullryck för en positiv inställning till tanken på ettpricksystem. Även om vi fann det av trafikmålskommittén skisserade syslemetvara ohållbart, uttalade förbundet atl ett rätt utformat pricksyslem kunde haell vissl pedagogiskt värde som medel all enkelt och klart informeratrafikanterna om samhällets bedömning av deras felhandlingar. Därförförordades atl frågan skulle ytterligare utredas. Efler den nu gjordautredningen är MHF berett all lills vidare avskriva frågan om införande av ettpricksystem i vårt land. 2.13 : Medhänsyn till de erfarenheier som utredningen vunnit genom studier av olikasystem av detta slag saml med tanke på att risk föreligger för atl ett sådanlsystem lätt kan uppfattas som alltför stelbent, ävensom med beaktande av allutredningen föreslår ett införande av en s. k. självständig varning ellererinran, är M av den uppfattningen att del inte finns anledningalt införa ell pricksystem i . 2.14 : NTF anser ------ att ett pricksystem inte nu bör införas i Sverigeutan atl man först skall pröva de andra vägar utredningen anvisar. Fråntrafiksäkerheissynpunkl är del viktigt att man förbättrar urvalet av de körkortshavare,som eventueUt bör bli föremål för någon körkortsålgärd. 2.15 : Detär osäkert om de fördelar som typiskt sett kan finnas med etl pricksyslem harnågon relevans vid ell införande av etl sådant system i vårt land med den härrådande, relativt stränga, synen på frågor om körkortsingripanden. Vidare kanifrågasättas om pricksystemet ger några fördelar i fråga om pedagogiskaeffekter, tra-fiksäkerhetseffekter i stort eller ökad rättssäkerhet eller omandra positiva effekter står all vinna med systemet. I vart fall lordefördelarna med syslemet kunna tillmätas en relativt liten betydelse.Införandet av etl pricksyslem skulle enligt föreningens mening inte bara varanågol av en överiopps-gärning. Ett sådant system skulle även, vilket ocksåuiredningen antytt, kunna ge negativa effekter. 2.16 Svenska transportarbetareförbundetifrågasätter del rimliga i alt till-lämpa samma pricksyslem för förare i yrkesmässig trafik som för "söndagsbilister". Förbundet anser atttrafikpolisens personella resurser måste förstärkas för att ökaupptäcktsrisken vid trafikbrott - den från preventiv synpunkt mestbelydelsefulla faktorn. 1979/80:178 142 3 Förbättringar i den nuvarande handläggningen av körkortsmål 3.1Allmänt ombud i körkortsprocessen 3.1.1 Riksåklagaren: Jag tillstyrkerförslaget om inrättandet av ett allmänt ombud i körkortsmål. 1 likhet medkörkortsulredningen anserjag det inte lämpligt alt uppgiften som allmänt ombudläggs på de allmänna åklagarna. 3.1.2 : Oavsett huruvidavissa körkortsmål överflyttas till allmän domslol eller ej innebär utredningensförslag om införandet av allmänt ombud en klar förbättring avkörkortsprocessen vid förvaltningsdomstol. Domstolsverketär mycket tveksamt till den av uiredningen föreslagna organisatoriskaanknytningen av funktionen allmänt ombud. Om vissa körkortsmål överflyttaslill allmän domstol skulle ombudsfunktionen fullgöras av såväl åklagare somtjänsteman vid länsstyrelse. Kompetenskonflikter och gränsdragningsproblemmåste med största sannolikhet uppstå. Vidare skulle del allmänna ombudei iförvaltningsprocessen ofta tvingas atl från åklagaren inhämta yttrande innanhan själv kan la ställning till om han skall anhängiggöra talan vid länsrätten.Uppenbarligen måste det ställa sig mer kostnadskrävande atl haombudsfunklionen placerad vid två myndigheter än vid en. Enligt domstolsverketsmening borde uiredningen noggrannare ha undersökt fömtsättningarna för altknyta ombudsfunklionen enbart till åklagarmyndighetema. Dessa myndigheter, somgenom riksåklagaren kan erhålla råd och vägledning i körkortsfrågor, har enligtdomstolsverkets uppfattning redan arbetsuppgifter som nära anknyter lillkörkortsfrågor. 