prop · G303124 · 1979-12-31 00:00:00 — 1979/80:124 Regeringens proposition om den centrala organisationen för rationalisering och ADB istatsförvaltningen; Regeringenföreslår atl antaga de förslag snm har upptagils i bifngade utdrag avregeringsprotnkoll. 1propositionen behandlas statskontorets verksamhet mot bakgrund av förslag frånutredningen nm cenlral ralinnalisering nch ADB (SOU 1979:72). Stalsknntnrelshuvuduppgifter bör vara atl fungera som ulredningsorgan åt regeringen och attge vägledning och slöd till myndigheterna i frågor om rationalisering,administrativ utveckling och ADB. I propositionen anges vidare hur förslag ominvesteringar i ADB inom statsförvaltningen skall prövas innan de blir föremålför beslut. av statskontoret förutsätts hinna genomföras tillden . Iproposilionen begärs slutligen anslag lill statskontoret för budgetåret1980/81. 1979/80:124 2 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden . , , Åsling, Söder, Krönmark,, , . , , , ,och . Proposition om den centrala organisationen förrationalisering och ADB i statsförvaltningen I den svenska statsförvaltningen utförs verksamhelenenligt statsmakternas riktlinjer till största delen av myndigheter som ärfristående från regeringen. Myndigheterna är inom ramen för gällandeförfattningar, avtal m. m. ansvariga för den verksamhet snm de har anförtrotts.Ansvaret avser inle bara alt myndighetens sakverksamhet skall bedrivas på ellknrreki sätl. Myndigheterna ansvarar nckså för att verksamhelen bedrivsratinnellt nch effektivt. I allmänna verkstadgan (1965:600 med senareändringar) snm i tillämpliga delar gäller för alla statsmyndigheter föreskrivsatt verksamheten skall bedrivas så enkell, snabbt uch eknnnmiskl sum är möjligtulan att säkerheten eftersatts. Det åligger myndighetens chef alt verka förförenklingar uch förbättringar i arbetets planläggning uch ulförande. Gennm förordningen (1975:567, ändrad 1976:121 nch1977:601) om raflonaliseringsverksamhei inom den civila statsförvaltningen(rationaliseringsförordningen) åläggs varje myndighel alt vidtaga de åtgärdersnm behövs för att verksamheten inom myndighetens ansvarsområde skall kunnabedrivas så ralionellt som möjligt. Regering och riksdag beslular nm nmfatlning, inriktninguch resurser för myndigheternas verksamhel. Statsmakterna har nckså detyttersta ansvaret för alt verksamheten bedrivs ratinnellt och effekiivt.Riksdagen följer dessa frågor bl. a. genom den allmänna politiska bevakningenav förvaltningen och genom riksdagsrevisorernas verksamhet. Regeringen söker på nlika sätl främja effektiviteten istatsförvaltningen, bl. a. genom atttainitiaflv till rationaliseringar. Ettbetydelsefullt instrument härför är budgetprocessen. Grundmaterialet i denna ärmyndighelernas anslagsframställningar. I budgetprocessen avgörs hur resursernaskall delas 1979/80:124 3 mellan olika verksamheter. Syftet är därvid atl såeffektivt som möjligt tillgodose medborgarnas gemensamma behov. Medeffektivitet avses både atl statsverksamheten skall vara inriktad på angelägnaarbetsuppgifter och atl den skall utföras på elt rationellt sätl. 1budgetprocessen framknmmer nch behandlas nfta uppslag till ratinnaliseringaroch andra förändringar. För atl undersöka möjligheterna till mer vittgåenderationaliserings- och effektiviseringsarbete använder regeringen oftakommittéer och särskilda utredare.Inriktningen av kommittéernas arbete styrsmed direktiv av regeringen. Regering och riksdag har vidare inrättat elt anlalcentrala administrativa expertmyndigheter som på olika sätt medverkar i arbetetatl höja effektiviteten i statsförvaltningen. ()bedriver förvaltningsrevision. Denna syftar till all identiflera förekommandeeffektivitetsbrister och flll att initiera åtgärder från myndighelernas sidaför alt lösa problemen. Förvaltningsrevisionen tar emellertid inte del iarbetet med att utforma lösningar eller att genomföra förändringar.Statskontoret och () ärrationaliseringsorgan med resurser specialiserade påratinnaliseringsverksamhet