prop · G3032 · 1979-12-31 00:00:00 — Övervägande skäl talar sålunda enligt promemorian för allnuvarande sekretesskydd behålls 1 sak. Fömlombefallning med ärenden angående tullar och andra skatter o. d. har tullverketvissa uppgifter som faller utanför ramen för skattesekretessen enligtpromemorieförslaget. När del gäller brottsbekämpande verksamhet, äremellertid 10 kap. 19 § promemorieförslaget tillämplig, såvitt avser skydd förenskild. Vidare har till uppgift alt ge tillstånd till vissnäringsverksamhet, såsom i fråga om lullupplag och tullager. För sådantillståndsgivningsverksamhel kan sekreiess föreskrivas med stöd av 9 kap. 4 §promemorieförslaget. Ienlighet med det anförda har 10 kap. 1-6 §§ promemorieförslaget utformats.Huvudbestämmelsen om sekretess hos skatte- och tullmyndigheterna finns i 1 §,I 2 § regleras sekretessen rörande vissa speciella skatteärenden, Sekreiessbelräffande skattekontroll föreskrivs i 3 §, 4 § behandlar sekretess i ärendensom i allmänhet handläggs hos lokal skattemyndighet i första instans. För sådantullkoniroll som inte avser skatt eller avgift ges bestämmelser om sekreiess i5 §. I nu nämnda paragrafer finns 1979/80:2 Del A 9 kap. 1-3 .« 255 För vissa ärenden som avses i 2 § gäller dock absolut sekretess,I 1 och 4 §§ finns regler om sekreiess hos domslol med rakt skaderekvisit.Vissa ärenden där svensk myndighet bistår utländsk skatte-eller tullmyndighetberörs av 6 §, En lidsgräns för sekreiessen i fråga om uppgift i allmänhandling föreskrivs slutiigen i 7 §, Remissyttrandena:Remissinstansernas inställning till promemorieförslaget såvitt gällerskaltesekretessen kan beskrivas som splittrad. Visserligen lämnar de flestaförslagel utan erinran men bland dem som behandlar frågan särskilt ärmeningarna delade. Några godtar förslagel. Till den gruppen hör kammarrätten iSundsvall och datainspektionen. Andra är mer kritiska. Sålunda uttalar sigkammarrätten i , och länsslyrelsen i länför en ordning som mera överensstämmer med den nuvarande så lill vida alluppgifter i deklarationer och revisionspromemorior och liknande uppgifter börvara omgärdade med absolut sekretess, anser dock atlhuvudlinjerna i promemorieförslaget är godtagbara, om man vill genomföra enkonsekvent reglering av handlingssekreless och tystnadsplikl i en och sammalag. Någon erinran mol atltulllsekretessen regleras gemensamt med skallesekretessen har inie gjortsunder remissbehandlingen. Från flera håll framförs invändningar mot den lagtekniskautformningen av beslämmelserna om sekretess på skatte- och tullområdet och motdetaljer i de särskilda paragraferna i promemorieförslaget. Förslag liUskalleregisterlag m. m.: Sedan promemorieförslaget har lagls fram, harriksskatteverket och statskontoret behandlat bl, a, sekretess- ochiniegriietsfrågor rörande ADB-syslemel för skalleadminislralionen i en nyrapport: Rationalisering av skatteadministrationen. Delrapport 1978:2, Förslaglill Skalteregisleriag m, m. Rapporten har överiämnats lill regeringen och harremissbehandlats. Remissbehandlingen har avslulals, och förslagel tillskalteregisleriag övervägs f n, inom budgeldepartemeniei, I rapporten läggs fram -förutom förslag till skalteregisleriag - förslag till ändring i 17 § SekrL, Sommotiv lill del senare förslagel anförs i rapporten främst följande (s. 14,44).De skatleregister som skall finnas i del nya ADB-syslemel förskatteadministrationen kommer att innehålla åtskilliga uppgifter avinlegritetskänslig natur. Det måste därför skapas etl sekretesskydd förskatleregistren. Det föreslås atl del i 17 § SekrL införs en beslämmelse härom.Många uppgifter i registren bör inte vara sekretessbelagda, i. ex. de som skallfinnas i taxerings- eller debileringslängd. Med hänsyn härtill kan interegistren som sådana sekretessbeläggas i sin helhet. Sekreiessen för i ställetknytas lill vissa uppgifter i registret. 