prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — har som ^råvarukonsumenl ^etl intresse av^atl genom stabilare ^råvarumarknader trygga en långsiktig råvaruförsörjning^saml all ^molverka tendenserna till ökad ^bilaleralisering av handeln medråvaror. ^U-landspoliliska hänsyn ger också anledning all försöka tillmötesgårimliga och av ^u-ländema prioriterade krav på ^råva^ruområdet. Inom ramen för detintegrerade ^råvaruprogrammel har separata förhandlingar förts om all upprättaen gemensam fond. a. för att ^f^inansiera råvarulager i anslutning ^lillenskilda avtal. En sådan fond har ut^gjort ^etl av ^u-ländernas centralakrav i ^förhandlingama om en ny ekonomisk världsordning. Vid en återupptagenkonferens inom ^UNCTAD nåddes en ramöverenskommelse som fastläggerfondens funktionssätt och verksamhetsområde samt ^finansiereringsbehov. En^interimskom-^milté har inlett arbetet med fondens stadgar.Fonden kommer ^atl ha två ^s.k. konton eller ^ullåningskanaler. Det förstakontot är avsett att finansiera buffertlager. Del andra kontot, som hartillkommit på ^Prop.1979/80:100 Bilaga 6 27 förslag främst av de afrikanska staterna,är av ^bislåndskaraktär och avsett för all ^siödja forskning och ^ålgärder föralt främja ^u-ländernas export och vidareförädling av råvaror. Under ^UNCTAD Vutlovade ^elt frivilligt bidrag ^lill det andra kontot på 24 milj. kr. ^Ålgärder för all stärka ^u-ländernasegen kapacitet och kompetens i fråga om vetenskap och teknik spelade en centralroll under ^FN:s konferens om vetenskap och teknik för utveckling ^(UNCSTED) iaugusti 1979 i . Under konferensen koncentrerades intresset till frågor somrörde finansiella resurser och organisatoriska reformer. På ^ell gemensamtförslag från , och antog konferensen ^elt förslag om attupprätta en särskild fond, knuten till^FN:s utvecklingsprogram (UNDP), för att under den kommande ^tvåårsperiodenfinansiera insatser för ^atl stärka ^u-länders vetenskapliga och tekniskakapacitet. Bidragsmålet fastställdes till 250 milj. dollar och chefen för i uppdrag alt vidta de nödvändiga förberedelserna för att hålla enbidragskonferens och utarbeta ^rikllinjer för hur medlen skall användas, ^Ellförslag från ^u-ländema om ett framlida ^intemationelll finansieringssystem förvetenskap och teknik kommer att studeras i en särskild ^mellanstalligexportgrupp. På det institutionellaområdet accepterades i ^slort ^selt ^u-ländemas förslag om att inom FNupprätta en ^mellanslatlig kommitté för vetenskap och teknik för utveckling.Denna kommitté skall vara öppen för alla medlemsländer och rapportera ^lillgeneralförsamlingen via ^FN:s ekonomiska och sociala råd ^(ECOSOC). ^UNCSTEDbeslöt också ^atl etablera ^eU ^intematio^nelll system för ^atl underlätta för^u-ländema alt skaffa relevant vetenskaplig och teknisk information. Som helhet får ^UNCSTEDbetraktas som ^etl positivt inslag i nord-syddialogen. Den kompromiss somaccepterades i hade i sina huvuddrag utarbetats i den nordiska gruppen.På ^u-landshåll markerades att man visserligen hade hoppats ^atl komma ännu^någol längre men att man ändå såg ^UNCSTED som en framgång. ^FN:s tredje^havsrättskonferens, som har förhandlat om ett nytt regelsystemför havens nyttjande, behandlar en rad problem av särskilt intresse för^u-ländema. Till dessa problem hör särskilt frågan om utvinning av ^resursemapä den del av havsbottnen som ligger utanför nationell jurisdiktion. har i^förhandlingama hävdat alt vinsterna från utvinningen i första hand böranvändas för att främja ^u-ländemas utveckling. är en god tillgångtill de ^mineraler, som kan utvinnas på havsbottnen, av ^slor betydelse ocksåför ^i-länderaa. Enligt svensk uppfattning bör ^u-länder och mindre i-länderges en verklig möjlighet att delta i ^utvinningsverksam-^helen. anservidare ^atl utforskning och utvinning på den internationella delen avhavsbottnen bör regleras av en inom FN upprättad internationell^havsbollenmyndighet. 