inum den civila statsförvaltningen resp. innmförsvarsdepartementels verksamhelsområde. Vid sidan av dessa flnns även vissasektorinriktade organ vars uppgifter delvis faller inom området rationaliseringoch administrativ utveckling. Som exempel kan nämnas ochlänsstyrelsernas organisationsnämnd (). I det följande behandlas sådana frågnr nm ralinnaliseringnch administrativ utveckling, inberäknat användning av autnmatiskdatabehandling (ADB), vilka bör anknmma på för statsförvaltningen gemensammanrgan. Inom den civila statsförvaltningen ankommer dessa frågnr f. n. tillstörsta delen på statsknntnret.Mnlsvarande frågnr rörandeförsvarsdepartementets verksamhetsnmråde har behandlats (prnp.1978/79:100 bil. 7, FöU 1978/79:23, rskr 1978/79:327 samt prup. 1979/80:100bil. 1979/80:100 (bil. 11 s. 14) har regeringenföreslagit atl, i avvaktan på särskild prupnsitinn i ämnet, tillstatsknntnret för /81 beräkna ett förslagsanslag av 57 600 000kr. Jag anhåller atl nu få ta upp även denna fråga. 2.1 Statskontorets tillkomst och viktigare institutionellaförändringar De organ snm hade till uppgift altcentralt svara för ratinnaliseringsverksamhet innm statsförvaltningen var iförsia hand statens urganisationsnämnd nch statsknntnret. skulle gennm systematiska organisalionsundersökningar verkaför effekiivisering av den statliga förvaltningen. Nämndens verksamhetsnmrådenmfattade hela statsförvaltningen inkl. försvaret. Statskontoret var ettallmänt utrednings- 1979/80:124 4 och remissorgan som från förvaltningsmässiga.organisatoriska och ekonomiska synpunkter granskade myndigheternasanslagsframslällningar eller av kommittéer framlagda organisalionsförslag. Iremissuilåtanden kunde slalskontoret föreslå olika åtgärder irationaliserings- och besparingssyfte. 1960:126 föreslogs en ny organisaflon för dencentrala ralionaliseringsverksamheten. I propositionen uttalades atl ellsamspel mellan den egentliga ralionaliseringsverksamheten och en på väsenlligafrågor inriktad remissverksamhet varav värde. Därmed framslod det som naturligtalt till etl organ föra samman statskontoret och statens organisationsnämnd.Uppgiften för rationaliseringsorganet skulle omfattarationaliseringsverksamhet inom hela statsförvaltningen saml dessulom en pårationaliserings- och besparingsfrågor inriktad remissverksamhet. Från delgamla statskontoret överfördes vidare de tryckeriiekniska ärendena. Den nyaorganisationen trädde efter beslut i krafl . Härefter har successivt vid olika lillfällen vidtagitsförändringar i fråga om statskontorets uppgifter och inrikining. Efter förslag i prop. 1963:85 tilldelades statskontoretvissa cenirala uppgifter gällande användningen av ADB inom statsförvaltningenoch anskaffning av datamaskiner. Häri ingick bl. a. samordning i fråga omanskaffning och användning av datamaskinulrustning. Efter förslag i prop.1965:42 vidgades statskontorets samordningsuppgift i fråga om anskaffning avdatamaskiner till att även omfatta den högre utbildningens och forskningensområden. Den dataadminislrativa verksamheten vid statsknntnret stärktessamtidigt. För att underlätta samordningen när det gäller anskaffningoch utnyttjande av ADB-ulrustning beslutade efter förslag i prop.1968:48 att centralisera anskaffningen av sådan utrustning till statskontoret.Vidare inrättades statens datamaskinfond för finansiering avköp av ADB-ulruslning. Stalsknntnrels ratinnaliseringsverksamhet avsåg i principhela statsförvaltningen. Efter förslag i prnp. 1968:35 bildades försvaretsrationaliseringsinstitut (FRI) genom att den militära enheten bröts ut urstatskontoret. Efter förslag i prop. 1969:60 bildades år 1969Statskonsult , ett statligt konsultföretag för rationalisering innmstatsförvaltningen. Statsknntnret hade i successivt minskande grad kunnat verkasom konsult åt de statliga myndigheterna. Skälen härtill var de växande kravenpå samordningsinsatser och all utrymme behövde skapas för slörre uiredningar avfunktionell nch horisontell natur. a. delar avstatskontorets konsultinriklade