prop · G3032 · 1979-12-31 00:00:00 — Övriga nu återgivna uttalandeni promemorian angående när begränsningar bör komma i fråga har tagils upp i ettfåtal yttranden och därvid genomgående godtagits. Ocksånär det gäller det resultat som de angivna grunderna har lett till, eller medandra ord promemorieförslagels sakliga innehåll i fråga om meddelarfriheten,är meningarna något delade. 1 en del yttranden godtas avvägningen mellansekretess och meddelarfrihet. I andra anser man däremot attoffenllighetsintresset har fått för stort försteg framför sekreiessbehoven.Sålunda gör åtskilliga remissinstanser invändningar mol att meddelarfrihetskall gälla just på deras område. Äveni fråga om grunderna för begränsningar av meddelarfriheten vill jaginledningsvis erinra om yilrandefrihetsulredningens arbete. Under förarbetenalill ändringar i TF diskuterades om inte grundlagen borde ge vissagrundläggande regler angående innehållet i den särskilda lagen beträffandemeddelarfriheten. Några sådana regler antogs dock inte. Däremot haryttrandefrihetsutredningen fått i uppdrag all överväga om sådana regler bör lasin i TF, När resultatet av kommitténs arbete föreligger kan det sålunda bliaktuellt att på nytt överväga vilka grunder som bör gälla för begränsning- Prop.1979/80:2 Dei A Föredraganden: Allmän motivering 111 Detta hindrar dock inte atl frågan om dessa gmnders sakligainnehåll nu bör prövas i hela dess vidd. Viddenna prövning finns det anledning all slå fast att reglerna i TF ommeddelarfrihet och rätt lill anonymitet är ett av de viktigaste momenten iyttrandefriheten i tryckt skrift, radio och TV, De utgör en väsentligförutsättning för massmediernas möjligheter atl skaffa och förmedla informationoch medverka i den allmänna debatten. De principiella överväganden som liggerlill gmnd för reglerna har inte heller satts i fråga. Närundanlag från meddelarfriheten övervägs måste beaktas all erfarenheterna avdel hittillsvarande systemet har varit goda. Man kan utgå från all detystnadsplikter som inte har företräde framför meddelarfriheten också ifortsättningen kommer att vid sidan av sin rättsliga funktion ha den verkan attde utövar ett psykologiskt och moraliskt tryck på de offentliga funktionärernaall vara återhållsamma med atl lämna uppgifter till massmedierna. En annanviktig omständighet atl beakta i sammanhanget är atl många av de uppgifter somkan komma all lämnas lill följd av meddelarfriheten sannolikt aldrig blirpublicerade. Som har framhållits i skilda sammanhang är nämligen en avmeddelarfrihetens viktigaste funktioneratt ge massmedierna tillgång tillbakgmndsmalerial som inte i sig självt är avsett för publicering. Motbakgrund av vad jag har anfört bör som grundprincip gälla all sloråterhållsamhet alltid bör iakttas vid prövningen av om undantag frånmeddelarfriheten skall göras i ett särskill fall. Att dra upp några fastariktlinjer för när begränsning bör få ske är givetvis inte möjligt.Lagstiftaren får varje gång fråga uppkommer om undantag från meddelarfrihetenbeakta etl flertal olika faktorer. Som framhölls i samband med reformblir del nödvändigl alt göra en avvägning mellan motstående och svårjämförbarainiressen - intresset av sekretess och intresset av offentlig insyn - enavvägning som oundvikligen får karaktären av en kompromiss (prop, 1975/76:204s, 95), Givelviskan den enskilda sekretessregelns uiformning ge viss vägledning, I fråga omsekretessregler utan skaderekvisit kan del sålunda finnas större anledning atlöverväga undanlag från meddelarfriheten än i andra fall. Detsamma gäller inågon mån sekretessregler med omvänt skaderekvisit. När del gäller sådanaregler kan f ö, erinras om möjligheten alt lämna ul uppgifter med förbehåll i,ex, om publiceringsförbud. Denna möjlighet kan ibland ses som etl alternativtill meddelarfrihet, Iförevarande lagstiftningsärende, där del någol förenklat kan sägas vara frågaom all överföra nuvarande bestånd av tystnadsplikter till ell nytt syslem,finns givelvis skäl att i stor utsträckning