1 avvaktan på ny sekretesslagstiftninghar sekretessbestämmelsen utformats efter förebild av promemorieförslaget. Regeringenhar förelagt förslag lill ändring i SekrL (prop. 1978/79:51).Bl. a. föreslås alt del i en ny 17 a § skall införas bestämmelser om sekreiessför skatleregister. I väntan på den nya sekrelesslagen har paragrafen Prop.1979/80:2 Del A 9 kap. 1-3 H 256 ulformalsi nära anslutning lill 17 §. Något skaderekvisit har sålunda inte tagils in ibeslämmelsen. Föredraganden: Nuvarandereglering av skaltesekretessen kännetecknas av all både handlingssekretess ochtystnadsplikt knyts lill vissa handlingar, som självdeklarationer ochrevisionspromemorior, medan andra handlingar med kanske lika ömtåligt innehållinte är sekretesskyddade. Promemorieförslaget innebär en enhetlig reglering avskaltesekretessen så lill vida all ömtåliga uppgifter i den egentligabeskattningsverksamheten sekretessbeläggs oavsett i vilken handling de finns.Kravel på insyn tillgodoses genom skaderekvisit. De remissinstanser som ärkritiska mol promemorieförslaget förordar alt man i det stora hela behållernuvarande ordning med en absolut sekretess för innehållet i vissa handlingar. För min del anser jag atlen sådan lösning ger anledning till olika betänkligheter. Lösningen skullerimma illa med en av grundprinciperna bakom den nya sekrelesslagen, nämligenall uppgifter som sådana är skyddsvärda och alt deras förekomst i olika formerinte bör ha någon betydelse i sekreiesshänseende. Vidare måsle man beakta denomläggning av taxeringsförfarandet som föreslår. Omläggningen innebär all mångaav de uppgifter som finns i självdeklarationer och andra handlingar, som ärsekretesskyddade, tillsammans med andra uppgifter förs in i skatleregister medhjälp av ADB-teknik. Del är uppenbart att en sekretessregel för uppgifterna iskatleregister skulle bli mycket svårtillämpad, om det skulle bli avgörande försekretessfrågan varifrån uppgifterna har inhämtats. Jag vill därför i principansluta mig lill promemorians förslag om en enhetlig lösning i fråga omsekreiessregleringen på skatteområdet. Vad sedan angår frågan omvilken styrka sekretessen bör ha på detta område är del givet atl man måsteeftersträva en lämplig avvägning mellan skydds- och offenllighelsinlressena. Deskattskyldigas långtgående plikt all lämna uppgifter om sina förhållanden gerskyddsaspekten en särskild tyngd. Man kan nämligen inte bortse från alt del avden stora mängden skallskyldiga skulle upplevas som inlegritelskränkande alluppgifter i deras självdeklarationer kom lill offentligheten, även om en delav dessa uppgifter i och för sig är av tämligen alldaglig beskaffenhet. Vidareär del klart all ett utlämnande av uppgifter om etl företags affärs- ochdriftförhållanden ofta kan medföra skada för företagel. I vissa särskUda typerav skalleärenden är skyddsinlressel särskilt uttalat. Den kritik som underremissbehandlingen har riktats mot promemorieförslagets regler omskattesekreless går också i stort sett ul på all de är alllföroffenllighetsvänliga, i vaOe fall när det gäller verksamhelen i första instans.Vill man tillmötesgå kritiken, måsle skallesekretessen i första instans görasabsolut. Som framgår av del föregående har gällande rätt denna innebörd. Ocksåenligt min mening talar starka skäl för all nuvarande sekrelessnivå påskatteområdet behålls. Visseriigen föreligger här ett beaklansvärtinsyns-intresse. Detta inlresse kan dock tillgodoses i inte oväsentlig mån påannal Prop.1979/80:2 Del A 9 kap. 1-3 §§ 257 sättän genom en sekretessregel med omvänt skaderekvisit. En möjlighel är all låtaprocessen vid skattedomstol i princip vara offentlig. En annan möjlighel alltillgodose offenllighetsintresset är att undanta beslut om taxering och omskatt m. m., från sekreiessen. Jag förordar atl promemorieförslaget i dessadelar genomförs. Detta innebär i fråga om t. ex. den årliga laxeringen all bl.a. uppgifterna i inkomst- och förmögenhetslängderna blir offentliga liksomtaxeringsnämnds beslut om avvikelse från självdeklaration. Pågrund av del anförda anser jag alt den nuvarande sekreiessnivån påskatteområdet bör behållas. Somföreslås i promemorian bör tullsekrelessen regleras gemensamt