verksamhet. Omfattningen och inriktningen av statskontorets verksamhethar även påverkats av tillkomsten av AB Allmänna Förlaget och avdatamaskincentralen för administrativ databehandling (DAFA) . Vidare harvissa verksamheter förts över lill andra myndigheter. Sålunda fördes fond- ochkameralförvaltningen vid fondbyrån med redovisningsceni- 1979/80:124 i 5 ral och revisionskonlor över till kammarkollegiet år 1973och frågnr rörande samdistributinnsrabalt till dagstidningar fördes över tillpresslödsnämnden . svarar statsknntnret för kanslifunktionen åtstatsförvaltningens cenirala förslagsnåmnd (SCFN). flnns eltstandardiseringsråd för ADB-frågor vid statskontoret. Del bör framhållas att de statliga affärsverken inte ärinordnade i den centraliserade anskaffningen av ADB-utrustning. Statskontoretgenomför normalt heller inte rationaliseringsundersökningar vid affärsverken. 2.2 Verksamhet och organisation Statskontoret är central förvaltningsmyndighet förrationaliseringsverksamheten inom statsförvaltningen utom den del som hör lillförsvarsdepartementet. Enligt instruktionen (3 8) åligger det statskontoretalt bl. - ta inilialivtill rationaliseringsåtgärder och svara för erforderlig samordning avrationaliseringsverksamheten - planlägga och isamverkan med vederbörande verk utföra eller medverka tillrationaliseringsundersökningar inom slalliga förvaltningsgrenar - anordna ochmedverka vid utbildning av personal för ralionaliseringsverksamhet - även i övrigl, såsom genom upplysning och rådgivning, verka för förenklingar ochkostnadsbesparingar inom statsförvaltningen - svara för samnrdning i fråga om anskaffning och utnyttjande av dalamaskinerinom statsförvaltningen - förvaltaslalens datamaskinfond. Statskontoret disponerar f. n. omkring 65 milj. kr. ochknappl för sin verksamhel. Denna är indelad i två program,nämligen Rationalisering och Förvaltning av slalens datamaskinfond. Dessutomförekommer viss verksamhel som inte är programbunden. I tabell 1 redovisasutgifternas fördelning på program m. m. samt vissa inkomster. Av tabellen framgår att av utgifterna haravsett ralionaliseringsverksamhet och förvaltningen av statensdatamaskinfond. Bland de inte programbundna verksamheterna har de senaste årensärskilda kostnader i samband med införande av generelll löneulräkningssyslemför statsförvaltningen (SLÖR) dominerat. Statskontoret har varit inlerimisliskhuvudman för SLÖR. Detta ansvar överförs dock på slalenspersonalpensionsverk, som samlidigt byter namn till slatens löne- ochpensionsverk. Programmet Rationalisering är indelal i fyra delprogram,nämligen Samordning, Utbildning, information och rådgivning,Raflonaliseringsut-redningar samt Administration. Rationaliseringsarbeiel bedrivs i huvudsak i form av projekt. Tabell I. Utgifteroch inkomster vid statskontoret. Program m. m. Förvaltning av statens datamaskinfond Blanketter m. m. (0,2) (0,3) Särskilda kostnader för införande av (0,1) (0,1) Ersättning för förvaltning av statens data- Tillskott från anslaget viss ralionaliserings- ' Generellt löneulräkningssyslem för statsförvaltningen. 2ADB-system för de vetenskapliga biblioteken. projektbundna rationaliseringsarbeiel ingår idelprogrammet Ralionalise-ringsutredningar. Omkring hälften av statskontoretsekonnmiska resurser uch drygt en Iredjedel av verkels persnnalresurser användsinom delta delprogram. Omkring 50 projekt är ständigt under arbete. Omkring 30projekl slulförs nch ungefär lika många nya tillknmmer årligen.Utredningsuppdrag lämnas av regeringen, knmmittéer nch myndigheter. av arbelsvolymen utgörs av utredningar där uppdrag har lämnats av regeringeneller kommittéer. Uppdrag från myndigheter motsvarar avarbelsvolymen. Resterande projektarbete initieras av statsknntnret nch avserbl. a. metodarbete. De tin största projekten tar i anspråk avresurserna inom delprogrammet Rationaliseringsutredningar. Det stora flertaletprojekt slutförs på relaflvt knrt tid, men några få stora projekl är underarbete . Den genomsnitlliga projekttiden är någnt kurtare än . 