prop · G3031 · 1979-12-31 00:00:00 — Vid försämrade konjunklurer ökar konkurrensen om arbelslillfällena.Della kan komma all yllerligare öka molsällningarna mellan svenskar ochinvandrare. Slyrelsen anser all invandrarproblemen i med slorsannolikhel kommer all bli stora , vilkel kommer alt krävabetydande insatser såväl av som av andra samhällsorgan. -Socialslyrelsen diskuterar också behovet av verksamhetsplanering i kommunernassocialnämnder och beklagar all ulredningen föreslår sådan planering endasi påsärskilda områden av socialljänslen. Verksamhetsplanering i regleradeformer sker endast när del gäller förskolan. För de statligainstitutioner som övergår till annan huvudman förutsätter ulredningen enreglerad planering i samverkan mellan primärkommuner och landsting.Socialslyrelsen vill gärna underslryka belydelsen av atl institutionerna blirföremål för särskill inlresse. En fortlöpande verksamhetsplanering för enbartinstilutionsvård anser styrelsen däremot vara olämplig. Planering i de formersom antyds i utredningen bör endast vara temporär och helsl enengångsföreteelse. 1 fortsättningen bör verksamhetsplaneringen för socialtarbete innefalta alla former av åtgärder och ha sin huvudanknylning lill deuppgifler socialljänslen har i den primär-3 1979180. 1979/80:1 34 kommunala öppna vården, I principbelänkandel betonadeskraven på verksamhetsplanering i kommunernas socialnämnder. Dessa krav har inlelagils upp i lagförslagen annal än för två ovan nänmda områden - barnomsorgensaml institutioner drivna av landslingen. Del finns enligl socialstyrelsenslarka moliv för all i lagsliftningen fastslå atl hela socialtjänslområdel börbli föremål för en samlad planering, Erfarenhelerna frän bl. a socialslyrelsensinsliiuiionsulredning (försöksplaneringen) visar lydligl på behovel av ensådan planering. Den visar också på slora svårigheier när del gäller all brylaut en del av verksamhelen och detaljplanera den. Instilutionsvård, öppen vårdoch familjerådgivning är exempelvis sä beroende av varandra atl en redovisningoch planering av endasi den ena verksamhelen ler sig lämligen meningslös. Påsamma sätl är del nödvändigl alt få till slånd samordnad planering mellan olikahuvudmän som är beroende av varandras insalser och mellan vilka del finnsgränsområden med oklar ansvars- och kompelensfördelning. En gemensamlångsiktig planering av verksamheterna är särskill angelägen mellan landstings-och primärkommuner. Utöver institutionerna finns det behov av gemensamplanering av resurser, t.ex, när del gäller omsorger om äldre och handikappade,vård och behandling av alkohol- och narkotikamissbrukare och del psykiairiskaverksamhetsområdet. Den nya ramlagen och de föreslagna ändringarna avseendeslalsbidrag lill kommunernas socialljänsl innebär all kommunernas möjlighelall självsländigl ulveckla och planera del sociala arbelet ökar. Medlen altfrån slalens sida påverka den kommunala socialljänslen kommer i första hand altinnebära rådgivning om innehållet och kvalitén i de olika resurserna. En samladplanering av hela ger lill-synsmyndighelen underlag all följaupp och utvärdera hur socialljänslen Ulvecklas. Den ger också möjligheter lillrikssammanställningar och återföring av kunskaper till kommunerna. Dedemokratiska aspeklerna ijänar också alt framhållas i della sammanhang. ell program för utveckling i kommunerna gerallmänhelen insyn och möjlighel alt påverka ulvecklingen. exempel härpå ärbarnomsorgsprogrammen som i vissa kommuner remissbehandlats och väckt deballpå del lokala planet. Slalens invandrarverk är posilivilill socialutredningens förslag lill allmän inriklning av den framlidasocialtjänsten och menar all den i väsenlli-ga delar överensslämmer medriktlinjerna i vår invandrar- och minorilels-polilik. Verket konstateraremellertid, att ulredningen i sill slutbetänkande inle analyserat invandrarnassilualion och deras särskilda behov och de insalser. som krävs för alttillgodose dessa. Del finns i belänkandel. när del gäller invandrarfrågor, ingavägledande rikllinjer och delta innebär en påtaglig risk för au kommuner kanunderlåta all ulveckla socialljänslen på ell sådanl säll all även invandrarnasbehov tillgodoses. Verkel framhåller all invandrarna ulgör ca 109f avSveriges befolkning och all en iredjedel av befolkningen i deyngre åldrarna beräknas vara invandrare eller barn till invandrare. Verketpåpekar vidare alt utredningen i silt principbetänkande har framhållil. allproblem, som har samband med samhällets sätl atl fungera också gällerinvandrarna och alt dessa problem ofta är mer accentuerade för dessa ochförstärks av faklorer. 