1 myndighetens verkställande organ måste också ^u-länderoch mindre i-länder få ^ell reellt inflytande. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 6 28 Enighet har nätts i^förhandlingama om alt införa ^elt ^s. ^Detla systeminnebär att den internationella myndighetens förelag skall svara förverksamheten i hälften av varje område, som avsätts för ^prospek^tering ochutvinning, medan stater och förelag kan sluta kontrakt med myndigheten om ^atlbedriva verksamhet i den andra hälften av området. Stora ^motsällningarkvarstår dock mellan de ^slora i-länderna och ^u-län^dema. Del gäller bl. a.omfattningen av den kontroll som den internationella myndigheten skall utöva.De finansiella villkoren för kontrakt om utvinning och utforskning är en annanfråga som återstår att lösa. ^Arbelel har fortskriditså ^långl ^atl goda möjligheter föreligger för att konferensens arbete skallkunna avslutas under dess nionde session . En slutgiltig konventionstext skulle därmed kunna antas vid enkonferens . Frågan om industriellastrukturanpassningsproblem och frågor sammanhängande med ^u-ländemas önskemålom en ökad andel av världens industriproduktion kommer att få en central platsunder den tredje generalkonferens som ^FN;s ^induslriutvecklingsorganisalion^(UNIDO) håller i . Vid organisationens andrageneralkonferens i antogs, om än med reservationer från mångaindustriländer, bl. a. målsättningen alt ^u-^länderna skall svara för25% av världens samlade industriproduktion. Utvecklingen i riktning ^mol en^slörre andel av industriproduktionen för ^u-länderna sker emellertid långsamt.För den blygsamma ökning av ^u-^ländernas andel som har ägt rum sedanLima-konferensen svarar ^etl fåtal ^u-länder i och . Devästliga i-länderna har minskat sin andel av världens industriproduktion medan^främsl ^slalshandels^länderna har ökat sin andel. Andelar av världens industriproduktion i-länder ^(procenl ^,^ ^sta^lshandelsländer och ^U-länder 6,9 ^Stalshandelsländer 18,1 ^1-länder 75,0 ^+^ ^ ^ 1,7 -1- 9,6 -11,3 Källa: "World ^Induslry ^since ^1%0;^Progress and ^Prospecls", ^UNIDO. medverkar bl.a. genom sin liberala handelspolitik och genom sin industri- och^strukluranpassningspolilik ^lill alt skapa förutsättningar för en vidgadinternationell arbetsfördelning. ^Åven om i-länderna har ett ansvar för alt^underiätta en inte^r^nationell strukturanpassning framstår ^u-^ländernas egna^ålgärder som centrala på ^della område. ^Inle minst viktigt är all ^u-ländernalar tillvara möjligheterna till ökat ekonomiskt och industriellt samarbetesinsemellan. 