prop · G30374 · 1979-12-31 00:00:00 — framgår atl del vid behandlingen av ärenden rörande förvärv avkronotorp i vissa fall har framförts att domänverket borde tillskjutaerforderlig skogsmark för alt åstadkomma bärkraftiga bmknings-enheter. Sådanapropåer har aniingen kommil från kronolorpare eller från lantbmksnämnderna ochfastighetsbildningsmyndighetema, i de senare fallen under åberopande avbestämmelserna i fastighetsbildningslagen om alt fastighet som nybildas skallvara bärkraftig. har ställt sig helt avvisande lill sådana förslag,såvida de inle har avsett endasi mindre arealer för alt möjliggöra en rationellavgränsning av den nybildade fastigheten eller del av annan anledning harvaril förenligt med verkets intressen. Av remissinstansema framhållerlantbruksslyrelsen och i atl förvärv avskogsmark i lämplig omfattning bör kunna medges om detta är lämpligt bl. a. medhänsyn till 1979/80:74 11 köparensbehov av sysselsättning saml och kronotorpels storlek, belägenhetoch arrondering. Något generelll ställningstagande i frågan rekommenderas emellertidinte ulan frågan bör enligt dessa inslanser avgöras i varje enskilt fall. Enligtmin mening bör skogskompleltering i samband med förvärv av kronotorp kunnakomma till stånd om behov av sådan komplettering föreligger enligtlantbmksnämndernas bedömning. Härigenom kan sysselsättningsmöjligheterna förkronotorpama förbättras. bör sålunda medverka till all vid förvärvav kronotorp för jordbmksändamål komplettering kan ske med skogsmark i denomfattning lantbruksnämnd finner lämplig och kronotorparen har möjlighethärtill. Domänverkethar föreslagit att vid förvärv av kronotorp fortsättningsvis som värderingsnormbör gälla att köpeskillingen fastställs efler förhandling med kronotorparen ivarje enskilt fall, varvid hittillsvarande prisnivå vid genomförda förvärvulgör en utgångspunkl. Vad gäller erläggande av köpeskillingen föreslås attdetta bestäms i samband med nämnda förhandling, varvid fömtsätts atldomänverket erbjuder kredit för en del av köpeskillingen samt på de villkorsom har gällt och som är likformiga med de regler som domänverketgenerellt tillämpar vid markförsäljning. Remissinstansernahar inte hafl några erinringar mot domänverkets förslag till normer förvärdering av kronolorpet vid förvärv och till regler för erläggande avköpeskillingen. Även jag finner dessa förslag ändamålsenliga och förordar altde bör tillämpas. Det bör ankomma på regeringen att i av mig här berörda frågorulfärda anvisningar härför. Nugällande upplåtelse villkor för kronotorp m.m. bör vad gäller rätlen tillförvärv av torpen ändras i överensslämmelse med vad jag här anfört. Jagförordar att regeringen inhämtar godkännade av att så sker. 2.5Tidpunkt för tillämpning av de förordade riktlinjerna Vadgäller tidpunkten från vilken de av mig förordade riktlinjema bör gälla villjag först erinra om att avräkning med kronolorpare för deras insatser enligttidigare bestämmelser skedde först när torpen avträddes. Nya jordabalkenföreskriver emellertid att avräkning av avträdesersättning till arrendatornumera alltid skall ske vid kontraktstidens utgång om förflutitfrån tillträdet eller från närmast föregående avräkning. har av denanledningen fr. o. m. , då nya jordabalken trädde i kraft, gjortavräkning med kronolorpare, vars kontrakt utlöpt. I de flesta av dessa fallhar därefter nya kontrakt tecknats. I avvaktan på resultatet av den nu aktuellaulredningen har domänverket emellertid medgivit att avräkningar som skulle hasketl har uppskjutits. Domänverkethar föreslagit att de nya riktlinjema om beräkning av avträdesersättning skalltillämpas med retroaktiv verkan fr.o.m. den 14 1979/80:74 12 mars1977, som är den första allmänna fardagen efter det att utredningsuppdragetgavs domänverket. Redan gjorda avräkningar före denna lidpunkt föreslåssålunda inte bli omfattade av de nya reglema. Avremissinslanserna framhåller SKKF alt en retroaklivitet avseende beräkning avavträdesersättning bör gälla fr. o. m. eller i vissa fall ännulidigare. Skälet