prop · G303103 · 1979-12-31 00:00:00 — stöd lill kalvslakl, tidig höslslakl ochför tillskottsutfodring samt stöd lill samebyar för inköp av avelsdjur. har regeringens uppdrag att se överprisstödet till rennäringen. Uiredaren bör i denna fråga beaklajordbruksnämndens arbele. Utredaren bör vara oförhindrad alt pröva utformningenav prisstödet för att i enlighet med vad som sagts slimulera tillrationella och bärkraftiga renskölselföretag. Utredaren bör även pröva formerna för samråd ochöverläggningar mellan staten och rennäringsutövarna i näringsfrågor. Renskölseln utövas huvudsakligen i utprägladeglesbygdsområden. De regionalpolitiska aspeklerna bör därför tillmätas storbetydelse vid förslagens ulformning. Jag erinrar slufligen om regeringens direktiv (Dir1978:40) till samtliga kommittéer och särskilda uiredare om finansiering avreformer. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatl regeringen bemyndigar chefen för aU tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utredarennäringens ekonomiska förhållanden, att besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annatbiträde åt utredaren. Vidare hemställer jag atl regeringen föreskriver att kostnaderna skall belasta fionde huvudtitelnskommilléanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. (J ordbruksdepartementel) 371 Kommittéer: Delll Jo: 11 Användningen av kemiska medel i jord- och skogsbruketm.m. Beslul vid regeringssammanträde 1979-08-09Departementschefen, statsrådet , anför. Kemiska medel används i jord- och skogsbrukel främst iform av handelsgödselmedel och bekämpningsmedel. Användningen av sådana kemiskamedel har ökat . Inom det moderna jord- och skogsbruketsamt trädgårdsnäringen har dessa medel fått stor betydelse för nuvarandeproduktionsnivå. Hanleringen av handelsgödselmedel och bekämpningsmedelregleras med stöd av lagen (1973:329) om hälso- och miljöfarliga varor. Decentrala bedömningarna enligt denna lag görs av produklkonlrollnämnden.Särskilda bestämmelser om bekämpningsmedel finns i kungörelsen (1973:334) omhälso- och miljöfarliga varor. Enligt dessa bestämmelser skall bekämpningsmedelvara registrerat hos få användas. Nämndenmeddelar också de föreskrifter som skall gälla vid spridning av medlen ochandra särskilda villkor till förebyggande av skada. Särskilda bestämmelserfinns angående spridning över områden där allmänheten får färdas fritt, dvs.främst skogsmark. När det gäller hanteringen av hand-elsgödseltnedel finns,förutom de generella bestämmelser i lagstiftningen om hälso- och miljöfarligavaror som kan vara tillämpliga, också vissa allmänna råd och anvisningar frånberörda myndigheter. I såväl den allmänna debatten som i arbetet hos berördamyndigheter och andra organ har frågan om användningen av kemiska preparat ijord- och skogsbruket alltmer uppmärksammats . Diskussionen harsärskilt gällt spridningen av lövbekämpningsmedel över skogsmark. Olikaforskningsresultat som successivt lagts fram och som visat på risker vidanvändningen av vissa preparat har ytterligare ökal den oro som finns både hosdem som arbetar med preparaten och hos allmänheten. Angelägenheten av attanvändningen av kemiska medel i jord- och skogsbruket minskas så mycket sommöjligt har också framhållits i olika sammanhang. I de riktlinjer som antagit förjordbruks- resp. skogspolitiken har också frågan om användningen av kemiskamedel tagits upp. 1977/78:19 om nya rikllinjer för jordbrukspolitiken,m.m. framhålls bl.a. att det vid ulformningen av produktionsmålsättningen ärangeläget att beakta de konsekvenser som en mer restrikfiv användning avkemiska medel kan få. Vidare framhålls att vi måste eftersträva attfinna en produktionsteknik där hög effektivitet kan förenas med kraven påresurshushållning och ekologisk balans. 