1979/80:100 Bilaga 6 29 Under sommaren 1979anordnade ^FN:s jordbruks- och livsmedelsorganisation (FAO) en världskonferensför jordbruksreformer och landsbygdsutveckling ^(WCARRD). ^Mol bakgrunden avall majoriteten av ^u-^ländernas befolkning bor på landsbygden och ärsysselsatta inom jordbruket har ^jordbrukssekloms avgörande roll iutvecklingsprocessen kommit all uppmärksammas alltmer. En viktig ^uppgifl förkonferensen blev därför att anta en ^principdeklaralion och ^elthandlingsprogram som skall vara vägledande för ^FN-organens verksamhet. Dessadokument präglas av ^elt in^tegrerat ^synsält på landsbygdsutvecklingen där bl.a. jordbruksreformer, utbildningsinsatser och folkligt dellagande ingår som beståndsdelar.Därigenom blev konferensen också ^etl genombrott för uppfattningen ^atl en nyekonomisk världsordning ^inle bara förutsätter förändrade relationer mellan^u- och i-länder ulan även en mobilisering av ^u-ländernas egna mänskligaresurser. Delta kräver genomgripande reformer i ^u-länderna. ^Resursöverföringsfrugornakom att spela en viktig roll underfemte mötet med ^FN:s konferens om handel och utveckling ^(V). 1 enresolution från konferensen återspeglas flertalet av de huvudpunkter som harframförts på svenskt håll i diskussionen om ökade resursöverföringar. a.ingår sådana principer som att hänsyn måste las ^lill ^u-ländernas^ulvecklingspriorileringar och ^skuldsilualion. Särskilda åtgärder ^måsle vidarevidtagas till förmån för de fattigaste ^u-länderna. Inom ^FN-sekrelaria-^tet,^UNCTAD och diskuteras nu olika sätt alt ^långsiktigl stimuleravärldsekonomin genom ökade och nya former av resursöverföringar till^u-^länderna. Tanken är all förslag skall utarbetas så ^atl vissapreliminära beslut kan las vid ^FN:s extra generalförsamling . Inom ramen för det svenskautvecklingssamarbetet har ett allt större antal ^u-länderefterfrågat krediter pä mjuka villkor. Detta är ett av skälen till ^atl enutredning om förutsättningarna för ^s.k. blandade krediter som ^etl komplementtill biståndet har inletts inomhandelsdepartementet. Om ^elt ^sådanl syslem kommer till stånd och leder ^lillökade kapitalflöden från till ^u-länderna skulle del kunna ses som ^eltexempel på de nya former för ökade resursöverföringar som diskuterasinternationellt. Jag kommer senare ^atl behandla frågan om ^s. k. blandadekrediter när jag behandlar bilateral ^u-landspolitik och bredare samarbete. ^Ulvecklingen på^resursöverföringsområdel är av direkt betydelse för fortsalla ^inlernalionellaöverväganden rörande skuldfrågan. För flertalet fattigare ^u-länder gäller altskuldbördan inte är direkt hög. försvårar ^ränle- och^amorleringsbetalningar ^ulvecklingsansträngningarna. Flertalet i-länder harmot denna bakgrund genomfört ^skuldlättnadsak-^tioner ^avseeende offentligautvecklingskrediter eller liknande åtgärder. Det reella skuldproblemet är dockfrämst relaterat till de rikare ^u-länderna som i många fall snabbt har ökat sin kommersiella skuldsättning för ^atlklara en akut situation orsakad bl. a. av prishöjningar på olja och industrivaror.De närmaste åren kommer att ställa stora krav på smidiga omför- 1979/80:100 Bilaga6 30 handlingsprocedurer eftersom^ålerbelalningsskyldigheler då kommer att anhopas under en tidsmässigtbegränsad betalningsperiod. Redan har en rad länder haft svårigheter all betala^ränlor och amorteringar på sina utlandslån. Det är därför angeläget att finnasmidiga procedurer och sådana riktlinjer på ^detla område ^atl största möjligaskydd ges ål ^u-länderaas utvecklingsansträngningar med beaktande av^fordringsägarländernas intressen. Förhandlingarna om densjätte ^påfyllnaden av ^Inlernationella utvecklingsfondens ^(IDA:s) resurseravslutades . Överenskommelsen innebär alt tillförs 12miljarder dollar /81 - 1982/83. Del svenska bidraget uppgårtill nära 1 500 milj. kr. Jag kommer all ge en mer utförlig redogörelse