prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — bedömerjag ^atl resultatet av den pågående ^mineralpo^liliska ^ulredningen kan komma all påverka nämndens framlidaverksamhet. ^Ulredningens förslag, som beräknas kunna avlämnas i början av år1980, är avsedda ^atl ^uigöra en del av underlaget för landets framlida^gruv-^och ^mineralpolilik. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 124 Med hänvisning ^lill det anförda hemställer jag altregeringen föreslår ^atl 1. bemyndiga regeringen att under /81, i enlighetmed vad jag har anfört, ikläda ^siaten ekonomisk förpliktelse i samband mednämndens verksamhet som innebär ^ålaganden om högst . 2. till Statens gruvegendom för^budgetårel 1980/81 anvisa ett förslagsanslag av . Delegationen för samordning av havsresursverksamheten Nyttanslag (förslag) 2067000 Delegationen församordning av ^havsresursverksamhelen inrättades och skallenligt sin ^inslruklion ^(1979: 34) verka för samordning av svensk ^verksamhel,som innefattar nyttjande, skydd eller utforskande av ^havel eller som annarshar anknytning ^lill havet. Delegationen skall verka ^ocksä för all^havsresursverksamhel såväl vid ^myndigheler och organisationer som inom^svenskl näringsliv främjas och ^slöds. ^Delegalionen skall hållasig väl underrättad om samhällets och enskildas havsanknutna aktiviteter iSverige samt fortlöpande följa den ^inlernatio^nella ^havsresursverksamhelen. Det åligger ^delegalionensärskilt all ^uiarbeta ^ell förslag ^lill program för svenskhavsresursverksamhet samt lämna underlag för regeringens och myndigheternas ställningstagandeni frågor som rör ^ulnyttjande eller skydd av havet. ^Delegalionen skall ocksåverka för en långsiktig hushållning med havsresurserna. Samordning av forskningoch utveckling är i delta sammanhang vikliga ^uppgifler liksom alt samla in,ställa samman och förmedla information om ^ulvecklingen. I ^delegalionen ingår^represenlanler för ^samhällsinlressena och olika fackområden. Den består av enordförande, en vice ordförande samt elva andra ^ledamöier. Hos ^delegalionenfinns ^etl kansli som leds av en kanslichef och består av ^yUeriigare tvåhandläggare och ett ^bilräde. ^Kansliel är ^föriagl till ^Göleborg. För^verksamhelen har för /80 beräknats . under anslaget A3. Kommittéer ^m, ^m. 1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet (66 000) Delegationen^jör samordning av ^havsresursverksamhelen Delegationens kanslihar byggts upp . Verksamheten är inne i ^et(planeringsskede. Till kostnader för löner, resor, lokaler ^m. ^Däruiöver bör delegationen förslärkas på följande ^säu. En ny tjänst för handläggare meduppgift all svara för delegationens ^informalionsservice och arkiv bör^inrätlas ^(+ ). Delegationens uppgifter medförstora utredningskostnader. ^Delegalio^nen beräknar dessa ^kosinader till 1 milj. kr. för ^budgetårel 1980/81. Till de omfattande internationellakontakterna som delegationens uppgifter medför beräknas . Genom ^inrältandet avdelegationen för samordning av ^havsresursverk^samhelen har goda möjligheterskapats all följa och göra samlade bedömningar av ^Ulvecklingen på^havsresursområdei. ^Delegalionen har redan innevarande budgetår fullgjortviktiga uppgifter vid utvärderingen av olika aktuella havsanknutna ^projekl. Den viktigasteuppgiften för delegationen är ^atl upprätta och fortlöpande utveckla ^etlförslag till övergripande program för havsutnyttjande, miljöskydd ^samlforskning och utveckling rörande havet. ^DeUa innebär omfattande samordnandeuppgi^f^ter. 1 ^detla ^arbele är ^konlakler med andra inhemska och^inlernationella ^myndigheler och organisationer av avgörande betydelse. Det ärav vikt all ^delegalionen i ^slörsia möjliga ^ulslräckning stödjer sig påmyndigheter med ^seklorsansvar inom ^havsresursområdei. 