prop · G303150 · 1979-12-31 00:00:00 — därvid förutsatts, får betraktas som etl minimum omproduktionsapparatens konkurrensförmåga skall kunna bibehållas och om rimligaambitioner i bostadsbyggandet skall kunna vidmakthållas. Något utrymme för atlpå etl annat sätt fördela den totala resurstillväxten existerar egentligen inteom målet för extern balans skall kunna uppnås. Samma brist på handlingsutrymme framkommer vidfördelningen av det sålunda givna utrymmet för konsumtionsökning. Den privatakonsumtionen kan tillåtas växa med endast ca I % i genomsnitl. Delta ärobetydligt mer än vad som vid existerande regelsyslem redan är inlecknat förbl. a. pensionärerna och medger således en ytlerst begränsad tillväxt av deförvärvsarbetandes reallöner efter skatl. Å enasidan kan hävdas att en sä återhållsam utveckling av den privata konsumtioneninte kan komma till stånd utan att tendenser lill en inflatorisk utvecklinguppkommer. Å andra sidan kan konstateras att även vid denna låga tillväxt avden privata konsumtionen, medger det totala konsumtionsutrymmet endast enhistoriskt sett mycket återhållsam utveckling av den offentliga konsumtionen.Även om statens egen konsumtion i storl sett skulle bli oförändrad, återstårendasl utrymme för en konsumtionstillväxt om 2,5 . Med deberäkningar av den kommunala konsumtionens utveckling , somgörs i den reviderade nationalbudgeten. innebär della en årlig tillväxt om ca2,per är under åren 1982- 1985. Detta skall ses mot bakgrund av attbefolkningsutvecklingen, redan nu fattade beslut samt av staten uppställdakrav skulle innebära en högre genomsnittlig konsumlionslillväxt än så. Motbakgrund av denna redovisning torde den skisserade ekonomiska utvecklingsvägenför med rätta kunna karaktäriseras som smal. Delta gällergivetvis endasl om de centrala förutsättningarna inte förändras pä avgörandepunkter. Sålunda skulle en gynnsammare internationell tillväxt kunna leda högre tillväxt i de samlade resurserna och bredda utrymmet förkonsumtionens tillväxt och fördelning. 1 samma riktning skulle en kraftigareförbättring av den konkurrensutsatta sektorns relativpriser verka. En sådantorde emellertid i sin tur förutsätta en gynnsammare produktivitetsutvecklingän den antagna, vilket i sin tur också torde kräva en högreinvesteringstillväxt. Även om sålunda förändringar i de yttre betingelsernaskulle kunna ge en något gynnsammare utvecklingsbild, bör de gjordaförutsättningama genomgående betraktas som optimistiska. Sannolikheten föravvikelser i negativ riklning får bedömas vara större än sannolikheten föravvikelser i positiv riktning. Prop.1979/80: 150 8 3 Beräkningsmetodik och antaganden 3.1 Allmänt om beräkningsmetodiken Deberäkningar som redovisas i det följande innefattar endast konsekvenserna avexisterande regelsystem och av beslul som redan har fallats. Beroende på vilkafaktorer som styr anslagsutvecklingen varierar beräkningsmetoderna. Beräkningarnaav utgifterna för närings- och arbetsmarknadspolitik förutsätts varakonjunkturneutrala, dvs. de är gjorda ulan avseende på konjunklurvariationeroch evenluella förändringar i sysselsättningen. Många anslag styrs avbidragsregler som medför en mer eller mindre automalisk kostnadsutveckling avautomatisk karaklär. Av bidragsreglerna framgår dels vilka individer ellerverksamhetsområden som är bidragsberättigade, dels vilka villkor som skallgälla för atl bidragen skall utgå. Bidragen utgår i regel i form av ett visstbelopp per bidragsberättigad individ eller som en andel av bidragsmottagarensegenkoslnader för ett visst ändamål. Det styrande inslaget i ett sådant givetsystem är sålunda de fakiorer som bestämmer antalet bidragsberältigade subjektsamt de politiskt beslutade ersättningsnivåerna. Exempel härpå är befolkningsutvecklingen,vilken slyr storleken på anslagen till folkpensioner, grundskola m. m. Deberäkningar som redovisas för långtidsbudgetperioden har gjorts medutgångspunki i gällande regelsystem och med anlaganden om utvecklingen avolika bestämningsfaktorer under nämnda