utgå från gällande rätl. Om man påell vissl område har klaral sekrelessbehovel med bibehållen meddelarfrihet, börman normalt kunna nöja sig med en sådan ordning också i fortsättningen, I delomvända fallet, alt meddelarfrihet inte föreligger f n., bör dock vissförsiktighet iakttas. Del kan i många fall ha varit så all Prop.1979/80:2 Del A Föredraganden: Allmän motivering 111 undantagetfrån meddelarfriheten har tillkommit ulan att frågan har övervägts närmare. Som förordas i promemorianbör också beaktas om uppgift har lämnais av en enskild i en förlroendesituationelierom uppgiften hänför sig lill etl ärende om myndighetsutövning. 1 det förtafallet bör meddelarfrihet normalt vara utesluten. När del gäller uppgifter avdet senare slaget bör däremot meddelarfrihet oftast föreligga. En annan omständighet attbeakta, som också nämns i promemorian, är om särskilda spärrar finns mol alluppgifter av visst slag lämnas från en myndighet lill en annan. En sådan spärrär föreskriften i 14 kap. 3 § andra styckel deparlemenisförslaget attgeneralklausulen i paragrafens första stycke om uppgiftsulbyie eflerintresseavvägning inte får lillämpas i fråga om en viss tystnadsplikt.Föreligger en sådan spärr, kan det ligga nära lill hands alt göra undantag frånmeddelarfriheten. Närdet gäller de konkreta förslagen i promemorian till undanlag frånmeddelarfriheten anserjag liksom de fiesla remissinstanser all förslagen ärresultatet av en i det stora hela rimlig avvägning mellan de intressen sommåste beaktas. Det är dock givet atl det finns flera punkter som kandiskuteras. Jag återkommer till dem i specialmoliveringen. Dennya sekretesslagstiftningen bör träda i kraft . Dennya lagstiftningen medför följdändringar i etl stort antal lagar och andraförfattningar. Jag anser det emellertid inte nödvändigt atl i detta sammanhangredovisa alla dessa följdändringar. I del följande föreslår jag därförändringar bara i fyra lagar, nämligen , ,förvaltningslagen och förvaltningsprocesslagen. följdförfallningar är sådana som föranleds av atl regeringen skall meddelanärmare föreskrifter om sekretessbestämmelses tillämplighet. Normgivning avdenna typ är förutsatt i vissa paragrafer i förslagel lill ny sekretesslag(8kap. 6 §,9 kap. 4 §, 12 kap. 6 § samt 15 kap. 1 och 2 §§). Vidare kanföljdlagstiflning behövas därför alt sekrelesslagen hänvisar lill annan lag. Iförslaget finns en sådan hänvisning lill lagen (1971:1078) om försvarsuppfinningarsom skall innehålla vissa sekretessbestämmelser (se 2 kap. 2 §). Meromfattande ändringar kan bli aktuella i den normgivning - i första handföreskrifter i lag - som reglerar utlämnande av sekretessbelagda uppgifter tillenskilda eller lill andra myndigheter. Sådana ändringar är förutsatta bl. a. påhälso- och sjukvårdsområdet och på socialvårdsområdet. Ändringari regler angående offentlighet vid domstolsförhandling ochbevisning föranleder ändringar inte bara i förvaltningsprocesslagen utan ocksåi andra författningar som hänvisar till balken. Förslagets bestämmelserangående sjöförklaring påkallar vidare vissa ändringar i Prop.1979/80:2 Del A Föredraganden: Allmän motivering 113 sjölagen(1891:35 s. 1, omtryckt 1975:1289). Huvuddelenav följdändringarna med anledning av den nya sekretesslagstiftningen berörgällande tystnadspliklsbestämmelser för offent-liga funktionärer. Som jagtidigare har nämnt har en förteckning över dessa bestämmelser upprättats inomjustitiedeparlementet (se bilaga 5). Avde i förteckningen upptagna ca 200 tystnadspliktsföreskrifterna bör omkring 150kunna upphävas. Av de återstående beslämmelserna bör ca 30 ändras så attoffentliga funktionärer inte längre omfattas av tystnadsplikt som föreskrivs ide angivna paragraferna. Avpraktiska skäl är del mindre lämpligl all beslular om upphävande avdel stora anlal lyslnadspliklsföreskrifter som är meddelade iregeringsförfattningar och som endast avser offentliga funktionärer. Regeringenbör därför bemyndigas atl upphäva sådana bestämmelser (jfr sjunde