prop · G303165 · 1979-12-31 00:00:00 — Produktionsvolymen anpassas under årel mol denregionala marknaden, där konkurrenskraften är bäst och får framledes anpassasefter ekonomiskt utfall. Vid slutet av , då effekterna av genomfördomkostnadsreduktion samt resultat av beslutade produktivi-tetsförbältrandeåtgärder kan bedömas, skall den framlida produktionsvolymen och bolagelsorganisation omprövas. Ulvärdering av omstruktureringen görs avkoncernledningen. Beställningar från svenska marinen harunder successivt minskat. För planperioden fömtses en någol minskadunderhållsvolym och inga väsenlliga militära nybeställningar. Under andrahälflen av 1980-talel bedöms all svenska marinen behöver ersälla såväl över-som undervattenstonnage. Möjligheter till export av militära fartyg ärsvårbedömbara även om har vissa fömtsättningar.Kariskronavarvet inriktas mot marin nybyggnation och underhållsverksamhel försvenska marinen samt för export. Ubåtsproduktionen övertas successivt underplanperioden från . Satsningen på plastteknologi och vindkraftfullföljs. Omstruktureringen skall ske inom given ekonomisk ram och senasl år1985 ha placerat varvel i den kommersiella sektorn. Produktionsvolymen anpassasefter ekonomiska ramar, men får inle överstiga1.0 milj. limmar. Omprövning av omstruktureringen görs ärligen avkoncernledningen. Är 1978 beslöl GölaverkenSölvesborgs styrel- 1979/80:165 57 seall omstmklurera verksamheten med inriktning på industriproduktion. Om dennasalsning inte överfört verksamhelen till den kommersiella sektomskall verksamheten avvecklas. Någon anledning alt ompröva detta beslut finnsinte. Reparationsmarknaden i varierar kraftigt och motiverarvolymmässigt inte varvsverksamhet vid Varf. Konkurrenskraften ärdessutom svag på gmnd av låg effektivitet. beslötdåvarande att Varf skulle inriktas molreparationsverksamhet. Om denna satsning inle lyckades skulle verksamhetenavvecklas. Awecklingsbeslutei bekräftades av Svenska år 1978.Verksamheten har, efter beslut avseende de mindreoch medelstora varven, upprätthållits i avvaktan på kommissionens för de mindreoch medelstora varven rekommendationer. F.n. pågår överläggningar mellan Svenska Varv och lokala intressenter omekonomiska garantier för en omstmkturering av Varf till en mindrereparationsstation med sysselsättning för ca 100 personer. Någraändrade fömtsättningar för att upprätthålla driften vid Varf har inteframkommit, varför verksamheten, om ovan nämnda överläggningar blirresultatlösa, föreslås avvecklas i och med fullföljande av befintligorderstock, dock senast . Varven kommer framdelesatt ha behov av att på olika sätl eliminera produktionskostnadsnackdelarJämfört med vissa konkurrenter. Utnyttjandet av ett eget rederiengagemang,såväl i form av fartygsandelsägande som genom befraktningsverksamhet, kommeratt bli delar av Svenska Varvs marknadsföringsstrategi. Den kompetens, somdärmed upprätthålls, utgör även en bättre beredskap för hantering av framtidakundbortfall. Befraktningskunnandet skall samlas centralt i Zenit förall undvika både alt resurser byggs upp på flera ställen och atl intem konkurrensuppkommer samt för att möjliggöra en från varven oberoende kommersiellprövning av engagemangen. Rederiverksamheten skall drivas med lönsamhetskravoch med en lågprisprofil där investeringar endasl får göras inom givnaekonomiska ramar. Under speciellt 1980-talels första år skallrederiverksamhelen i samarbete med varven aktivt söka utveckla affärsidéer föratl skapa bättre beställningar hos varven. Sedankoncernens bildande har utveckling bedrivits inom ett flertal produkl- ochmarknadsområden. Effekter av utvecklingssatsningar tar erfarenhetsmässigtmycket lång lid att uppnå. Ivissa fall är kanske två till lillräckligt när nya marknader söks förbefintliga produkler men normall erfordas . Inom varven -därutveckling fått drivas parallelll med akuta lönsamhetsproblem ochverksamhetsreduktioner saml där ulvecklingserfarenheten och affärsorienteringenvarit liten kan effekter av utvecklingssatsningar