prop · G303143 · 1979-12-31 00:00:00 — BFN anser därför att det betr.finansieringsanalysens utformning enbart bör anges att den skall visaförelagets finansiering och kapitalinvesteringar under räkenskapsåret samt skall upprättas enligt god redovisningssed. Motsvarande ändring bör ävengöras i 11 Kap. 96 sista stycket aktiebolagslagen. Årsredovisningen skall enligt 2 8 enbart bestå avbalansräkning och resultaträkning. Enligt 7 8 skall de företag som avses 148 1notform lämna uppgift om bl.a. anläggningstillgångars anskaffningsvärde,sammanlagda beloppet av av- och nedskrivningar samt taxeringsvärde, BFN anser att samtliga företag, som skall avgeårsredovisning, oavsett storlek bör avge någon form av verksamhetsberättelseliknande den som krävs av aktiebolag. I denna berättelse bör ingå uppgifterenligt 7 8 punkterna 1, 2 och 3 och 9 8 i förslag till lag om årsredovisning,revision och koncemer samt 11 Kap, 8 6 punktema 3 och 8 och 98 första och andrastyckena aktiebolagslagen, BFN motiverar sitt ställningstagande med att ovanståendeinformation till viss del enligt förslagel till lag om årsredovisning, revisionoch koncerner skall lämnas i företagens delårsrapporter saml dessutom tordevara av betydelse för att företagets intressenter skall kunna bättre bedömaföretagets resultat och ställning. Enligt BFN:s bedömning torde del för flertalet företaginte vara alltför betungande att ta fram dessa uppgifler och sålunda upprättaen verksamhetsberättelse. Uppgiftema torde normalt las fram i samband med del Prop.1979/80:143 80 inlerna årsbokslutet och självdeklarationen samtuppgiftslämnandet till Resultat- och balansräkningar för närmast föregående år BFN anser atl bestämmelserna i 6 6 beträffandeskyldigheten att återge resultat- och balansräkningar för föregåenderäkenskapsår i årsredovisningen bör gälla samtliga förelag som omfattas avskyldigheten att lämna årsredovisning. En sådan uppgift är av belydelse då detgäller all bedöma företagets utveckling oavsett företagsstorlek. Det merarbetesom härigenom uppstår för företagen torde vara obetydligt. Bankinspektionen: Inspektionen anser kommitténs förslagbeträffande slörre handelsbolags offenlliga redovisning tillfredsställande.Däremot kan inspektionen inte dela majoritetens uppfattning all gränsen förmindre handelsbolags offenlliga redovisning bör sättas vid tio anställda.Eftersom årsredovisningen beträffande de mindre bolagen blir identisk med detårsbokslut de ändå måste upprätta och i vissa avseenden t. o, m, torde kunnaanses mindre ingående, innebår det inte någon ökning i uppgiftsskyldighelenatt ålägga samtliga bolag som är skyldiga att upprätta årsbokslut att ävenupprätta årsredovisning, Betänklighetema häremot minskas också av kommitténsförslag att dessa bolag först efter anmaning behöver insända sin årsredovisningtill och atl enskilds begäran härom avgiftsbelägges.Inspektionen har sålunda hamnat på samma principiella ståndpunkt som kommitténsminoritet. Emellertid vill inspektionen förorda att en gräns för upprättandeav årsredovisning sätts vid 5 anställda. Härigenom faller de allra minstabolagen med skyldighet att upprätta årsbokslut ulanför. RRV: RRV ansluter sig till den föreslagna avgränsningen avkravet på offentlig årsredovisning till förelag och koncerner med minst tio ansläll da. Kommittén föreslår att årsredovisningen efler anmodanoffentliggörs genom att hållas tillgänglig hos länsstyrelse. Anmodan kan enligtförslaget ske på begäran av envar. RRV anser atl man så långt möjligt bör sökabegränsa del allmännas kostnader för hantering av redovisningshandlingarna.Därvid lorde kunna ifrågasättas om den i direktiven angivna utgångspunkten atlårsredovisningen skall vara offentlig med nödvändighet måste medföra all årsredovisningenskall inkomma till myndighel och därmed bli allmän handling enligt andrakapitlet tryckfrihetsförordningen. Vissa skäl talar för atl en enklare lösningbör prövas. Den avsedda effekten - offentlighet - torde vara möjligatl uppnå även genom att företagel åläggs alt