1 sin verksamhet fullgör åklagaren arbetsuppgifter som delallmänna ombudei föreslås få, dvs. att anhängiggöra mål i domstol, företrädadet allmänna som part i en process, granska avgöranden och ta ställning tillett eventuellt överklagande. Vidare skulle uppgiften att fungera som allmäntombud i körkortsmål även vid förvaltningsdomstol utgöra en lämplig breddningav åklagarnas arbetsuppgifter. 3.1.3 : Ett införande avsådant ombud innebär alt processen i körkortsmålen blir konlradiktorisk, någotsom är värdefullt ur rättssäkerhetssynpunkt. Efiersom elt tvåpartsförhållandegör en muntlig process mer naturiig är del sannolikt att antalet muntligaförhandlingar kommer att öka. Enligt hovrättens mening är det särskiltangelägel med möjlighel till muntlig process i körkortsfrågan i de falltrafikbrottet beivrats endasl med ett straff- eller ordningsföreläggande. 3.1.4 Hovrättenför tillstyrker förslaget om inrättande av allmänt ombud ikörkortsprocessen. Del måste anses värde- 1979/80:178 143 fulltmed en företrädare för det allmänna som kan verka för enhetlighet irättstillämpningen. Genom alt ett tvåpartsförhållande införs ökar ocksåmöjligheterna till ell förbättrat utredningsunderlag och rationellare handläggning.Både praktiska och ekonomiska hänsyn talar för atl det allmänna ombudet hämtasfrån och inordnas under länsstyrelseorganisalionen. Ombudet bör ha juridiskutbildning. 3.1.5 Kammarrätteni : Förslaget om införande av ett allmänt ombud i körkortsmål innebär stora fördelar för enhetlighet i rättskipning en. Genom att del allmänna får möjlighet atl överklaga länsrätternas och kammarrätternas avgöranden får man en starkt förbättrad prejudikatsbild ning av regeringsrällen. tvåpartsförhållande är otvivelaktigt ägnat all bättre belysa de föreliggande frågorna, öka utredningsunderlaget och alt därigenom höja rättssäkerheten. Genomatt olika underrättelser föreslås tillställas del allmänna ombudet kan enindividuell prövning av vilka förare som närmare skall granskas göras av delallmänna ombudei. Han kan därvid vid behov föreia kompletterande ulredning. Kammarrällenanser att del vore av stort värde om det fanns ett för riket gemensamt allmäntombud som hade till uppgift att verka för jämnhet i rättskipningen och somkunde föra upp vissa frågor till regeringsrätten. Organisationen och uppgiftenför etl sådanl ombuds verksamhet bör utredas ytterligare. 3.1.6 : Styrelsentillstyrker all det inrättas ett organ i form av allmänt ombud i enlighel medutredningens förslag. Enligt styrelsens mening är det dock tveksamt om allmäntombud skall bemyndigas all meddela s.k. erinran. Det torde endast i få fall ifråga om körkorlsingripande vara uppenbart atl varnings- elleråterkallelsesituation inte föreligger. Detta bemyndigande för allmänt ombudbör i vart fall anstå till dess en stabil praxis börjat tillämpas. Någon allmänpreklusionsregd behöver då inte heller införas. 3.1.7 Socialstyrelsen:Socialstyrelsen hälsar med tillfredsställelse utredningens förslag ominförandet av ett allmänt ombud i körkortsprocessen. 1 likhet med utredningenanser styrelsen alt detta är en åtgärd ägnad att främja en enhetligrättstillämpning i körkortsmålen. biträder utredningensförslag rörande det allmänna ombudets uppgifter. 3.1.8 : Förslaget att införa ett all mänt ombud i körkortsprocessen fyller elt känt behov. vill framhålla viklen av att den nya funktionen förses med lillräckliga re- Prop.1979/80:178 144 surser för alt kunna fylla sina uppgifier på ett effektivtoch ändamålsenligt säll. Åven om vissa arbetsuppgifter har sin motsvarighet vidlänsslyrelsen är flertalet uppgifter helt nya. Efler de reformkrav ochutredningar som förekommit är elt väsentligt intresse knutet lill alt reformenverkligen leder till en klar förstärkning av förfarandet. Särskild kansli- ochhandläg-garpersonal kommer all behövas. Vid de större länsslyrelserna torde delkrävas fler än ett allmänt ombud. 3.1.9 i : anseralt införandet av elt allmänt ombud i körkorlsprocessen är en synnerligenangelägen reform och vill livligt tillstyrka förslaget. Enligt länsstyrelsensmening talar starka skäl för all det allmänna ombudei placeras på vederbörandelänsstyrelse. har redan en del av de uppgifter som skulle ankommapå det allmänna ombudei. Dessutom finns på personer mederfarenhet av såväl körkortsmålen på länsrätten som körkortsansökningar ochandra körkortsärenden som handläggs på . 