35 ä40 % av antalet projekt avser en viss myndighet. Övriga, dvs. 60 ä , avserflera myndigheter eller är gemensamma för statsförvaltningen. typ avprojekt tar i anspråk av resurserna. Statskontoret är huvudansvarigtför drygt hälften av projekten. För något mindre än 1979/80:124 7 hälflen av projekten är en annan myndighet huvudansvarig.I några få fall är ansvaret delal mellan statskontoret och annan myndighel. Omkring hälften av statskontorets insatser med egenpersonal i projekten avser allmän utredningsverksamhet. 1 övrigt arbetarverkets personal med projektledning och projekladminislralion samlproblemorienlerat ADB-arbete. Sammanlaget medverkar slalskontoret med omkring100 personår i projektarbete. Dessutom anlitar verket konsulter för sådanlarbete till en kostnad av omkring 10 milj. kr. Detta moisvarar omkring 40personår. Konsulter anlilas i försia hand för ADB-anknulet arbele. Statskontorets andra program. Förvaltning av slalensdalamaskinfond, sammanhänger med att anskaffningen av ADB-utrustning inomstatsförvaltningen är centraliserad lill statskontoret. Verket köper, hyr ochsäljer ADB-utrustning. Utrustningen redovisas på slalens dalamaskinfond.Användarmyndigheterna belalar avgifter för utruslningen och ersätterstatskontoret för dess administrationskostnader. anskaffas utrustningför 100-150 milj. kr. Statskontoret avsätter ca för anskaffning ochförvaltning av statens ADB-utrustning. Statskontoret yttrar sig över omkring 100 remisserfrån regeringen och några tiotal remisser från myndigheler och organisationer.Sex ä sju personår används för ändamålel. Omkring hälften av insatsen avser 10ä 20 större remisser från regeringen av kommillébelänkanden. 1 organisatoriskt hänseende leds statskontoret av enstyrelse. Generaldirektören är styrelsens ordförande. Vice ordförande ärchefen för . Däruiöver finns minsl sju andra ledamöier somregeringen utser särskilt samt två personalföreträdare. Generaldirektören är chef för statskontoret. Närmast underdenne flnns en överdirektör som är generaldirektörens ställföreträdare. Dessatvå utgör gemensamt verksledningen. Verket är organiserat i tre sektorinriktadeutredningsavdelningar, en leknisk avdelning, en planerings- ochutbildningsavdelning samt en administrativ byrå. Härutöver flnns lills vidarevid sidan av avdelningsurganisatiunen en särskild utredningsgrupp. Verksamhetenvid statsknntnret ulförs således i sju arbetsenheler. Den nrganisatnriskauppbyggnaden framgår av en tablå vilken snm bilaga (bil. 1) bör fugas tillprntnknllet i della ärende. Statskonlnrets utredningsverksamhet handhas främsl innm detre utredningsavdelningarna. Var och en av dessa svarar för utredningar påvissa departements verksamhetsområden. Den tekniska avdelningen handhar främst anskaffning avdatamaskinulrustning och förvallar statens datamaskinfond. Vid avdelningenbedrivs vidare konturs- uch blanketteknisk rådgivning. Planerings- uchutbildningsavdelningen handhar bl. a. frågnr av övergripande nalur rörandeplanering av slatsknntorets verksamhet uch samnrdning av denna medratinnaliseringsverksamhelen i övrigt innm statsförvaltningen. Administrativabyrån handhar slatsknntorets cenirala persnnal- nch ekunnmiadmini- 1979/80:124 8 stratinn, allmänna kansligöromål samt bibliotekstjänsten.Den särskilda utredningsgruppen handhar vissa sektorövergripande utredningar. Statskontorets personalstyrka uttryckt i faktiskt uppnåddapersonår och dennas fördelning på program framgår av tabell 2. Antaletanställda är nägot större på grund av förekommande deltidstjänstgöring. Personal vid statskontoret. Program m. m. Förvallning av statens datamaskinfond Av tabellen framgår att personalstyrkan vid statskonlnret,uttryckt i personår, har varit i huvudsak oförändrad . Defaktiska personalresurserna motsvarar f. n. ca . avpersonalresurserna har direkt och indirekt använts innm programmetRalinnalisering nch avser Förvaltning av statens datamaskinfond. Avpersonalstyrkan utgörs omkring 200 av handläggare och 80 av övrig personal. Personalomsättningen vid statsknntnret uppgår flll 15 ä . Omsättningen är högre bland utredande personal med begränsaderfarenhet. Bland högre tjänstemän är omsättningen låg. Rekrytering till delägre utredande tjänsterna sker till stor del utifrån, medan i allt väsentligtintern rekrytering sker till de högre tjänsterna. 