prop · G303143 · 1979-12-31 00:00:00 — Arbelsgruppen har inte föreslagil någon ändring avbestämmelserna om förfarandet vid likvidation. Dessa innebär för närvarandebl.a. atl om bolag i likvidation inte har tillgångar som täckerlikvidationskostnaderna, skall rätten på likvidatorernas anmälan förklara atllikvidationen skall nedläggas och bolagel anses upplöst (13 kap. 15 § 3 slyckelABL). Antalet nedlagda likvidationer är visserligen relativt begränsat ännu sålänge medan de avslutade är betydligt flera. Huruvida det döljer sigbrottslighet bakom de avslutade och de nedlagda likvidationerna har inlenärmare undersökts. Så kan emellertid myckel väl vara fallel (jämför molion1978/ 79:1765). För den som vill ägna sig åt missbruk av aktiebolagsformenär sålunda en likvidalion alt föredra framför en falligkonkurs. Ombestämmelserna angående mindre konkurs ändras i enlighet med framlagt förslag(prop. 1978/79:105), kan del bli ännu mera frestande att avveckla ell bolaggenom likvidalion än genom konkurs. Anlalel likvidationer kan därvid komma atlöka. Prop.1979/80:143 335 Bestämmelserna om förfarandel vid likvidalion bör ses överi förevarande sammanhang. Översynen bör sikta till atl borgenärerna och delallmänna i önskvärd omfattning kan fä insyn i likvidationsförfarandet. Det ärsålunda inte tillräckligt att borgenär har möjlighet alt fä även ell bolag ilikvidalion försall i konkurs. En möjlighel kan kanske vara att bouppteckningoch redovisning av likvidation skall avges till den lillsynsmyndighel somenligi nyssnämnda förslag skall tillskapas för konkurser. Om bestämmelserna om likvidation ändras för akliebolagenbör evenluella följdändringar göras i fråga om handelsbolag, bankaktiebolagoch ekonomiskaföreningar m, fl.- Med ordel "godkännes" i 13 kap. 2 § förstastycket ABL markeras enligt arbetsgruppen (s. 66) all det inle är fråga om enbalansräkning per ifrågavarande bokslutsdag utan en balansräkning som avser detaktuella läget på stämmodagen. bör uttryckas klarare i lagtexten. Vidare bör i lagtexten införas att ansökan om bolagsförsättande i likvidation, när skäl föreligger, bör ske ofördröjligen. Laglexlen bör därför enligt RSVs mening få följandelydelse (13 kap. 2 § första slyckel, iredje och fjärde punkterna ABL). Godkännesej pä ordinarie bolagsstämma under nästföljande räkenskapsår balansräkning somutvisar att full täckning på slämmodagen finns för del regisirerade akliekapitalet,skall styrelsen eller revisor, om ej bolagsstämman beslular atl bolagel skallträda i likvidalion, hos rätten ofördröjligen ansöka att bolaget försättes ilikvidation. Sådan skyldighet har också den som före bolagsstämman men efterräkenskapsårets utgång lämnat uppdragel som bolagets revisor. Ansökan kan ävengöras av styrelseledamot, verkställande direktör eller aktieägare. Effekten avden regel RSV föreslår kan dock diskuteras. Bolagsstämman hålls först undernästföljande räkenskapsår och oftast nära sexmånadersfristens utgång. Eftersombolagets ekonomiska ställning på bolagsstämmodagen blir avgörande videvenluell likvidation kan en ur aktieägarnas synpunkt ej önskvärd likvidalionundvikas genom en tillfällig ansamling av kapital i bolagel. Om aktieägarna -l.ex. i fåmansbolag - under liden från balansdagen och fram till bolagsstämman() inte lar ul lön ur bolaget, kan den ekonomiska ställningenförstärkas avsevärt, förutsaii att bolagel har någon verksamhel. Dettaförutsätter dock all aktieägarnas ekonomi kan tillgodoses, kanske genomlillfälliga krediler. 