för^förhandlingama när jag behandlar under anslaget Cl. Bidrag ^lill^inlernationella biståndsprogram. På del monetäraområdet har under del vissa beslut fatlats inom ^Inlemalionellavalutafonden (IMF) som förbättrar ^u-ländemas möjligheter ^atl utnyttjafondens resurser. Dessa resurser har stärkts genom den sjunde allmännakvothöjningen och genom ^atl en ny supplementär ^lånemöjlighel har inrättats.Beslut har vidare fattats om att fonden i ökad utsträckning skall la hänsyntill ^u-ländernas utvecklingspolitiska målsättningar vid utformandet avlånevillkoren. Från ^u-landshåll har ^della betecknats som ^ell ^sleg på vägen^mol en bättre förståelse för dessa länders särskilda problem. anser^u-landsgruppen ^atl mer genomgripande ^ålgärder krävs för ^atl IMF på ^elteffektivt sätt skall kunna bidra till ökade resursöverföringar ^lill^u-ländema, ^vilkel av ^u-ländema anses vara en förutsättning för ettfungerande ^intemationelll monetärt system. Del är bl. ^mol den bakgrundenman skall se ^u-ländemas förslag om en omfattande internationell monetär reformsom de presenterade i samband med ^lMF:s och . Från svensk sida välkomnarvi del ökade intresset inom IMF för ^u-^ländemas ekonomiska situation. Deväxande betalningsbalans- och skuldproblem, som ^u-ländema slår inför på1980-talet, ställer krav på en höjd beredskap. 1 del sammanhanget synes också^etl utvidgat samarbete mellan IMF och vara motiverat. Sverigeanser del därtill motiverat att ^siödja realistiska förslag om ^ökal^u-landsinflytande i dessa organ. De ^transnationellaföretagens verksamhet har ^slort in^f^lytande på de internationella handels-och ^invesleringsmönstren. Företagen spelar också en avgörande roll i deninternationella överföringen av teknologi och andra resurser. deltaraktivt i ^FN:s arbetsgrupp för en uppförandekod för ^transnationella förelag.Ett första samlat utkast till kod förväntas föreligga . Erfarenheterna harvisat alt ^transnationella förelags ^verksamhel i ^u-^länder ibland har medförtkonflikter med dessa länders egna utvecklings-prioriteringar och intressen.Sådana tendenser bör motverkas 1979/80:100 Bilaga6 31 som man söker la tillvara de positiva ochutvecklingsfrämjande effekterna av företagens verksamhet. ger bidrag tillden tekniska biståndsverksamhet som bedrivs av ^FN;s center för^transnationella förelag. Delta program syftar ^lill all stärka ^u-ländernasförhandlingskapacitet gentemot de ^transnationella förelagen. anser altdelta program särskilt skall bistå de ^u-länder som har ringa erfarenhet avförhandlingar med sådana företag. Inom FN pågår fleraolika förhandlingar som berör frågan om ^u-länder^nas tillgång till vetenskapoch teknik. En sådan förhandling gäller den redan nämnda koden för^transnationella företag. En annan uppförandekod som diskuteras avser"överföring av teknologi". Även ^förhandlingama om ^patenträltsliga^frägor berör ^u-ländernas krav på ökad andel av världens tekniska kunskap. 1 samtliga dessa förhandlingar sökerSverige spela en aktiv roll. 1arbetet med en ^leknologikod som har pågått inom ^UNCTAD harflera framsteg ^gjorts. ^Ell utkast tillkod finns och enighet har nåtts kring ^slora delar av ^innehållel. Under^höslen 1979 gjordes ^ell genombrott i förhandlingarna då enighet nåddes kringen lösning som innebär ^atl koden skall beslå av rekommendationer, alt ^eltuppföljningsmaskineri bildas inom ^UNCTAD ^saml ^atl en översyn av koden i dess^helhel inkl. dess rättsliga natur skall ske ^efler . Det finns nuförutsättningar för att koden skall kunna färdigställas vid den tredje återupptagna förhandlingssessionen våren 1980.Sverige har ^verkal för en lösning av del slag som har uppnåtts.Det är viktigt all se ^kodarbetel som en dynamisk process där man på grundvalav vunna erfarenheter successivt kan revidera koden, i synnerhet som den täckerområden som tidigare ^inle har varit reglerade inte^r^nationellt. ^U-länderna har i sinsträvan all stärka sin industriella och tekniska kapacitet alltmer inriktat sigpå ^imporl av tekniskt kunnande i ^slället för färdiga produkter. a. i ^atl teknikhandeln växer betydligt snabbare än varuhandeln. Del ärframför ^alll handeln med ^palenl och licenser som ökar. har inomvärldsorganisationen för den intellektuella äganderätten ^() pågått ettarbete på en revision av den ^s. En konferens för altrevidera denna konvention kommer ^atl hållas under böljan av år 1980.Revisionen är främst föranledd av ^u-ländernas intresse av alt få utökad och^bälire tillgång ^lill patenterad teknik samt alt i högre grad möjliggöra enanpassning av patentsystemet till ^u-landsförhål-^landen. har i deltaarbete aktivt bidragit ^lill all främja ^u-lands-^intressena ^saml till all ökaförståelsen för det industriella rättsskyddels betydelse för den^inlernalionella tekniköverföringen. 1979/80:100 Bilaga6 32 förbindelser med^u-länderna har blivit alltmer mångsidiga som de har ^ökal iomfattning. ^Della gäller inte bara länder som , och ,där de kommersiella förbindelserna har varit ^belydande, utanockså många ^andia länder. Denna utveckling har varit särskilt märkbar när detgäller de ^s. k. programländerna för svenskt bistånd. Det svenska direktabiståndet till dessa länder har ofta också gett upphov till andra former avsamarbete, ^inle minst på del kommersiella området. De ökade kontakterna har inte begränsatstill bistånd och handel. Önskemålen om samarbete har också avsett andraområden, som industri, kultur och vetenskap. Del är mot bakgrund av dennautveckling, som man skall se framväxten av en rad nyaorgan med uppgift att främja relationerna med ^u-ländema. 1978/79: 100(bil. 6) redovisades en rad bilaterala åtgärder och näringspolitiska beslut med^u-landsaspekler. Där liksom i ^prop. 1978/ 79; 113 om riktlinjer för^u-landsinformalion och biståndets organisation ^m.m. redogjordes också för deorgan som står till regeringens förfogande för det helt eller delvis^biståndsfinansierade samarbetet med ^u-^länderna. Dessa organ är förutom SIDA,^slyrelsen för ^u-landsforskning ^(SAREC), ^imporikontorel för^u-landsprodukler ^(IMPOD), ^ulbildningsbe-^redningen och fonden förindustriellt samarbete med ^u-länder ^(SWED-^FUND). Med hjälp av dessa organ ärdel nu möjligt all låta biståndet bidra ^lill en mångsidig utveckling avSveriges relationer med enskilda ^u-länder. I detta årsbudgetproposition begränsar jag avsnittet om bilateral ^u-^landspolilik ^lillfrågor som för tillfället har särskild aktualitet, nämligen ^sumurhetsuvtui,blundade ^krediler samt ett ^utvidgut ^investerlngsgarunti-^system. Som framhålls i ^prop. 1978/79; 100 (bil. 6) kan olika institutionella ramartänkas för samarbete med ^u-länderna. I viss utsträckning har institutionellaarrangemang redan växt fram för att främja ^ell samarbete av ömsesidigtintresse mellan och vissa ^u-länder. Exempel på sådana är de ^s. k.blandade kommissioner och gemensamma arbetsgrupper, som har inrättats med ett10-tal ^u-länder inom och