3.1.10 i : X sitt Udigare yttrande över trafikmålskommitténsbelänkande föreslog att etl allmänt ombud i körkortsfrågor skulleinrättas. Detta är ell gammall krav även från många andra länsstyrelser och delär därför glädjande att utredningen nu föreslår sådanl ombud. Länsslyrelsenanser della vara en väsenllig garanti för enhetlighet och rättssäkerhet. 3.1.11 i HaUands län:Utredningen delar helt den uppfattning som kom lill uttryck i direktiven,nämligen alt elt allmänt ombud skall införas i körkortsprocessen. Länsslyrelsenär av samma uppfattning och hälsar med tillfredsställelse att frågan om enmotpart till körkortshavarna äntligen synes gå mot sin lösning. Den mestangelägna uppgiften för ett allmänt ombud måste bli att verka för enhetligrättstillämpning i körkortsmålen. 3.1.12 Länsslyrelsen i och : Del har länge stått klart att nuvarande regler om körkortsingripande trotsny lagsliftning i vissa avseenden är behäftade med brister. Särskill markantär nackdelen med del rådande enpartsförhållandet i körkortsprocessen, vilketinnebär att oenhetligheter i lagtillämpningen inte allsidigt kan pålalas.Nuvarande system med klagorätt enbart för den enskilde och med förbud motändring till den klagandes nackdel befrämjar en utveckling mot en alll mildarepraxis hos överrälterna. hälsar därför med tillfredsställelseförslagel om införande av etl allmänt ombud i körkorlsprocessen. Till allmännaombudels arbetsuppgifter bör höra bl. a. att granska länsrättens och kammarrättensavgöranden i körkortsmål och vid behov överklaga avgörandena i närmaste högreinstans. 1979/80: 178 145 3.1.13 Länsslyrelsen i län:Länsslyrelsen ansluler sig helt utredningens förslag atl ett allmänt ombudbör införas i körkorlsprocessen då nuvarande syslemet är otillfredsställande.Länsrätternas ställning som domslol torde avsevärt stärkas hos allmänheten omett tvåpartsförhållande införs. 3.1.14 Länsslyrelsen i län:Länsslyrelsen instämmer med utredningen i alt ett allmänt ombud bör införas ochatt ombudet bör ha Juridisk utbildning och erfarenhet samt helsl ocksåinlresse för och kunskaper i trafikfrågor (s. 173). Organisatoriskt bör man i försia hand pröva att placeraombudet på länsslyrelsen. Endast om en tillräckligt bärkraftig juridiskfunktion - för ombudskansliel - inte finns atl tillgå på , bör manlägga på allmän åklagare att vara allmänt ombud i körkortsprocessen. 3.1.15----------------------------------------------- Länsstyrelseni : Det får såsom utredningen framhållit anses nödvändigt med förbättringar av dennuvarande hand läggningen. Av särskild vikl härvidlag är införandet av ett allmänt ombud i processen. Allmänna ombudei bör såsom uiredningen föreslagit organisa toriskt knytas till . finner det värdefullt att ut redningen i detalj utrett omfattningen av allmänna ombudets uppgifter och ansluter sig i stort till utredningens överväganden i denna del. Länsstyrel sen finner del dock tveksamt om del primära ansvaret för utfärdande av erinran enligt 22 § första slyckel körkortslagen skall läggas på allmänna ombudet. När man i övrigt ålagt allmänna ombudet i huvudsak en "åkla- garfunklion" får det anses mindre lämpligl alt också tilldela ombudet en dömande funktion.--- ställer sig också tveksam till utredningensförslag om att del allmänna ombudet skall anförtros uppgiften att utfärdaförarprovsföre-läggandena. Ett föreläggande all undergå nytt förarprov kanuppfattas som trakasserier och som en självständig reaktionsform vid sidan av återkallelseoch varning. I vart fall bör lalan kunna föras mot ett sådant föreläggande.Länsstyrelsen har funnit del nuvarande systemet med s. k. förar-provsremissganska praktiskt även om det inneburit en omgång med först remiss och härefterföreläggande innan återkallelse kan ske. Systemet har också varit ekonomisktfördelaktigt för körkortshavaren eftersom ett förarprov ulan föregåendeföreläggande inte inneburit några kostnader för körkortshavaren. Länsstyrelsenskulle för sin del helst se att allmänna ombudet får föra talan i länsrättenmed yrkande om ett förarprovsföreläggan-de efter en s. k. förarprovsremiss. 