tidsperiod. Vidare har verksamhetenantagits ske på oförändrad ambitionsnivå, dvs. beräkningarna innefattar endaslredan beslutade standardhöjningar. Vissaanslag styrs genom all statsmakterna lagt fasi finansiella ramar förverksamheten. Exempel härpå är försvarsramarna. Möjligheterna alt påverkakostnadsutvecklingen varierar med hänsyn lill hur besluten har utformats,ramperiodens längd m. m. 1 vissa fall slyrs verksamhelen av regler och ramarsom inte är av finansiell natur. Inom utbildningsområdet dimensioneras delar avverksamheten genom ramar för anlalel inlagningsplatser eller timmar i vissutbildning. Vissaanslag styrs av avtal, t. ex. mellan staten och landstingskommunerna, och kanpåverkas av alt avtalen löper ul . För de anslagsom styrs av ramar och avtal har i regel schablonmässigt antagits oförändradanslagsnivå . Däremot har på områden med klarauttalanden om tidsbegränsade program, avtal, ramar m. m. antagits attulgifterna faller bort i och med att programmen upphör. Fördet stora flertalet anslag, varav merparten utgörs av myndighetsanslag, harstatsmakterna inte angivit mer preciserat på vilken ambitionsnivå verksamhetenskall bedrivas på , Ulgångspunklen i föreliggande bedömningar harvarit att verksamhelen fortsätter på oförändrad ambitionsnivå.Kostnadsutvecklingen påverkas dock av dels förändringar av Bilaga 2.1 Långtidsbudget 9 verksamheten på grund av förändringar i efterfrågan påmyndighelernas tjänster, dels av produktivitetsutvecklingen. För dessa anslaghar antagils oförändrad anslagsnivå i fasta priser. 3.2 Principer för utgifts- och inkomstberäkningar Långtidsbudgetberäkningen i egentlig mening omfattarendast de utgifter och inkomster som redovisas på statsbudgeten. Detta innebäratt affärsverkens driftulgifter och vissa investeringar samt andra utgifterför de statliga bolagen än tillskott av kapital inte ingår i beräkningen. Grundmaterialeti långtidsbudgeten är de långlidsbedömningar som har utförts av myndigheterna.Den slutliga bedömningen av anslagsutvecklingen har gjorts inombudgeldepartementets budgetavdelning efter samråd med vederbörande fackdepartement. Beräkningarna av den framlida utgiftsutvecklingen ulgårfrån anslagsbeloppen för /81 enligt revideradebudgetförslag. Utgifterna för påföljande budgetår är beräknade i samma pris-och lönenivå som har tillämpats budgetproposition ("oförändradpris- och lönenivå"). Genom att beräkningarna utförs vid oförändrad pris-och lönenivå anger långtidsbudgeten förändringarna i utgiftsvolymen. Eftersomendast redan fattade beslut och gjorda åtaganden beaktas i beräkningarna visarman konsekvenserna av den gällande ambitionsnivån. För statligakonsumtionsutgifter innebär detta i regel oförändrad standard i förhållandelill förändringar i efterfrågan. Både för statens konsumtions- och investeringsutgifteranger beräkningarna vidare statens efterfrågan på reala resurser. För de utgiftsgrupper som består av slatligatransfereringar (inkomstöverföringar) kan beräkningen i oförändrade prisersägas ange den nytta i reala termer som inkomstöverföringen representerar för mottagaren. Vid en diskussion av den slatliga utgiftsutvecklingenunder de framförliggande budgelåren är del naturligt all göra jämförelser medutvecklingen . Sådana jämförelser kan bl. a. visa på nyatendenser i den totala utgiftsutvecklingen eller i utvecklingen på skildadelområden. Som jämförelsematerial används uppgifter om budgetutfallenför budgetåren 1974/75-1978/79. För /80 föreliggerslutredovisning först . Detta budgetår har därför inte tagitsmed i kalkylerna. Budgetutfallen för budgetåren 1974/75-1978/79 hardeflalerats med olika pris- och löneindex. För vissa utgiftsposter finnsdirekt användbara indextal. För andra grupper saknas däremot direkt tillämpbaraindexserier. Detta gäller t. ex. de anslag som avser omkostnader. För dessaanslag har använts konsumentprisindex sedan detta rensats från varugrupper, sominte ingär i den statliga konsumtionen. Beräkningarna för den historiskaperioden är dock inte helt jämförbara med beräkningarna i oförändrad pris-ochlönenivå för den framförliggande perioden. 