till delta är bl.a. atl nya jordabalkens regler Ivingararrendatorer att övergå till nya kontraktsformer med regelbundna avräkningarallteftersom de äldre kontrakten löper ut. Enligt förbundet bör inte de kronolorparesom redan övergått till nya kontrakt försättas i sämre läge än de kronolorparesom erhåller dessa kontrakt efter . Vidare anför SKKF atl rälttill förvärv av kronotorp bör gälla även före detta kronolorpare som genomhyreskontrakt haft en obmten förbindelse med de tidigare arrenderade torpen.Enligt i finns det för alt und vika alllförstora orättvisor i fråga om avträdesersättning skäl alt beakta vad SKKF harframfört. Merparten av de övriga remissinstansema stöder domänverkets förslag.Länsstyrelsen i Norrbollens län menar dock att styrelsen inte har någol alterinra om relroaktivilelen vad gäller beräkning av avträdesersättningenutsträcks längre bakåt i liden än vad domänverket föreslagit. Lantbruksstyrelsenföreslår att kronolorpare med avräkning enligt de äldre reglema i viss månskulle kunna kompenseras genom en något försiktigare värdering i samband medeventuella förvärv. Föregen del vill jag framhålla att del vid utarbetandet av nya bestämmelser av nuaktuellt slag ofta uppstår svårigheter vid en sammanvägning av olika intressen.De nya reglema för beräkning av avträdesersättning ger otvetydigt ett betydligtbältre ekonomiskt utfall för kronotorpama . Jag finner emellertidatt domänverkets förslag angående lidpunkten för de nya bestämmelsemasikraftträdande är väl underbyggt och förordar all de nya riktlinjerna omberäkning av avträdesersättning tillämpas med verkan fr. o. m. den 14 mars1977. Kosinademaför kronotorpen i fråga om underhåll, investeringar, avträdesersällningar ochflyttningsbidrag har bestridits från anslaget Odlings- ochbyggnadshjälp ål innehavare av vissa kronolägenheter m. m. under tiondehuvudtiteln. De i det föregående förordade reglema för beräkning avavträdesersättning kommer att medföra viss ökning av kosinadema. Anslag förkosinadema för kronotorp har jag tagit upp i samband med min anmälan tillbudgetpropositionen för /81. Prop, 1979/80:74 13 Medhänvisning till det anförda hemställer jag att regeringen föreslår riksdagenatl godkänna atl nu gällande upplåtelsevillkor för kronotorp m. m. ändras iöverensstämmelse med vad jag förordat. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslular att genomproposition föreslå att anta det förslag föredraganden lagt fram. Prop, 1979/80:74 15 Uppdragatt göra viss utredning rörande kronotorpen (Dnr 639/73; 574/76; 1368/76) Regeringenhar uppdragit åt domänverket att - efter samråd med kronolorpare ochkolonistförbund (SKKF) - inkomma med förslag dels avseende sådana ändringar avnuvarande regler för bestämmande av ersättning vid avträde av kronotorp m. m.alt de tillgodoser skäliga önskemål från kronotorpama, dels till åtgärder somavser att underlätta för kronolorpare all med äganderätt förvärva lägenheteller del därav. Domänverkeloch SKKF har i samråd tillsatt en arbetsgrupp md två representanter frånvardera domänverket och SKKF för att utföra utredningsuppdraget. Arbetsgmppenhar redovisat sitt arbete i bifogade utredning, som härmed överlämnas. Verkethar ingen erinran mot de framlagda förslagen i slort men vill framföra följandesynpunkter. Domänverkettillstyrker all de ändrade reglema för beräkning av avträdesersäitningensstorlek får retroaktiv verkan från 1977-03-14. Likså delar verkel utredningensförslag atl byggnader med tomt skall kunna försäljas till innehavaren utaninskränkning. Någongenerell rätt att friköpa hela torpet, dvs. byggnader och inägor, bör inteinföras. är emeUertid i princip bereti medge friköp av jord sombmkas av lorparen. fömtsätter att lantbmksnämnderna bevakarmöjligheterna att till verket återföra friköpl jord när bmkningen upphört. Domänverketutgår från att berörda myndigheter kommer att inta en generös inslällning tillfrågan om friköp av torp med jord under bmkning. Domänverkelmotsätter sig bestämt annan tilldelning av skog