1 mindre bolag torde ganska lätt tvångslikvidation kunnaundvikas genom ett sådant förfarande. Kommerskollegium:Del är uppenbart att de nuvarande likvidationsreglerna ger ett myckelbristfälligt skydd för aktiebolagets borgenärer. Kollegiet har i och för siginget alt erinra mot en återgång till den ordning som gällde till ulgången avår 1976. Detta skulle dock endast marginellt förbättra borgenärsskyddet.Svagheterna i nuvarande ordning är inle begränsade till frågan om vid vilkenkvot likvidationspliklen skall inträda utan sträcker sig över ett belydliglvidare fält. Del mäste anses mycket otillfredsställande all del iaktiebolagslagen bl.a. genom likvidalionsbestämmelserna inbyggdaborgenärsskyddet är så svagt som är fallet. Enligt kollegietsmening bör frågan tas upp lill en samlad bedömning i hela dess vidd. handelskammare: Förslaget att styrelsenofördröjligen skall upprätta likvidationsbalansräkning när helst anledningförekommer lill antagande atl bolagel föriorat mer än två tredjedelar av sittaktiekapital har fått en svävande ulformning och kan därför knappast förmodasfå annat än en Prop.1979/80:143 336 marginell effekl på otillbörliga förfaranden. Frågan i vadmån del bundna kapitalet har täckning i tillgångar är för övrigt till slor delen värderings-och därmed en bedömningsfråga. Erfarenheten inle minst från desenare årens kriser i vissa branscher visar betydelsen av della förhållande iprakliken. 1 sammanhanget aktualiseras ocksä samhällets önskan att med hänsynlill sysselsältningen ha tid för att bedöma frågan om en eventuellrekonslruklion. Det sagda ger vid handen atl en beslämmelse som den föreslagna,i praktiken sannolikt i första hand skulle drabba seriösa företag, som råkar ikris och molverka fömtsättningarna för en rekonstruktion. Allupptäcka nedgången i bolagets eget kapital under löpande räkenskapsårförutsätter en god bokföringsorganisalion och släller ökade krav på bolagensarbetsinsats i denna sak, en arbetsinsats som ett bolag i tillfälligaekonomiska svårigheter kan använda lill annal än alt kontrollera egel kapitaloch eventuellt upprätta likvidationsbalansräkning. Förslagel att aktiebolaginte får driva verksamhet under längre lid utan atl ha två tredjedelar avaktiekapitalet täckt kan vidare komma att innebära stora svårigheler för mindreföretag i tillfälligl ekonomiskl trångmål och för nystartade bolag med storainitialkostnader . Kravet att på tämligen kort lidtäcka bristen i aktiekapitalet kan för mänga bolag le sig myckel svårt ochibland omöjligt. Den tvångslikvidalion som i dessa fall blir en följd av enoförmåga att täcka bristen medför kapitalförstöring och negativa effekler försysselsätlningen. Handelskammaren anser att man bör ha en inte alltförbegränsad skyldighet att träda i likvidation vid förbrukning av del avaktiekapitalet. Frågan bör dock tagas upp lill prövning i samband med enöversyn av aktiebolagslagen som har andra syften än de rent brottsförebyggandet. ex. i samband med överväganden om en ny bolagsform för den mindre företagsamheten. Handelskammaren för och Väslmanlands län:Beiräffande förslaget lill ändring av reglerna om likvidalion och om läckningför förlorat aktiekapital, är Handelskammaren av den bestämda uppfattningen,all tillräckliga erfarenheler saknas för att nu återgå lill lidigare gällandelagsliftning. Kammaren ansluter sig helt lill innehållet i den reservalion somavgivils av . : Som skäl för skärpning avnuvarande likvidationsregler har arbelsgruppen anfört bland annat all merpartenav samtliga företagskonkurser utgörs av s, k. fattigkonkurser och atl dessa imånga fall innefatlar gäldenärsbroltslighel. Detla innebär enligt arbetsgruppensmening att nu gällande likvidationsregler ej efterlevs. har ejmöjlighet att bedöma omfattningen av den ekonomiska brottsligheten. Även omdenna typ av brottslighet ökal anser patentverket att detta ejutgör tillräckligt skäl för en så vittgående åtgärd som att införa krav på fulltäckning för aktiekapitalet sedan detta gått föriorai till två iredjedelar. Detkan nämligen befaras all en sådan åtgärd medför atl livsdugliga företag, somunder en konjunkturnedgång haft stora förluster, ej lillräckligt snabbt hinnerskaffa full täckning för akliekapitalet, utan tvingas i likvidation. Delta kani sin tur påverka sysselsättningsläget ogynnsamt. avstyrker därfördetta förslag. Arbetsgruppen föreslär vidare atl en ny regel införs iaktiebolagslagen, som stadgar likvidationsplikt för bolag, vilka under tvä år irad haft egel kapital understigande två tredjedelar av det