2.3 Rationaliseringsförordningen m. m. Den i det föregående (avsnitt 1) nämndarationaliseringsförordningen (1975:567), som trädde i kraft ,reglerar bl. a. myndigheternas relatinner till statsknntnret, DAFA nchStatsknnsult AB. Myndigheterna åläggs att samråda med statsknntoret irationaliseringsfrågor som är av större omfattning eller av principiellbetydelse. lämnas även om att myndighet skall samråda med statskontoreti fråga snm avser anlitandet av privat servicebyrå för drift av ADB-system. I sammanhanget bör nämnas att monopolutredningen (B1977:08) har prövat frågan om särställning för vissa myndigheter och företagvid leveranser till siaten. I delbeiänkandel (SOU 1978:48) Konkurrens på likavillkor föreslngs att Statsknnsult AB:s särställning i fråga nm vissaralinnaliseringsuppdrag för civila statsmyndigheter skulle upphävas. 1979/80:124 9 gen (prop. 1978/79:134, FiU 1979/80:6, rskr 1979/80:45)har sedermera beslutat att särställningen skall upphöra . Dellakommer alt föranleda en ändring av rationaliseringsförordningen. 1 delbeiänkandel (Ds B 1979:1) Datakonkurrens föreslårmonopolutredningen bl. a. att DAFA:s särställning i fråga om uppdrag avseendeutveckling och drift av ADB-system skall upphävas. Utredningen lämnar åvenförslag till vissa åndringar i ralionaliseringsförordningen som följer av dessövriga förslag. Betänkandet har remissbehandlais men har ännu inte föranlellnågol ställningstagande från regeringens sida. 3 Skäl för omprövning Flera förhållanden gör att det finns skäl atl övervägavilka uppgifler de centrala rationaliseringsorganen inom den civila delen avstatsförvaltningen, främst statskontoret, bör ha i framliden samt behovet aveventuella organisatoriska förändringar. Dessa förhållanden kan grovt delas uppi dels förändringar i de allmänna förutsättningarna för rationalisering ochadministrativ utveckling i statsförvaltningen, dels problem och svårighetermed nuvarande uppgifter och organisation. Efterkrigstiden har fram till början av 1970-laletpräglats av en snabb ekonomisk tillväxt. Slatens och kommunernas åtaganden harunder vidgats till alll fler områden som ambitionsnivånhöjts på nästan alla områden. Denna utveckling har inneburit en kraftigutbyggnad av statsförvaltningen och den offentliga verksamhelen i övrigt. Rationaliseringsorganens arbete har helt naturligt tillstörsta delen varit inriktat på atl lösa problem som sammanhänger med enexpanderande förvallning. Detta har även påverkat valet och utformningen avorganisatoriska lösningar och administrativa förfaranden liksom nckså sättetatl bedriva rationalisering och administrativt utvecklingsarbete. Vi står nu dock inför en delvis ny ekonomisk situation.Statsmakternas slrävanden alt bl. a. fullgöra gjorda åtaganden, hålla uppesysselsältningen och underlätta en strukturell omvandling av vårt näringslivhar lelt till stora underskott i statsbudgeien . Deltaunderskott måsle successivt nedbringas. Av della följer att den offentligaverksamheten inte kan tillåtas fnrlsålla alt expandera i samma takt snmtidigare. Den nya situatiunen innebär givetvis atl förutsättningarnaför ratinnalise-ringsarbetet delvis ändras. Resurser för nya åtaganden inom denstatliga sektorn måste i ökad utsträckning skapas genom ompriorilering avlidigare ålaganden och omfördelning av resurser inom och mellan olika verksamheter.Sådana rationaliseringsinsatser snm innebär minskad resursförbrukning för enverksamhel är i delta läge givetvis synnerligen angelägna. 