vid friköp av torp än somerfordras för en rationell avgränsning. Verkets inställning motiveras avansvaret för de anställdas sysselsättning saml en hög och jämn tillförsel avvirke till skogsindustrin. För den skog som eventuellt kan komma alt ingå iförsäljningen skall liksom nu fullt marknadspris betalas. Fastighetsbildningvid friköp av mark utöver tomt för byggnader bör kunna medges enliglundantagsbestämmelsen i 3 kap. 10 § fastighetsbildningslagen. Vadgäller de synpunkter som SKKF framfört i särskill yttrande (under kap. 12 iutredningen) rörande sambandet mellan utbetalning av pension och avflyttningfrån torpet vill domänverket i detta sammanhang framföra följande. Prop, 1979/80:74 16 Domänverketbetraktade, som SKKF avser i siU yttrande, innehav avkronotorp som anställning och enligt gällande bestämmelser kunde då intepension utbetalas så länge innehavaren bodde kvar på torpet. Verketstillämpning av beslämmelserna var föremål för prövning vid flera tillfällen,bl.a. i motion 410/1954 i andra kammaren. Motionären hemställde då attriksdagen måtte vidtaga erforderiiga åtgärder så all utbetalning avarbetarpension inle skulle påverkas av om torparen bodde kvar på lägenhelen.Riksdagen beslutade i enlighet med statsutskottets utlåtande atl motionen inteskulle föranleda någon åtgärd. Bestämmelsemarörande utbetalning av pension ändrades sedermera och från omkring 1960utgjorde ett kvarboende på torpet inget hinder för att få pensionen utbetald. Domänverkethemställer, att verkel får i uppdrag alt genomföra utredningens förslag medbeaktande av de synpunkter som ovan anförts. Prop.1979/80:74 17 KRONOTORP/77 Utredning angående avträdesersättning tillinnehavare av torp och friköp av torp eller del därav 2 1979/80. 1979/80:74 19 Innehållsförteckning 1 Sammanfattning .............................................. 20 2 Utredningsuppdraget ochutredningens genomförande 22 3 Tillbakablick .................................................... .. 23 4 Olika upplåtelseformer........................................ .. 24 5 Nuläge - statistisk beskrivningav kronotorpen ..... .. 31 6 Avlrädesersältning............................................. .. 34 aBestämmelser enligt författningar...................... .. 34 bTillämpning av bestämmelsema om avträdesersättning 35 cProblembeskrivning......................................... .. 36 dFörslag till nya bestämmelser............................ 36 eUtfall jämfört med tidigare tillämpning................. 39 fAvträdesersäitningens sloriek i relation till torpets värde 39 7 Friköpsfrågan ................................................. 40 aBestämmelser för olika upplåtelseformer.............. .. 40 bTillämpning av inlösenbestämmelsema ................ 41 dFörslag till åtgärder i fråga om friköp.................. 43 8 Tidpunktför de nya bestämmelsemas ikraftträdande ..... 46 9 Koslnads-och anslagsfrågor............................... 46 10 Samråd med lantbmksstyrelsen............................ 47 11 Genomförande.................................................. 47 12 Särskilt yttrande............................................... 48 1 Ulredningsuppdragel frånindustridepartementet....... 53 2 Skrivelse från domänverket1977-04-15 om uflöpande avlal 54 3 Torpförfaun ingar .............................................. 55 4-13Statistik rörande torpen................................. 57 14 Förteckning över olika formerav statsbidrag för torpen 67 15 indexserie .............................. 69 16 Tesl av de nyaberäkningsgmnderna för avträdesersättning 70 17 Förslag till tillägg tillnyttjanderättsavtal ............... 