registreradeaktiekapitalet, såvida ej full täckning för aktiekapitalet finns undernästföljande år. delar arbelsgruppens uppfattning atl del ärotillfredsställande Prop.1979/80:143 337 alt varaktigt driva aktiebolag, som har läckning förendasl obetydligt mer än en tredjedel av det regisirerade aktiekapitalet. Denkonstruktion som arbelsgruppen förordal förefaller emellerlid ej lämpligeftersom den, pä samma sätt som den föreslagna ändringen av 13 kap. 2 S I st.akliebolagslagen, kan leda till alt livskraftiga bolag drabbas avlikvidationsskyldighel på grund av tillfälliga ekonomiska svårigheler. Dennasynpunki hindrar inle en närmare undersökning av möjligheterna alt finna enreglering, som bälire än den nuvarande lillgodoser intresset av alt bolag hartäckning för åtminstone hälflen av aktiekapitalet. i Siockholms län: Förslagen avses förhindraall akliebolag drivs vidare utan full läckning av aktiekapitaletoch all auktoriserad eller godkänd revisor mäste anlitas då full läckning inlefinns. Förslagel synes väl motiverat men torde inle lösa problemet med demindre nogräknade förelag, som inom loppet av eii räkenskapsår (avsiki-ligl)försätts i konkurs med slora skulder lill stålen. Del är dessulom tveksamthuruvida, ulan en granskning liknande den årliga taxeringen, de föreslagnareglernas efterlevnad kan kontrolleras av exempelvis kronofogdemyndighet, dåutkrävande av personligt ansvar blir aktuell för bolagets "insolventaperiod". i Göleborgs och län: För egen delfinner , att de föreslagna ändringarna i akliebolagslagensbestämmelser om likvidation och täckning av förlorat aktiekapital är angelägna.Länsstyrelsen tillstyrker således arbelsgruppens förslag. vill i detla sammanhang någol beröra fråganom aklieägar-lillskott. I fåmansbolag är det förhållandevis vanligt atl brisieri del egna kapitalel läcks genom aklieägarlillskotl. Del är regel atttillskollel förenas med återbelalningsskyldighet när bolagets resullal medgerdelta. Ålerbelalningsskyldigheten redovisas i allmänhet blandansvarsförbindelserna. Genom den villkorliga äterbetalningsskyldigheten fårtillskottet mera karaklär av län. Del synes angeläget, all frågorna om villkoroch redovisning av aktieägarlillskott regleras i lagstiftningen. I : bilräderförslagen. Frågan om aktieägartillskotlens ställning har inte reglerats i varesig skatlelagsliftningen eller civillagsliftningen (jfr SOU 1977:86 sid. 293).Etl aklieägarlillskotl får inle framslå såsom ell lån (jfr SOU 1964:29 sid.84). Del är fråga om ett lån, även om villkoren i fräga om återbetalning ärsådana, all möjlighelen lill återbetalning ter sig mer eller mindre osannolikoch skulden endasl redovisas inom linjen bland ansvarsförbindelserna. Enligtlänsstyrelsens erfarenhet förekommer villkorliga aktieägarlillskott oftare hosfåmansbolagen än ovillkorliga lillskotl. Villkorliga tillskotl brukar lämnasmed krav pä atl tillskjutna medel skall belalas lillbaka till aklieägaren omoch när bolagets resullal medger ålerbelalning. All ovillkorligaaklieägar-lillskoll skall medräknas såsom tillgång vid bedömning huruvida fullläckning för del regisirerade aktiekapitalet föreligger är klarl. Däremoi kanIvekan råda hur elt villkorligt aklieägarlillskotl med återbelalningsskyldighetredovisat endast inom linjen skall beaktas i della sammanhang. Vid bolags bildande och vid nyemission skall intyg företesfrån bank om all aktiekapitalet är insatt pä bankräkning och/eller intyg frånkvalificerad revisor atl apportegendom tillförls bolaget. Del synes lämpligt,alt en liknande bestämmelse införes i aktiebolagslagen beträffandeaktieägarlillskott. Härigenom skulle kunna skapas garantier för att bolagettillföres erforderliga medel för alt undgå likvidationslvång. Med nu gällapde regler kan bolag under en följd av årdrivas med etl 22 1979/80. Prop.1979/80:143 338 aktiekapital som saknar full läckning. Likvidationsplikleninträder först när 2/3 av aktiekapitalet gått förlorat. Liksom arbetsgruppenanser del vara olillfredsslällande atl etl bolag medminimikapitalet kan