1979/80:1 35 samman med själva invandringen. Ulredningen pekar bl, a.på språksvårigheter, kullurella problem, identitelsproblem och kontaktproblemoch borde därför enligl verkels mening ha lagil konsekvenserna av.dessakonstateranden och i arbelel med slulbelänkandel särskilt beaktat invandrar-och minorilelsaspekten. Länsslyrelsen i Slockholms lanfinner atl de förslag som socialulredningen för fram i en del avseenden ärpositiva och väl ägnade alt förbättra del sociala arbelel. Dock anserlänsslyrelsen att utredningens förslag på fiera andra punkter mäsle omarbetasoch kompletteras. I länpåpekar all den sociala verkligheten förändras liksom ocksä idéer ochuppfattningar om socialpolitikens mål och medel. Socialulredningen har enligtlänsstyrelsens mening lämnat utmärkta beskrivningar härav. Möjligen kan sägas,all problemen ibland framslår som mindre allvariiga än vad de är. Länsslyrelsenframhåller alt elt kärvare samhällsklimal med omsiällnings- och andrasvårigheter på arbetsmarknaden sami ökning av anlalel ulslagna på senare tidhar slälll socialvärden inför slörre svårigheier än lidigare. Av della märkerlänsstyrelsen emellertid inle mycket i belänkandet. Beskrivningarna ochförslagen förefaller därför ibland väl optimistiska. Med någonreservation bedöms emellertid förslagen väl ägnade atl ulgöra grundvalen, påvilken del fort-sälta reformarbelet inom socialvården kan bygga. i Göieborgs och vill särskill underslryka att benämningen socialtjänstlag är adekval ochtilltalande. Länssstyrelsen i Jumtlunds länframhåller all helhetssynen i del sociala arbelel har fåll direkl förankring ilag, vilket länsslyrelsen finner rikligl. lillslyrker därför iprincip ulredningens förslag. i Västerbouens länfinner ulredningens förslag föga kon-iroversiella och anser atl de ulgör en godgrund för del fortsalla lagsfiftningsarbetet. Länsslyrelsen framhåller altprinciperna stämmer väl överens med de värderingar som dominerar i samhällel. JO anser atl uppläggningen avreformen är tilltalande ur många synpunkler. Reformen innebär enligt JO ocksåen välkommen modernisering och uppmstning av socialvården i slorl. JO anslulersig lill ulredningens grundläggande principer med dess helhelssyn påsocialljänslens insalser och påpekar atl förslagel öppnar nya möjligheler fördet sociala arbelel. dels genom all socialljänslen kan verka också inom andraområden än de för socialvården Iradilionella, dels genom all insalserna kananpassas mera ändamålsenligl efler behoven i varje särskill fall. Socialasynpunkler kan härigenom få slörre belydelse för samhällsplaneringen, vilkelanses angeläget. Förslaget lämnar enligl JO även storl uirymme för nyainilialiv, såväl inom del allmänl förebyggande arbelel som i fråga omindividuella behandlingsinsalser. är på längre sikl ägnal all förbällrade sociala arbetsmetoderna och därmed utfallet av hela verksamhelen. JOansluter sig även till ulredningens åsikt att ålgärder som rör den enskilde börge- Prop.1979/80:1 36 nomföras i samförslånd med honom, lät vara atl dellasåvitt gäller barn och ungdom inie kan gälla reservalionslösl. Förslagetinnehåller enligl JO:s uppfattning således många värdefulla momenl och kan.rält ulformal, innebära en förnyelse av socialvården som länge känts angelägen,framförallt inom den Iradilionella socialhjälpsverksamhelen och nykterhelsvården. JO anser dock all uppläggningen avförslagel medför vissa komplikationer i den