styckelövergångsbestämmelserna till lagen /1975:667/ om ändring i ). Påmolsvarande sätt bör förvaltningsmyndigheter och kommuner kunna bemyndigas attupphäva föreskrifter om tystnadsplikt som de har meddelat. Bemyndiganden ienlighel med det sagda finns i de föreslagna övergångsbestämmelserna till dennya sekrelesslagen. Slutligenvill jag påpeka all sekretessen enligt den nya lagstiftningen givetvis börgälla också för uppgifter från liden före ikraftträdandet. Del innebär bl. a.alt liden för handlingssekretess kommer att räknas enligt den nya lagen, ävenom handlingen har tillkommit före . Departementsförslagelinnebär sammanfattningsvis att den nuvarande sekretessregleringen ersätts meden ny sekretesslag. Del överensstämmer i alll väsentligt medpromemorieförslaget. Det innebär alt en enhetlig reglering avhandlingssekreless och tystnadsplikt kommer till stånd. Förslaget innehållerockså regler om sekretess mellan myndigheter. I denna del ärdepartemenlelsförslagel dock betydligt mindre långtgående än promemorieförslaget. Eflerell inledande kapilel med allmänna bestämmelser (1 kap.) följer de särskildasekretessreglerna i 2-10 kap. Dessa bestämmelser är ordnade med utgångspunkt iTF:s sekretessgmnder. De bestämmelser som avser att skydda olika allmännaintressen finns i 2-6 och 10 kap. Skyddet för enskildas förhållanden finns i7-9 kap. ges vissa särregler om sekretessen hos regeringen och samt hosJO och JK. Särskilda regler om sekretessen hos domstolarna finns i 12 kap. I13 kap. finns bestämmelser om sekretessens spridning i vissa fall. regleras begränsningarna i sekretessen. I detta kapilel finns bl. a.bestämmelser om möjligheterna alt lämna sekretessbelagda uppgifter till andramyndigheter, om den enskildes möjligheter att förfoga över sekretess Prop.1979/80:2 Del A Föredraganden: Allmän motivering 114 somär uppställd i hans inlresse, om utlämnande av uppgift med förbehåll, omparlsoffenllighet och om en generell dispensbefogenhel för regeringen. I15 kap. finns vissa regler som på olika punkter kompletterar omallmänna handlingar. Här regleras frågor om diarieföring, hemligstämpling samlmyndigheternas skyldighel alt lämna uppgifter till allmänheten och tillvarandra. Vidarefinns i detta kapilel föreskrifter om förfarandet vid utlämnande av allmän handlingoch om besvär mol myndighels beslul i vissa fall. avslutande 16 kap. har lagils in regler om vilka lyslnadspliklsföreskriftersom skall ha företräde framför gmndsatsen om meddelarfrihet. Departementsförslagelinnehåller vidare förslag lill vissa följdändringar i RB, BrB m. fl.författningar. Engmndläggande utgångspunkt har varit all största möjliga restriktivitet skalliakttas såvitt gäller sekretess till förmån for allmänna iniressen. Sekretessbör här förekomma bara i fall då öppenhet skulle utgöra hinder för denverksamhet som är i fråga eller försvåra denna avsevärt. Sekretessen till skyddför enskildas förhållanden sträcker sig däremot längre. Omfattningen av detskyddade områdel har i huvudsak beslämts med utgångspunkt i bestämmelserna omhandlingssekreless i nuvarande sekretesslag. De överväganden som ligger bakomdepartementsförslagels reglering av sekretessens omfattning och styrkaöverensstämmer också i allt väsentligt med de tankar som kom lill ullryck iOSK:s och . Såvittgäller det sekretesskyddade områdel kan rent allmänt sägas atl detta är mindreenligt departementsförslagel än enligt gällande rätt. Begränsningen hänför sigi huvudsak lill lyslnadspliktsområdet. Huvuddelen av de oregleradetystnadsplikter som gällde före samt åtskilliga av deförfallningsreglerade saknar motsvarighet i den nya sekrelesslagen. Tillämpningsområdethar i huvudsak avgränsats med utgångspunkt i en bedömning av behovel avhandlingssekreless. Deämnesområden som berörs av sekreiessregleringen har angetts med så slornoggrannhet som möjligt. Detta har medfört alt lagtexten blivit tämligenomfattande. Sekretessen anges i allmänhet gälla i visst ärende i vissverksamhet eller hos viss myndighet. Densekretess