låta täckningen av aktiekapitalet sjunka till16666 kr och därefter fortsätta atl driva verksamhel med endasldenna bråkdel av aktiekapitalet i behåll. FAR: En ändring bör begränsas till de regler i försiastycket av 13 kap. 2 §, som är avsedda att tydligare inskriva kraven på likvidalionsbalans räkning och påskynda dess upprättande. Övriga ändringsförslag av styrks,------ Förslaget att full täckning skall uppnås för detregistrerade aktiekapitalet har tillkommit med tanke på bolag med lägstatillåtna aktiekapital, , dvs bolag som ej kan nedsättaaktiekapitalet. Nyheten lag, innebärande att bolag kan fortsätta medhalva aktiekapitalet intakt, har ju för större bolag, deras kreditorer ochanslällda visal sig fördelaktig genom att göra många eljest erforderligaaktiekapitalnedsättningar överflödiga. Vill man skapa en regel som skall förhindraatt bolag - efter en frist för rekonstmktion - lever vidare med mindre egetkapital än , skulle det riktiga vara att ändra gällande text i förstastyckets andra punkl till "det egna kapitalet uppgår till hälften av detregistrerade akliekapitalet, dock lägst ".Överhuvudtaget bör dock en tvångslikvidalion - med hänsyn till dess eventuellaskadeverkningar för anställda och borgenärer - ej aktualiseras om t. ex. blotten obetydlig del av det registrerade aktiekapitalet förbrukats. revision: Institutet delaruppfattningen all bestämmelserna om likvidation, när aktiekapitalet helt ellerdelvis gåll förlorat, bör skärpas. Institutet tillstyrker därför förslaget, atl slyrelsenåläggs ofördröjligen upprätta särskild balansräkning då likvidationsanledningkan antas föreligga, att en återgång sker lill tidigare krav på full täckninginom i de fall då mer än två tredjedelar av aktiekapitalet gåttförlorat och alt aktiebolag inte fär driva verksamhel ulanatt ha två tredjedelar av sitt akliekapilal läckt. Institutet är medvetet om att det genom denna skärpningkan i vissa lägen uppkomma svårigheter för seriösa bolag men atl dessanackdelar väl uppvägs av fördelarna i ökat ekonomiskt skydd för företagsformensintressenter. Del bör i detla sammanhang även understrykas, alt gällande lagsförhållandevis långa tidsfrist för täckande av föriusl bör normalt kunna geerforderligt rådsrum för rekonstruktion av ett bolag, LRF: Som anförts i reservation till arbetsgruppensyttrande har reglerna om likvidation och täckning av förlorat aktiekapitalvarit föremål för omarbetning och därav föranleddlagstiftning varit i kraft endasl . I likhet medreservanten finner LRF att ytterligare erfarenheter bör dras av nu gällanderegler innan dessa ändras. Vidare gäller att arbetsgruppen har att framlägga förslagtill regeländringar vilka skall försvära ekonomisk brottslighet. Somarbetsgruppen anfört har de olika bolag som används i sådan brottslighet tillhelt dominerande del elt aktiekapital lika med det lägsta tillåtna. LRF finnerdärför att den genom aktiebolag bedrivna ekonomiska brottsligheten skullepåverkas helt marginellt om de föreslagna reglerna infördes. 1 stället ärrisken stor alt seriöst arbetande aktiebolag, vilkas verksamhel ärav betydelse för sysselsättningen, skulle utsättas för etl onödigllikvidations-hot, vilket bara del kan göra att företagets situation blirohållbar. 1979/80:143 339 : anser att deföreslagna reglerna om skärpt likvidationsplikt skapar risk för atl seriösaförelag ibland kan Ivingas att i onödan gå i likvidalion. Ulformningen av def.n. gällande reglerna om likvidalionsplikt innebär enligt bankföreningensmening en rimlig balans mellan ä ena sidan intresset för kreditgivare och andraatl ett bolag skall gå i likvidation innan alltför stor del av aktiekapitaletgått förlorat, och, ä andra sidan, intresset a(t ett bolag, som alltjämt harlivskraft, inte skall ivingas i likvidalion . Felet med nuvaranderegelsystem är framförallt att kontrollen över efterlevnaden av reglerna inleär liilfredsslällande. ifrågasätter därför om inte del avarbetsgruppen åsyftade resultatet bättre skulle kunna uppnäs genom skärptkontroll av atl nu