medskaltesekretessen. I principiell anslutning till vad som förordas i fråga omsekreiessen på skalleområdet anser jag atl nuvarande sekrelessnivå inomtullverket bör behållas. Därför föreslås liksom i promemorian all ett omväntskaderekvisit skall gälla beträffande uppgifter hos lullverkel. Vidutformningen av departementsförslaget har eftersträvats all göra regleringenenklare och lättare all tillämpa. Pågmnd av de överväganden som har redovisats har bestämmelserna om skalle- ochlullsekretess i deparlemenisförslaget förts samman i tre paragrafer. Den förstainnehåller bestämmelser om sekreiess som motsvarar 1 och 2 §§ och en del av 4 §i 10 kap. promemorieförslaget och som avser den egentliga verksamhelen altbesluta om skall och om taxering m. m. I den andra paragrafen finnssekretessföreskrifter som rör vissa särskilda ärendelyper vilka ipromemorieförslaget regleras i 3 och 4 §§ och som har anknytning till men ändåligger något vid sidan om nämnda verksamhet, t. ex. särskilda ärenden omskattekontroll. I stort sett samma regler gäller för sekreiessen enligt de bådanu berörda paragraferna. Den tredje paragrafen rör de ärenden medinternationell anknytning som avses i 10 kap, 6 § promemorieförslaget. Delkan tilläggas all en speciell typ av tullärenden, som inte har berörts i detföregående men som i promemorieförslaget omfattas av 10 kap. 5 § andra styckel,inte omfattas av departementsförslagel, eftersom denna typ av ärenden numerahar upphört Ofr SFS 1978:462). Den tystnadsplikt, som är föreskriven i 8 §förordningen om bevis för vinnande av områdesbehandling enligt konventionenangående upprättandet av Europeiska frihandelssammanslutningen, kommer dockalkjämt atl gälla i fråga om de tidigare ärendena. Inom lullverkel kan del varaaktuellt alt tillämpa också en annan tystnadspliktsföreskrift som inte ingår iden nya sekretesslagen, nämligen 6 § lagen om gränstullsamarbete med annanstat. Påmotsvarande sätt som i promemorieförslaget finns föreskrifter om sekretess somär tillämpliga i brottsbekämpnings- och tillståndsgivningsverksamheli 9 kap. 17 och 18 §§ resp. 8 kap. 6 § departementsförslagel. \1 1979/80. Prop.1979/80:2 Del A 9 kap. I 258 Enligtyörsraslyckel gäller sekreiess för en uppgift om enskilds personliga eller ekonomiskaförhållanden, när uppgiften förekommer i myndighets verksamhet av visst slag påskatteområdet m. m. Verksamheten skall avse antingen bestämmande av skall ellerockså fastställande av underlag för bestämmande av skall. Denförstnämnda typen av verksamhet avser först och främst del som i 10 kap. 1 §promemorieförslaget kallas beräkning av skatt, dvs. t. ex. debitering avpreliminär eller slutlig skatt eller jämkning av eller nedsättning av avdragför preliminärskatl. Men den avser också bl. a. nedsättning av eller befrielsefrån slutlig skatt Ofr 10 kap. 4 § första styckel promemorieförslaget). Tillden andra typen av verksamhet hör i första hand taxering som i lagtextenuttryckligen nämns som exempel på fastställande av underlag för bestämmande avskall. Med taxering avses både taxering för inkomst- och förmögenhetsskatt ochfastighetstaxering. Likaså åsyftas värdesällning av aktier i bolag ellerandelar i ekonomiska föreningar lill ledning för taxering Ofr 10 kap. 2 § andraslyckel promemorieförslaget). Som verksamhet av nu angivet slag är vidare allräkna dispensärenden Ofr 10 kap. 2 § första och iredje styckenapromemorieförslaget), inte bara sådana som f n. omfattas av sekreiess ulanockså andra som handläggs av regeringen eller . Dessutominnefattas ärenden om förhandsbesked i laxerings- och skattefrågor Ofr 10 kap.2 § tredje stycket promemorieförslaget). Intebara själva laxeringsärendena etc. täcks av ullrycket verksamhet som avserbestämmande av skatt osv. utan också t. ex. regisierföring och annan verksamhetsom har anknytning lill förfarandet men saknar ärendekaraktär. Vidare fallerunder sådan verksamhet alt företräda det allmänna som part i skalteprocess viddomstol. Förevarande paragraf är tillämplig i skalteprocessen också