direkt tillhandahålla sinårsredovisning på begäran av envar. I praktiken lorde också enskilda intressenter avårsredovisningen komma att vända sig direkt till företaget i fråga och be attfå del av årsredovisningen. Härigenom kan tidsspillan undvikas och kostnadenför den föreslagna expeditionsavgiften, , inbesparas. RRV föreslår altdenna form för tillhandahållande legaliseras genom att redovisningsskyldigaföretag åläggs att, sedan årsredovisning upprättats, på begäran hålla dentillgänglig för envar viss lid efter bokslutstillfället. Företaget börsjälvfallet ha rätt att uttaga ersättning för kopieringskostnad och porto vidtillhandahållandet av årsredovisningen. Endast om företagel intetillhandahåller årsredovisningen behöver kopplas in för ettvitesföreläggande. Med denna ordning undgår länsstyrelserna att drabbas av enkostsam och slentrianmässig administrativ mtin. RRV föreslår att av verketangivna form för tillhandahållande får tillämpas även av sådana större företag,som enligt Prop.1979/80:143 81 lagförslaget skall sända in sin årsredovisning lilllänsstyrelsen utan anmodan. Även här skulle sålunda enligt RRVsbedömning behöva kopplas in endast "vid behov". RRV (skiljaktig mening av två befattningshavare): Vi anseri enlighet med direktivens syfte att alla företag av nu berörda slag som enligtbokföringslagen måste upprätta årsbokslut också skall hålla årsredovisningentillgänglig för företagets intressenter. Med det av RRV härvidlag föreslagnaförenklade förfarandet och eftersom årsbokslutet och årsredovisningeninnehåller nära nog identisk information torde ett offentliggörande intemedföra nämnvärt ökal besvär för förelagen. RSV (majoriteten): RSV instämmer i reservantemas förslagatt knyta skyldigheten lill bokföringslagens beslämmelser om upprättande av årsbokslut.Motiveringen all bolagen skulle drabbas av slort merarbete genomårsredovisningsskyldigheten är inle hållbar, eftersom årsredovisningen endastföreslås innehålla resultat- och balansräkningar, vilka ändå måsle upprättas. RSV (en minoritet av två ledamöter): Regering och riksdaghar enhälligt hänvisat den mindre företagsamheten till associationsformenhandelsbolag. Lagstiftarna har i konsekvens härmed erbjudit en möjlighet attutan betungande skattekonsekvenser avveckla aktiebolag så att verksamhetendärefler kan bedrivas såsom enskild firma eller handelsbolag. Mot dennabakgrund framstår det som egendomligt att man för den associationsform manerbjuder de mindre företagen nu vill införa såsom styrelsemajoriteten yrkarlika fullständiga formella regler som de som gäller för aktiebolag.Riksskaiteverket som givelvis inle har att ta ställning i näringspolitiskafrågor borde ändå ha noterat lagstiftarens attityd till den mindre företagsamheten.1 konsekvens med lagstiftarens uppfattning och med beaklande av de faktiskaförhållandena avstyrker vi bestämt att årsredovisning och koncernredovisningskall lämnas för företag som haft mindre än lio anställda under räkenskapsåret. Patent- och registreringsverkel: Möjligheten att ta del avetl företags räkenskapshandlingar är av slor betydelse för att olikaintressenter skall kunna bedöma ett företag. Denna insyn möjliggörs genom atträkenskapshandlingarna blir offentliga. Beträffande aktiebolag sker dettagenom att handlingama insändes lill palentverket. kan konslaleraalt intresset från allmänheten för dessa är mycket stort. En mängd besök hospatenlverket och många beställningar av kopior av handlingama styrker detta.Enligt patentverkets mening bör det föreligga ett liknande intresse beträffandede medelstora och större handelsbolagens årsredovisningar. Den av kommittén föreslagna lösningen med dubbla gränsersynes knappast godtagbar. Enligt patentverkets mening bör skyldigheten förhandelsbolag att upprätta årsredovisning grundas på det samhälleliga intressetav att hos myndighet utan omgång kunna ta del av redovisningen. Att ålägga ettföretag att upprätta dessa redovisningshandlingar enbart för att hållas i beredskapför den händelse någon skulle intressera sig för dem synes inte rimligl.Utifrån dessa synpunkter bör skyldighelen att upprätta årsredovisning inteåläggas andra företag än sådana beträffande vilka man med stor sannolikhet kanräkna med att de blir efterfrågade av allmänheten. Gränsen för företag vilka sålunda bör åläggas att upprättaoch insända årsredovisning bör sättas så att förpliktelsen inte blir onödigtbetungande för småförelagen. En lämplig avvägning kan vara att rikta kravet päårsredovisning till företag med minst 50 anställda. AMS: Styrelsen vill tillstyrka och ansluta sig tillreservationen 1. 