gällande bestämmelser efterievs. En sådan kontroll skullekunna etableras genom atl bolagsstämma, till vilken hänskjutits frågan ombolagel skall träda i likvidalion, åläggs skyldighel alt ulse minst enkvalificerad revisor i bolaget. Kravel på en kvalificerad revisor skulledärefler kvarstå till dess likvidationsbalansräkning utvisar alt full täckningfinns för det regisirerade aktiekapitalet. förordar en pä det sället förbällradkontroll framför den av arbetsgruppen föreslagna skärpta likvidationsplikten. Svenska handdskammarjörbundet: Förslaget atl styrelsenofördröjligen skall upprälla likvidalionsbalansräkning när helst anledningförekommer till anlagande all bolagel förlorat mer än Ivå tredjedelar av sitlaktiekapital och alt bolaget måste inom viss lid förele full läckning avakliekapitalet för att bolaget skall undgå skyldighet atl träda i likvidationhar fått en svävande utformning och kan därför knappasl förmodas fä annat änen marginell effekt på olillbörliga förfaranden. Frågan i vad mån det bundnakapilalel har läckning i tillgångar är för övrigt till slor del envärderings-och därmed en bedömningsfråga. Erfarenhelen inte minst från desenare årens kriser i vissa branscher visar betydelsen av delta förhållande ipraktiken. 1 sammanhanget aktualiseras också samhällels önskan atl med hänsyntill sysselsältningen ha tid för all bedöma frågan om en evenluellrekonstruktion. Det sagda ger vid handen att en bestämmelse som den föreslagna,i prakliken sannolikt i försia hand skulle drabba seriösa förelag, som råkar ikris och samiidigi molverka förulsällningarna för en rekonstruktion. Allupptäcka nedgången i bolagets eget kapital under löpande räkenskapsår förutsätieren god bokföringsorganisalion och släller ökade krav på bolagens arbelsinsats idenna sak. en arbeisinsats som ell bolag i lillfälliga ekonomiska svårighelerkan använda lill annal än alt konlrollera egel kapital och evenluelll upprällalikvidalionsbalansräkning. Förslaget alt aktiebolag inte får driva verksamhetunder längre lid ulan att ha tvä tredjedelar av aktiekapitalet täckt kan vidarekomma all innebära stora svårigheter for mindre företag i tillfälligtekonomiskt trångmål och för nystartade bolag med stora iniiialkosinader underuppbyggnadsperioden. Kravel att på tämligen kort lid täcka bristen iakliekapiialel kan för många bolag le sig myckel svårt och ibland omöjligt. DenIvångslikvidalion som i dessa fall blir en följd av en oförmåga alt täckabristen medför kapitalförstöring och negativa effekter för sysselsältningen. Svenska handelskammarförbundel anser alt man bör ha eninle alltför begränsad skyldighel att träda i likvidation vid förbrukning avdel av akliekapiialel. Frågan bör dock lagas upp lill prövning i samband med enöversyn av aktiebolagslagen som har andra syften än de rent brottsförebyggandet. e,\. i samband med överväganden om en ny bolagsform förden mindreföretagsamheten. Prop.1979/80: 143 340 (= kammarkontoret): Avsikten medbeslämmelsema om likvidalion är alt det bundna kapitalet slannar kvar ibolagel och fullgör sin funktion som säkerhel för bolagels fordringsägare ochatl förluslbringande verksamheier skall stoppas medan tillgångarna ännu räckertill betalning av skulderna. I den mån siaten är fordringsägare exempelvisbeträffande ej erlagda arbetsgivaravgifter eller ej redovisad mervärdeskatl hardock hittillsvarande erfarenheler visal atl beslämmelsema ofta ej har någonstörre praktisk betydelse. Avsevärda skatteskulder har nämligen ofta kunnalackumuleras utan läckning hos bolagel ifråga. I likhei med juridiska avdelningen och revisionskoniorelifrågasätter kammarkonloret om föreslagen skärpning kommer all få avseddeffekl. Redan den likvidationsskyldighel den nuvarande lagsiiftningenförutsätter borde i sammanhanget vara tillfyllest. Atl så icke är fallet, ulanatl många förelag bedriver sin verksamhel långt efler del attlikvidationsskyldighel inträffat, måste tillskrivas det förhällandet atlmyndigheiema ej konlrol-lerar efterlevnaden av lagstiftningen. Det