1978/79:110 om riktlinjer förskogspolitiken, m.m. sägs att användningen av kemiska medel bör begränsas sålångl som möjligt. Kontrollen över användningen av kemiska medel i jord- ochskogsbruket har också successivt skärpts . Som exempelpå medel som tidigare använts i skogsbruket men som är förbjudna kan nämnasDDT-halfiga bekämpningsmedel, som användes till behandling av skogsplantor,och fenoxisyror av typen 2, 4, 5 - T, som användes till lövslybe-kämpning.Kontrollen har också ytterligare skärpts genom bl.a. ökade krav påunderlagsmaterial för registrering av bekämpningsmedel, strängarehanleringsföreskrifter och behörighetskrav när det gäller dem som användermedlen. I lagstiftningen har vidare införts bestämmelser med syfte alt öka DelllJo:ll Skr 1979/80:103 372 myndighelernas insyn och kontroll saml för att säkerställaatt människor inle ovetande skall komma i konlakl med bekämpningsmedel ellerområde där sådana medel spritts. Också när det gäller all få fram alternativaproduktionsmetoder och bekämpningsmeloder har insatserna successivt ökat.Forskning pågår för alt utveckla allernaliva mekaniska och biologiskabekämpningsmetoder och för all förebygga sjukdomar och förhindra inseklsskadorpä växter. Forsknings-och utvecklingsarbete bedrivs också inom områdenaväxtförädling, allernaliva brukningsmetoder, ändrad växtföljd m.m. för atl fåfram meloder som inle innebär långsikliga negativa effekler i miljön eller skadarmänniskors hälsa. De ökade kunskaper vi fortlöpande får om riskerna förmänniskors hälsa och för miljön vid användningen av många kemiska preparal ijordoch skogsbruket och den oro såväl de som arbetar med sädana preparal somallmänheten känner inför dessa problem gör det enligt min uppfattningnödvändigt alt ytterligare åtgärder nu vidtas för alt minska användningen avpreparaten. Det är samiidigi uppenbart alt en kraftigt minskad användning avkemiska preparat i jord- och skogsbrukel får betydande konsekvenser för dessanäringar. En särskild kommillé med pariamenlarisk sammansättning bör därförenligt min mening tillkallas för att utreda frågan om användningen av kemiskamedel i jord- och skogsbruket m.m. Därvid bör i della sammanhang ocksåinbegripas trädgårdsnäringen. Kommiitén bör dessutom sludera den användning somsker i övrigt av bekämpningsmedel l.ex. En huvuduppgift för kommittén bör vara atl sluderakonsekvenserna i olika avseenden av en minskad användning av kemiska preparat ijordoch skogsbrukel m.m. Därvid bör såväl effekterna från hälso- ochmiljösynpunkt som konsekvenserna för bl.a. ekonomi och sysselsällning belysas.Kommitténs uppdrag bör omfalla såväl användningen av bekämpningsmedel somanvändningen av handelsgödselmedel. Som underlag för sina bedömningar bör kommiiténsammanställa lillgängliga uppgifler om den hillillsvarande användningen avolika kemiska preparal i de berörda näringarna. Kommittén bör därvid ävenredovisa de bedömningar som i olika sammanhang gjorts rörande framtida behov avkemisk bekämpning och gödsling. En bedömning av konsekvenserna av en minskad användning avkemiska preparal i jord- och skogsbruket förutsätier en bedömning av vilkaalternativa metoder som kan finnas. Kommittén bör därför invenlera och redovisade metoder som finns tillgängliga för atl hell eller delvis ersätta de kemiskapreparaten. En viktig del av kommitténs arbete är att bedöma hälso-och miljöeffekterna av den nuvarande användningen av bekämpningsmedel och handelsgödselmedel.Kommillén bör därför låta sammanställa och ulvärdera de forskningsresullal somföreligger på detta område. Såväl effeklerna i den yttre miljön som de problemsom föreligger från arbetsmiljösynpunkt bör därvid beaktas. Kommittén börvidare bedöma effekterna från hälso- och miljösynpunkt av en förändring avdagens jord- och skogsbruk i riklning mol de alternativa meloder som kan finnastillgängliga. Kommittén bör därvid redovisa såväl de positiva effekler frånmiljösynpunkt som en minskad kemikalieanvändning medför som de miljöproblem somen användning av alternativa metoder kan ge upphov till. Kommiitén bör såledesbelysa exempelvis de miljörisker som en ökad användning av biologiska bekämp- 373 Kommittéer:Jordbruksdepartementet Delll Jo: 11 ningsmetoder kan medföra liksom