prakliska tillämpningen dels genomfrånvaron av preciseringar och vägledande uttalanden i många delar, dels genomden valda lagsysle-maliken som innebär all mänga olika lagar måsle lillämpassamtidigt. JO:s främsta anmärkningar mol förslaget avser emellertidbarnavården. Enligl JO:s uppfattning kan ulredningens förslag på della områdekomma alt leda till en försvagning av socialvårdens barnavårdande funktioner. (JO:s ylterligare synpunkler i denna fråga redovisas i avsnilielSocialljänslen - funktion och uppgifter). Enligl Kommunförbundels meningkommer socialutredningens arbele all bli av slort värde för det framlidasociala arbetets inriklning och innehåll. Förbundel avser främst den kritiskaanalysen av nu gällande lagstiftning inom det sociala områdel. avstämningen avden utveckling som ägt rum saml den framålsirävan som ulredningen represenlerargenom all bl. a, betona del politiska arbetets belydelse saml kravel på melod-och organisationsutveckling som en förulsällning för en uiveckling av den kommunalasocialljänslen, Förbundel släller sig i huvudsak positiv lill ulredningensavståndslagande till en symptominriklad socialtjänst, till del mera generellasynsäll som ligger lill grund för förslagel om införandel av den kompletterandesocialförsäkringsförmånen (SOFT) saml lill ulredningens markering avsocialljänslens inriklning mol förebyggande insalser bl.a. i form avslrukiurinrikiai arbele. Förhoppningarna om alt ulredningen skulle ge förslagom en klarare gränsdragning mellan olika vårdområden har emellertid enliglförbundels mening inle infriats, I del fortsatta lagstiftningsarbetet bördärför enligl förbundet denna fråga preciseras. Lundstingsförbundei framhåller överarbetning, som socialulredningen genomförl av principbelänkandel somhelhet innebär ell klarläggande och förtydligande av ulredningensslåndpunkler. Den helhelssyn, som beskrevs i principbelänkandel och som innebärall socialljänslen skall behandla varje enskilt ärende ur alla aspekier och medhjälp av alla tillgängliga resurser förefaller i de nu framlagda förslagen hamodifierats och givils en mera verklighelsanknulen innebörd. Förslagen ulgörenligl förbundel i slort sett en logisk följd av de erfarenheter ochforskningsresullal inom det sociala områdel. som vunnits under senare år.Förbundel kan i huvudsak anslula sig lill de principiella synsäu som framförs ibelänkandel och delar ulredningens uppfattning att de övergripande målen skallges slor lyngd och utgöra sociala och politiska riktmärken för del forlsalla reformarbelelinom den sociala sektorn. Den nya socialljänsllagen bör enligl 1979/80:1 37 förbundels mening med sin utformning som målinriktadramlag kunna utgöra en ny och bällre planform för delta arbele. menar att utredningen i många siyckeiihar sin utgångspunkt i förhållanden som inle längre är aktuella. Kommunen anslulersig dock lill ulredningens slrävan mol helhelssyn och dess uppfaUning omsocialljänslens funklionsuppgifter liksom också betonandet av socialvårdensmedverkan i samhällsplaneringen. Slrävan bör enligt kommunen vara atl olikaorgan som arbelar med människor ges sådan kapacilel atl särbehandling avmänniskor med speciella behov kan undvikas. Kommunen påpekar all ulredningeninte i alla avseenden har lyckats klarlägga vilken ansvarsfördelning som skallråda mellan slal, landsting och kommun. komniun vill betona allulredningens förslag innebär möjligheler lill en väsentlig och sedan längeönskad förändring av sociala insalser i samhällel. och Skola finneratl socialulredningen på ell framgångsrikt säll förmån undanröja väsentligadelar av den traditionella för-myndarlradiiion som präglat vårdlagstifiningen,Förslagel lill socialijänst-lag förankrar enligl förbundet det sociala arbelelvid en ambition alt upp-rätlhälla respekl och aklning även för de svagamedborgarna i samhällel, Förbundel vill å andra sidan framhålla atl ulredningenundvikit all behandla de svårigheier som socialarbetare hamnat iom de bedrivit s. k. samhällsarbele. Socialulredningens