utom ^programlandskrelsen för ^atl främja samarbetepå i huvudsak kommersiella ^vilkor. Vissa av programländerna har önskat en merpermanent institutionell ram för ^atl främja utveckling av förbindelserna^uiöver del rena biståndet. Liknande önskemål har framkommit från andra^u-länder. ^Eör att bl. a. undersöka möjligheterna ^atl bättre tillgodosesådana önskemål har inom inletts en översyn av vissafrågor rörande ^sumurhetsavtal med ^u-länder. Inomhandelsdepartementet pågår, som har nämnts, ^f. också en utredningom ^förutsättningama för införande av ^ell system för ^i. k. blandade krediter.Inom ramen för utredningen prövas också ^möjlighelen ^Prop.1979/80:100 ^BUaga 6 33 alt införa ett syslem för^exportkredilgaranlier till främst falliga programländer för svenskt biståndsom befinner sig i särskilda svårigheter. Med blandade ^krediler avses kreditersom subventioneras av staten utöver stöd till ^s.k. ^Ell skälför tillsättandet av denna utredning har varit ökande svårigheter allkonkurrera på ^u-landsmarknaderna. ^Elt annat skäl har varit att många^u-länder har framfört önskemål om ^krediler på mjuka villkor, ibland som ettkomplement till biståndet eller för all bistånd ^inle finns tillgängligt. Bland de svenskaprogramländerna har ^Cuba, och direkt ^efteriVågal blandadekrediter. Om ^etl sådant syslem leder till all ökade resurser överförs ^lill^u-länderna ^uiöver biståndet skulle del kunna bli av värde från^u-landssynpunkt. Om del ^dessulom leder ^lill all svenska förelag kan byggaupp kontakter på nya marknader som leder ^lill sysselsättning också i densvenska industrin kan systemet vara ^lill nytta både för och^u-ländema. Jag vill i delta sammanhang erinra om den ^inlerna^lionella debattom massiva resursöverföringar till ^u-länderna där har tagit aktiv delunder senare år och vilken jag har behandlat tidigare i min framställning.Avsikten är ^atl proposition om ^s. k. blandade ^krediler skall föreläggasriksdagen ^underår 1980. Ett statligt^investeringsgarantisystem för ^invesleringar i ^u-länder har funnits . Av olika skäl har systemet ^inle kommit ^atl utnyttjas. Riksdagenbeslutade i ^enlighel med förslag i ^prop. 1978/79: 201 om ändraderegler för ^exportkreditgaranli ^m. all detta syslem skulle modifieras ochutvidgas. a. utökades ^länderkrelsen enligt samma principer som gäller förfonden för industriellt samarbete med ^u-länder ^(SWED-^FUND). Målen för densvenska biståndspolitiken är liksom hittillsvägledande för verksamheten. Den senaste lidenshändelser på energiområdet har bekräftat all energiförsörjningen kommer ^atlbli ^elt av ^1980-lalels viktigaste samhällsproblem för såväl i- som ^u-länder.Utöver de mer långsiktiga problemen kring oljeknapphet ^måsle man också räknamed risken för snabba förändringar i priser och försörjningsläge för olja i detkorta perspektivet. ^U-ländernas fortgåendeindustrialisering och snabba befolkningsökning kommer ^atl innebära kraftigtökad energikonsumtion i denna del av världen. Också mot denna bakgrund och medhänsyn ^lill del förväntade lägel på när del gäller tillgång ochpriser på olja är del angelägel alt ^i-^ländema begränsar sitt beroende avimporterad olja genom förbättrad hushållning och genom utveckling ochutnyttjande av andra energikällor. ^Siigande volym ochökade priser för energiimporten lar i anspråk en växande andel av ^u-ländernas^exportinkomsler och medför allvarliga belastningar på de ^oljeimporterande^u-ländemas betalningsbalanser. ^Della 3 1979180. 