6 1979/80. Prop.1979/80:143 82 de skäl som reservanterna framfört, vill styrelsen för sindel särskilt trycka på vad som sågs om de anställdas behov av insyn i småföretag, där kolleklivavtalsförhållande ofta saknas ochmedbestämmandelagstiftningen inle är lillämplig enligt sin 6 19. Slatens industriverk: Enligt industriverkets uppfattningär möjligheterna till insyn i företagen för anställda, kreditgivare, kunder,statliga och kommunala myndigheter, den ekonomiska forskningen samt massmediabetydelsefulla även beträffande mycket små företag. Utomstående intressenterav typen kreditgivare, leveranlörer och offentliga myndigheler fär av rentprakliska skäl inle någon nära och fortlöpande konlakt med den verksamhet sombedrivs i varje enskilt småföretag. Även ur de anställdas synpunkt föreliggerett behov alt förbättra insynen. Man accepterar att den anställde skall fåsitt behov av fortlöpande informalion om det egna företagets ekonomiska lägeoch framtidsutsikter väl tillgodosett, oberoende av förelagets storlek. Inteminsl med medbestämmandelagens tillkomst har frågan ytterligare aktualiserats.Även om man på goda grunder kan räkna med att detta informationsbehovtillgodoses till vissa delar visar bl.a. erfarenhetema från enindustriverksutredning (Styrelserepresentation för anställda, SIND 1975:4) attde anställda i alltför slor utsträckning lämnas ulan information i viktigahänseenden. hänvisar lill denna ulredning. Ett i betänkandetframfört skäl mot att utsträcka den offentliga redovisningen till all omfallaäven förelag med några få anställda är att redovisningen kunde antas medförabetydande besvär för företagaren. Lagförslaget innebär dock attårsredovisningen för årsredovisningsskyldig i allmänhet inte behöver innehållanågra uppgifter utöver vad årsbokslutet skall innehålla. Mot bakgrund av delovan anförda och då tillfredsställande underlag för regler om offentligredovisning skapats genom bokföringslagen (BFL) anser industriverket attskyldighet att upprätta årsredovisning bör åläggas alla som enligt BFL har atlupprälla årsbokslut. i : ställer sigtveksam till huruvida det kan anses befogat atl inskränka nu aktuell skyldigheli enlighet med kommitténs förslag. De anställdas intresse av insyn i ettföretag låter sig knappast kvantifieras efter antalet anställda i del enskildaföretaget. Det måste vidare beaktas atl informationsskyldigheten förarbetsgivaren enligt medbestämmandelagen inte omfattar samtliga företag.Enligt uppfattning måste del därför anses rimligt att närmareöverväga om inte årsredovisningsskyldigheten generellt bör kunna knytas tillskyldigheten att upprätta årsbokslut. tillstyrker den föreslagnaavgränsningen såvitt avser förelags skyldighet att utan anmodan insändaavskrift av årsredovisning. i (majorileten; se avsnitt I): Lånsstyrelsen anser, att det intekan vara rimligt, att en anställd, som riskerar bl. a. sin egen ekonomi, skallsättas i ett sämre utgångsläge än en krediigivare på den grund, att hantjänstgör i elt företag med mindre ån tio anställda. Härtill kommer att ocksåsmå företags ekonomiska situation kan vara av betydelse för fler än anställdaoch kreditgivare. Påpekas skall att årsredovisningen i dessa fall kan görasidentiskt med årsbokslutet. Skyldigheten att avge årsredovisning behöver därförinte medföra något egentligt merarbete för företagaren. förordardärför i likhei med reservanterna att skyldigheten att avge årsredovisning börknytas till bokföringslagens