förväntas ta längre lid.Trots della befinner sig vissa affärsområden, som l.ex. 1979/80:165 58 offshoreoch prefabricerade industrianläggningar, nära ell affärsgenombrolt och hardärför i planen inarbetats för storvarven. Övrigainlressanla utvecklingsområden för stmkturplanen ärundervattensleknologi och . Tolallsetl måsle dock effekten av dessa senare utvecklingssatsningar under försiahälflen av bedömas bli begränsad. Med en utvecklingssatsninguppgående till totalt 200 milj. kr. utöver redan beviljade medel bedöms deårliga sysselsättningseffekterna i mitten av 1980-talel lill ca 500 anställda. Vidkommande affärsutveckling ansvarar koncernledningen för kon-cemstmktur samtstödjer dotterbolagen i deras affärsutveckling. Dotterbo-lagsledningamaansvarar för affärs- och produktutveckling inom befintliga produktområden samlför att generera uppslag till nya verksamhetsområden. Denkommersiella sekiom omfattar f. n. industriföretagen inom Svenska Varv. Fömtomavkastningskrav är elt mål att industriföretagen skall skapa mereffekter förspeciellt varven. Företagel har en stark position inom främst återvinningsanläggningaroch barkpannor för cellulosaindustrin inom och Sydamerika.Företaget har också en stark ställning i för slörre anläggningar förindustriånga och inom kraft- och hetvattensektorn. Positionerna kan förstärkasgenom fortsatt produktutveckling och ytterligare internationalisering. För företagetfömtsätts en relativt stark expansion inom befintliga affärsområden. Calor-Celsius.Calor-Celsius starka ställning på VVS-installationer förvänlas kunnabibehållas. Den goda positionen på induslriinstallationer förvänlas kunnaförslärkas. Marknadsställningeni bör totalt sell kunna bibehållas. Viss expansion bör kunna ske genomökad internationalisering. För fömtses sålunda viss expansioninom befintliga affärsområden. Koncernens behov av motorer förväntas med beslutad simktur uppgå fill6-8 motorer . Vid en sådan volym blir en intern motorförsörjningekonomiskt motiverad med hänsyn till den lönsamhel som ligger iefterleveransmarknaden. SvenskaVarv föreslår därför alt all motortillverkning i koncernen koncentreras til!Götaverken Motor. Vidare skall företagel minska beroendet av den inlernamolorförsörjningen genom fortsalt salsning på dels exportmotorer, dels detverkstadssortiment saml de komponenter för prefabricerade industrianläggningarsom f. n. är under uppbyggnad. GötaverkenAluminium har få kopplingar till koncernen. Företagel är i sig självtkommersiellt sunt men bedöms kunna utvecklas bättre genom ny 1979/80:165 59 En avyttring av Aluminiumplaneras därför. I samband med avvecklingen av EriksbergsMekaniska Verkstad beslöl Svenska Varv atl ge trä- och plålverkstadenmöjligheter att fortsätta med en extern verksamhel i ett nybildat företag. Isamband därmed bildades Modul. Företagel gavs ett startbidrag menskulle vara lönsamt. Verksamhetens omfattning styrs utifrånredan tilldelade ekonomiska ramar och omprövas av koncemledningen. Omföretaget kan utvecklas bälire hos annan ägare, skall avyttring prövas. 3 KvantiHering av strukturplanen Svenska Varv har på grundval av marknadsprognosema bedömtdet ekonomiska utfallet av stmkturplanen och sysselsättningskonsekven- Resultatutveckling m. m. (mi.kr.) 1980 1981 1982 1983 1984 Totalt Fakturerad försäljning 6750 7000 6800 6500 7 200 kosinader -220 -210 -670 -140 -I- 30 -1210 - räntenetto exkl. effekt av soliditetsförstärkning -580 -435 -455 -515 -565 -2550 - ränteeffekt avsoliditetsförstärkning - -1-235 -1-235 -1-235 -t-235 -t- 940 - nedskrivning avanläggningar -360 -430 - - - - 790 Resultat före boksluts dispositioner och skatl -1160 -840 -890 -420 -300 -3610 Resullatsammanställningen är gjord i löpande penningvärdemed en inflationsuppräkning om . I resullatet ingår fömtom i tidigare avsnitt redovisadeverksamheter kosinader för moderbolaget, utvecklingsbolaget, utveckling av nyaprodukter samt för avveckling av P80. Koncernen har vid periodens början en skuldexponering isåväl dollar som schweizerfranc. I