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 126 Med hänvisning ^lill sammanställningen och vad jag nysshar anfört ^beräknarjag anslaget ^lill ^delegalionen för samordning av^havsresursverk^samhelen för ^budgeiårei 1980/81 ^lill . Jag ^hemsläller all regeringen föreslårriksdagen all ^lill Delegationen för samordning avhavsresursverksamheten för /81 anvisa ^ell ^reservalionsanslagav . Lån till processutveckling i ^Ranstad 1978/79 ^Ulgift 49000000 1979/80 Anslag 41000000 1980/81 Förslag 38000000 Anslaget används ^lilllån ^lill AB Svensk ^Alunskifferulveckling ^() för ett treårigtforskningsprogram i främst ^Ranstad avseende processer för utvinning av^alunskifferns innehåll. Lånebehovet för ^programmei har ^be^räknals ^lill 128^milj.kr. för ^budgelåren 1978/79-1980/81 ^(prop. 1977/ 78; 124, NU 1977/78:69, ^rskr 1977/78: 342). En redogörelse för den ^lidigare ^verksamhelen i^Ranslad har ^lämnals i nämnda ^proposiiion. ^ASA ^ansökie medskrivelse den om medel för ^ell treårigt forskningsprogram med^långsiklig ^inrikining mot ^etl mera allsidigt utnyttjande av ^innehållel ide svenska ^alunskiffrarna. I ^programmei ingår att la fram underlag för^projekiering och beslut om en anläggning i ^Ranstad som medger sådana försök i^induslriell skala som behövs för all ta s^tällning ^lill kommersiell^produklion med processer för fullständigare utvinning, liksom underlag för^försöksverksamhel i ^Kvarnlorpsområdel. ^ASA inkom den 12^seplember 1979 med en ansökan om lån med 38 ^milj.kr.för ^budgeiårei 1980/81 i ^enlighel med del nämnda ^ireårsprogram-^met. fattade våren 1978^beslul om lån för ^forskningsverksamhel i ^Ranslad ^(prop. 1977/78: 124. NU1977/78:69, ^rskr 1977/78:342). För /79 har 49 milj, kr. ställtstill ^ASA:s förfogande som lån och för /80 41 ^milj.kr. Lånen löper med enrörlig räntesats, som ^överensslämmer med vad som ^lillämpas för^industrigaranlilån. En femtedel av lånen jämte upplupen ^ränla skall^ålerbeialas under med början . För de ^ålersiående fyrafemtedelarna av lånen gäller alt ^ålerbelalning jämte upplupen ränta skall ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 127 börja ^årel efter det all lönsam^skifferbrylning har inlettsnågonstans i . Betalningen maximeras dock ^lill av^rörelseöverskot-^lel. Om inte full ^belalning av lån och ^ränlor har ^eriaglsår 2005, las frågan om ^evenluell avskrivning av kvarstående lånebelopp upp tillprövning. Medelsbehovet ^förden ^verksamhel somskall bedrivas under ^budgeiårei 1980/81 ^beräknarjag ^lill 38 milj. kr. föratt del treåriga forskningsprogrammet skall kunna ^sluiföras. Jag förordar all medlen ^slälls ^lill ^ASA:s förfogande på i huvudsak samma villkor som gäller för de tidigare lånen. Jag ^hemsläller ^atl regeringen föreslår att ^lill Lån ^lill processutveckling i^Ranstad för ^budgeiårei 1980/81 anvisa ^etl ^reservalionsanslag av 38000000kr. 1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet ^Energisparkommittén (I1974: 05) har efter samråd med statens industriverk och ^siaiisiiska^cenlralbyrån ^redovisal en beräkning av hur ^lilllörseln och användningen avenergi har ^uivecklals