regler om årsbokslut, vilka tillämpas på enskildnäringsidkare, då han driver verksamhet med fler än två årsanställda och denårliga brultoomsätlningen i rörelsen uppgår till minsl . Prop.1979/80:143 ,, 83 Förslaget till lag om årsredovisning, revision ochkoncerner innebär åligganden för . Lånsstyrelsen skall i vissafall på begäran av envar anmoda årsredovisningsskyldig att insända avskrift avårsredovisningen. I andra fall härden årsredovisningsskyldige att utansärskild anmodan inkomma med sådan redovisning. Tvångsmedlet är vite. Ibetänkandet berörs inte närmare handläggning av dessa ärenden. har normalt inte tillgång till sådanauppgifter, all länssiyrelsen kan avgöra om uppgiftsskyldighet enligt förslagetföreligger för förelag. Det gäller uppgifter om antalet anställda, om företagsnettotillgångar enligt balansräkningar, om företag ingår i koncem och omantalet anställda i koncernen. 1 det fall där ett förelags uppgiflsskylighel ärobligatorisk enligt förslaget bör det ankomma på att tillse atlföretaget fullgör sina skyldigheter. För del fall någon begär all länssiyrelsenskall anmoda förelag atl skicka in handlingar, kan det inte fömtsättas, au delframgår att företaget har denna uppgiftsskyldighet. Även i dessa fall saknas ibeiänkandei erforderliga uppgifler eller riktlinjer för hur ärendet skallhandläggas. Måhända visar det sig att företaget inle besvarar länsstyrelsensskrivelser eller att företagel besirider uppgiftsskyldighet. Frågan omlänsstyrelsens agerande i dessa hänseenden bör närmare uppmärksammas i detfortsatta lagstiftningsarbetet. i : Länsstyrelsenansluter sig för sin del lill den reservation som avgetts av ordföranden ochledamoten . Möjligheterna lill insyn i företagen för anställda,kreditgivare, kunder, statliga och kommunala myndigheter, den ekonomiskaforskningen saml massmedia är betydelsefulla också beträffande små företag. Kommittén föreslår att den som är skyldig att upprättaårsredovisning också skall vara skyldig att efler anmodan av länsstyrelseninsända avskrift av årsredovisningen. Anmodan skall ske på begäran av envar.Stora företag, dvs. företag i vilka tillgångarnas nettovärde för de två närmaslföregående räkenskapsåren överstiger ett gränsbelopp på 1 000 gångerbasbeloppet enligt allmän försäkring, skall vara skyldiga att utan anmodaninsända årsredovisning lill . tillstyrker kommitténsförslag i denna del. De regler som här uppställts för offentliggörande avårsredovisning synes ändamålsenliga och väl avvägda. i (majoriteten): Ilikhet med reservanterna Stark och med instämmande av experternaEricson och anser att den möjlighel till insyn i etlförelags ekonomi och skötsel som årsredovisning kan ge, bör finnas även forföretag, som enligt bokföringslagen har att upprätta årsbokslut men som harmindre än tio anställda. Som reservanterna framhållit torde årsredovisning,med hänsyn till alt densamma enligt huvudregeln skall upprällas med iakttagandeav bestämmelserna om årsbokslut i bokföringslagen inte bli alltför betungande.Enligt 1 8 försia stycket bokföringslagen äger reglema om skyldighet attupprätta årsbokslut inte tillämpning på enskild näringsidkare, som driver sinverksamhet utan biträde av fler än två anställda och i vars rörelse den årligabruttoomsättningssumman understiger . De minsta företagen kommerdärför, även om skyldighelen att upprätta årsredovisning utvidgas lill förelagsom har atl upprätta årsbokslut att bli befriade härifrån. i (en minoritet av sexledamöter): Skyldigheten att upprätta årsredovisning bör inte göras meromfattande än vad bolagskommiltén föreslagit. 