planen har emellertid inte kunnat görasnågon bedömning av framtida valutarisker eller andra risker. Räntenettot totalt förbättras som en effektav att ägaren fömtsafts lillskjuta medel så aft soliditeten höjs fr. o. m. år1980. Resullatet förutsätter atl satsningarna på samtligaangivna affärsområden lyckas. Om exempelvis satsningarna på offshore,prefabricerade fabriksanläggningar och gasfartyg misslyckas försämrasresullatet ca 1 100 milj. kr. Prop.1979/80:165 60 Känsligheten för ändringar i de anlaganden somresultatberäkningama bygger pä belyses av atl för storvarven påverkasresultatet med 650 milj. kr. om kostnadstäckningen ändras . i ändrade omkostnader påverkar resultatet med 300 milj. kr. i ändradkapitalbindning i pågående produktion ändrar resultatet med 100 milj. kr. 3.2 Behov av kapitaltillskott Tabell 3.Kapitaltillskottsbehov (milj. 1980 1981 1982 1983 1984 Totalt Löpande verksamhet Utveckling Introduktion Avveckling Överbryggning exkl. ned skrivning av anläggningar 210 225 865 465 385 2150 Nedskrivning av anlägg ningstillgångar omstrukturerade enheler Ränteeffekter soliditets förstärkning Speciella åtaganden Täckande av kostnader P80 Utveckling täcker kostnader för nya produkter.Introduktion avser kostnader för utvecklingsbolaget samt satsning påytterligare en applikation av prefabricerade fabriksanläggningar utöverammoniak/urea. Avveckling täcker i planen ingående kostnader för nedläggningav Öresundsvarvet och Varf och överbryggning täcker kosinader förverksamhet i omstmktureringssektom med avdrag för de överskott företagen i denkommersiella sektom genererar. Ränteeflfekten av soliditetsförslärkningen är beräknad som10% av den soliditetsförstärkning som fömtsätts erhållas i slutet av år 1980.Övriga kapitaltillskott för att täcka förluster aniages utbetalas i mitten avresp. år så att någon räntefördel eller -belastning inte uppkommer. Täckande av kostnader P80 är drifts- ochavvecklingskostnader för anslällningsgaranlin som beslöt om höslen1978 (prop. 1978/ 79:49, NU 1978/79: 17, rskr 1978/79: 115). Kapitaliseringen innebär atl koncemen ges en soliditetuppgående till vid utgången av samt molsvarande vid utgången av år1984. Balansräkningar (mitj. Maierial och pågående arbeten Summa skulder och eget kapital Kapitaltillskottenenligt 3.2 är inarbetade i det egna kapitalet. Den kraftiga ökningen avkundfordringarna beror på en återgång till konventionella betalningsvillkor med70% kredit från nuvarande kontantaf-färer med beställarslöd. Förvarvsorterna innebär planen personalminskningar med totall ca 8000 anställda,varav ca 2400 anslällda i (exkl. P80 ca 1000 anslällda), ca 360anställda i Kariskrona och , ca 2840 anställda i , ca 1 880anslällda i , ca 440 anslällda i och ca 100 anställda i . Prop.1979/80:165 62 SAMMANFATTNING AV BETÄNKANDE AV KOMMISSIONEN (I 1979:04)FÖR DE MINDRE OCH MEDELSTORA VARVEN 1 Inledning ...................................................... 63 1.1 Utredningens syfte och arbelsuppgifler ........ .. 63 1.1.1 Ulredningsarbelet ................................. .. 64 1.1.2 Arbetets uppläggning ........................... .. 64 2 Nulägesbeskrivning m.m...................................... .. 65 2.1 Orderslock ................................................ .. 65 2.2 Anlalet anställda ........................................ 65 2.3 Omsällningsfördelning .................................. 66 3 Marknadsfömtsättningarför de mindre och medelstora varven .. 68 3.1............................................................. Marknadsbedömningför de svenska mindre och medelstora varven (nybyggnadsverksamheten) ............... .. 68 3.1.1 Inledning ........................................... .. 68 3.1.2 Fartygsimporten till ................... .. 68 3.1.3 Marknaden för handelstonnage.................. .. 69 3.1.4 Förändringar i varvenskapacitet ............. 71 3.1.5 Varvens kapacitet i förhållandelill efterfrågevolymen .. 71 3.1.6 Export och konkurrenlländer ................... .. 