lysinad i detlaavseende beror enligt förbundets mening ytterst sett på att man inomulredningen ägnal socialvården en myckel brislfällig politisk analys.Förbundel menar all en sådan analys skulle visal all socialvårdens gränser molsamhällel inte i första hand besläms av resurser och ambitioner ulan framföralli i vilken mån vi i vårt samhälle acceplerar infiyiandei från en yrkesgruppsom i försia hand är ombud för ekonomiskt, socialt och psykologiskt svagagmpper i vårt samhälle. vill belöna all begreppet "social tjänst" är atl föredraframför "social vård". "Vård" för enligt förbundelsuppfattning tanken till något som berör den enskildes inlegrilel medan"Ijänsl" är ell vidare och mera neulralt utlryck. Föreningen menar alt del vikfigaslei socialulredningens slulförslag är all del markerar eu historiskt uppbrottfrän den slarkl sympiom- och individinriklade lagstiftning som regleral socialvården. Den målinriktade ramlag som ulredningenutformat ger enligl föreningen en ny och bällre plattform för socialtjänsten.Föreningen instämmer i de huvudprinciper för den framlida socialljänslen somulredningen för fram och pekar också på all belänkandel innehåller mångadelaljförslag som bör kunna bidra lill en positiv uiveckling av del socialaarbelel. LO framhåller alt del i belänkandelföreslås en genomgripande omvandling av socialvården, som innebär atl de sislaresterna från den gamla fat- Prop.1979/80:1 38 ligvården - tvång, förmynderi och förnedrande behandlinggenlemol människor som lever under svåra förhållanden suddas ul. I dessställe kommer en socialtjänst som bygger på frivillighet, service ochsjälvklar rättighet till bistånd frän samhället. Därmed försvinner ännu ellpar klasslagar. Ulredningens reformförslag är enligl LO:s mening principielltrikliga och ligger i linje med LO:s allmänna inslällning. TCO och ärav uppfaUningen all lagförslagen innebär ell vikligl uppbrott från ensärlagstiftning som karakläriserals av moralism och sympiombehandling mol ellsynsäll som betonar helhetssyn, solidaritel och en tilltro till människorsegen handlingsförmåga. Slatskontrollkommiltén anser atlförslagel präglas av en modern och adekval syn på kommunernas roll isamhällsarbetet. Kommittén framhåller särskilt att kommunerna ges stor frihetatt själva organisera de olika verksamheterna efter lokala behov ochförutsättningar, BrotisJÖrebyggunde rådel menar atlulredningens förhoppning om framlida landvinningar på kunskapsområdet borde habyggts under med beskrivningar av inhemska och ulländska erfarenheler ochresullal av olika sociala insalser och behandlingsmeloder. Ulredningen redogörvisserligen för olika behandlingsförsök och för utvecklingstendenser, menenligt rådels bedömning har man ännu inle funnil några genvägar för alt lösasociala problem. Uppföljningar av olika insalser ger tyvärr ofta nedslående resultat.Rådet gör vidare den bedömningen, all man på kort sikl inte kan förvänta någrastora omdaningar av det prakliska socialarbeiel. Den övervägande andelentjänster kommer all bestämmas av vilka problem och önskemål som de sökande har,liksom av vilka kunskaper och resurser som socialljänslen förfogar över. Slatskonlorel framhållerinledningsvis atl det finns risker med alt utredningar arbetar under så långtid som socialutredningen. Samhällsutvecklingen medför läll atl ulredningensutgångspunkter blir föråldrade. Annat reformarbete inom en sektor kan försenasom man anser sig ivungen all avvakla slulförslag frånen central utredning. Ulredningsarbetel skulle enligl slalskontorets mening hakunnal delas upp i flera etapper. Del hade då varil lällare all behandlaulredningens olika delförslag, såväl i ulredningens egen framställning som vidremissbehandling och i den allmänna samhällsdebatten. Slulbelänkandels omfångkan också försvåra för många intresserade all ta mera aktiv del av innehållet.Slatskonlorel anser vidare all ulredningen har lagt för slor vikt vidbelydelsen av atl byla benämning och påpekar alt del är verksamhelens arl ochkvali-lel som slulligen avgör hur den kommer alt uppfattas och inte dess benämning.Del finns enligl stalskonlorels mening skäl som lalar för all behålla begreppelsocialvård. i Ösiergöllands länpåpekar atl en samhällsekonomiskt svårbemäslrad silualion medomslällningsproblem på arbelsmarknaden har slälll socialvården inför betydandesvårigheier. ålerspeglas dock enligt länsslyrelsen endasi i mindreomfattning i belänkandel. 