under är 1979. En prognos avseende ^ulvecklingen underår 1980 har också ^gjorls. Beräkningenframgår av följande ^labell. Energianvändning i ^TWh' Bostäder, service ^m. Ökning från föregående år, % Total ^tillförsel, ^temperaturkorrigerad -0,9 ^'^ ^TWh ^(terawaltlimme)= 1 miljard kilowattimmar Förändringar i energi- och elanvändning mellan åren1978 och 1979 och beräknad förändring framgår avföljande ^labell. Bosläder, service ^m. 2,4 -2,3 Tillförseln av energi kan beräknas fördela sig påprimära energislag enligt vad som framgår av följande ^labell. Lutar, ved, avfall 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 129 En närmare redogörelse för^produklionen av elektrisk energi lämnas i det följande under rubrikenElförsörjning. En proposition omriktlinjer för ^energiiyolitikcn ^(prop. 1978/79:115) förelades riksdagenvåren 1979. ^iniräffade ^ell reaktorhaveri i kärnkraftverket^Three ^Mile nära ^Harrisburg. Medanledning av haveriet enades de fem riksdagspartierna om ^atl enrådgivande ^folkomröslning skulle hållas om kärnkraftens roll i den ^ftamtidaenergiförsörjningen. Som en följd härav har uppskjutit behandlingenav vissa delar av den ^energipoliliska ^proposilio^nen och de motioner somväcktes i sammanhanget (NU 1978/79:60, ^rskr 1978/79; 429. ^JoU 1978/79; 34.^rskr 1978/79: 431^.^ ^CU 1978/79; 37, ^rskr 1978/ 79: 394, ^SkU 1978/79: 44,^rskr 1978/79: 430). Delta gäller sådana delar som ^direkl eller indirekt berör^ulnyltjandel av kärnkraft. För alt behållahandlingsfriheten inför den planerade folkomröstningen antog ^(prop.1978/79:218. NU 1978/79:68, ^rskr 1978/79:432) lagen (1979:335) om förbud mot alt tillföra ^kärnreaktorer kärnbränsle, den ^s.k. Lagen gäller ^lill utgångenav juni månad 1980 eller den tidigare lidpunkt som regeringen föreskriver ochomfattar sådana reaktorer som ännu inte har tillförts kärnbränsle. Enligtförslag i ^proposilionen ^beslöl också all sårskilt ^slöd skall ^ulgå^lill studiecirklar i energifrågor under ^budgelåiel 1979/80. Stödet utgår^lill sådana studiecirklar som påbörjas och om ^miijligt genomförs före^folkomröslningen och som behandlar frågor som år aktuella i samband medfolkomröstningen. Sedanöverenskommelsen om ^folkomröslning hade träffats ^tillsalles en ^Ulredning om ^reaklorsäkerhel (I 1979: 07) och enutredning om konsekvenserna av en kärnkraftavveckling (I 1979:08),Utredningarna har redovisat ^resullaien av sina ^arbelen . ^Reaklorsäkerhelsutredningenhar haft till uppgift att utreda om bl. a. haveriet i kärnkraftverket ^Three^Mile föranleder en omvärdering av ^säkerhelen i kärnkraftverken iSverige ^saml ^atl föreslå åtgärder för ^atl ^yllerligare höja säkerheten.Kommittén framhåller i sitt betänkande ^(SOU 1979: 86) Säker kärnkraft? alt delinte finns anledning alt väsentligtomvärdera kärnkraftens risker. a. erfarenheterna av haveriet i ^Three^Mile visar emellertid ^enligi ^kommiitén all ^väsenlligl ^slörre kravmåste ^slällas på säkerheten i samband med produktion av elektrisk energi ikärnkraftverk. ^Kommillén föreslår därför ^ell ^omfallande program för ^sä^kerhetshöjandeåtgärder. ^Slalens kärnkraftinspektion har fått regeringens uppdrag alt lämnaförslag ^lill hur ^della program skall genomföras. Konsekvensutredningenhar ^sluderal och jämfört ^Ire ^allernaliv med olika elanvändningsnivåer vid enavveckling av kärnkraften ^lill med ^elt referensalternativ som innebärall ^lolv kärnkraftblock skall användas. Resultatet har ^redovisals ibelänkandet ^(SOU 1979: 83) Om vi avvecklar kärnkraften - konsekvenser för ekonomi,^sysselsällning och miljö. 