1979/80: 143 84 : Som bolagskommittén framhåller (s.162) kan årsredovisning tänkas vara av värde bl. a. för anställda, olikakategorier av krediigivare sami slal och kommun, dvs. sådana intressenter somvid ett företags konkurs ofta drabbas hårt. De föreslagna reglema om årsredovisningmedför ökade möjligheter till insyn i förelagen, vilkel är ägnat att stävjasådana förfaranden som i den allmänna debatten betecknas som missbruk avkonkursinstitutet. Stiftelseulredningen: Ett förverkligande av kommitténsförslag kommer atl beröra stiflelseväsendel. Vi har därför valt att behandla deföreslagna bestämmelserna ulifrån stiftelsemas förhållanden. Kommitténs strävan atl öka insynen i näringslivet har vårtfulla stöd. Men skyldigheten alt lämna årsredovisning bör bygga på de särskildabehoven och förutsättningarna i de olika typerna av företag. Vad stiftelsernabeträffar har förslaget i det avseendet åtskilliga brister. Del lorde främslbero på att kommiitén har utgått från förhållandena i handelsbolagen. Skyldigheten alt lämna årsredovisning kommer som nämnlsatt begränsas till dem som har att upprälla årsbokslut och som har en visssysselsällning, förmögenhet eller koncemlillhörighet. Därmed faller ellbetydande anlal stiftelser utanför förslagets tillämpningsområde. Dennabegränsning är inte motiverad för stiftelsemas del. Vidare bör det tas hänsyntill atl vissa stiftelser står under tillsyn och därmed är skyldiga att lämnaen form av årsredovisning (se 14 8 i lagen (1929; 116)om tillsyn över stiftelser). Kravet på årsredovisning kommer endast att berörastiftelsernas bokfö-ringsplikliga verksamhet. Det följer av kopplingen tillskyldigheten att upprälla årsbokslut (jfr prop. 1975: 104 s. 204). Dennainskränkning är betydelsefull. Få stiftelser lorde driva enbartnäringsverksamhet. Enligt vår uppfattning bör åtgärder för alt förbättrainsynen i stiftelserna avse all verksamhel. Årsredovisningen bör därför byggapå andra uppgifter än sådana som lämnas i ett årsbokslut. Årsredovisningen skall enligt förslagel bli tillgängligför allmänheten hos den länsstyrelse som är registreringsmyndighet enligthandelsregisterlagen (1974: 157). Denna ordning är olämplig för stiftelsema. Debör i stället inlämna årsredovisningen till den länsstyrelse som ärtillsynsmyndighet enligt 1 8 i lagen (1929: 116) om tillsyn över stiftelser.Dessutom bör de föreslagna bestämmelserna samordnas med 14 8 i samma lag. Enligi vår uppfattning lillgodoser kommitténs förslag omårsredovisning knappast alls behovet av insyn i stiftelsemas verksamhet. Dennafråga bör i stället lösas med utgångspunkt i de särskilda förhållandena inomstiftelseväsendet. Starka skäl talar för att införa bestämmelser om bl.a.årsredovisning i en ny lagsliflning om stiftelser. Vi ämnar föreslå en sådanordning. Enligi vår mening saknas det anledning atl övergångsvisinföra ell krav på att vissa stiftelser skall lämna årsredovisning enligtförslagel. De föreslagna beslämmelsema har ett alltför begränsat värde frånredovisningssynpunkt för alt belasta stiftelsema med en sådan skyldighet. Vianser att det pågående utredningsarbetet kan avvaktas ulan påtagligaolägenheter. Dessulom finns det redan vissa bestämmelser i ämnet inom ramen förtillsynen över stiftelserna. Vi föreslår därför alt stiftelserna undantas frånförslaget om årsredovisning. : De minsta företagen (ochkoncernerna) dvs. de som sysselsätter i medeltal mindre än tio anställda harlämnats Prop.1979/80:143 85 Denna kategori företag kan i vissa fallha betydelse från arbetsmarknads- och regionalpolilisk synpunkt. erhållit statligt stöd för sin verksamhet åligger del företagel attfortlöpande hålla samhällets organ informerat om resultatutvecklingen. Dettagäller emellertid inle övriga företag som hör till den minsta kategorin.Skyldighet för de minsta företagen alt upprätta offenllig årsredovisning kundegenerelll innebära att samhällets organ fick ökade möjligheter att tidigtvarsna tendenser till ogynnsam utveckling. Hur lungl denna synpunki bör vägavid en samlad bedömning av frågan om offentlig årsredovisning för de minstaföretagen kan dock FOK inte avgöra. FAR: Förslagel har utformats med aktiebolagslagsom förebild. När det gäller beslämmelsema om årsredovisning har dock vissabetydelsefulla undantag gjorts. Så skall årsredovisningen enligt förslagetexempelvis inte innehålla någon förvaltningsberättelse. Däremot har beslämmelsemaom delårsrapport överförts utan ändring. Informationsinnehållel kommer då attbli fylligare i delårsrapporten än i årsredovisningen. Av en schematiskkartläggning av olika bestämmelser framgår att förslaget skulle leda till enkomplicerad struktur. FAR vill ifrågasätta om inte beslämmelsema bör utformasenligt 11 kap. ABL i lillämpliga delar. Härigenom skulle en förenkling även uppnås. Detta leder emellertid till ökade krav på uppgiftslämnaren, varför en be gränsning till slörre företag än som föreslagits blir erforderlig, i vart fall inledningsvis.