1979/80:1 39 i länanser all en omvandling av den svenska socialvården i enlighel med vadulredningen har föreslagil är en fiäga på lång sikt om man däri. särskill vadavser irygghelsmålél. lägger mer än mycket allmänl angivna delmål.Länsstyrelsen påpekar all under den lid som socialulredningen arbelal har vi iSverige i stort selt hafl goda konjunklurer med ekonomisk lillväxl, vilketsynes ha påverkal ulredningen, .Även om del å andra sidan inle finns anledningatl låta del nuvarande kon-junklurlägel påverka våra långsikliga mål synes dellänsstyrelsen finnas skäl atl - med hänsyn lill den osäkerhei som råder ombedömningen av den ekonomiska och samhälleliga ulvecklingen i västvärlden under1980-lalel - inla en mer försiklig attityd när del gäller all ställa uppallmänna mål för vår egen utveckling och planering, Mol denna bakgrund anserlänsslyrelsen all Ulredningen redovisai en alllför optimistisk syn påsamhällels möjligheler, säväl ekonomiska som personella, att bl.a. erbjuda ettrikligl ulbud av sociala ijänsler efler individuella behov. Länsslyrelsen i sälteri fråga om inle utvecklingen i samhällel och de problemkomplex som följldärav och som socialvården och dess företrädare nu ställs inför delvis harförbigåll ulredningen, Ui-slagningsmekanismer i dagens samhälle vars orsakerännu inle kunnat ulredas eller överblickas har gjorl all socialvårdarna fårmöla människor, som kommit atl hamna utanför det normala arbets- ochgemenskapslivel, och ta ilu med svåra problem, som lill siörsta delen har medsamhällsutvecklingen all göra. I deballen har även framförts all allasamhällsorgan i ansvarig slällning liksom arbetsgivare och fackligarepresenlanler gemensaml måsle söka komma lillrälla med bakomliggande orsakerlill utslagningen och medverka lill problemlösningar. Frågan är därför om inleen så vid ramlag som den framlagda socialljänsllagen kan komma all bli svår aupraktiskt lillämpa och därför öka den maktlöshet som många av socialvårdensföreträdare getl uttryck för inför dagens problem. framhållervidare atl det liksom i principbelänkandel saknas försök till kartläggning avdel klienlel som socialvården har all arbeta med och även en analys av hur deökade resursema inom olika socialvårdsområden kommit klienterna lill del. Imotiveringarna lill sina förslag har utredningen av-slåll från alt åberoparesullal från den om än bristfälliga forskning om uppkomslen och lösandet avsociala problem som bedrivils. Sådan forskning har nämligen ulförts såväl inomsom ulom landel. De slulsalser som utredningen anser sig kunna dra i olikafrågor framstår för länsslyrelsen emellanåt som vaga och ej heller alllid välunderbyggda. Forskning i berörda hänseenden måsle enligl ansesoundgängligen nödvändig som underlag för socialvårdens föreslagna medverkan isamhällsplaneringen. i Ålvsborgs länkonstaterar alt utredningens förslag i princip innebär all verksamhelen på delsociala fallet övergår från symptom-orienterade insalser lill en alllmer ulveckladhelhetssyn. Prop.1979/80:1 40 ling förefaller riktig, I likhel medlänsslyrelsen i anser länsslyrelsen emellertid all de slulsalsersom ulredningen drar i olika frägor emellanåt framslår som vaga och inle alllidväl underbyggda. är av uppfallningen all ulredningenvilar på ett påfallande bräckligt empiriskt underlag. Slutens handikappråd framhåller allsocialulredningen har ulgåll från vissa allmängilliga mål och mol bakgrund avdem sökt härleda hur olika sociala insalser bör vara utformade för all målenskall uppnås. får enligl rådets mening oftast till resullal atl begrepprelateras lill varandra på ell leoreliskl plan