75 Prop, 1979/80:74 20 Efteruppdrag från industridepartementet har domänverkel lillsammans med SverigesKronolorpare och () tillsalt en arbelsgmpp för all göraviss utredning rörande kronotorpen. Enligl uppdragel skall utredningen föreslådels sådana ändringar av nuvarande regler för bestämmande av ersättning vidavträde av kronotorp m. m., att det tillgodoser skäliga önskemål frånkronotorpama, dels åtgärder som avser att underlätta för kronolorpare all medäganderätt förvärva lägenhel eller del därav. Arbelsgmppenhar hafl följande sammansättning, från SKKF , och CarlEichwurzel, Naisheden, Lansån och från domänverket och . Gruppenär i huvudsak enig om de redovisade förslagen. Skiljaktiga meningar har dockinle kunnal undvikas i ett par frågor. I dessa frågor har SKKF:s representanleravgivit särskilt yttrande som bifogas betänkandel. Iulredningsuppdragel anges all förslagel skall lillgodose skäliga önskemål frånkronotorpama. Arbetsgmppen lolkar uppdraget så atl förmånligare regler förlorpare bör införas vid bestämmande av avträdesersält-ningamas storlek samtålgärder vidtagas som underlättar för torparna atl förvärva lägenhel eller deldärav. Därvidhar arbetsgmppen enals om all de ekonomiska förbättringama helt bör avsegynnsammare bestämmelser för beräkning av avträdesersättning. Därigenomges lorparen samma ersättning oberoende om han väljer att avflytta från torpeteller alt köpa detsamma. Detta ger valfrihet åt innehavaren och har bedömlssom en rättvisefråga. Reglerna för friköp bör ändras så atl lorparen får ökademöjligheter att bli ägare lill sin bostad och till jordbmksmark ochanläggningar, om han driver jordbmk. Vidbörjan av fanns sammanlagt 532 torp. På 128 () av torpen driverinnehavaren aktivt jordbruk. Dessa kronotorp omfattar lotalt 929 ha varav 416ha åker molsvarande 7,26 resp. 3,25 ha per torp. Belräffandeavirädesersättningama föreslår arbelsgmppen i huvudsak följande ändringarjämfört med tidigare. Tidigarehar äldre slatsbidrag och därmed jämnställda lån avdragits från den ersättninglorparen erhållit vid avräkning med jordägaren. Dessa bidrag och lån somerhållils för uppodling av mark och anläggning av kreatursbeten skall inlelängre avdragas. Bidrag och lån som erhållits för upprustning och nybyggnad avbostadshus och ekonomibyggnader före skall inte längre avdragasfrån avträdesersättningen. Efter kunde innehavare av äldre kronolägenhetfå byggnadshjälp med 80 eller av godkänd byggnadskoslnad. Arbetsgmppen ärenig om alt erhållen byggnadshjälp, som ofta uppgår till ansenliga belopp, intebör efterskänkas. Denarrendenedsättning som lorpare i vissa fall erhållil skall inte längre avdragasfrån avträdesersättningen. Avdragets storlek ligger i allmänhet mellan 500 och1000 kr. 1979/80:74 21 Torparnahar krävt att de vid avräkning skall kompenseras för den penningvärdesförsämringsom skett. Eftersom ersättningsbeloppen vid avräkningstillfället gmndar sig påkostnaden för åtgärdemas utförande har ersättningarna alltmerurholkats av den fortlöpande inflationen. Arbetsgruppenföreslår nu att de tillerkända ersältningsbeloppen för förbättrings- ochnybyggnadsarbeten på byggnader uppräknas med index enligt särskilt angivnaregler. Ersättningar för odlings- och tomtarbeten indexuppräknas inte. Fördessa åtgärder utgår ersättning med den verkliga kostnaden utan avdrag förvärdeminskning och erhållna bidrag. 1 allmänhet överstiger denna ersättningaktuella marknadsvärden för åker i dessa områden. Arbelsgmppenföreslår alt odlingarna skall anses bristfria om hävden är i enlighet medortens sed. Detta krav blir i praktiken lägre än på jord-bmksarrende iallmänhet. Arbetsgmppenhar testat här föreslagna regler för bestämning av ersättningen till torparenpå ett tiotai redan avträdda torp. Resultatet visar alt avlrädesersättningarnasstoriek i dessa fall ökar med . Beträffandemöjlighetema att friköpa torpet föreslår arbetsgmppen i huvudsak följandeändringar jämfört med lidigare: - ändradpolicy vid bedömning av framställningar om förvärv av krono torpets byggnader med tomt. Ändringenbestår i alt innehavare av kronotorp som är bebyggt med tjänligt bostadshus ifortsättningen skall vara oförbehållsamt berättigad att friköpa kronotorpelsbyggnader med tomt - ändradpolicy vid bedömning av framställningar om förvärv av hela torpet. Ändringenbestår i att domänverket för sin del medger att innehavare av kronotorp utöverbyggnader med tomt skall vara