som slås fasl i de olika beslämmelserna i förslagel varierar i styrkaberoende på hur avvägningen mellan insyns- och sekrelessinlressena har utfalliti varje särskUt fall. Sekretessens styrka varieras med hjälp av skaderekvisitoch tidsgränser. Huvuddelenav de använda skaderekvisiten är utformade på så sätt all offenllighet framstårsom huvudregel. Endasl om röjande av en uppgift medför viss angiven skaderiskinträder sekretess. I några fall, där sekrelessiniressel är särskillbelydande, har skaderekvisilet emellertid ulformals så alt del anger sekretesssom det normala förhållandel. Prop.1979/80:2 Del A Föredraganden: Allmän motivering 115 bara,om del står klart all uppgiften kan röjas utan atl risk för skada uppkommer. Dei lagförslaget uppställda lidsgränsema avser endasl handlingssekretessen.Reglerna om dessa gränser har ulformals så alt del klart framgår alt del ärfråga om maximitider och inte om normallider. Med hänsyn härtill och lill altde flesta föreslagna sekretessreglerna innehåller skaderekvisit finns delanledning att räkna med att de angivna sekretesstiderna kommer atl aktualiserasbara i undantagsfall. Den angivna skaderisk, som är en förutsättning försekretessen, bör i regel ha upphört redan före sekretesslidens utgång. Sekretessiidernaslängd varierar liksom i gällande rätt beroende på arten av det skyddsinlressesom har föranlett sekretessen. Såvitt gäller skyddet för enskildas personligaförhållanden är sekretessliden t. ex. i regel maximerad till , medan den ide flesta av de bestämmelser som avser all skydda del allmännas eller enskildasekonomiska förhållanden har beslämts lill högsl . Sekretessensstyrka är beroende av ytterligare en omständighet vid sidan av de nu nämnda,nämligen av om den tystnadsplikt som ingår som ell moment i den gäller gentemotmassmedierna eller inte. Jag återkommer strax till denna fråga. Reglernaom handlingssekretessen vid domstolar och om förhållandel mellan denna ochmöjligheterna att hålla förhandling inom stängda dörtar har idepartementsförslagel föll en mera enhetlig uppbyggnad än molsvaranderegelsystem i gällande rätt. En riktpunkt har varit atl domslolsförhandlingarskall vara offentliga i största möjliga utsträckning. En annan bärande tanke äratt särskilda sekretessregler för domstol skall ställas upp bara i denutsträckning speciella förhållanden med anknytning lill domstolsväsendetpåkallar del. Huvudregeln innebär att uppgifter som är sekretessbelagda hos enviss myndighet behåller sin sekretess, om de lämnas till domstol. Dämtöverföreslås ett fötal särskilda sekretessregler, I övrigt ansluler sig förslaget idenna del i huvudsak lill gällande ordning, Departementsförslagelinnebär vidare att förhällandet mellan handlingssekrelessen vid domstolarnaoch begränsningarna i förhandlingsoffentlig-heten regleras på ell nytt sätt.Regleringen medför emellertid inte någon utvidgning av sekretessen iförhållande till gällande ordning. Reglernaom hemligstämpling av handling överensstämmer i huvudsak med vad som gäller fn. Dengrundläggande bestämmelsen i 2 kap, 15 § TF om den enskildes rätt att fö tillstånd en domstolsprövning av myndighets vägran all lämna ul handling resp,beslul all lämna ul handling med förbehåll kompletteras i den föreslagnasekretesslagen av bestämmelser som anger besvärsgången. I allmänhet skall lalanföras hos kammarrätt. En myndighet som av en annan Prop.1979/80:2 Del A Föredraganden: Altmän motivering 116 myndigheihar förvägrats ta del av en handling kan också föra talan mot beslutet. Vidtvist mellan statliga myndigheter förs talan hos regeringen. I annal fall ärkammarrätt besvärsinslans. Reglernaom diarieföring innebär all myndigheterna med vissa avgränsade undanlag ärskyldiga att hålla sina handlingar registrerade eller så ordnade all del ulansvårighet kan fastställas om en handling har kommit in eller upprättats. Medmeddelarfrihet avses som redan har nämnts friheten all i viss utsträckninglämna normall sekretessbelagda uppgifter för publicering i tryckt