73 3.2 Reparalionsverksamheten ....................... ........ 74 4 Arbelsmarknads- ochregionalpoliliska bedömningar .. .. 74 5 Kommissionens överväganden ochförslag............... .. 76 5.1 Allmänna överväganden .............................. 76 5.2 Stöd till produktutveckling ochmarknadsföring . 5.3 Slöd till investering ifiskefartyg m.m................. 80 5.4 Slöd lill kustsjöfarten ................................... 80 5.5 Beslällarstödel ........................................... .. 81 5.6 Överväganden rörande de skildavarvsenheterna 81 5.6.1 Varven inom ........ .. 81 5.6.2 De rederianknutna varven .................... .. 86 5.6.3 Övriga varv .......................................... .. 87 5.7 Övrigl ...................................................... .. 88 Särskiltyttrande ............................................... .. 89 Prop.1979/80: 165 63 1.1 Utredningens syfte och arbetsuppgifter De mindre och medelstora varven i , med huvudsakligproduktionsinriktning mot nybyggnalion av handelsfartyg, omfaltar f. n. lioföretag med ca 4400 anställda. Förelagen är ,, , ,inkl. , Varv och VerkstadsAB, AB Varv, , AB Varv och ABÅsiverken. Förelagens sloriek varierar krafligl från med ca 1540 anställda till med ca 60 anställda. Efterfrågan på de fartygstyper som den nämnda gmppen avforetag tillverkar har i huvudsak varil oförändrad Jämförtmed de närmast föregående åren. Den oförändrade efterfrågan lorde delvis varaen följd av del statliga beslällarstödel. Jämsides med egen fartygsproduktion levererade vissa av demindre och medelslora varven tidigare avsevärda mängder sektioner till storvarven.Ell måll på omfaltningen av dessa leveranser är atl de, mätt i lon stål ,uppgick till samma volym som den som utnyttjades i de mindre och medelsloravarvens egen produklion. Leveranser av sektioner har numera helt fallit bortsom en följd av krisen för de större varvsföretagen. Vidare har beställningarfrån den svenska marinen minskat i omfattning. Detta har lell till alt enslörre del av de mindre och medelstora varvens kapacitet har måst användas förproduktion av civila fartyg. har konkurrensen från slorvarven ökalgenom att dessa varv har börjat tillverka fartygstyper och fartygsslorlekar somde normall inte har producerat. Frågan om kapacitetsneddragning vid de mindre ochmedelslora varven har behandlals i prop. 1978/79:49 om vissa varvsfrågor.Riksdagen beslöl all ge regeringen lill känna vadnäringsutskoitet hade anfört i sitl betänkande nr 17 (prop. 1978/79:49, NU1978/79:17, rskr. 1978/ 79:115). Utskottet anförde atl ett konkret förslag rörande demindre och medelstora varvens stmktumtveckling borde utarbetas. En särskildkommission borde tillsättas för detta ändamål. Regeringen bemyndigade den 8 febmari 1979 chefen förindustridepartementet all lillkalla en särskild kommission med högst treledamöier med uppdrag all uireda frågor om de mindre och medelslora varvensslmktur-anpassning och behov av slöd. 1 direktiven (Dir. 1979: 21) angavs ihuvudsak atl kommissionen skulle - på grundval av dels de svenska mindre och medelstoravarvens konkurrensförmåga, dels efterfrågan på fartyg överväga hur de enskildavarvens kapacilet bör anpassas lill den förvänlade eflerfrågan inom deltaområde. 1979/80: 165 64 - beaktamöjligheterna atl inrikta produklionen mol nya produktområden och all samordnaresurserna mellan olika varv, - bedöma vilkaföretag som på sikl är konkurrenskraftiga utan slalligl slöd, - samråda medSvenska och ulredningen om alternativ produktion vid varven (11978:05) avseende siorvarvens kapacilet och inriktning. - redovisa dearbetsmarknads- och regionalpoliliska konsekvensema av struklurförslagel liksomberedskapskonsekvenser, - framlägga deförslag om statligt stöd som kommissionen anser behövs under enövergångsperiod, - bedriva arbeteti samråd med berörda företag och anslällda. 