berättigad atl helt eller delvis friköpa ävenresterande del av kronolorpet på sätt som tillstyrkes av lantbmks- och fastighetsbildningsmyndighetema. Pådenna punkt har SKKF:s representanter deklarerat avvikande mening. De hävdarall torparna skall ha en oförbehållsam rält att friköpa hela torpet. Ändringenbestår i att de gamla reglerna för bestämning av köpeskillingen vid friköp avhela torpet inte längre kommer till användning. Köpeskillingen faslställes ifortsättningen efter förhandling med torparen. Vid friköp bibehållesköpeskillingen på nuvarande låga nivå. Endast rimliga justeringar med anledningav penningvärdets förändringar och utvecklingen på fastighetsmarknaden förjämförbara fall skall vidtagas. Ändringenbestår i att de gamla reglerna för köpeskillingens erläggande vid friköp avhela torpet inte längre skall tillämpas. Sättetför köpeskillingens erläggande anpassas till domänverkets normala mtiner. Enkonsekvens av utredningens resultat blir att finansieringen av friköpetunderlättas genom höjningen av avträdesersättningen. 1979/80:74 22 Tidpunktför de nya bestämmelsernas ikraftträdande Domänverkelsrepresentanter i ulredningen föreslår att de nya bestämmelserna får retroaktivverkan från 1977-03-14. Skälet härför är att utredningen startade vid dennatidpunkt och det blev känt bland torparna, att en översyn av reglerna skulleske. SKKF:srepresentanter vill ha retroaktiviiel till 1972 eller i vissa fall ännu längre.Skälet till detta är att etl stort antal avräkningar har skett mellan 1972 dånya jordabalken trädde i kraft och . För de lorpare som avträtttorpet men fortfarande hyr manbyggnaden som året-runt- eller fritidsbostad böravträdesersättningen omräknas efter de nya reglema fram lill avträdestidpunktenanser SKKF. Förvardera av budgetåren 1977/78 och 1978/79 har domänverket erhållit 1800000 kr.för underhåll och investeringar på torpen och för avträdesersällningar ochflyttningsbidrag till torparna. Detla förslagsanslag har inte täckt kostnadernaför 1977/78 trots att avräkning med ett antal lorpare har framflyttats iavvaktan på nya regler för beräkning av avträdesersäitningens storlek.Tilläggsanslag har begärts på sammanlagt . för /78. Omkostnaderna för underhålls- och investeringsätgärder på torpen hålls ungefär oförändradeoch avlrädesersällningarna ökar väsentligt beräknas belastningen på anslagetunder för statens del bli mellan tre och fyra miljoner kronorper år. 2 Utredningsuppdraget och utredningens genomförande Industridepartementethar genom beslut uppdragit åt domänverket atl göra viss utredningrörande kronotorpen (bilaga 1). Enligt beslutet uppdrar regeringen åtdomänverket att - efter samråd med Kronolorpare och () - inkomma med förslag dels avseende sådana ändnngar av nuvarande reglerför bestämmande av ersättning vid avträde av kronotorp m. m., all dettillgodoser skäliga önskemål från kronotorpama, dels till åtgärder som avseratt underlätta för kronolorpare atl med äganderätt förvärva lägenhel eller deldärav. I förvärvsfrågan skall verket samråda med lantbruksstyrelsen. Medanledning av utredningsuppdraget kallade domänverket till sammanlräde medrepresentanter för SKKF i . Därvid föreslog domänverketbildandet av en arbelsgmpp med två representanter från vardera SKKF ochdomänverket samt med sekretariat från domänverket. Denna uppläggningaccepterades av representanterna från SKKF. Vidsammanträdet tillsattes följande arbelsgmpp, från SKKF , Mellanseloch , Naisheden, Lansån och för domänverket ochHarald med som sammankallande. Iavvaktan på utredningens resultat överenskoms att kronotorpjue vars kontraktlöper ut eller senare skulle erbjudas möjlighet till förlängning avnuvarande avtal med ett eller (bilaga 2). Ulredningen,som antagit arbetsnamnet "Kronotorp 77", har för att närmare ta delav förhållandena och problemen för olika typer av kronotorp företagit en resai och 1977-09-19-20. 