fördomstolarnas del. Eftersom domslolssekrelessen enligt 12 kap. 1 § är subsidiärlill direktverkande regler om sekreiess hos domslol, kommer den paragrafen inteatl bli tillämplig i processen hos skattedomstol. Rådgivningsverksamhetryms knappast under bestämmelsen. Inte heller ärenden om sådan skattekontrollsom utförs utanför ramen för etl taxerings-ärende kan sägas avse bestämmande avskatt eller fastställande av underlag för bestämmande av skatt. Detsamma gällerärenden om kompensation för eller återbetalning av skatt eller om anstånd mederläggande av skatt. berörda ärendelyper faller i stället under 2 §. Sekretessen omfattaruppgifter om såväl den som är föremål för taxering etc. som tredje man vilkensförhållanden är berörda. 1 enlighel med vad som har anförts tidigare skallskaderekvisit lillämpas i två fall. För det första gäller etl omväntskaderekvisit i fråga om uppgift hos . För del andra gäller ell raktskaderekvisit i skatteprocess i domstol. 1979/80:2 Del A 9 kap. I § 259 föruppgift i mål skall lillämpas på alla uppgifter som är av betydelse i målet.För all vara av betydelse i målet skall en uppgift hänföra sig till eri frågasom är föremål för domstolens prövning Ofr prop. 1971:30 s. 579 fO. Att entaxering överklagas på någon punkt, t. ex. därför all ett yrkande i ensjälvdeklaration om avdrag inte har följts, medför alltså inte att allauppgifter i deklarationen omfattas av den offentlighet som råder iskalteprocessen i domslol. Uppgifter, som inte på detta sätt har betydelse imålet och som har erhållits från en annan myndighet, där de ärsekretessbelagda, behåller den sekreiess som de har hos den andra myndigheten.För uppgifter, som inte är sekretessbelagda hos den myndighei som de harerhållits från, gäller däremot del raka skaderekvisilet. Saknar uppgifterbetydelse men har de inte erhållits från en myndighet ulan från denskallskyldige lillämpas också huvudregeln med del raka skaderekvisilet påuppgifterna. Eftersomhuvudregeln innebär all presumtionen är för sekreiess för uppgifter hostullverket, blir utrymmet all lämna ul uppgifter därifrån begränsat. Vad angårdel raka skaderekvisilet i fråga om uppgift i mål hos domslol är del givet altbedömningen av sekretessfrågan blir en annan, eftersom presumtionen är föroffentlighet. Förekommer det uppgifter om t. ex. sjukdom som grund för yrkandeom avdrag för nedsatt skatleförmåga, för del i allmänhet antas atl röjandeskulle medföra men för den enskilde. Uppgifter som rör intäkter och avdrag fårlikaså normalt anses hemliga. Också beträffande uppgifter som har inhämtats vidtaxeringsrevision och liknande kontroll torde skaderekvisilet få anses uppfyllti flertalet fall. Liksomi promemorian har ordet skall i princip samma betydelse som i RF. Med anledningav atl bl, a, kammarrätten i har anmärkt all ordel skall inte skullevara entydigt har dock skatlebegreppel preciserats i andra styckel. Ienlighet med promemorieförslaget Ofr 10 kap, 1 § iredje stycket 1) undantasarvsskatleärenden från tillämpningsområdet för skaltesekretessen enligtdepartementsförslagel. Som har framhållits av JK och finns delknappasl anledning all göra skillnad på arvs- och gåvoskatt isekretesshänseende. Till skillnad från promemorieförslaget innebär därfördeparlemenisförslaget atl också gåvoskatteärenden undantas från detsekretesskyddade områdel. Medskatt avses sålunda såväl de direkta skatteformerna inkomst- och förmögenhetsskattsom alla former av indirekt skatt. Omsättningsskatt och tull anges särskill somlyper av indirekt skatt. Även indirekta skaller som betecknas som avgifteromfattas av ordel skall. Som exempel kan nämnas särskild beredskapsavgifl föroljeprodukter, avgift vid införsel av vissa bakverk, avgift på vissadryckesförpackningar och särskild avgift enligt 39 § lullagen. Den fömtvarandeallmänna arbetsgivaravgiften utgjorde en annan form av indirekt skatt. Medskatter jämställs i departementsförslaget vissa avgifter. Liksom ipromemorieförslaget gäller del de nuvarande arbetsgivaravgifterna och 1979/80:2 Del