1.1.1 Utredningsarbetet Ledamöier, experter och sekretariat. Med slöd av regeringens bemyndigande lillkallade dåvarandechefen för industridepartementet, statsrådet , den 27 febmari 1979såsom ledamöier generaldirektör , direktör och bankdirektörLars-Gunnar . Departementschefen utsåg atl vara ordförande. Som experler i kommissionen har medverkai civilingenjörGöran , (CF-STF), ombudsmanJan-Erik , (),deparie-menlssekreierare , arbelsmarknadsdeparlemenlel, ombudsmanInge , Svenska Induslritjänslemannaförbundei (SIF), f. d. biir.förbundsordförande , (Metall), avdelningsdirektör , induslrideparlemenlet. och direktörTorgny , . Kommissionens huvudsekrclerarfunklion har under slörredelen av kommissionens arbele fullgjorls av departemenlssekreleraren HerlhaBengtsson, induslridepariemenlei. Fr.o.m. den har ocksåavdelningsdireklör medverkai i arbelel inom sekrelarialel. För all fä underlag lör sin bedömning i fräga om bl. a.varvens marknads-förutsäilningar, ekonomi saml tekniska och organisatoriskaslandard har kommissionen anlilal utomstående konsulter. Kommissionen har vidare sammanlräflal med förelrädare församtliga förelag och anslällda. Kommissionen har hafl överläggningar med rederiföieningenför mindre sjöfart, förelrädare för Örlogsbas (Muskövarvei) ochFörsvarels malerielverk. Svenska Varv AB:s koncernledning, företrädare förfiskerisiyrelsen, utredningen orn alternativ produklion vid varven, länsstyrelsenoch i , kommun, ulvecklings- 1979/80: 165 65 fonden i saml personalorganisationerna vidFinnboda Varf. Kommissionen har dämiöver mottagit etl anlal skrivelser. Kommissionen har i skrivelse till regeringen den 25 juni1979 särbehandlat frågan om varvens borgensåtaganden. 2 Nulägesbeskrivning m. m. fanns vid de akluella varven i beställningsammanlagi 65 fartyg för leverans . Huvuddelen avleveransema kommer all ske . Orderlägel är för flertalet av varven f. n. sådanl atl delur såväl produktions- som sysselsättningssynpunkt är nödvändigl all beslul omnya order fallas senast . Samtliga varv uppger all de förhandlar med olikabeställare med förhoppningar alt få nya order. I förhandlingama är dock fråganom erhållande av statligt beställarslöd av cenlral betydelse och kan sägasvara avgörande för möjlighelema att kunna teckna nya order. Nedansiående sammanfattning utvisar antalet anställda åren1977-1979. Av labellen framgår all anlalet anslällda reducerats . De berörda företagen planerar yllerligareredu- 5 1979/80. Prop.1979/80: 165 Om dessa planer fullföljs blirreduceringen för . Med hänsyn lill den historiska omsättningsutvecklingen m.m. vid de aktuella varven kan varven sammanföras i fyra olika ägargmpper: - Medelstoravarv; omfattande , , och (rederianknutna) - FartygsentreprenaderAB (frislående) - Mindre varv;omfattande Åsiverken, samt Marinteknik - Kariskronavarvet (), Varv (), Varf() Dessa varv har alllsedan 1960-lalel - med ett avbrottunder - hafl en slor tillväxt av omsättningen. gällersåväl nybyggnalion som övrig verksamhet, främsl reparationer. De medelsloravarven levererade fartyg till ell värde av 211 milj. kr., vilkel kanjämföras med leveransema , vilka uppgick till 511 milj. kr. Denlotala omsätlningsfördelningen i milj. kr. framgår avföljande tabell: Som framgår av labellen varierar varvens omsättning förnybyggnation (Nyb.) relativt krafligl mellan de olika åren. Detla kan lill slordel förklaras av atl samtliga varv har kapacitet att bygga ca Ivä fartyg igenomsnili . Dä resullatavräkningen i allmänhel sker vid leverans kandärför även en måttlig förskjutning i tiden få till effekt alt man vissa årresultalavräknar tre leveranser under det all man ell annat år endasl har enleverans. För reparationsverksamheien (Övr.) vände den tidigaretillväxten lill en nedgång , varefler en ökning skellår 1978. Svängningarna beror enligt varven pä konjunkturerna och denstagnerande omsättningen saml på en hårdnande konkurrens. Historiskt setl har bedrivit lego-och enire- 1979/80: 165 prenadverksamhet för slorvarven. Egen varvsproduklionharendast bedrivits i mindre skala och då omfattat skrovbyggen. Som framgår avföljande omsällningssiffor för åren 1975- 1978 har därtor övrig verksamheldominerat Krafligl i relalion till