prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — ^Prisei pä landets viktigaste exportvara, koppar, har under år1979 visserligen ^förbätlrals, men ligger fortfarande på en nivå under den sområdde vid millen av . Betalningsbalansen har och försämrats ^yllerligare trots alt IMF beviljade Zambia^krediler till ett värde av . Underskottet ibetalningsbalansen har medfört drastiska nedskärningar av ^imporl. skörd av^basfödoämnel majs förutses bli avsevärt sämre än normalt. har vädjat om^inlernalionellt bistånd för ^atl säkra landets livsmedelsförsörjning under år1980. Den under del senastedecenniet svåra ^transportsituationen har under ^årel ytterligare förvärrats.^Della beror på all den ^s. ^TAZARA-jämvä-^gen, som förbinder genom endast har fungerat och med myckellåg kapacitet. har ^dessulom liksom del övriga ^zambiskatransportnätet utsatts för upprepade attacker från sydrhodesisk sida underhösten 1979. såg sig nödsakat ^atl återupptatrafiken på den södra järnvägslinjen över den stängda gränsen^mol för att kunna importera bl. a. livsmedel från . Inovember 1979 förbjöd transport av livsmedel ^lill på dennajärnväg. Närmare 60000 ^zimbabwiska^f^lyktingar befinner sig i . Landet har liksom ^årel innanutsatts för sydrhodesiska flyganfall riktade ^mol läger som tillhör den i baseradebefrielserörelsen ^ZAPU. Även ^markirupper från och harangripit . Säkerhetslägel i har varit spänt tillföljd av det militära hotel från och . Det svenska biståndet tillZambia har successivt kommit all koncentreras till områdenalandsbygdsutveckling, undervisning och hälsovård. Dessutom lämnas ^ellomfattande personalbistånd. En del av den finansiella ramen används även förbundet ^importslöd. Avtal om ^sektorsiöd tilljordbruk och hälsovård har ^ingåtts . Inom jordbruksområdet stöderSverige ^ell program för integrerad landsbygdsutveckling. Det svenska biståndetomfattar vidare ^slöd till en lantbruksskola och ^lill den jordbrukskooperativarörelsen. Avtalet ^fömtser en fastare samordning av de svenska insatserna inomjordbruket och lägger tonvikt vid ^slöd till ^småjordbrukare bl. a. genomutbildning och rådgivning. Inom hälsovården inriktas de svenska insatserna främstpå landsbygds- 1979/80:100 ^BUaga 6 93 hälsovård, sjukvårdslärarutbildning och^sjukskölerskeutbildning. Avtal om ^sektorsiöd till ^hälso- ochutbildningsväsendet kommer alt ingås under /80. Samarbetet, somhittills har omfattat högre fackutbildningpå olika områden förutses därvid innefatta även primärskola, yrkesutbildningoch specialundervisning. Del svenska personalbiståndettill har traditionellt ^varilstort. En överenskommelse har nåtts om en successiv minskning av ^detla biståndmed en avveckling av personalen inom sektorer som inte tillhör prioriterade^samarbelsområden. Den ^SlDA-rekryterade fältpersonalen i uppgick ioktober 1979 ^lill 65 personer. Nyrekrytering har försvårats något på grund avdel spända lägel i ^landel. Del svenska stödet tillZambias import har huvudsakligen ^utnylljats för inköp i avjärnvägsvagnar och teleutrustning. Del katastrofbistånd på 15 milj. kr. förbudgetåren 1979/80 och 1980/81, som har lämnats till , utnyttjas i sin^helhel för inköp av ^leleutruslning i . Med anledning avZambias allvarliga försörjningsläge har ^etl bidrag på 5 milj. kr. lämnats för^majsimpori, som handhas av ^FN:s livsmedelsprogram ^(WFP). stöderupprustningen av den ^s. ^Benguela-järnvägen, som förbinder medAtlanten via ^Zaire och . Medel om 6 milj. kr. ställdes ^lillZambias förfogande för ändamålet. har erhållit^yllerligare 5 milj. kr. i extra bidrag med anledning av de sydrhodesiskaattackerna ^mol del ^zambesiska transportnätet. ^SAREC stöder Zambiasna^tionella forskningsråd genom en insats, som ^vänlas kosta 3 