1979/80: 150 10 Förutom beräkningar i oförändrad pris- och lönenivåpresenteras också kalkyler i löpande priser. För sådana anslag som omfattas avåtaganden avseende pris- och löneulvecklingen m. m. har gjorls vissaschablonmässiga beräkningar över effekler av gjorda antaganden om framtidapris- och löneökningar (beräkning i löpande pris). Detta gäller dels löne- ochomkostnadsökningar i samband med slallig konsumtion, dels kostnadsökningarlill följd av bl. a. indexkonstruktioner. Som exempel på del senare kan nämnaskosinaderna för folkpensioneringen som är knutna lill konsumentprisernasutveckling. Av tabell 18 framgår i vilka fall omräkningar till löpande prisergjorts. Anslag som inte faller inom de ovan nämnda kalegorierna räknas inte ommed hänsyn till pris- och löneutvecklingen. Ett exempel på detta är delallmänna barnbidraget som är räknal i oförändrai nominellt belopp underlångtidsbudgelperioden. Del förhållandet all vissa Iransfereringsanslag inleräknas upp vid beräkning i löpande priser gör alt en deflalering av utgifternamed långtidsbudgetens prisaniaganden inle ger samma utveckling som redovisas iberäkningen i oförändrad pris- och lönenivå. Vidare har en produktivitetsökningom förutsatts äga rum inom slallig förvaltning under långtidsbudgetperioden.Anslagseffekten av denna rationalisering har endasl lagls in i den löpandeprisberäkningen. Därmed ger beräkningen i oförändrad pris- och lönenivåvisserligen en riktig bild av hur den statliga verksamhelens omfattningutvecklas, men kommer alt något överskatta det krav på reala resursersom den ställer. Inkomstberäkningen i långtidsbudgeten är för budgetåret1980/81 identisk med den som görs i det reviderade budgetförslaget. Förlångtidsbudgetperioden i övrigt har beräkningen gjorls med hjälp av demodeller som utnytijar för sina inkomstberäkningar tillbudgetförslaget och del reviderade budgetförslaget. Därvid har beakiats beslutadeeller av regeringen föreslagna förändringar av skatter och avgifter. Underlagför beräkningarna är de uppgifter erhåller från berördamyndigheler. Inkomstskatter, socialavgifter och mervärdeskatl påverkas direklav pris- och löneulvecklingen i samhället. För dessa inkomsttitlar harberäkningen gjorts i de pris- och lönelägen som följer av de antaganden somgörs i långtidsbudgeten. Vissa skaller brukar höjas med jämna mellanrum bl. a.lill följd av de allmänna prisstegringarna i samhället. Detta gäller exempelvistobaksskaUen och spritskatten. I årets långtidsbudget har under anslaget lilloföruisedda ulgifter beaklals effeklerna av de punktskaltehöjningar somregeringen nu aviserar. Socialförsäkringssektorns utgifter och inkomster harberäknats på i princip samma sätt som statsbudgetens ulgifter och inkomster. 3.3 Antaganden för långtidsbudgetperioden Beräkningarna i långtidsbudgeten bygger på eU stort antalantaganden om olika ekonomiska faktorers framtida utveckling. lernanödvändiga förutsättningar beskrivs inle här, ulan redovisas i möjligaste månunder de avsnitt där dessa varil styrande för beräkningarna. Nedan kommenterasendast vissa centrala förutsättningar som är av stor betydelse vid beräkning avsåväl statens inkomster som utgifter. Hit hör antagandena om den ekonomiskatillväxten saml om löne- och prisulvecklingen. Långtidsbudgeten grundasvad gäller på samma antaganden som presenteras i den revideradefinansplanen. Dessa antaganden är hämtade frän den reviderade nationalbudgetenför , i vilken också presenteras vissa översiktliga bedömningar för åren1981 och 1982. Vidare har ekonomidepartemenlet inom ramen för det pågåendearbetet med långtidsutredning gjort preliminära bedömningar för ulvecklingenunder . Den utvecklingsbild som presenleras i kap. 2 om densamhällsekonomiska bakgrunden bygger på dessa bedömningar. Dessa har ocksågett ulgångspunkten för de centrala antagandena i LB 80 när det gäller denekonomiska utvecklingen som helhet. Volymtillväxten ibrullonalionalproduklen skulle enligt dessa bedömningar uppgå till igenomsnitt 2,1985. Timlönerna har förutsattsöka med i genomsnitt . Vad konsumentprisernabelräffar bestäms dessa huvudsakligen av de inhemska löne- ochproduktivitetsförändringarna saml av den inlernationella prisutvecklingen. Pådessa punkter har gjorda antaganden beräknals leda till aU konsumentprisernasåriiga ökningslakt kommer all minska från är 1980 till i slutetav långtidsbudgelperioden. 