1 9 1979180. 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 130 betänkandet framhålls att man vid en avveckling av kärnkraften, med hänsyn bl. ^lillbyggtider för ersättande ^kraftproduklionsanläggningar inte kan tillgodosesamma ^elanvändningsnivå som i ^referensallernativet. Ökningstakten ielanvändningen måste därför hållas nere genom bl. a. prishöjnin^gar. Dettamedför, enligt ^kommillén, tillsammans med kostnaderna för au ersättakärnkraftverken och förhöjda bränslekostnader för elproduktion att ^samhällelskostnad för en avveckling av kärnkraften blir ca 75 000 milj. kr. En proposition om^folkomröslning i ^kärnkruftsfrågun ^(prop. 1979/80: 75) har lagts fram . Omröstningen föreslås äga rum den 23 mars 1980.I propositionen behandlas frågeställningen vid omröstningen och vissavaltekniska frågor samt förslag om vissa anslag i samband med ^folkomröslningen. tillkallades ^efler bemyndigande avregeringen en särskild ^uiredare (I 1979: 10) med uppdrag ^atl se över ^frägorrörande organisationen av myndigheter ^m.m. I uppdraget(Dir. 1979:62) ingår även vissa frågor rörande ^vattenfallsverkels framlida^upp^gifler och organisation. Resultatet av utredningen bör enligt direktivenredovisas senast den ^Ijuni 1980. Kommunernas roll inomenergiområdet har ökat avsevärt i betydelse. Genom lagen (1977:439)om energiplanering har kommunerna ålagts alt i sin planering främjahushållningen med energi samt verka för en säker och tillräcklig energitillförsel. Det åligger kommunerna bl. a. altpå begäran av statens industriverk redovisa vidtagna och planerade ^ålgärder idessa hänseenden. Vidare har kommunerna enligt ^beslul ^(prop.1977/78; 76, ^CU 1977/78: 31^,^ ^rskr 1977/78: 345) om en energisparplan förbefintlig bebyggelse vikliga ^uppgifler vad gäller planering och genomförande av^energibesparande ^ålgärder i bebyggelsen. ^Energibeskaiiningcnerbjuder goda möjligheter au påverka energianvändningen ochenergitillförseln. En omläggning av energibeskattningen för alt ge den en meramarkerad ^styrmedelsfunklion ^uireds ^f^ ^n. av ^energiskaitekommillén (B1979:06). Skatten på metanol ^sänkles enligt ^beslul ^(prop.1978/79:115 bil. 4, ^SkU 1978/79:44,^rskr 1978/ 79:430) den med per ^liler. Beskattningen avenergiinnehållet är därmed lika för metanol och bensin. Vid samma tillfällebeslutades om ^skallefrihel för ^motlryckskraft som förbrukas i egenverksamhet och skatteplikt för olja som förbrukas vid produktion av sådankraft. har ^beslulat ^(prop. 1979/80:30, ^SkU 1979/80: 15,^rskr 1979/80:71) ^atl höja energiskatten, bl.a. för ^atl stimulera till energisparande. den 18 december 1979höjdes den allmänna energiskalten med I öre per kWh för el och med . per^m'^*^ för olja. höjdes den särskilda beredskapsavgiften föroljeprodukter med per ^liler bensin och med . per nr^'^^motorbrännolja, eldningsolja och bunkerolja. Därutöver höjdes ^bensinskatienmed per liter. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 131 höjning av kilometerskatten för såväl svenska somutländska fordon och av fordonsskatten för vissa fordon genomförs den Ifebruari 1980. 