är en brisli ulredningen att arbetsgruppen, som redovisal att man är medveten om nämndaförhällande, ej närmare analyserat orsakerna till att kontrollen ej fungerar.Ej heller har arbetsgruppen visat hur efterlevnaden av en skärpl lagsliftningskall kontrolleras. En ökad kontroll kommer alt kräva avsevärd uividgning avmyndighels-tillsynen. Kammarkonloret sätter därför ell undanröjande av brisieri registerföringen och bälire kontroll av efterlevnaden av nuvarande lagsliftningframför arbetsgruppens föreliggande förslag. (=Juridiska avdelningen): De föreslagnaändringarna av reglerna för likvidation kan förefalla ändamålsenliga. Delsynes dock inie uteslutet att de inte får avsedd verkan, enär arbetsgruppenvare sig föreslår någon reell kontroll eller tillskapar hinder mol altansvariga styrelseledamöter kan hinna avgå. (= revisionskoniorel): Del missbruk ochde oegenlligheler i form av gäldenärsbrotl o.d.. som kunnal konsiaieras förekomma i betydande utsträckning, synes inte ha sin grund i själva lagregeln utan i bristande efterlevnad av denna. Detta lorde i sin lur lillslor del bero på att någon reell kontroll från myndigheternas sida knappasl förekommer för närvarande.- Man kan i likhei med reservanlen hysa iveksamhel all redannu andra de regler som tillkom . Den skärpning avlagbestämmelserna kring huvudregeln, som föreslås, får dock förulsällasbidraga lill en bäitre lagefterlevnad vilket enligt revisionskontorels meningfår lillmälas avgörande belydelse. Bestämmelserna riklar sig emellerlid somsynes allljäml mol akliebolagel och dess funklionärer. Någon utvidgning avmyndigheislillsynen ifrågasätts, såvitt revisionskoniorel kunnal finna, ej idella sammanhang. Utan en reell kontroll från myndigheternas sida lordeeffeklen av de nya bestämmelserna bli begränsad. Svenska revisorsamfundet: SRS avstyrker förslagel all fullläckning för del regisirerade aktiekapitalet skall uppnås viss lid eftei' delall likvidalionsanledning på grund av brislande eget kapital konslalerals.Arbelsgruppen har enligt samfundels mening inle lagil lillböriig hänsyn lillden ingalunda ovanliga siluationen all ell nybildal bolag, som börjar bedrivaverksamhel, kan tvingas redovisa förluster. Däreslmöjlighet lill nedsättning av aktiekapitalet saknas på grund av all dellauppgår till endast minimikapitalet eller sirax däröver, skulle en tvångslikvidalionofta innebära en onödig och meningslös kapiialförsiöring. 1979/80: 143 341 del har i och för sig förståelse för den mening sominnebär, att elt bolag med aktiekapital endasl uppgående lill minimibeloppetinle skall för obestämd tid tillålas redovisa ett egel kapital å blott hälflenav delta belopp. Dock anser SRS, all de skäl som framförts som stöd fördenna uppfallning har mindre tyngd än de omständigheter, som lalar förmöjlighel lill fortsall verksamhel. SRS avslyrker lill följd av ovanslående även de föreslagnaändringarna av 13 kap. 17 § samt 23 § aktiebolagsförordningen. : När det gäller frågan omskärpl likvidationsplikl anser föreningen däremoi att nu gällandelikvidationsregler utgör en rimlig avvägning mellan de olika iniressen somskall beaktas, innan ell förelag försattes i likvidation - fordringsägares,anslälldas, aklieägares, samhällels m. fl. Det vore olyckligl om förelag ionödan försattes i likvidalion. Denna synpunki gäller givetvis oavsettföretagets storlek, men olyckan skulle få yllerligare en samhällsekonomiskdimension, om den drabbade slora företag. Den större elaslicilet, somnuvarande regler innebär jämfört med de föreslagna, förefaller också varabehövlig med tanke på alt omfattande förändringar i företagens finansiellastruktur kommer atl äga rum även . Förbällrad kontroll av deförelag, där missbruk konstaterats eller med fog kan misstänkas, förefallervara en lämpligare åtgärd. : Ehuru i promemorian lämnas vissabeskrivningar av fall där aktiebolag använts vid ekonomisk brottslighet, harinte något fall redovisats där nuvarande bestämmelser i detta hänseende skulleha underiätlal del brottsliga förfarandet.