4 Statsutgifternas fördelning på ändamål 1 detta kapitel redovisas stalsrlgifternas utveckling ioförändrad pris-och lönenivå l.o.m. /85.Redovisningen omfattar de totala utgifterna inom stalsbudgelen grupperade efterändamål. Fjorton av de största ändamålsgrupperna särredovisas. Beräkningarnautgår frän de anslagsbelopp för /81 som redovisas ibudgetpropositionen eller - i förekommande fall - i det reviderade budgetförslaget. Beräkningama i långtidsbudgeten påverkas i hög grad av debeslul som fattats av statsmakterna . De lotalaslaisulgifierna i oförändrad pris- och lönenivå beräknas i slort sett blioförändrade . Kostnaderna ökar mest märkbart förbl.a. bostadspolitik och energiförsörjning. På några områden minskar kostnadernaunder långtidsbudgelperioden. I beskrivningen av utgiftsutvecklingen för de skildaändamålen läggs särskild tonvikt vid de faktorer som, t. ex. i form avvolymförändringar och regelsystem, styr utgiftsutvecklingen. Folkpensioner, sjukförsäkringar m. m. Ändamålsgruppen domineras av utgifterna förfolkpensioneringen, statens bidrag till sjukförsäkringen samt statens bidragtill kommunala bostadstillägg till folkpension (KBT). Del senare stödel, sominförts fr. o. m. , ingår bland folkpensionsförmånerna och fär fulleffekl pä stalsul-gifterna först under budgetårel 1981/82. Detta är en starkibidragande orsak lill alt kosinaderna ökar kraftigt under detta budgetår. Medundantag för vissa administrationskostnader ulgörs hela ändamålsgruppen avtransfereringar till hushällen. Folkpensioner, sjukförsäkringar m.m. kr., oförändrad pris- och lönenivå) -h3,8 -9,4 övrigl (inkl. KBT) -3,3 -F72,0 -1-15,7 För folkpensionsanslaget ingår i beloppel en med hänsyntill prisutvecklingen under /81 beräknad belastning på anslaget. Bilaga 2.1 Långtidsbudget 13 Anslagsutvecklingenstyrs dels av befolkningens ålderssammansättning, dels av den allmännaprisutvecklingen i samhällsekonomin. Vidare ökar utgifterna till följd av densuccessiva utbyggnaden t. o. m. / 82 av pensionstillskott tillpensionärer med låg eller ingen ATP. Beiräffandeutgifterna för folkpensionerna beror ökningen /75-1978/79dels på att antalet pensionärer stigit, bl. a. till följd av sänkningen av denallmänna pensionsåldern , dels på alt en rad standardförbättringargenomförts. Enväsentlig kostnadsdrivande faktor på anslaget är folkpensionsförmånernasanknytning till basbeloppet, vilket i sin tur styrs av utvecklingen avkonsumentprisindex. Förändringarna av konsumentpriserna har svarat för störredelen av utgiftsökningarna. Dettotala antalet pensionärer beräknas , bl. a. lillföljd av förändringar i befolkningens ålderssammansättning, öka med igenomsnitt 16000, varav 14000 ålderspensionärer. Antalet folkpensionärerberäknas uppgå till drygt 1,9 miljoner, varav nära 1,4 miljonerålderspensionärer. Över 700000 pensionärer erhåller då ålderspension från ATP. Denbeslutade fortsalla standardförbättringen genom utbyggnad av pensionstillskottenför folkpensionärer som inte får ATP eller har låg ATP innebär att pensionernaför dessa grupper ökar betydligt snabbare än den allmänna prisutvecklingen.Härigenom uppstår betydande årliga kostnadsökningar under början avlångtidsbudgetperioden. De minskade utgifterna fr. o. m. /83sammanhänger med att den av beslutade utbyggnaden avpensionstillskotten slutförs /82 och med att antalet pensionärersom uppbär detla tillskott minskar till följd av att allt fier nytillkommandepensionärer får ATP. Folkpensioner, utgiftspåverkande faktorer kr., oförändrad pris- och lönenivå) -1230 -H200 -1-190 -350 -1-150 -450 -1-130 -560 Utgifternaför bidragel till kommunalt bostadstillägg till folkpension slyrs av antaletpersoner som med hänsyn till inkomst och bostadskostnad är bidragsberättigade.Statsbidrag utgår av kommunernas kostnader förbostadstillägg upp lill vissa bostadskostnadsgränser. har beslutatom höjda bostadskostnadsgränser från den , vilket får ulgiftshöjandeeffekl budgelåren 1981/82 och 1982/83. 