milj. kr. Verksamheten avser forskarutbildning inom och utanför Zambiasamt inköp av utrustning för forskningsprojekt, som bl. a. gäller karlläggningav naturresurser, landsbygdsutveckling och livsmedelsteknologi. Med hänvisning ^lillZambias svåra betalningsbalansläge fattade regeringen beslutom en ram för exportkreditgarantier för . Denna ram uppgick till 100milj. Den har ^utnylljats för ^garanti^givning för varuexport, som harbedömts vara av stor betydelse för ekonomi, bl. a. lastfordon och^gruvutruslning. VISSAINSATSER I OCH ^KARIBIEN /81; 80 milj. kr. Humanitärt bistånd 30 milj. kr. I samband med en vissförstärkning av vårt samarbete med och ^Karibien har jag funnitdel ändamålsenligt ^atl behandla dessa ^insalser i ^elt sammanhang. 1979/80:100 Bilaga6 94 Sverigeshittillsvarande bistånd ^lill och ^Karibien har ^hafl en relativtringa omfattning. De enda programländerna i regionen har varit ^Cuba och Chile.Långsiktigt utvecklingssamarbete inleddes med ^Cuba och med år1972. 1973 avbröts bilaterala bistånd ^lillChile. Del kom att ersättas av humanitära insatser avseende såväl somandra länder i där mänskliga rättigheter kränks. Riksdagenuttalade all en successiv avveckling av biståndet till ^Cuba borde skemot bakgrund av det ekonomiska framåtskridandet i ^landel ^(rskr 1975/76:349).En sådan avveckling har skett och det reguljära ^bislåndel ^lill ^Cuba upphörvid utgången av ^budgetårel 1979/ 80. Ansträngningar har ^samiidigi gjorts föratt få ^lill ^slånd ^etl bredare samarbete med ^Cuba. Bredare samarbete harockså inletts med och diskussioner därom har upptagits med DominikanskaRepubliken. gav /79 ^belydande bistånd ^lill flyktingar frånNicaragua och har sedan ^Somozas fall lämnat avsevärd hjälp ^lillåteruppbyggnaden av ^landel. Svenges utvecklingsstöd ^lill och ^Karibien har dämt-över avsett dels^insalser via enskilda organisationer för hälsovårds- och utbildningsprojekt,dels forskningssamarbete. ^Budgetårel 1979/80: 30 milj. kr. ^Budgetårel 1980/81;30 milj. kr. Utbetalningarna för^budgeiårei 1978/79 uppgick ^lill 25,3 milj. kr. För innevarande budgetår har30 milj. kr. För /81 beräknar jag samma belopp. Förden händelse alt angelägna behov inte kan rymmas inom denna ram, räknar jagdärutöver med alt kunna la i anspråk ^kataslrofmedel för humanitära ^insalser iLatinamerika. Det svenska stödettill humanitär ^verksamhel i inleddes med åtgärder för ^flyklingarfrån 1973. Utsatta personer i landet ^f^ickdärtill ^slöd i form av rättslig, medicinsk och ekonomisk hjälp. ^Efler handhar ^bislåndel utökats ^lill att omfatta även andra utsatta grupper iLatinamerika. Medlen används ibland ^lill ^självhjälpspro-^jekl. En betydandedel av ^bidragsgivning^cn avser juridisk och medicinsk hjälp ^lill politiskafångar och deras anhöriga. Stöd utgår vidare i form av underhållsbidrag tillfamiljer vilkas familjeförsörjare har fängslats eller dödats. I vissa ländermed omfattande arbetslöshet lämnas bidrag ^lill ^s. ^folkmaisalar ochhälsokliniker i slum- och ^arbetarområden. En mindre del av medlen används för^stipendiering av latinamerikanska ^flyklingar i . Del svenska biståndetkanaliseras genom svenska och internationella organisationer ^lilllatinamerikanska institutioner och organisationer med verksamhet i resp. land.De viktigaste kanalerna är , ^Frikyr- 1979/80:100 ^BUaga6 95 kan Hjälper, Röda korset, ^Amnesty International, och ^Inlernational ^University Exchange ^Fund. De politiska och ekonomiskaförhållanden, som råder i många latinamerikanska länder, utgör bakgrunden tillbehovet av humanitära ^insalser i regionen såväl för ^flyklingar som förförtryckta grupper som stannar kvar i sina länder. I är det särskilti , och som situationen påkallar ^inlernationellahumanitära