A 9 kap. 1 ii 260 prisregleringsavgifler.Vid sidan av dessa avgifter omfattar departementsförslagel lill skillnad molpromemorieförslaget också liknande avgifter. Som liknande avgifter får i deltasammanhang anses t. ex. skrotningsavgift och andra avgifter som liknar denämnda därigenom att de inte är direkt bundna till en prestation från detallmännas sida gentemot avgiftsbetalaren. Del sagda innebär all bl. a. devegelabilieavgifter som generaltullstyreisen har berört i sitt remissyttrandeinte inbegrips i uttrycket liknande avgifter. Beträffande nu nämnda avgifterkan sekrelessbehovel inte anses tillräckligt starkt för all motivera sekrelessbeläggning.Vidare likställs med skatt dels skatte- och avgiftstillägg, delsförseningsavgifter Ofr 10 kap. 4 § andra slyckel promemorieförslaget).Slutligen jämställs verksamhet som avser bestämmande av pensionsgrundandeinkomst med verksamhet som avser bestämmande av skatt Ofr 10 kap. 1 § förstastycket promemorieförslaget). Påmotsvarande sätt som i promemorian undantas i iredje stycket från sekreiessbeslut varigenom skatt eller pensionsgrundande inkomst bestäms saml beslulvarigenom underiag för bestämmande av skall fastställs Ofr 10 kap. 1 § Iredjeslyckel 2 promemorieförslaget). Till beslul som här avses hör bl. a. beslul omdebitering eller jämkning av preliminärskall, beslul om taxering, beslul omåsällande av särskilt taxeringsvärde på faslighel, beslul om rättelse avtidigare beslul liksom beslut om eftertaxering och beslut varigenom taxeringändras eller upphävs. Vidare är beslut om nedsättning av eller befrielse frånskall och beslut om värdesällning av aktier eller andelar offentliga Ofr 10kap. 2 § andra styckel och 4 § första slyckel promemorieförslaget). Tillskillnad mot promemorieförslaget gäller beslulsoffentlighelen inte baraslutliga beslut ulan också preliminära beslul som meddelas under ettskatteärendes gång och som den skallskyldige kan få omprövade inom ärendetsram. I den mån sådana beslul har rättsverkan eller är verkslällbara får deanses utgöra beslul varigenom skatt bestäms. Beslulsoffentlighelenomfattar bara beslul som innebär atl skall bestäms eller underlag för bestämmandeav skatt fastställs och avser alltså inte beslul i dispensärenden och beslut iärenden om förhandsbesked i taxerings- och skattefrågor. En i viss månkontroversiell fråga har varit om beslut om avvikelse från självdeklarationskall vara sekretessbelagda. Denna typ av beslut kommer att försvinna i del nyalaxeringsförfarandet och skall ersättas av beslul varigenom taxering åsätts Ofrprop. 1977/78:181 s. 219). All undanta sådana beslut från principen att beslulskall vara offentliga bör inte komma i fråga. Inte heller bör beslul, varigenomt. ex. reklamskatt eller kilometerskatt bestäms, vara hemliga, något som hardiskuterats under remissbehandlingen. I Iredje styckel görsytteriigare ell undanlag från sekrelessbeläggningen, vilket också har sin motsvarigheti promemorieförslaget Ofr 10 kap. 1 § tredje slyckel 3). Undantaget, som bl. a.avser uppgift om utdelning på aktier, har angetts inte direkt i sekrelesslagenutan genom en hänvisning lill taxeringslagens föreskrifter i frågan. Genom denvalda konstmktionen kan ytteriigare Prop.1979/80:2 Del A 9 kap. 2 261 undantagfrån sekreiessen göras, om del visar sig behövligt. Föreskrifter om sådanaundantag kan las in i antingen taxeringslagen eller någon annan författning omförfarandet vid beskattning, l.ex. uppbördslagen, lagen om mervärdeskall,lullagen eller lagen om förfarandet vid viss konsumtionsbeskallning. Ifjärde stycket anges en tidsgräns för sekreiessen Ofr 10 kap. 7 §promemorieförslaget). 