1979/80:150 14 Av .sjukförsäkringens kostnader finansieras medarbetsgivaravgifter och reslerande med statsbidrag. Anslagsutvecklingenstyrs bl.a. av anlalet sjukdagar per försäkrad saml av ersättningsnivån, vilkeni sin lur beror på löneulvecklingen i samhället. Antalet sjukdagar perförsäkrad har ökal fram , men har stabiliserats. Försäkringen ersätter av inkomstbortfallet vid sjukdomupp lill ell tak om 7,5 gånger basbeloppet. Detla innebär att helalöneutvecklingen inte får fullt genomslag på ersättningsnivån. Genombasbeloppets knylning till konsumentprisindex höjs dock takel efler hand. Konsumtionen av sjukvård ökar med stigande ålder.Efterfrågan torde således öka med hänsyn till de förväntade förändringarna ibefolkningens ålderssammansättning. Även sjukvårds- och tandvårdstaxorna, som fastslällesefter överläggningar med företrädare för inom vården yrkesverksamma grupper,styr kostnadsutvecklingen inom anslaget. Taxorna påverkas indirekt av lönekosinadsutvecklingenför dessa grupper samt av kostnadsutvecklingen för l.ex. lokaler och materialsom utnylljas i vården. Vidare påverkas kostnadsutvecklingen avsjukvårdsutbudet. Etl allt större och mer lätiillgängligi utbud avsjukvårdsresurser medför indirekt större utbetalningar från försäkringen. Försäkringens utgifter för läkemedel, läkarvård, sjukresorm. m. påverkas också av löne- och prisutvecklingen i samhällel. Löne- ochprisulvecklingen för dessa områden faller i huvudsak hell på försäkringeneftersom patientavgifterna är maximerade till vissa belopp per inköpstillfälle,läkarbesök resp, sjukresa. För kosinader därutöver svarar försäkringen. Denna ändamålsgrupp omfattar de statliga utgifterna förutbildningsväsendet och för den civila forskningen som bedrivs av staten ellermed statligt stöd. Ändamålsgruppen omfaltar bl. a. del obligatoriska skolväsendet,gymnasiala skolor, vuxenutbildning, högre utbildning, sludiestöd ochstudiehjälp samt forskning. Till högre utbildning och forskning förs bl.a.anslagen till högskolan inkl. , undervisningssjukhusen,de statliga forskningsråden och styrelsen för leknisk utveckling. I gruppeningår även de statliga ulgifterna för forsknings- och utvecklingsverksamhet påenergiområdel. Utgifterna i fasta priser för det obligatoriskaskolväsendet beräknas minska under hela långtidsbudgelperioden eftersom anlalelelever successivt kommer att minska. Anslagsutvecklingen för det statligagrundskolebidragel slyrs i första hand av antalet s. k. basresurser, närmastjämförbart med klasser. Detta påverkas i sin tur av antalet elever samtkommunens och länsskolnämndens beslul om fördelning av elever på skolenheter.Huvuddelen av denna anslagsgrupps kostnader består av löner och är kr., oförändrad pris- och lönenivå) -H5,7 -2,7 -1,2 -H9,8 -8,7 -3,9 m. m. -1-5,3 -*- 47 -1-1,1 -1-0,4 -h2,2 -1-1,1 -1,9 -t-1,6 -t-0,9 bundna till olika bidragssyslem. En viktig utgiftsstyrandefaktor är antalet elever per klass. En förändring av klasslorleken(delningslalen för tilldelning av basresurser) med exempelvis 5 elever påhögstadiet innebär en kostnadsförändring med ca 425 milj. kr. Inom grundskolanär reformen med samlad skoldag under genomförande. har vidare faltalbeslut om en ny läroplan som skall gälla fulll ul fr. o. m. /83. Kostnaderna för läroplansreformen beräknas för budgetårel 1984/85 till ca300 milj. kr. i 1979/prisnivå. Den krafiiga anslagsminskningen /82 hänger samman med den tekniska konstruktionen av statsbidragetlill driften av grundskolor. Denna medför atl anslaget för /81innehåller ett relativt stort belopp för löneökningar hänförliga /80. görs beräkningarna i fasta löner ochpriser. Bidraget till gymnasieskolan, som för