skrift, radioeller TV. Enligt 7 kap, 3 § TF är meddelarfrihet huvudregel. Undanlag görsendasl för de tystnadsplikter som anges i särskild lag, I departementsförslagelanges de meddelarskyddsbrytande tystnadsplikterna i 16 kap. De aktuellalystnadsplikterna utpekas där genom en uppräkning av lagrum i sekrelesslagenoch vissa andra författningar, Förslagel ansluler sig i denna del sakligt settnära till TK:s molsvarande förslag. Dennya sekrelesslagen föreslås träda i kraft , Lagförslagetnödvändiggör en relativt omfattande följdlagstiftning utöver de följdförslagsom nu läggs fram. Bl, a, innebär den nya sekrelesslagen alt del blir möjligtall upphäva flera hundra tystnadspliktsregler i olika författningar. Frågan omden återstående följdlagsliftningen avser jag alt anmäla vid senare tillfälle. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag lill 1, sekretesslag, 2, lag om ändring i , 3, lag om ändring i , 4, lag om ändring i förvaltningslagen (1971:290), 5, lag om ändring i förvaltningsprocesslagen(1971:291), Förslagenbör fogas till regeringsprolokollet i detta ärende som bilaga 6. Prop.1979/80:2 Del A 1 kap. 1 if 117 Lagensrubrik m. m. Förslagelatt kalla den nya lagen Sekretesslag har i allmänhet godtagits vidremissbehandlingen, Etl par remissinstanser har emellertid riktat invändningarmol rubriken och anfört bl, a, all den inte svarar mol lagens innehåll och attden innehåller ett främmande uttryck som helst bör undvikas i lagtexten. Föregen del ansluler jag mig lill promemorieförslaget. Beteckningen sekretesslagkan enligt min mening myckel väl användas som rubrik, även om lagen ocksåinnehåller bestämmelser som inte direkt har med sekreiessregleringen i merainskränkt bemärkelse all göra. Uppfattningen att beteckningen skulle varafrämmande kan jag inte dela, särskill som den har använls somarbetsnamn pä den nu gällande lagen om inskränkningar i rätten atl utbekommaallmänna handlingar. Medanledning av atl en remissinstans har föreslagit all vissa uppslagsord börkursiveras i lagens paragrafer för att göra lagen mera överskådlig vill jagframhålla att en sådan ändring har övervägts vid deparlemenlsbehandlingen.Tanken har emellertid övergivits, sedan del visat sig att metoden inte kanlillämpas med tillräcklig konsekvens, Iförevarande paragraf, som delvis har motsvarighet i 1 kap, 1 §, 2 kap, 14 § och13 kap, 1 § promemorieförslaget, anges vilka frågor som behandlas isekrelesslagen. Enligt2 kap, 2 § TF för rätten atl la del av allmänna handlingar begränsas endast förvissa uppräknade ändamål. Enligt andra styckel skall begränsning av denna rättanges noga i en särskild lag eller, när del anses lämpligare, i annan lagvartill den särskilda lagen hänvisar, I viss utsträckning kan regeringenbemyndigas all meddela utfyllande föreskrifter. Av första styckel avförevarande paragraf framgår att sekretesslagen är den "särskilda lag"som avses i 2 kap, 2 § TF, Delligger emellertid i sakens natur alt sekretessregleringen måste innefatta ocksåförbud för myndighei och dess personal att lämna ut handlingar som ärundanlagna från offentlighelen. Av första stycket framgåratt sekretesslageninnehåller bestämmelser även i del hänseendet, I själva verket harsekreiessregleringen utformats som föreskrifter för myndigheternas och deoffentliga funktionärernas handlande, Bestämmelsema i 1-14 kap, är alltså iförsta hand inte riktade lill medborgarna i allmänhet. Detta framgår klarast av7 §, där bestämmelser finns om vilka myndigheter och personer som skall iakttasekretessen. Av 8 § framgår all sekretessreglerna inte bara riktar sig tillmyndigheter utan också lill vissa andra särskilt angivna organ. Prop.1979/80:2 Del A / kap. 2-5 §§ 118 anledningenhar den sida av sekretessregleringen som avser förbud mol alt lämna ul allmänhandling och tystnadsplikt angetts gälla i det allmännas verksamhet, Iförsta styckel har också tagits in en erinran om atl sekretesslagen fömlomreglerna om handlingssekretess och tystnadsplikt innehåller vissa särskildabestämmelser