1979/80:124 10 att inriktningen på de uppdrag som ges framöver avseenderationalisering och administrativ utveckling kan komma att förändras ijämförelse med lidigare. Vidare lorde också organisationslösningar,administrativa förfaranden och sältel att bedriva rationalisering ochadministrativ utveckling påverkas av alt förändringar i statsförvaltningen inleär kopplade till en expansion av verksamhelen och därmed sammanhängandepersonalökning. Här berörda frågor har behandlals avförvaltningsutredningen i belänkandet Förnyelse gennm nmprövning (SOU 1979:61).Betänkandet har remissbehandlais och överväganden i dessa frågor pågår f. n.inom . Ett annat förhållande som siarkt påverkat och kommer attpåverka de centrala rationaliseringsorganens arbete är den snabba utvecklingenav nya administrativa tekniker nch hjälpmedel. Denna utveckling är i hög gradförknippad med användning av ADB och andra nya teknnlugier (mikrofilm, mudernreprugraflutrustning m. m.). Arbetet har präglals avdatorisering av flertalet personalmässigt tunga förvaltningssektorer. I mångafall har del skell inom ramen för myckel stora projekt som inneburit utvecklingoch införande av enhetliga, för hela landet gemensamma ADB-system. Datoriseringen väntas furtsätta. Den tnrde dnck i fleraavseenden få ändrad karaktär. Nya furmer av datateknik (system- uch programvaram. nch ADB-utrustning har möjliggjort nya lösningar, ofta baserade påanvändning av mindre och fysiskt spridda datorer. Inom redan datoriseradeverksamheter väntas utvecklingen innebära dels successiva förändringar avutvecklings- och driftfunklinnerna, dels dalurisering av ytterligare funktioner.Bl. a. vänlas de s. k. kunlnrsfunktiunerna (utskrift, knntrulläsning,kopiering, diarieförening, arkivering m. genomgå stora förändringar. Förutsättningarna för rationalisering och administrativutveckling har också förändrats som en följd av ulvecklingen vad gäller deanslälldas rätt och möjligheter till inflytande på verksamhelen och den egnaarbetssituationen. Genom lagstiftning (MBL m. och avtal, främstmedbestämmandeavtalet för det statliga arbelstagarområdet (MBA-S), har deanställdas rätt och möjligheter all delta i och påverka myndigheternasplanering, rationalisering och administrativa utveckling reglerats. Etl merrenodlat partsförhållande mellan arbetsgivaren och arbetstagarna har etablerats.För statsförvaltningens del har förändringarna bl. a. lett till omorganisationav de statliga myndigheterna för personalfrågor o. d. Inrättandet av ettstatens arbetsgivarverk bör här särskilt nämnas. Inträffade och väntade förändringar av nämnda slag gör detangeläget att pröva vilka uppgifter raiinnaliseringsorganisationen på centralnivå bör ha och nm organisationen är väl ägnad att bidra till att styraulvecklingen i önskvärda bannr. Prop.1979/80:124 11 3.2 Problem med gällande organisation Nuvarande organisatoriska lösning med många av de centralamyndighetsuppgifterna för rationalisering, administrativ utveckling och ADBsamlade inom statskontoret har flera fördelar och fungerar i många avseendenväl. a. undviks en rad av de besvärliga gränsdragningsfrågor ochkompelens-problem snm kan uppstå nm vissa uppgifler bryts ut uch förläggs tillandra befintliga eller nya nrgan. För myndigheterna torde nuvarande ordningvara enkel och praktisk. Det flnns dock en del problem och svagheter med nuvarandelösning. De uppgifter som instruktionsenligt åligger statskontoret ärsynnerligen omfattande. Verksamhetsområdet omspänner i princip hela den civilastatsförvaltningen. Det år också komplicerat i den meningen att det präglas avforllöpande förändringar vad gäller formerna för arbetets bedrivande,arbetsmetoder, tekniska hjälpmedel m. m. Inte minsl på ADB-områdel och delkontnrstekniska nmrådet går utvecklingen snabbt. Lösningarna på de frågnrstatskontoret arbetar med får i många fall dessutom, särskilt när det gällerorganisationsutredningar, genomgripande konsekvenser för myndighelersorganisation och arbetsformer och kan därigenom ibland bli kontroversiella. Vissa av statskontorels uppgifter är svåra att förena. för rationaliseringsverksamheten inom statsförvaltningenskall statskontoret bl.