3.1.16 i : Det kan inte ansesfillfredsställan de atl som det i körkortsprocessen endast finns en part - den enskilde. 10 1979/80. Prop.1979/80:178 146 Systemet innebär betydande svagheter då rätten samtidigthar all tillvarata det allmännas intresse och opartiskt tillämpa gällanderättsregler. Länsslyrelsen anser det angelägel alt i körkortsprocessenett tvåpartsförhållande snarasi kommer lill stånd. Däremot ställer sig tveksam till förslagelatt det allmänna ombudet bör anförtros uppgiften att som ell led iomprövningsförfarandet utfärda föreläggande för körkortsinnehavare atl undergånytt förarprov. undergående av nytt förarprov torde innebärainte oväsentliga kostnader och olägenheter. Del bör därför rimligen inte ankomma på allmänt ombud utanpå länsrätt att pröva om förhållandena är sådana all etl föreläggande om nyttförarprov är påkallat. I övrigi tillstyrker länsslyrelsen förslagel. 3.1.17 : En av deulan tvivel största bristerna i den nuvarande körkortsprocessen är avsaknadenav ett tvåpartssystem. Vi hälsar därför med tillfredsställelse förslaget allinföra en funktion som allmänt ombud knuten till . Vi delar heltkörkortsulredningens bedömning av de vinster som en sådan funktion medför. 3.1.18 : Eltallmänt ombud med de uppgifier och den ställning som föreslagits för ombudeisynes kunna på elt smidigt sätt ge en behövlig stadga åt körkortsingripandena.TSU tillstyrker förslagel i denna del. 3.1.19 SACOISR: /SR fillstyrkerutredningens förslag om etl allmänt ombud i körkortsprocessen. Med hänsyn lillverkningarna i övrigt av den i princip beslutade utbrytningen av länsrätternaär det angeläget att de kvalificerade juridiska uppgifter, som det allmännaombudet enligt förslagel skall få, förbehålls länsstyrelserna. Inför denomorganisation som föreslår är /SR: s medlemsorganisation engagerad medegen representant i den beredningsgrupp som inom sig har företrädare för Juslifie-och budgetdepartementen samt . /SR hänvisar till de anspråkfrån facklig synpunkl som under gruppens arbete kommer att framställas av JUS'representant. 3.1.20 Föreningen vid Sverigesallmänna advokatbyråer: Delta tvåpartsförhållande medför enligt föreningensbestämda uppfattning att körkorisinnehavarens behov av biträde vid allmän rältshjälpökar i väsenllig grad. Biträdesbehovet bör anses föreligga oavsett om muntligförhandling förekommer eller ej ävensom oavsett huruvida del allmänna ombudetpåyrkar varning eller återkallelse. 3.1.21 Föreningen (genom föreningens sektioner för 1979/80:178 147 ): Föreningen ser med tillfredsställelse alt ut redningen förordar alt etl allmänt ombud införs med uppgift att medverka i körkortsprocessen. Utredningens förslag till uppgifier för det allmänna ombudet är väl balanserade och ger garanlier för såväl en enhetlig rättstill- lämpning som rättsordning. föreligger en dualism vad beträf far handläggningen av körkortsmål, såtillvida att det allmänna regelmäs sigt företräds av den beslutande myndigheten. Elt "allmänt-ombudsinsti- tut" skulle eliminera denna dualism och garantera en större en hetlighet i rättstillämpningen i körkortsmålen. 3.1.22 FöreningenSveriges statsåklagare: förslag atl en funktion som allmänt ombud skall införas är ägnat atl stärka rättssäkerhe ten. Föreningen tillstyrker förslagel, men håller dock såsom mest angelä get att därigenom etableras ett klart tvåpartsförhållande i processen, med uppgifl för allmänna ombudet alt föra talan i länsrätten och atl svara för uiredningen. En av fördelarna med den kontradiktoriska processen är att den svarande kan före processen förutse vilken uigång av processen som är all vänta. Föreningen anser därför atl på allmänna ombudei bör ställas högre krav då del gäller precisering av yrkande än