---- FAR gör följande bedömning av detaljema i lagförslagetsåviu gäller årsredovisning. Aktiebolagslagenkräver all styrelsen och verkslällande direktören skriver underårsredovisningen. Detta krav finns inte i föreliggande lagförslag förårsredovisningar (men däremot för koncernredovisningar). För frågan om revisionhar delta en betydande nackdel eftersom revisorn tolkar underskriften som bevispå att undertecknama tar ansvar för innehållet i årsredovisningen, som ju ivissa avseenden avviker från årsbokens innehåll. Detta måste i så fall lösas påannat sätt av revisorema (genom korrespondens mellan företaget och revisorn),vilket är någol opraktiskt. Lagen bör dårför kräva att de bokföringsskyldigaskall underteckna årsredovisningen. Enligt 1 8skall etl förelag som ingår i koncern, som enligt lagförslagel har att avgekoncemredovisning, avge årsredovisning även om det har mindre än 10 anställda.Den molivering, som ges i betänkandet på s. 163, bör leda till att kravet påårsredovisning kan begränsas till moderföretaget i koncernen, för det fall atldetta har mindre ån 10 anställda. Enligt sista slycket av 7 8 fåruppgift som avses i punkterna I och 2 av samma paragraf intagas i not. Detsammabör gälla uppgift enligt paragrafens punkl 3, eftersom denna uppgift - om resultatetav rörelsegrenar -enligt erfarenhetema av aktiebolagslagens tillämpning har sinnaturliga plats bland noterna lill resultaträkningen. LRF: Somföreslagen gräns för skyldighel att över huvud taget upprätta årsredovisninghar angetts att förelaget under det gångna räkenskapsårel sysselsatt i medeltalminst tio anställda, LRF ulgår ifrån att därmed i likhet med den ibokföringslagen uppsatta gränsen för enskilda näringsidkare att upprättaårsbokslut, avses årsanställda. Eljest skulle de stora säsongvariationer ianlalet anslällda som förekommer inom jordbruket på ett mindre lyckat sättkunna öka jordbrukares uppgiftsskyldighei. Förbundet vill emellertidifrågasätta om antalet anställda över huvud tagel bör vara avgö- Prop.1979/80:143 86 rande för skyldigheten att upprätta årsredovisning.Antalet anställda säger nämligen ingenting om företagets slorlek. Som kommitténanfört i motiven har de anställda andra vägar att få information om företagel.Redovisningen kommer således all rikta sig lill främsl borgenärer ochmyndigheter. Dessa torde vara belydligl mer betjänta av all årsredovisningupprättas vid en viss årsomsättning eller, som i förslagets 4 6, vid ett visstnetlovärde av i rörelsen ingående tillgångar. 1 båda fallen bör gränsenuttryckas som elt antal basbelopp enligt lagen om allmän försäkring. LO: Vad gäller frågan om att utsträcka skyldighelen attupprätta årsredovisning till bl.a. handelsbolag och enskild näringsidkarefinner LO helt riktigt. Principen bör dä vara att innehållel i dessaårsredovisningar skall så långl möjligt överensstämma med aktiebolagslagenskrav på innehåll. Till vissa delar föreslås också delta. Men märkligt nog inteatt förvaltningsberättelse skall upprättas. Inte heller behöver företag med enomsättning som understiger I 000 gånger basbeloppet eller med antalet anställdasom under vart och ett av de två nårmast föregående räkenskapsåren i medeltalunderstigit 200 uppge de uppgifler som föreslås i lagförslagets 68 6 och 7.Likaså föreslås att endast företag resp. koncem (och sidoordnad dilo) med underräkenskapsåret i medeltal minst 10 anställda är skyldig atl upprättaårsredovisning resp. koncemredovisning. Till del senare föreligger tvåreservationer till vilka LO fullständigt instämmer.