som rör allmänna handlingar. Dessa bestämmelser har samlats i 15kap. Degmndläggande reglerna om rällen alt ta del av allmänna handlingar och ombegränsning av denna rätt finns som framgår av del föregående i 2 kap, TF,Föreskrifter om tystnadsplikt betraktas RF som begränsningar av denmedborgeriiga yttrandefriheten. Förutsättningarna för att begränsa yttrandefrihetenanges i 2 kap, 12 och 13 §§ RF, I sekretesslagen bör därför finnas en erinranom atl grundläggande bestämmelser i de ämnen som sekretesslagen reglerar finnsi TF och RF, En sådan erinran har tagits upp sist i första styckel, Ilikhet med promemorieförslaget innehåller departementsförslagel regler om vilkalyslnadspliklsföreskrifter som skall ha företräde framför gmndsatsen ommeddelarfrihet (16 kap,). Eftersom detla bör framgå redan av lagens inledandebestämmelser, förordar jag att en erinran härom tas upp i andra styckel avförevarande paragraf Gmndläggande bestämmelser om den massmedierällsligafriheten att lämna meddelande för publicering i tryckt skrift eller annalmassmedium finns i TF och radioansvarighelslagen. Andra stycket innehållerdärför också en hänvisning till dessa regler. Enligt lagen (1978:480) omansvarighet i försöksverksamhet med närradio gäller radioan-svarighelslagensregler om meddelarskydd också i sädan försöksverksamhet, Dessaparagrafer motsvarar I kap, 2 § 2 promemorieförslaget och innehåller degmndläggande beslämmelserna rörande sekretessregleringen, Ipromemorieförslaget har uttrycket sekretess valts som gemensam beteckning förhandlingssekretess och tystnadsplikt i allmän verksamhet. Ordet sekretessanvänds sålunda i de materiella sekretessbestämmelserna i förening med"uppgift", beskriven på vissl sätt, 11 kap, 2 § promemorieförslagethar i två punkter beskrivits den närmare rättsliga innebörden av atl en uppgiftär omfattad av sekretess, I den första av dessa punkter har beskrivits den sidaav sekretessen som innebär begränsning i rällen enligt 2 kap, TF atl ta del avallmän handling, I den andra punkten har beskrivits den andra sidan avsekretessen, nämligen förbudel för myndighei och dess personal att lämna ul handlingsom är undandragen från offentligheten samt tystnadsplikten. Vidremissbehandlingen har beslämmelsen utsatts för kritik i olika avseenden, ochnågra remissinstanser har föreslagit all regleringen utformas Prop.1979/80:2 Del A ,.-:,' / top. påett mera lättbegripligt sätt. Vid utformningen av departementsförslagel hardenna kritik beaktats. I syfle all göra de grundläggandesekretessbestämmelserna mer lättillgängliga föreslår jag sålunda alt de delasupp på fyra nya paragrafer. Att1 kap. 2 § 1 promemorieförslaget innehåller en särskild beslämmelse som klargöralt sekretess enligt sekretesslagen innebär begränsning av rällen att ta del avallmänna handlingar sammanhänger med atl bestämmelsen där är den förmedlandelänken mellan sekretesslagen och 2 kap. 2 § TF. En sådan förmedlandebestämmelse finns emellertid i departementsförslagel i 1 kap. 1 §, som angervad lagen innehåller. Jag anser det därför inte nödvändigt all definierabegreppet sekretess som annat än förbud för myndighet och dess personal mol altröja uppgift som skall hållas hemlig. Enligt min mening ligger del i sakensnatur all regleringen innefallar begränsningar i enskildas rätt attla del av allmänna handlingar. Degrundläggande bestämmelserna i departementsförslagel har fördelals så att 2 §innehåller bestämmelser om sekretess i förhållande lill enskilda, 3 §bestämmelser om sekretess mellan myndigheter, 4 § bestämmelser om förbud mololovligt utnyttjande av uppgift för vilken sekretess gäller och 5 §bestämmelser om utlämnande av sekretessbelagda uppgifter som ell led imyndighetens egen verksamhet. Idepartementsförslagel används uttrycket sekretess som gemensam beteckning förförbud alt lämna ut allmän handling och för tystnadsplikt. I de materiellabestämmelserna används ordet sekretess i förening med "uppgift", somnärmare preciseras i varje särskild bestämmelse.