varvsverksamhelen. Omsällningsfördelningunder åren 1975- 1978 1975 milj. kr. Tolall milj. kr. Summa milj. kr. Under senare delen av perioden har mol bakgrund avsiorvarvens minskade behov av lego- och enireprenadverksamhelFarlygsentreprenader AB slräval efter alt ersätta della med ökadvarvsproduklion i egen regi. Dä koncernens varv i såväl Karislad som saknarulrustningskapa-ciiel omfattar denna nybyggnalion fortfarande endast skrov tillfariyg. Jämfört med de medelslora varven är f. n.alllsä inle nägol direkl nybyggnaiionsvarv för leverans av hell färdiga fariygannal än i samarbele med andra varv. Omsäilning i milj. kr, under åren 1975- 1978 för gruppenav mindre varv framgår av följande labell. ()vr. Summa milj kr. Tillväxten i omsättningen för dessa varv har varil litenoch Jämfört med de medelstora varven har svängningarna mellan åren varit små.För de mindre varven gäller att huvuddelen av såväl nybyggnalion som reparationeravsell beställningar frän olika slalliga myndigheter och verk saml försvaret.Slorieken av medelsanslag hos de senare har därför haft storl inflytande pätillväxten. Beträffande Åsiverken kan anmärkas atlomsättning-"'övrigr" avser en produklion ulanför varvsrörelsen, somnedlagts , saml atl varvet ej bedriver någon reparationsverksamhet. 1979/80: 165 Omsättningeni milj. kr. för rubricerade varv framgår nedan. FörKarlskronavarvet ingår i nybyggnadsverksamheten både mililär och civilnybyggnalion. Summa milj. kr. Omsättningensstorlek har för samtliga tre varv under de i labellen redovisade åren varilmycket känslig med avseende på leveranstidpunkten för nybyggnationer. gördet svårt att utläsa någon trend. Således har omsättning sjunkitkonslani under de senasle tre åren från 209 milj. kr. lill 148 milj.kr. Med beaklande av Kariskronas i jämförelse med lidigare år myckelhöga värde av pågående arbeten vid slutet av blir bilden dock en annan. BeträffandeSölvesborg framgår av labellen att nybyggnationen de två senasle åren utgjortden huvudsakliga produklionen. Under seplember påbörjades emellertidarbelel med alt avveckla nybyggnadsverksamheten vid varvet. 3 MARKNADSFÖRUTSÄTTNINGAR FOR DE MINDRE OCH MEDELSTORA VARVEN 3.1Marknadsbedömning för de svenska mindre och medelstora varven (nybyggnadsverksamheten) Desvenska mindre och medelstora varven är slarkihemma-marknadsorienterade. F.n. ulgörs deras orderstock huvudsakligen av leveranserlill svenska redare. Uiöver de svenska redarna, beslår varvens kunder främst avstatliga beställare (slalliga verk). Av avgörande belydelse för varvensmarknadsulsikler är därför dels benägenhelen hos svenska redare all beställahos svenska varv och dels marknadsutvecklingen inom de områden där svenskaredare opererar. Densvenska varvsindusirin domineras av storvarven, som främsl satsat på slortvolymtonnage för export. Tolall har svenska redare belagt i genomsnitt 0.5milj. under 1970-talel, varav 0.2 milj. krbt. Prop.1979/80:165 69 avsett tonnage mindre än 400(K) dwl. De tre varv säganderederigmppernas kontroll över en betydande del av de mindre och medelsloravarvens kapacitet, har bidragil lill all andra redare i belydande utsträckningbeslälll ulomlands, särskilt innan beslällarstödel infördes. För fartyg under 40000 dwl uppgick importandelen lilldrygt . importen avsåg endast i begränsadomfattning mindre och medelstort tonnage. Vidare har importandelen minskalkraftigt sedan beslällarstödel infördes. Del kan här noleras alt de mindreredarna av olika skäl har en viss benägenhet alt beställa hos svenska varv. 3.1.3 Marknaden för handelstonnage När det gäller marknadsutsikterna för handelstonnageredovisar kommissionen sammanfattningsvis följande analys. Tonnage större än 1 000 dwl: Befraktningsmarknaden har varit god eflerett antal svåra år. Intresset för skeppning av småkvantiteter olja har ökal. 1slorleksklas-serna 6000-10000 och 30000 dwl är fartygsbeståndet relativt nytt,men kontraktering sker ändå främst inom denna gmpp. Mindre tankfartyg på2000-3000 dwl är äldre, men relativt få beställningar sker.