budgeiårei 1984/85beräknas lill ca 3 100 milj. kr. i 1979 ärs lönenivå, är på liknande sättbundet till etl bidragssystem där staten har åtagit sig all finansieralärarlönerna. Anlalel intagningsplatser fastställs för varje budgelår avriksdagen, som har uttalat att dessa skall utgöra minsl av antalet16-åringar. Förändringen av utgifterna för gymnasieskolan m. m., som redovisasi tabell 3, följer således antalet 16-äringar. Denna åldersgrupp är som störståren 1980-1982. Med en fortsatt dimensionering av antalet intagningsplalser iden direkla grundskoleanknutna delen av gymnasieskolan lill av16-äringarna når antalet elever i gymnasieskolan sitt maximum budgetåret1982/83. Enligt förslag som förelagts under vären 1980skall gymnasieskolans dimensionering utökas för att, som ell alternativ fillarbetsmarknadsåtgärder, bereda utbildning till ungdomar som slutar grundskolanunder våren och som saknar arbete eller riskerar atl bli arbetslösa. Gymnasieskolans dimensionering och fördelning av elevernapå ulbildningslinjer påverkar även investeringsanslagen Bidrag tillundervisnings- Prop.1979/80: 150 material inom gymnasieskolan m. m. och Bidrag tillbyggnadsarbeten inom skolväsendet m.m. Skolbyggnadsbidraget omfaltar ävenbyggandet av grundskolor och påverkas därför även av förändringen av antaletgrundskoleelever. Dessa båda anslag uppgår för /81 till sammanlagtca 370 milj. kr. Regeringen har tidigare i vår i en proposition om kommunalekonomiskafrågor föreslagil all skolbyggnadsbidraget avvecklas i och med utgången avbudgetårel 1980/81. Vissa övergångsregler förordas dock för budgetårel 1981/82. Förändringar inom anslagsgrupperna för grund- ochgymnasieskolan påverkar även vissa andra anslag, däribland bidraget tillsludie- och yrkesorientering (SYO) som följer elevutvecklingen. Vuxenutbildningen, vars största utgiftsposter utgörs avbidragsanslagen till studiecirklar, invandrarundervisning, driften avfolkhögskolor och vuxenutbildning, förväntas öka endasl marginelltunder långtidsbudgetperioden, som framgår av tabell 4. Del sammanhänger bl. a.med atl regeringen budgetproposition lagt fram förslag om attantalet studie- resp. undervisningstimmar för sludiecirkelverksamheten resp.den kommunala vuxenutbildningens grundskole- och gymnasieskolekurser ska varaoförändrade /81 jämförl med innevarande budgetär. Maximeringenav dessa utbildningars omfattning förutsätts i enlighet med långtidsbudgetteknikengälla för hela perioden. Anslagsutvecklingen styrs därför huvudsakligen av enförväntad volymökning endast för den grundläggande utbildningen för att läravuxna läsa och skriva (GRUNDVUX) samt av löneutvecklingen. Huvuddelen av kostnaderna utgörs även för dennaanslagsgrupp av löner. Framför allt verksamheten vid folkhögskolorna harexpanderat kraftigl , vilkel bl. a. sammanhänger med ökningenav inkomsterna från vuxenutbildningsavgiften. Denna utnyttjas nämligen för atlfinansiera studiestöd för studerande i vissa studiecirklar, på vissa folkhögskolekurser,vuxenutbildning och dessutom vissa högskolekurser. Avgiften utgår med0,på lönesumman och avgiftsinkomsterna ökar därmed med lönesummeökningen.Vuxenutbildningsavgifien är för /81 beräknad till 588 milj. kr. Vissa anslag inom vuxenutbildningsområdet (Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå) Genomsnittlig procentuell förändring 1974/75-1978/79 Anslag 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 Totalautgifter för anslagen till studiecirklar, invandrarundervisning.folkhögskolor och vuxenutbildning -9,5 -1-0,4 -hO,2 Deberäknade utgifterna i fasta priser för den grundläggande högskoleutbildningenväntas öka som långtidsbudgeten omfattar. Merparten av resurstillskottenavser beslutade ökningar av antalet intagningsplatser på vissautbildningslinjer. De största kostnaderna avser utbyggnaden avlärarutbildningen på grund av dels ett ökat elevantal, dels elt ökat behov avvårdpersonal och därigenom indirekt av lärarpersonal. Kostnadsökningen vadavser lärarutbildningen har sitt ursprung i reformförslag i bl.