1978/79; 115(bil. ^I2())anförde föredraganden att det ^ärav stor betydelse att olikamyndigheter ^m. använder sig av jämförbara metoder och siffror när detgäller ^energislalistik och balanser på energiområdet och att metoderna knyteran till internationellt vedertagna definitioner. Statistiska ^cenlralbyrån arbetar tillsammans med flera andra^myndigheler och ^organisaiioner med alt förbättra ^energistatisliken i dessaavseenden. ^Slalens industriverk^fortsälter sitt arbete medutredningar om industrins energianvä^ndning. har^energisparhandböcker getts ^ul för bl. ^gjuieriindustrin och för bagerier.Arbete med ^atl ta fram liknande ^maierial för andra branscher, bl. a. glas-och ^gummiinduslrierna, pågår inom ^verkel. Sedan slödel ^lill^energibesparande åtgärder infördes har ^hillills avsa^tt ca6 580 milj. kr, för sådant stöd och för administration ^m.m. Avbeloppet avser ca 5450 milj. kr. lån och bidrag för ^ålgärder inom bosläder^saml ^slalliga, kommunala ochlandstingskommunala byggnader ^m.m. och ca I 130 milj. kr. bidrag tillåtgärder inom näringslivet. Den hade sedanstödet infördes bidrag till ^energibesparande åtgärder inom ^näringslivel ^m.^m. ^beviljals med ^sammanlagi ca 845 milj. kr. ^lill ca 7 800 projekt. Dessaprojekt beräknas leda till en årlig energibesparing motsvarande ca 865 000^toe'. Av ^bidragssiimman avser ^drygl 170 milj. kr. bidrag ^lill prototyperoch ^demonslralionsanläggningar ^m.m. för ^atl introducera ny ^energieffekliv ^leknik. Till vissa mera omfattande^energibe^sparande ^ålgärder i ^induslriella processer ^beslöl våren1979 ^(prop. 1978/79:46, NU 1978/79:13, ^rskr 1978/79:121)om ^elt särskilt bidragstillägg om 15%^'^ utöver det normala bidraget om högst35%. Stimulans- och ^tidigareläggningseffekten av delta tilläggsbidrag blevstor. har iutredningen ^(SIND PM 1979:9)^Slatens stöd till energihushållning inom ^näringslivel lämnat förslag tillutformning av statens fortsatta ^slöd ^lill ^energibesparande ^ålgärder inom^näringslivel samt till utbildning och rådgivning i ^energibesparande ^syfle. För nästa ^budgelårföreslås nu ^forlsall verksamhet med bidrag ^lill ^ener^gibesparande investerin^gari näringslivets byggnader och processer. Beträffande ^stödel till prototyperoch ^demonslralionsanläggningar innebär förslagen en utvidgning. Sammanlagtföreslås all 225 ^milj.kr. anvisas för dessa ändamål under ^budgetårel 1980/81.Därutöver bör, enligt vad som redovisas i det följande ^(s. 137), under^budgelåret ^inrätlas en fond med ^'^ ^loe ^=^ lon ^oljeekvivalenler. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 132 uppgift all genom ^relaiivt ^setl förmånliga lån stödja^introdukiion av energiteknik för oljeersättning och energihushållning. har^invenleral behovet av ^energiinriktad utbildningför yrkesverksamma inom ^lokaliippvärmningsområdel och inom ^induslrin. Inventeringen visar på ^ell^slort behov av sådan utbildning.Erfarenheterna från ^försöksverksamheien med energikonsulenter placerade på^uiveck-^lingsfonderna och från den ^branschanpassade energirådgivningen har,enligt industriverket, ^varil goda. Verksamheten med rådgivning och utbildningföreslås vidareutvecklas. harindus^triverket - som ^etl led i en särskild ^energi^sparkampanj - bedrivit enintensifierad rådgivningsverksamhet. Verksamheten har avsett att stimulera demindre och medelstora förelagen till ^atl ^vidia ^energisparälgärder som redanpå ^korl ^sikl kan dämpa energianvändningen inom företagen. En ^rapporlangående utvärdering beträffande verksamheten lämnas till regeringen inomkort. Lokaliseringsprövning enligt 136 a ^S^ byggnadslagen (1947:385, 136 a ^S^ ändrad ^senasl 1976: 223) av ^induslriell ^verksamhel