ulan all någon verklig kunskapförmedlas. Konkrela frågeställningar har hamnal i skuggan. Stålenshandikappråd anser all man i större omfattning skulle sökt analysera ochstrukturera de behov av olika åtgärder som finns och läiii dessa ulgöra engrund för hur olika sociala insalser bör ulformas. Belänkandet är enligt rådeti många stycken alllför allmänl hållet för alt man skall kunna få någon klaruppfaUning om vilka konsekvenser förslagen får för det praktiskasocialarbeiel. Nyklerhelsvårdens unslullsförhundbelönar atl nykterhelsvårdslagen har utgjort stommen i elt föri"attnings-,organisations- och bidragssyslem som, Irols åtskilliga brister, har markeratoch verksami främjat samhällets ansvarslagande för alkolholskador. Även om enövergång lill samordnad, mindre symplomfixerad vårdlagsliflning får ansespåkallad, förefaller del sätl på vilket socialutredningen vill förverkligadessa intentioner vara ägnal all väcka oro. Elt anlagande av den föreslagnasocialljänsllagen, där nykterhelsvården spårlöst försvunnit, framslår iförening med de förordade slatsbidragsprinciperna som klar nedloning avnyklerhelsvårdens belydelse. Delta ter sig närmasl paradoxalt i ett läge, däralkoholskadornas utbredning och svårighetsgrad ulgör pälrängande realiteter,som hos omdömesgilla och sansade bedömare framkallar allvarliga bekymmer förframliden. Förbundel avstår från all närmare ulveckla dessa aUmänna synpunkler,som inte specielll rör institutionsvården, men vill underslryka all dealkoholskadades vårdbehov synes kräva belydligl slörre uppmärksamhel än vad somskell i slulbelänkandels allmänna motivering och laglext. Svenskunyklerhelsvårdsförbundel framhåller all utredningen mera ingående borde haberört missbrukarnas problematik i ulredningens olika avsnill. ålläkemdelsmlssbrukure finner all utredningens brisl på egna undersökningar ochbrislen på hänvisningar lill andra undersökningar gjorda på socialpolitikensområde är skrämmande. skulle enligl förbundets mening undersina tio ulredningsår ha kunnal göra en banbrytande socialpolitisk insalsgenom alt t.ex. undersöka sociala missförhållanden. Förbundet frågar sig varförulredningen inle har gåll in i bosladsområden i förortssamhällen och undersöktt.ex. slruktu-rer, boendesegregation och anledningarna lill atl människor är ibehov av socialhjälp. Ulredningen borde enligl förbundel också ha hunnil medall undersöka några s. k. mulliproblemfamiljers silualion. 1979/80:1 41 )chmental hälsa menar all del finns en allvarlig brisl i betänkandet som beslår iall ulredningen inle lillräckligl har analysera! de slruklurella och andraförhållanden som orsakar eller bidrar lill "störningar" i samhällel.Här borde ulredningen enligl förbundets mening hafl etl mera ulvecklal samrådmed bl. a. symptomlörbunden inom handikapprörelsen. Svenska röda korsel finner allutredningen inle närmare har analyserat de faklorer i samhällel som medverkarlill all människor ivingas lämna arbetslivet, att ensamhet, isolering,missbruksproblem, ekonomisk otrygghet elc. uppkommer, I den allmännasocialvårdsdebalten har enligl organisationen en viss pessimism vunnil instegbelräffande möjligheler att molverka negaliva processer ochbidra lill slruklurella förändringar. En analys av orsaksförhållandena hadeenligl organisationens uppfaUning kunnal påvisa socialljänslens möjligheteroch begränsningar, när del gäller all påverka och förändra de faklorer isamhällel, som är ogynnsamma för enskilda och grupper. Kammarrätlen I anser atlulredningens förslag till laglext genomgående är skrivna pa elt enkell ochledigt språk. Texterna är klarl och redigt uppbyggda. Man kan därför enligtkammarrällen förulse all lagarna blir förhållandevis lällillgängliga såväl förde Ijänslemän och förtroendevalda som skall bära ansvarel för den praktiskatillämpningen som för en bredare allmänhel. Enligl kammarrällen i ärdel förenal med uppenbara fördelar all förutsällningarna och villkoren förkommunernas stöd och hjälp åt dem som är i behov därav anges i en och sammalag.