1979/80:100 Bilaga6 34 kan i sin lur ^negaiivt återverka på ^u-ländemaslångsiktiga utvecklingsplaner. Även andra former av energiförsörjning i^u-ländema vållar problem för deras utveckling. icke kommersiellaenergislag som ved, jordbruksavfall och torkad ^spillning kan, om de^överutnyltjas, leda till allvarliga negativa ^effekler för miljö ochjordbruk. En central uppgift förmånga ^u-länder är all utveckla inhemska energikällor, både konventionella och^icke-konventionella, bl. a. med tanke på de speciella problem som gäller förenergiförsörjning på landsbygden. Ökade satsningar bör t.ex. ske på utvecklingoch produktion av bio-gas teknologier för energiproduktion och ^bälire^gödningslillförsel. Medvetandet om att detbehövs ^ell ^ökal ^intemationelll samarbete i ^energiförsörjningsfrågoma harstärkts. ^Ell tecken härpå är beslutet i FN att sammankalla en konferens om nyaoch ^fömybara energikällorår 1981.1 har en kommitté tillsatts i syfte ^atl förberedakonferensen. Konferensen kommer all särskilt inriktas på frågan om^u-ländernas energibehov och ^möjlighelen ^lill samarbete mellan i- och^u-länder. Särskild uppmärksamhet bör ägnas de fattigare ^u-ländernassituation. 1 sammanhanget kan nämnas alldel har tagits ^etl flertal initiativ, som vittnar om ökat intresse för biståndpå energiområdet. Inom har diskussioner förts om ^insalser för all hjälpa^u-ländema att ta i bruk nya och ^fömybara energikällor. harinlett ett särskilt program för bistånd till ^oljeulvinning. ^EG-kommissionenhar framlagt ^etl förslag om samarbete med ^u-länder på energiområdet. Inom ^FN-syslemet undersöker^FN:s utvecklingsprogram (UNDP) bl. a. möjligheterna all i ökad utsträckninganvända ^FN:s naturresursfond för ^atl finansiera ^prospekleringsverksamhel.^FN:s ^induslriulvecklingsorganisa-^tion ^(UNIDO) kommer all i ökad ^omfallningbistå ^u-länder med tekniskt bistånd vad gäller energiplanering och energisnålaindustriprocesser. ^FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) spelar enpådrivande roll på områden som ^skogsålerväxl och markvård. Inom ramen för de^inlemalionella biståndsprogrammens ^verksamhel och i ^inlernalionellaförhandlingar om utvecklingssamarbete kommer ^atl uppmärksamma frågorkring ^ell intensifierat ^energisamarbele med betoning på de ^icke-oljeproducerande^u-ländernas situation. När del gällerbilateralt bistånd med inriktning på energisektorn kan konstateras ^atl deflesta i-länder har lämnat traditionellt ^projektbislånd i form av ^slöd ^lillt. Intresse börjar numera finnas för all utveckla nyaformer av bistånd inom energisektorn, ^l. ex. energiplanering och utnyttjandeav nya och ^fömybara energikällor. Styrelsen förinternationell utveckling (SIDA) har låtit göra en utredning om ^u-ländernasenergiproblem. Utredningen, som bl. a. omfattar en preliminär inventering avden svenska resursbasen för bistånd på delta område, ligger ^lill grund för^SIDA:s fortsatta beredning av hithörande frågor. Jag anser det angeläget altSIDA redovisar de möjligheter som har ^atl 1979/80:100 Bilaga6 35 lämna bistånd på energiområdet och ivilka former detta lämpligen kan ske. Det bör finnas goda möjligheter förSverige ^atl göra betydelsefulla ^insalser inom delta område ^mol bakgrund avt. ex. vårt kunnande inom områdena energiplanering, vattenkraft och skogsvård.Jag anser det också naturligt ^atl i sina kontakter med ^programländemaverkar för att behoven inom energisektorn uppmärksammas.