de problem frånarbetsmiljösynpunkt som en övergång till mekanisk röjning kan ge inomskogsbruket. Som jag lidigare beröri skulle en krafligl minskadanvändning av kemiska medel få belydande konsekvenser för de akluellanäringarna. Del är angeläget all kommillén så långl möjligt kan redovisa ochbedöma konsekvenserna för bl.a. ekonomi och sysselsättning inom näringarna.Bland de frågor som därvid bör uppmärksammas är påverkan på arbetskraftsbehov,arealbehov, energiförbrukning, lagring och importbehov vid övergång i slörreeller mindre utsträckning till alternativa produktionsmetoder. Kommiitén börsjälvfallet också studera hur såväl priser som försörjningen med olika råvaroroch färdigvaror kan påverkas varvid bl.a. konsekvenserna för vårlivsmedelsberedskap bör analyseras. Även de internationella aspeklerna påförsörjningsfrågorna bör belysas. En bred och öppen redovisning avsamhällsekonomiska och näringspolitiska konsekvenser bör eftersträvas.Beskrivningen av konsekvenserna för ifrågavarande näringar av en övergång tillalternativa metoder bör göras mot bakgrund av de mål och riktlinjer för resp.näring som statsmakterna angivit. Kommilléns uppgifl bör i första hand vara alt i enlighetmed vad jag här anförl redovisa konsekvenserna i olika avseenden av en minskadanvändning av kemiska preparal i jordbruket, skogsbruket och trädgårdsnäringen.Kommillén bör emellerlid också ulvärdera det underlagsmaterial som kommitténlar fram och utifrån en avvägning mellan bl.a. näringspolitiska intressen ochmiljöintressen föreslå lämpliga ålgärder. Alternativa förslag bör därvidredovisas. De praktiska oeh ekonomiska möjligheterna att genomförafrån miljösynpunkt i och för sig angelägna förändringar av nuvarandeproduktionsmetoder beror naturligtvis bl.a. på i vilket tidsperspektivbedömningarna görs. Enligt min mening bör kommittén pröva vilka förändringarsom är rimliga och möjliga att genomföra på relativt kort sikt. emellerfid också sludera vilka ytterligare åtgärder för alltillgodose hälsooch miljösynpunkter som kan göras i något längretidsperspektiv. I detta sammanhang bör kommittén också pröva behovet avytterligare forskning, försök och utvecklingsarbete i syfte att fä framalternativa produktionsmetoder. Möjlighelen till ökade insatser inom bl.a.växtförädling, biologisk bekämpning och alternativ odlingsteknik bör därvidövervägas och erforderliga förslag läggas fram. Enligt min uppfattning är det angeläget att en förstaredovisning av de frågor jag här beröri kan föreligga relativt snarl.Resultatet av arbelet bör lämpligen kunna redovisas i form av delrapportervarvid de frågor som rör skogsbrukets användning av bekämpningsmedel börredovisas med förtur. Förslag i delta avseende bör redovisas . Närdet gäller andra frågor bör arbetet planeras så att en redovisning kan ske vidutgången av . Kommillén bör samråda med berörda myndigheter och andraorgan samt med naturresurs- oeh miljökommittén (Jo 1978:01) och övriga pågåendeutredningar inom kommilléns ämnesområde i syfte att effektivt kunna utnyttjatillgänglig kunskap och undvika onödigt dubbelarbete. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen bemyndigar chefen för att tillkalla en kommitté med högst sju ledamöter meduppdrag all uireda frågan om användningen av kemiska medel i jord- och skogsbrukel Delll Jo:ll Skr1979/80:103 374 attutse en av ledamöterna att vara ordförande, att besluta om sakkunniga,experter, sekreterare och annat bilräde åt kommittén. Vidare hemställer jag atlregeringen föreskriver atl kostnaderna skall belasta lionde huvudtitelnskommilléanslag. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. 