vad uiredningen föror dar, överst s. 168. Motparten bör kunna inrikta sill försvar efler allmänna ombudets yrkande och grunderna för detla. Föreningenhar i andra sammanhang hävdat alt åklagarna kan ha en roll som del allmännas förelrädarei den administrativa processen. Därför har noga övervägts om funktionerna såsomallmänt ombud vid körkorlsingripanden icke borde åvila allmän åklagare. En heldel skäl synes tala för detla: Vana vid brotlmålsprocessen, frislåendeställning gentemot förvaltningsmyndigheterna. Emellertid vill föreningen påbl. a. de skäl utredningen anfört nu icke förorda alt uppgiften som allmäniombud läggs på åklagarväsendet. Ensådan lösning skulle kräva överförande av åtskilliga administrativa rutinertill åklagare, vilket icke skulle rymmas inom åklagarorganisalio-nens roll.Ulöver de nya uppgifterna för åklagarna skulle på kanslisidan krävas åtskilligtarbete för alt åsladkomma erforderlig kommunikation mellan åklagaren ochkörkortsmyndigheterna. Till delta kommer all riksåklagaren knappasl kan ansesha sådan närhet lill körkortsärendena att han bör vara lämpligast all såsomenda allmänna instans pröva vilka mål som ur prejudikatsynpunkt bör fullföljaslill högsla inslans(-er). 3.1.23 FöreningenSveriges åklagare: På av utredningen angivna skäl till styrks införande av ett allmänt ombud i körkortsprocessen. Däremot kan föreningen inte dela utredningens kortfattat motiverade ståndpunkt all uppgiften att vara allmänt ombud endasl om inga andra alternativ står till buds bör läggas på åklagarväsendel. Enligt föreningens mening talar över- 1979/80:178 148 vägandeskäl snarasi för en motsatt ståndpunkt. Sålunda kommer den tänkta uppläggningenav en tvåpartsprocess i körkortsmål att likna brottmålsprocessen så långl sommöjligt. Åklagarna är vana vid muntlig process och besitter såväl erforderiigJuridisk utbildning och erfarenhet som kunskap i trafikfrågor och i de flestafall även intresse för sådana frågor. Vidare finns inomlänsstyrelseorganisalionen, där uiredningen föreslår atl de allmänna ombudenrekryteras och placeras, ingen motsvarighet lill riksåklagaren, som ifullföljdsfrågor lill högsta instans prövar prejudikatsintresset. Tillförsåklagarväsendel funktionen som allmänt ombud kan man utgå ifrån attriksåklagaren tillser, alt endast mål som enligt 36§ förvaltningsprocesslagenkan medföra prövningstillstånd förs vidare till regeringsrällen. Belastningenpå regeringsrätten kan därför i sådant fall antas bli mindre än den skulle bliom man väljer utredningens förslag. Slutligen bör en organisation med åklagaresom allmänt ombud inte bli dyrare än den av uiredningen föreslagna. Visserligenkommer nya åklagartjänster att behövas men det kan å andra sidan antas, attminst lika många nya tjänster skulle komma att krävas på länsstyrelserna omuppgiften tillförs dem. 3.1.24 : Bortsettfrån vissa lagtekniska synpunkter kan inga invändningar göras mot utredningensförslag i denna del. Önskemålet om ett allmänt ombud har funnits i många åroch del har inte blivit mindre befogal . Med den bevakning som media har av all domstolsverksamhel kan en alll för oenhetlig rättstillämpningleda till alt tilltron till del berättigade i vårt arbete går förlorat.Införandet av ett allmänt ombud, vars väsentligaste uppgift just skulle bliatl bevaka enhetligheten i rättstillämpningen, måste därför anses som ensynnerligen angelägen reform. 3.1.25 : Det viktigaste bland förslagen till förbättringar avseratl ett aUmänt ombud skall införas i körkortsprocessen för att företrädatrafiksäkerhetsintresset och möjliggöra etl tvåpartsförhållande, som gör enmuntlig förhandling mera naturlig inför förvaltningsdomstolen. 