åtgärder. I har politiska förföljelser ^ökalkraftigt i och . ^Budgeiårei1980/81: 30 milj. kr. En lång politisk och militär kamp, som ^efler hand fickallt bredare folkligt ^slöd, hade förts ^mol ^Somoza och hans regim. har enbefolkning på ca 2,5 milj. invånare som ^fömtom lidanden under ^Somoza-regimenoch ^ell långt krig också har utsatts för svåra jordbävningar. Jordbruk ärlandets främsta näring med kaffe och bomull som huvudsakliga grödor. Ävensocker odlas och ^landel har en ^slor boskapsstam. Landels ekonomiska läge ärbesvärligt och återuppbyggnadsbehoven är stora. En ^slor del av industrin ärförstörd och arbetslösheten är hög. Behovet av utländskt bistånd har av ^ECLA^(FN:s ekonomiska kommission för ) uppskattats ^lill av fem ^lill . Siffran för BNP per invånare harreducerats ^kraftigl. beräknar all den skulle ha ^sjunkilfrån ^lill ca . Den nya regeringens politik syftar till återuppbyggnad, ekonomisk tillväxt,omfördelning av inhemska resurser ^saml ekonomisk och social rättvisa. Denekonomiska basen skall utgöras av en biandekonomi där staten äger och förvaltarde från familjen ^Somoza exproprierade ^lillgångama ^saml kontrollerarutnyttjandet av landets naturtillgångar som ^mineraler och energi. Satsningargörs på alfabetisering, annan utbildning - företrädesvis teknisk ochyrkesinriktad ^-, ^hälso- och spädbarnsvård samt genomförandet av enjordreform. En ny lag, som garanterar demokratiska fri- och rättigheter, harutfärdals av regeringen. Allmänna val avses äga mm när situationen i ^landelhar normaliserats. , som representerarolika politiska grupperingar, har gjort hänvändelser till om bistånd.Även flera ^inlernalionella och enskilda svenska organisationer har inkommitmed förslag om bistånd ^lill . De största biståndsgivarna är ^IDB,Världsbanksgruppen, , , och . Till flyktingar från , som vistades igrannländerna 1979/80:100 Bilaga6 96 och ^Honduras, och till ^ulsalla grupperinne i under ^Somozas regim, lämnade under budgetåren 1978/79och 1979/80 humanitärt bistånd om totalt ca II milj. kr. Insatserna avsåglivsmedel, mediciner, fältsjukhus, ambulansutrustning, stöd ^lill utbildning ^m. ^Efler ^Somozas fall anslogSverige 25 milj. kr. i ^kalastrof-^och återuppbyggnadsbistånd^lill stöd åt den nya regeringens ansträngningar ^atl reparera skadorna frånkriget och lindra den värsta nöden i landet. Medlen används ^främsl förlivsmedel, mediciner, sjukhusbyggen och hälsovårdsutrustning. Därutöver harbidrag på ca 1,4 milj. kr. lämnats till ^Luiherhjälpen och Röda korset förhumanitära insatser samt 3 milj. kr. till ^UNHCR för ^etl ^hjälpprogramavseende ^nicaraguaner som återvänder från exil. Enligt min mening är detangeläget med ^elt omfattande internationellt stöd till för ^atlunderlätta landets återuppbyggnad och dess politiska självständighet, desssträvanden mot ekonomiskt oberoende och dess utveckling i demokratisk riktning.^Mol denna bakgrund föreslår jag alt fortsätter att lämna bistånd ^lilllandels återuppbyggnad. För ^budgeiårei 1980/81 beräknar jag 30 milj. kr. Del svenska biståndetsinriktning och utformning får diskuteras med den ^nicaraguanska regeringen. Jagutgår ifrån au del skall kunna vara ett utvecklingssamarbete, som huvudsakligenfår formen av importfinansiering ^lill ^slöd för landets återuppbyggnad. Därutöverräknar jag med en utveckling av ett samarbete med även i andraformer, ^l.ex. via ^SWEDFUND och ^IMPOD. ^SAREC har redan inlett visstforskningssamarbete med . Budgetåret1980/81: 20 milj. kr. 10 milj. kr. ^Karibien brukar ansesomfatta ^Cuba, , , , den ^östkaribiska^ö-väriden - med ^etl flertal ^minislater - samt och . Dessaländer befinner sig på i bl. ^BNP-termer räknat myckel olikautvecklingsnivå. Vissaländer haren BNP per invånare