375 Komniittéer:Handelsdepartementet Del II H:l Beslul vid regeringssammanlräde 1979-07-19Departement.schefen, statsrådet , anför. vid i logs i brukår 1969, Del planerades ursprungligen som ett öppet hus med svensk accent förulländska besökare. Med hänsyn härtill har huset försetts med serviceutrymmensåsom utställningshall, filmsal med simultantolkningsanläggning, konferensrum, bibliolekoch restaurang. Dessutom bedrivs turislmottagningsservice i entrén, Ikontorslokalerna ryms , pressrum,turistråd och , Utredningen (UD 1977:01) om del svenska kullurochinformationsutbytet med utlandet anser i sitt betänkande. Kultur ochinformalion över gränserna (SOU 1978:56), att idén bakom inle harförverkligats. Frågan om karaktär bör därför enligt ulredningenulredas närmare inom berörda departement. Utredningen framhåller betydelsen av vårt sätt att la emotutländska besökare. En utgångspunki bör i della perspekliv vara all etlSverigehus kan ge många möjligheter lill levande Sverigeinformation. Vilkaintressen som skall styra allmänna framtoning måsle bedömas medhänsyn till att huset är en kontaktpunkt med en vid krets av utländska besökarefrån tillfälliga turister till tongivande utländska journalister. En levandeutställningsverksamhet kan bidra till att ge huset en bestämd karaktär ochutländska besökare ett positivt intryck av . Jag förordar att frågan om framtidaanvändning nu utreds närmare mot bakgrund av de synpunkter som utredningen omdel svenska kulturoch informationsutbytet med utlandet framfört. En särskildutredare bör tillkallas för uppgiften. Utredaren skall mot bakgrund av det slalsfinansiella lägetbeakta tilläggsdirektiv (Dir 1978:40) till samtliga kommittéer och särskildautredare angående finansiering av reformer. Utgångspunkten förutredningsarbetet skall vara att skall drivas med rimlig ekonomisklönsamhet. Med hänvisning till detta hemställer jag att regeringenbemyndigar chefen för atl lillkalla en särskild utredare med uppdrag att utredafrågan om Sverigehusels framtida användning atl besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annalbiträde åt utredaren. Del II H:2 Skr 1979/80:103 376 Vidare hemställer jag atl regeringen föreskriver att kosinaderna för ulredningen skall belasta elftehuvudlilelns kommilléanslag. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Beslut vid regeringssammanträde 1979-07-19Departementschefen, statsrådet , anför. Det är elt samhällsintresse atl det svenska näringslivetligger långt framme i tekniskl hänseende. Del tekniska kunnandet måste ständiglulvecklas för atl landels inlernationella konkurrenskraft skall kunnabibehållas och stärkas. Sysselsättning och välstånd beror ytterst på atlföretagen producerar varor och tjänster så effektivt och av så hög standard atlomvärlden efterfrågar dem. Forskning och utveckling är därför av central betydelse.Företagen satsar stora resurser på detla område, Siatsmakterna har under senareär avsatt betydande medel till stöd åt teknisk forskning och utvecklingsarbete.Genom en ny patentlagstiftning har det blivit enklare för förelagen allinternationellt skydda sin nya teknik, har emellertid inte möjlighet att bedrivautvecklingsarbete på alla de områden som är intressanta för etthögindustrialiseral samhälle. Ansträngningarna har därför koncentrerats tillvissa branscher och till vissa produkter, I flera fall har mycket goda resultatuppnåtts och flera företag har en internationellt stark ställning itekniskt avseende, I andra branscher bedrivs forskning och utveckling i blottbegränsad skala och man är där beroende av tekniska impulser och kunnandeutifrån för att kunna leva vidare. Bl.a. mot denna bakgrund bedriver svenska företag idaginternationell handel med teknik. Med teknik avser jag i detta sammanhangtekniskt kunnande i form av process- och produktkunskap, vidare kunnande inomområdena forskning, utveckling och administration. kan detla kunnandebli föremål för palenl. Det bör kunna omfattas av licensavtal eller liknandeöverlåtelser. För vissa företag kan det vara fördelaktigt atl sälja helaeller delar av sitt tekniska kunnande. Del kan exempelvis finnas teknikutvecklad som av olika skäl inte kan finna avsättning i men som företagi andra länder kan vara intresserade av. Vidare kan företag genom försäljningav teknik hålla sig med större resurser för forskning och utveckling än somannars vore