3.1.26 : Ifråga om utredningens förslag till förbäliringar av den nuvarandehandläggningen av körkortsmålen tillstyrker M att etl allmänt ombud införs. Mdelar i stort utredningens uppfattning beträffande del allmänna ombudetsställning och uppgifter. Det kan emellertid ifrågasätts huruvida detta böranförtros att utfärda föreläggande all undergå nyll förarprov. Å ena sidan kanett sådant föreläggande betraktas såsom elt så kraftigt ingrepp ikörkortshavarens situation att uppgiften i stället bör ankomma på länsrätt. Åandra sidan kan noteras att om uppgiften anförtros det allmänna ombudet talaråtskilligt för att ett sådant 1979/80:178 149 föreläggandesker snabbare, något som således kan vara lill fördel för körkortshavaren. 3.1.21Svenska arbelsgivareföreningen: Föreningen delar utredningens uppfattning allinrättandet av etl allmänt ombud i körkortsprocessen kan medföra vissa fördelarfrämst när det gäller sådana frågor som enhetlig rättstillämpning ochkonlradiktorisk process. Del har emellertid redan utbildats en belydandefasthet och likformighet i rättspraxis på körkortsområdet. allmänt ombudskulle mol denna bakgrund endast ha begränsade möjligheter atl åsladkomma enenhetligare rättstillämpning. Denna effekt skulle dessulom möjligen kunnauppnås redan genom anvisningar och bättre informaiion till berörda instanser ihithörande frågor. Inte heller införandel av ett tvåparlsförhållande ikörkortsprocessen torde i sig medföra några avgörande fördelar. Mot bakgrundav det sagda hyser föreningen en viss tveksamhet inför utredningens förslagatt införa ett allmänt ombud i körkortsprocessen. Enär vissa - om änbegränsade - fördelar står att vinna med en sådan reform vill föreningen intebestämt avstyrka utredningens förslag i denna del. Föreningen utgår därvid ifrånatt tjänsterna som allmänt ombud tillsätts genom en rekrytering ur beståendeorganisation och atl några nyanställningar eller andra kostnadskrävandeåtgärder inte blir erforderliga, i vart fall inte i någon siörre utsträckning.Skulle däremol en reform av nu berört slag inte kunna genomföras utanbetydande kostnadsökningar anser föreningen atl de ekonomiska aspekterna vägertyngst i sammanhanget. I sådant fall bör elt allmänt ombud inte införas.Utredningen ger inte ullräckligt underlag för en bedömning av förslaget från ensådan ulgångspunkt. Ett definitivt ställningstagande till frågan om införandeav allmänt ombud i körkortsprocessen kräver enligt föreningens mening atlkostnadsfrågorna ytterligare utreds. 3.1.28 : Förbundet tillstyrker utredningens förslag ominförandet av en funktion som allmänt ombud med de uppgifier utredningenföreslagit. 3.1.29 advokatsamfund:Samfundei delar utredningens uppfattning att behov föreligger av ett allmäntombud i länsrättsprocessen. Samfundethar intet att erinra mot utredningens förslag om detta aUmänna ombudsarbetsuppgifter. Samfundet anser att det aUmänna ombudet för att fä ensjälvständig ställning i förhållande till länsrätten inte bör tillhöralänsstyrelsen. 3.1.30------------------------------------ : Som förbundet redovisat anser förbundelall åklagare vid en total överflyttning av körkortsfrågorna till allmän domslolhar att svara för de uppgifter som är avsedda för det allmänna ombudet. att det allmänna ombudets upp- Prop.1979/80:178 150 gifterbeträffande de mål som vid en partiell överflyttning förs över till allmändomstol helt bör fullgöras av åklagare. I övrigt delar förbundel utredningenssynpunkter på de särskilt behandlade spörsmålen såsom att det allmänna ombudetorganisatoriskt knyts lill länsslyrelserna och alt det allmänna ombudet skallha alt dels ansvara för uiredningen i de körkortsmål som skall handläggas vidlänsrätt och dels utfärda s.k. självständig varning enligt 22 § I st. KKL (avutredningen benämnd erinran). 3.1.31Sveriges trafikskolors riksförbund: stöder detla förslag särskilt som detallmänna ombudet skall verka för en enhetlig rättstillämpning i körkortsmålen.De åtgärder utredningsmannen föreslår synes ge garantier för atträttstillämpningen blir enhetlig. En ytteriigare åtgärd anser viktig,nämligen att sammankomster kontinueriigt anordnas för de allmänna ombuden föratt ge dem möjlighet atl diskutera rättspraxis och utveckling. 3.2.1 : Möjlighetenatt förelägga förare atl undergå förnyat förarprov bör enligt styrelsensmening komma till ökad användning.