är sedan den förenad med en prövning från^e^nergisynpuiiki. Särskilda energivillkor har ^faslslällls förStora beträffande verksamheten vid KvarnsvedensPappersbruk, för ^uividgning av Skandinaviska Raffinaderi ^AB:s ^Scanraffsraffinaderi i samt för Eds Cellulosa ^AB:s utvidgning av verksamhetenvid bolagels anläggningar i ^Edsbruk. För all bl. a. se övertills^tåndsprövningen från ^energisynpunkl ^lillkal^lades ^enligi regeringensbemyndigande en ^ulredning (1 1979:13) om ^siyrmedel förnäringslivels energihushållning, ^m. Utgångspunkten för utredningen ärenligt ^direkliven alt ökade krav på förbättrad energihushållning och påenergianvändning baserad på andra bränslen än olja kommer all ställas framöver.^Ulredningen skall lämna förslag ^lill styrmedel för att åstadkomma och^underiälla en sådan utveckling. Genomförandet av^energibesparande åtgärder i befintlig bebyggelse pågår enligt denenergisparplan för befintlig bebyggelse som beslutade våren 1978^(prop. 1977/78:76, ^CU 1977/78:31, ^rskr 1977/78:345). Reglerna för bidrag och låntill ^energibesparande åtgärder i bostäder har efter förslag i ^prop. 1978/79:115 (bil. ^CU 1978/79: 37, ^rskr 1978/79; 394) ändrats i syfte alt ökamöjligheterna att mer ^aklivt styra ^siödet till de åtgärder som är ^meslönskvärda från ^samhällels ^synpunki. a. eftersträvas en ökad styrning mot^energisparälgärder som snabbt minskar energianvändningen och en ökaddifferentiering av ^energisparsiödei. Kommunerna har en^cenlral roll vid genomförandel av ^eneigispar-^planen. De avses bl. a. svaraför en planering som syftar till all klarlägga vilka områden och byggnader somi första hand bör komma i fråga för ^energibesparande ^ålgärder av olika slag.Den tekniska rådgivnings- och besiktningsverksamheten är av stor betydelse förmöjligheterna att nå del ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 133 För ^atl kommunerna skall fåökade möjligheter ^atl göra insatser på detta område har sedan ^biidgetårei1977/7^8^ utgått statsbidrag för sådan verksamhet. Un^der innevarande budgetårhar 95 milj. kr. avsatts för ^slalsbidrag ^lill kommunerna för rådgivnings- och^besiklnings-^verksamhel. föreslås alt för vartdera av bu^dgetaren 1980/81och 1981/ ^82 avsätts 110 milj. kr. Den av regeringen^lillsalla ^delegalionen (Bo 1978:03) för frågor om energihushållning i^befinllig bebyggelse har ^lill uppgift alt följa genomförandet av planerade^energisparåigärder i ^befinllig bebyggelse och vid behov ^iniliera åtgärder. ^Delegalionen kommerunder år 19^80 att presentera underlag för statsmakternas ställningstagande^iill omprövningen av planen inför /^82. Delegationen har underår 1979 omformats bl. a. så att den numera har parlamentarisk förankring. För ^energibesparandeåtgärder i bosläder, kommunala och ^landslings^kommunala byggnader,samlingslokaler och statliga byggnader har chefen för ^bosladsdepartemenlel^lidigare föresla^git all ^beslul om lån och bidrag får meddelas /^81 om sammanlagt 1 755 milj. kr. Härtill kommer förslag om enplaneringsreserv på 600 milj. kr. Hon har även förordat en ändrad ordning förfinansieringen av de ^slatliga ^energi^sparlånen till ^bosti^ider som innebäratt nuvarande ^energisparlån som utgår enligt förordningen (1977:332, ändrad : 1020) omstatligt stöd ^lill ^energibesparande å^tgärder i ^bosladshus ^m. den 1juli 1980 ^ersälts av ^bosladslån enligt bostadsfinansieringsförordningen(1974:946 omtryckt 1976:788, ändrad : 1019). fortsätter^siu