medanandra har endast något per invånare. Många länder i regionen ärför sina exportintäkter ^ensidigl beroende av ett fåtal obearbetade råvarorfrån jordbruks- eller ^gruvseklom. På vissa håll är det utländska inflytandetvia ekonomiska intressen ^slort. uttalade våren1979 ^(rskr 1978/79:295) att det vore önskvärt att samarbete meddemokratiska länder i det ^karibiska området förstärks. I ^utrikesutskotielsutlåtande anfördes bl. a. följande: ^"Uiskoltet finner del önskvärt all Sverigessamarbete med demokratis- 1979/80:100 Bilaga6 97 ka länder i det ^karibiska områdetförstärks. I samarbetet kan ingå svenskt stöd i olika former. Dessastödinsatser bör främst ske inom ramen för det bredare samarbetet men ocksåandra stödformer kan visa sig lämpliga, exempelvis genom särskildasamarbetsavtal, stöd via ^Karibiska , insatser via ^SAREC eller genom fonden för industriellt samarbete med ^u-länder etc. Utskottet utgår ifrån ^atlregeringen närmare prövar formerna härför -bl. a. med hänsyn till alt dessaländer inte ^lillhör de ^failigasie^u-länderna -och föreslår därför all posten Bredare samarbete avreservationsmedel tillförs de ytterligare medel, som kan behövas härför." Inomutrikesdepartementet har en undersökning gjorts av tänkbara former för ettförstärkt svenskt stöd tilldemokratiska länder i det ^karibiska området. a. har möjligheternaundersökts att genomföra insatser via ^Karibiskautvecklingsbanken (C DB). Denna bank, som inleddesin verksamhet , har sin ^utlåningsverk^samhel koncentrerad ^lill ^elt15-tal mindre länder eller områden av vilka många har erhållit ellerhåller på att uppnå självständighet. Största låntagare är och Jamaica.^CDB; ^s^ totala utlåning t. o. ^m. ^sluiet av uppgick till ca 180milj. gick^drygl av utlåningen till de minst utvecklade medlemsländerna. Av den^toiala utlåningen t. o. ^m. har 29,gått till jordbrukssektorn,18,^lill industrisektorn, 15,till hamnar samt 21,till övriga^infrastrukturella projekt. ^CDB betraktas avbankens ^låntagarländer, internationella utvecklingsbanker som och ^IDB,samt av bankens bidragsländer som en effektiv institutionväl anpassad ^atl genomföra utvecklingsprojekt under de speciellaomständigheter som de små ^ö-länderna i ^detla område befinner sig i. ^Elleventuellt svenskt stöd till ^CDB bör närmast kunna lämnas i form av ett bidrag^lill någon av bankens fonder för utlåning pä mjuka villkor. Mot bakgrund häravfinner jag det motiverat att närmare utröna förutsättningarna för ^ellframlida samarbete med ^CDB. Om sådant samarbete aktualiseras under ^budgelåret1980/81 bör, som jag har framhållit, medel härför las i anspråk underanslaget C 1. Bidrag till ^inlernalionella biståndsprogram. Då uttaladesig för ett förstärkt svenskt samarbete med demokratiska länder i det^karibiska området förefaller ^främsl Jamaicaoch ha åsyftats. Det ekonomiskaläget i dessa länder har under lång lid varit allvarligt och har ytterligareförvärrats ^lill följd av översvämningar i ^väsira ochorkaner i . Behovet av internationellt stöd är stort. Med Jamaicapågår bredare samarbete. Bidrag har lämnats till finansiering av^förinvesteringssludier beträffande områdena mjölkproduktion, ^skogsuivecklingoch vattenförsörjning samt ^lill viss kursverksamhet. I samband med^översvämningskalaslrofen lämnade vidare 1 milj. ^y^ 7 Riksdagen1979180. 1979/80:100 ^BUaga6 98 Diskussioner ägderum om fortsatt bredare samarbete inom ett flertal prioriteradeutvecklingsområden som utbyggnad av vattenkraft, förbättring av landelsstatistik- och skattesystem samt om dellagande i kurser i industrielltunderhåll och kvalitetskontroll. Även med har diskussioner hållits om ^etl liknande samarbete.