1paragrafen ges bestämmelser om sekreiess i vissa ärendelyper som har anknytninglill men ändå ligger någol vid sidan om den verksamhet som regleras i 1 §. Förstastycket är uppdelat i tre punkter. Gemensamt för dessa är att sekretess enligt1 § gäller också i de ärenden som anges i punkterna. Detla innebär bl. a. allskaderekvisit skall lillämpas i fråga om uppgifter hos lullverkel och uppgifteri mål hos domslol. Vidare har ordel skall samma betydelse som i 1 §. Med skallskall jämställas de avgifter som avses i 1 § andra styckel. Slutligen skalltidsgränsen i 1 § Oärde stycket tillämpas. Punkt 1 rör i första handsärskill ärende om kontroll beträffande skatt eller säkringsåtgärd i sambandmed sådan kontroll Ofr 10 kap. 3 § promemorieförslaget). Med "särskillärende" åsyftas här skattekontroll m. m. som inte ingår som ett led i etllaxeringsärende eller liknande ulan är ett frislående förfarande. Som exempelkan nämnas ärende hos ränsskallerätt angående eflersökning enligtbevissäkringslagen för skalle- och avgiftsprocessen. Vidare gäller punkt 1lullkonlroll som inte faller under 1 § och inte heller utgör särskill ärende omskattekontroll ulan som består i faktisk verksamhet, såsom rutinmässig fysiskkontroll av gods och transportmedel Ofr 10 kap. 5 § första styckelpromemorieförslaget). I punkt 2 avses ärenden omkompensation för eller återbetalning av skall m. m. Ofr 10 kap. 4 § förstastycket promemorieförslaget). Enligt andra stycket i förevarande paragrafundantas beslut i sådana ärenden från sekretessen. Vad som åsyflas med punkt 2är t. ex. ärenden enligt lagen (1970:944) om kompensation för särskildvaruskatt eller uOämningsskatt (omtryckt 1974:445) eller lagen (1973:37) omavgift på vissa dryckesförpackningar (omtryckt 1975:144, ändrad senast1978:125). I ärenden av detta slag har del ansetts föreligga sammasekrelessbehov som i sådana ärenden enligt samma lagar som avser bestämmande avskatt. Punkt 3 angår ärenden omanstånd med eriäggande av skatt m. m. enligt bl. 48 § uppbördslagen Ofr 10kap. 4 § andrastycket promemorieförslaget). 1 sådana ärenden kan förekommauppgifter om arbetslöshet, sjukdom eller annal ömtåligt förhållande. Däremotavses inte ärenden enligt lagen (1968:276) om uppskov i vissa fall medbeskattning av realisationsvinst (ändrad senast 1976:344), ulan dessa ärendenomfattas av 1 §. Enligt andra stycket är också besluten i de ärenden som fallerunder punkt 3 undanlagna från sekreiess. Prop.1979/80:2 Del A 9 kap. 4 § 262 Enligtavtal mellan och de övriga nordiska länderna om handräckning i skatteärendenhar åtagit sig all bl. a. delge handlingar, göra utredningar samtuppbära och driva in skall för de andra ländernas räkning (se SFS 1978:723). artikel i avtalet följer all svenska sekretessbestämmelser skall lillämpasbeträffande förfrågningar, upplysningar, uppgifter och andra meddelanden somenligt avtalet ingår till . Motsvarande gäller i ärenden om handräckningåt myndighei i , och Förenta Stater (kungörelser1935:368,1937:1005 och 1941:10(X)). Likartade bestämmelser finns i ett avtalmellan och om social trygghet (se SFS 1976:722) och i enöverenskommelse mellan om ömsesidigtbistånd i tullfrågor (se SFS 1976:929). Påmotsvarande sätt som i 17 § SekrL, 117 § taxeringslagen och 50 § lagen(1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allmän försäkring angesdärför i förevarande paragraf att sekreiess enligt 1 och 2 §§ gäller också iärende om handräckning eller bistånd i molsvarande verksamhet hos myndigheteller annat organ i främmande stat, i den mån avtal härom har Iräffals med denandra staten. Paragrafengäller sekreiess i verksamhet som avser framställning av statistik m. m. Gällanderätl: i fråga om handlingssekretess 14 § första stycket (belräffandekriminologisk undersökning för forskningsändamål)och 16och 19 a §§ SekrL saml ifråga om tystnadsplikt de föreskrifter som anges i bilaga 5 som nr 77, 88, 124,126, 129, 153 och 155 Promemorieförslaget:10 kap. 8 § 1promemorian framhålls all del i fråga om statistikuppgifter föreligger enintressekonflikt mellan önskemålet om allmän insyn i statistiskt primärmaterialoch hänsynen till den enskildes integritet. Etl skäl för alt ha en långtgåendesekretess är att offenllighetsintresset på denna punkt ler sig förhållandevissvagt. Integriletsinlressel däremot är påtagligt, någol som illustreras av atlstatistiska centralbyrån (SCB) ensam för ett hundratal personregister.