arbete med alt utarbeta ^rikllinjer för ^energideklaraiioner. Under år1980 ^Iräder sådana ^rikllinjer i ^krafl beträffande kyl- och frysskåp samthushållsugnar. ^Energiprovningsu^tredningen(I 1978:06), som bl. a. har ^lill ^uppgifl alt ^uireda frågor om resurser,^organisalion och finansiering vad gäller^/^^^/(^h-^ninginom energi^området, ^vänlas redovisa sina förslag . Ett samlat program för^energilii/sltållning inom ^iransporlseklorn har tagits fram. Förslagen som harredovisats i ^prop. 1978/79: 99 ^(s. 171-187) har antagils av i juni1979 (/79: 18, ^rskr 1978/79:419). ^Programmei ^omfaltar bl. a.^rikllinjer för drivmedelsförbrukningen i nya personbilar och ^elt särskilt^energisparprogram för ^lastbilsseklorn. En ny ^trafikmyndighel,^transportrådel, som börjar sin ^verksamhel får det samlademyndighetsansvaret för bl. a. planering, samordning och uppföljning av ^energibesparandeåtgärder inom transportsektorn. ^Energisparkommittén (I1974: 05) har fortsatt och intensifierat sin^informalionsverksamhel för all främja energisparandet. Förutom sin ordinarie^informalionsverksamhel har ^kommillén under ^årel på uppdrag av regeringengenomfört två särskilda informationskampanjer. Den andra kampanjen omfattade^förulom informationsåtgärder även viss råd- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 134 ^givning och frivilligaöverenskommelser om ^energisparåigärder med företrädare för olikasamhällssektorer. Sammanlagt har 27 sådana överenskommelser träffats.Resultatet av den första kampanjen har ^redovisals i ^prop. 1979/80: 25 (bil. ^Kommiiténskall ^senasl redovisa en utvärdering av den andra kampanjen. Kommittén har ocksåsamordnat och genomfört ^akliviieierunder den av ^slyrelsen för det internationella energiorganet ^lEA beslutadeenergispar-månaden . Kommittén har under bl. a. ordnat^elt ant^al konferenser. En utvärderingsrapport^beiräffande den av kommittén bedrivna försöksverksamheten med intensifierad^informalion om energihushållning i beräknas bli klar underförsta ^halvårel 1980. ^Kommiitén har bl. a. iuppdrag att undersöka förutsättningarna för att införa restriktioner ellerförbud i syfte att varaktigt minska energianvändningen. Kommitténsutredningsarbete, som också ^omfallar sådana områden där andra ^siyrmedel änres^triktioner ^m. kan komma all bli aktuella, berör ^f^ ^n. a.åtgärder för ^atl begränsa energianvändningen inom ^motor^fordonslrafiken ochfritidshusens energianvändning. ^Kommillén har i samråd med^konsumeniverkel även ^iniiieral ^lesier av ^energi^sparprodukler vid ^slalens^provningsanslalt. Av ^kommilléns^anslagsframslällning framgår bl. a. att verksamheten under /80beräknas ^forisälla enligt i stort ^selt samma riktlinjer som har gällt under^lidigare ^budgelår. ^Ell antal nya utredningar och försöksprojekt startasdock. Omfattningen och inriktningen av ^verk^samhelen under /81är ^enligi ^kommiitén i stor utsträckning beroende av detenergiförsörjningsläge som kommer ^atl råda under ^bud^getårel. ställs ^lill förfogande för ^verksamhelen /81. Kommitténs verksamhethar ^slor betydelse för våra strävanden att nå en bättre energihushållning. Avsärskild vikt är kommitténs arbete för ^atl ^Slimulera och ^siödja kommunernasoch de ^slalliga ^myndighelernas arbete inom energihushållningens område. Chefen för^induslrideparlemenlet har ^efler samråd med mig ^beräknai 18 milj. kr. underanslaget A 3. för ^sparkommitléns verksamhet under^budgeiårei 1980/81.