fallet. Detta kommer rimligen företagens svenska produktion tillnytta. kan protektionistiska tendenser i den internationella handelngöra traditionell export av varor ointressant eller omöjlig. Försäljning avteknik och det samarbele som ofta följer därav kan vara etl sätt för svenskaföretag atl 377 Kommittéer: Del IIH:2 komma in på sådana marknader, vilket på längre sikl kangynna även varuexporten. Från samhällets synpunkt har leknikexporlen den fördelenall den bidrar till att stärka den svenska bytesbalansen. Med del underskott ibytesbalansen som f.n. har är del vikligl alt även denna lyp av exportfrämjas. Även import av teknik har slor belydelse för såvälenskilda förelag som för samhällel. Ny leknik kan ofta förvärvas snabbare och lill lägrekostnad genom köp än genom egen forskning och utveckling. Genom atl kombineraulländsk teknik med inhemskt marknadskunnande kan företagen bygga upp enlivskraftig och sysselsältningsfrämjande verksamhet. Specielll för de mindreförelagen kan det finnas behov av atl köpa teknik från ullandel som alternativlill egen produktutveckling. Importerad teknik kan inte sällan läggas lillgrund för egen framgångsrik produktutveckling. Likaså kan del vara möjligt förföretag som drabbas av sirukturkriser atl få igång alternativ produktionsnabbare genom all utnyttja teknik som köpts utifrån. Statsmakterna har satt igång en rad regional-och sysselsäti-ningspolitiskt moliverade aktiviteter i syfte atl hitla nyaprodukter och ny teknik till svenska förelag. har beslutat att dennaproduklsökning skall utvidgas i industripolifiskl syfte (prop. 1978/79:123, NU1978/79:59, rskr 1978/79:416). Chefen för industridepartementet kommer därförsenare denna dag atl begära bemyndigande att tillkalla en kommitté för atlbedriva försöksverksamhel med produktsökning och teknikimpori. På grund av den stora betydelse som handel medleknik har finns del anledning atl närmare sludera om ytterligare slatligainsatser behövs på området. Efter samråd med chefen för industridepartementetföreslår jag därför att en särskild uiredare nu tillkallas för atl uiredateknikhandeln. Därvid bör först den nuvarande omfaltningen av exportoch import av leknik kartläggas. Därefter bör för- och nackdelar för företagenoch samhället med sådan handel belysas. Slutligen bör undersökas om det finnsetl behov av slatliga insatser för atl främja leknikhandeln. Skulle utredaren finna atl så är fallel skall förslag gespå vilkel säll siaten bör verka för sådan handel samt genom vilkel eller vilkaorgan de slalliga åtgärderna bör kanaliseras. Styrelsen för teknisk utveckling (STU) ulreder f.n. frågorrörande främsl mindre och medelstora företags utnyttjande av ny teknik.Utredningen beräknas vara avslutad under innevarande år. Utredaren bör ilillämpliga delar utgå ifrån och bygga vidare på resultatet av STU:s utredning. Vid ulformningen av förslagen bör särskild hänsyn las lillde mindre och medelstora företagens situation. Utredaren bör också ta tillvarade erfarenheler andra länder kan ha av slatliga insalser påleknikhandelsområdel. Utredaren bör bedriva sill arbete i nära samarbete med denlidigare nämnda kommittén för försöksverksamhet med produklsökning och leknikimport.Vidare bör utredaren samråda med ulredningen om samverkan i fråga om statligkonsultverksamhet i utlandet m,m, ("Konsullexporlulred-ningen". Dir,1978:15), Utredaren skall mot bakgrund av det slalsfinansiella lägelbeakla tilläggsdirektiv (Dir. 1978:40) fill samtliga kommilléer oeh särskildauiredare angående finansiering av reformer. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatl regeringen bemyndigar chefen för handelsdepartemenlel Del II H:3 Skr 1979/80:103 378 atl tillkalla en särskild uiredare med uppdrag all uiredafrågan om handeln med leknik. all besluta om sakkunniga, experter, sekrelerare och annalbiträde äl uiredaren. Vidare hemsläller jag alt regeringen föreskriver atl kosinaderna skall belasla elfle huvudlilelnskommilléanslag. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Översyn av riktlinjerna för svensk krigsmaterielexport Beslul vid regeringssammanlräde 1979-07-19Departementschefen, slalsrådel , anför Enligt kungörelsen (1949:614) angående förbud mol utförselfrån rikel av krigsmateriel (omtryckt 1972:202, ändrad 1974:127) fårkrigsmateriel inle ulan tillstånd utföras till utrikes orl. Utförsellillslåndkan i särskilda fall meddelas av chefen för . Om ärendetgäller utförsel i större omfattning eller eljest är av slörre vikl skall fråganunderslällas regeringen. Vad som är aU betrakta som krigsmateriel anges ibilaga lill kungörelsen. De nu gällande riktlinjerna för tillståndsprövningenframgår av prop. 1971:146, där principer försvensk export av krigsmaterielredovisas. Propositionen godkändes av (UU 1971:21,rskr 343), Till grund för proposilionen låg förslag årskrigs-materielexportutredning (SOU 1970:63) och remissbehandlingen av dessa förslag, I fråga om de principiella överväganden som ligger bakomnuvarande regler för krigsmaterielexport hänvisar jag lill prop, 1971:146,SammanfaUningsvis anförs där atl beredskapshänsynen utgör etl vägande skäl föratt även i fortsättningen tillåta en viss export. De beredskapsskäl som sålundatalar för svensk krigsmaterielexport måste slällas mot de ulrikesochneutralitelspoliliska skäl som enligt vad som anförs i proposilionen talar motsådan export. Mot bakgrund av de principiella övervägandena anger föredragandedepartementschefen i prop, 1971:146 följande riktlinjer för prövningen avfrågor om tillstånd till krigsmaterielexport: "1 vissa fall föreligger ovillkoriigt hinder molkrigsmaterielexport. DeUa kan vara fallet på grund av inlernalionella avtal,beslut av eller folkrällsliga regler om export från neutralstat under krig, I dessa fall skall självfallet exportlillslånd vägras. Utrikes- och neutralitelspoliliska skäl saknar betydelse ifråga om krigsmaterielexport till de nordiska staterna och lill de neutralastaterna i , Därför bör i fredstid tillstånd beviljas för export lilldessa slaler. I fråga om andra stater måste från fall till fall bedömas om deutrikes- och neutralitetspolitiska skälen har så ringa vikt all export börtillåtas. 379 Kommittéer: Del II H:3 De principiella överväganden som här har redovisats lederlill all lillslånd inte bör beviljas för export lill stal som befinner sig i väpnad konflikt med annan stat,oavsett om krigsförklaring har avgetts eller ej, stat som är invecklad i internalionell konflikt som kanbefaras leda till väpnad konflikt, eller slal som har inre väpnade oroligheler. Vid tillämpningen av dessa regler bör man dock skiljamellan maleriel av utpräglat defensiv karaktär och krigsmateriel i övrigt. Deallmänna utrikespolitiska skälen mol krigsmaterielexport har, som jag lidigarehar anförl, inte samma tyngd i fråga om defensiva vapen, t,ex, kustartilleri-och luftvnrns-materiel. Visserligen bör inle ens defensiv maleriel kunnaexporteras till stal som befinner sig i väpnad konflikt med annan slal. Men ide övriga fall som här avses bör export av sådan maleriel, som inle kanulnylljas för alt påverka den föreliggande krissituationen, kunna tillåtas.Delta är hell i överensslämmelse med den praxis som gäller f.n. Starka utrikespolitiska skäl lalar vidare mol all Sverigeexporterar krigsmateriel, som kan bli utnyttjad för atl undertrycka mänskligarättigheter. Även om denna princip redan nu kan sägas vara vägledande förpraxis i lillslåndsärenden, är det angeläget att del uttryckligen slås fast somen grundläggande regel atl export inte kan medges i dessa fall. Regeln avsesmedföra ökad restriktivitet i fråga om urvalet av mottagare för svenskkrigsmaterielexport i överensstämmelse med det allmänna syfle som jag förut harangett för de nya rikllinjema. Regeln bör uttryckas så, att tillstånd inteskall ges för export av krigsmateriel till slal, som pä grund av deklareradeavsikter eller rådande politiska förhållanden kan antas använda malerielen föratt undertrycka mänskliga rättigheter som anges i FN-sladgan.