1979/80:74 23 Sammanträdehar ägt mm med fjällägenhetsutredningen och med lantbruksstyrelsen,lantbmksnämnderna och lantmäterimyndighe-tema i och Norrbotlenslän . LRFhar genom skrivelse begärt all få utse en kontaktman att följautredningens arbete och föreslagit lantbmkare , Mal-govik. Hanhar i slutskedet av utredningsarbetet tagit del av detsamma. ligger ett mindre antal Qällägenheler belägna ovanförodlingsgränsen. har regeringens uppdrag att föreslåriktlinjer för den fortsatta förvaltningen av dessa lägenheter. Utredningsuppdragetär begränsat till två huvudfrågor inom kronolorps-förvaltningen, nämligenfrågan om avträdesersättning och frågan om villkor och möjligheter vidönskemål om friköp av kronolorpen. Bägge frågoma aktualiseras oftast i sambandmed nedläggning av kronotorpen, en process som har pågått . Runlde redovisade förslagen råder i huvudsak enighet inom arbetsgmppen.Skiljaktiga meningar har dock inte kunnat undvikas i ett par frågor. Därvid hardomänverkets representanters inställning redovisais i betänkandet medan SKKF:srepresentanter i dessa frågor har avgivit särskilt yttrande som bifogasbetänkandet. Demotiv som under olika epoker har funnits för bildande av nya kronotorp saknarnumera aktualilet, varför några nya kronotorp inte längre tillskapas. Iutredningsuppdraget anges att förslaget skall lillgodose skäliga önskemål frånkronotorpama. Arbelsgmppen tolkar uppdraget så att förmånligare regler förlorpare bör införas vid bestämmande av avträdesersättning-amas storlek samlåtgärder vidtagas som underlättar för torpama att förvärva lägenhet eller deldärav. Därvidhar arbelsgmppen enats om all de ekonomiska förbättringama helt bör avsegynnsammare bestämmelser för beräkning av avlrädesersältning. Därigenom gestorparen samma ersättning oberoende om han väljer att avflytta från torpeteller atl köpa detsamma. Detta ger valfrihet åt innehavaren och har bedömts somen rättvisefråga. Reglema för friköp bör ändras så alt torparen får ökademöjligheter atl bli ägare till sin boslad och lill jordbmksmark ochanläggningar, om han bedriver aktivt jordbmk på torpet. Kolonisationsverksamhetenpå statens mark under reglerade former tog sin böljan i slutet av 1800-talet.Verksamheten har sedan med jämna mellanmm, ungefär , varitföremål för översyn och ulredning med därpå föjande bestämmelser i fråga omupplålelsevillkor och bidrag till uppbyggnaden. Gemensamt för alla tidigareutredningar har varil alt se över bestämmelsema för att vidmakthållakronotorpen och underlätta för dess innehavare att utveckla torpen i takt med samhälletskrav och förändringar i övrigl. Förteckning över författningar som reglerattorpverksamheten redovisas i bilaga 3. Motivenför och inriktningen av kronotorps verksamhelen har varieral. Vid sekelskiftetansågs en inre kolonisation angelägen. I lider med dålig lönsamhet i industrinoch därmed dålig efterfrågan på arbetskraft har kolonisation ansetts kunna gemöjligheler lill sysselsättning och försöij- Prop,1979/80:74 Dessutom har det ansettsangelägel all främja uppkomsten av mindre jordbmk och egnahem. Under 1930-taletkan därvid kolonisationen på statens mark jämställas med bildandet av egnahemoch mindre jordbmk med äganderätt på privat mark. Kolonisationen har även ansetts nödvändig för atttillgodose skogsbmket med behövlig arbetskraft. Dessutom har det tidigareansetts angeläget med en bosättning inne i kronoparkema i norra förvård och bevakning av markema. Enligt tillgänglig statistik ökade antalet lägenheter framtill och uppgick då till 2 757 st. Därefter har nybildandet avkronotorp varit mindre än nedläggningen av desamma. Nya kronotorp tillkom framlill medan liden därefter kännetecknas av en successiv nedläggning.Vid ingången av fanns i landet totalt 532 kronotorp, varav ärbelägna inom och . och odlingslägenheter K/29 Kolonat K/43 K/50K/72' Areal (ha) Totalt ca ' Avser torp, vars avtal förnyats efter 1972, då nyajordabalken trädde i kraft. Maj:ts nådiga skrivelse den 29 maj 1891uppdrogs åt dåvarande domänstyrelse att på kronoparker i länuppläta jord lill odling och bebyggande. Därmed bildades de första skogstorpenoch villkoren var i korthet följande