^Förinvesteringssludier inom bl. ^gmv- och vattenkraftssektorerna har i^detla sammanhang nämnts som tänkbara områden för svensk finansiering. Stödtill ^skogsuiveckling, fiske (bl. ^kooperaliver) ^saml forskning kringalternativa energikällor har också berörts. I samband med de naturkatastrofer,som inom loppet av några dygn drabbade ^landel lämnade 1,5 milj. kr. Bidrag har också utgått ^lill ^ell program för facklig utbildning ilandet. ochJamaicas ^synneriigen svåra ekonomiska situation motiverar emellertid ^dessulom^ell tillfälligt ^belalningsbalansstöd. För del bördel svenska stödet främst inriktas på återuppbyggnadsarbete ^eflernaturkatastroferna. Totalt beräknas 15 milj. kr. för ändamålet, varav 5 milj.kr. tas i anspråk redan innevarande budgetår från anslagsposten Katastrofer^m.m. ^Ell belopp om 10 milj. kr. föreslås som ^importslöd till . Jagser detta bistånd som en tillfällig förstärkning av del bredare samarbetet motbakgrund av landels svåra ^betalningsbalanssilualion. De svenska ^åiagandena fördel reguljära biståndet till ^Cuba /79 uppgick till 30 milj. kr.^Ulbelalningarna var 29,8 milj. kr. För innevarande ^budgelår är ramen 30 milj.kr. Därmed avslutas det långsiktiga utvecklingssamarbete som inleddes år 1969.Medel för bredare samarbete har ställtstill förfogande fr. o. ^m. /78 för alt ^underiätta ett vidgatsamarbete i samband med alt del reguljära biståndet avvecklas. Jag räknar medalt sådana medel kommer ^atl kunna disponeras även under /81. Sedan det svenska^bislåndel ^lill ^Cuba inleddes ^budgetårel 1969/70 har landet /79 erhållit totalt ca 275 milj. kr. i svenskt bistånd.Huvuddelen av detta har lämnats som importstöd ^lill undervisnings- ochhälsovårdssektorerna samt ^lill ^ell^livsmedelsinstitul. Enligt del avtal som tecknades om 95 milj. kr.för treårsperioden /78-1979/80 utgår 24 milj. kr. som ^räntefri kreditmedan återstoden lämnas som gåva. Del bundna biståndet uppgår ^lill ^sammanlagi 35 milj. kr. SIDAplanerar en utvärdering av del samlade svenska ^bislåndel till ^Cuba. En överenskommelse harträffats ^beiräffande det bredare samarbetet mellan och ^Cuba. Enligtdenna skall samarbetet kunna avse bl. ^förinvesteringssludier,teknologiöverföring, konsulttjänster, seminarier och stipendier, kommersielltsamarbete ^saml forsknings- och kultursamarbete. Olika konkreta projekt förfinansiering med medel för bredare samarbete har diskuterats, däriblandteknologiöverföring för tillverkning av rost- 1979/80:100 ^BUaga6 99 fria tankar till livsmedelsindustrin,^experimenlutrustning till sockerindustrin, studie av exportmarknaden förpappers- och ^massaprodukier baserade på sockerrörsavfall och en^förinvesteringssludie för tillverkning av ^plaslbåtar. ^Ell avtal har ^ingåttsmellan ^SAREC och kubanska myndigheter om 2 milj. kr. för forskningssamarbeteavseende miljövård, havsekologi och cancerforskning ^saml utveckling av ^ellsyslem för vetenskaplig och teknisk information. En vidareutveckling avforskningssamarbetet inom cancerforskning och miljövård planeras. ^Budgetårel 1979/80: 34 milj. kr. ^Budgeiårei 1980/81:40 milj. kr. ^budgeiårei1979/80 redovisas den del av ^kostnadema för svensk biståndspersonal, som avserskatter och sociala ^avgifier, under en särskild anslagspost som har benämntsVissa ^landprogramkostnader. För /80 har dessa kostnader^beräknals till 34 milj. kr. Under /81 räknar SIDA med allmedelsbehovet ^kommeralt ^sliga med ungefär 5,6 milj. kr. För ^budgeiårei1980/81 beräknar jag därför ^ell medelsbehov av 40 milj. kr. för detta ändamål. Anledningen ^lill alten särskild anslagspost har inrättats är alt kostnaderna för den svenskabiståndspersonalen har stigit ^kraftigl. Dessa ökade kostnader, som ^l.o.m.^budgetårel 1978/79 belastade de enskilda landramarna, väntades leda ^lill enväsentlig minskning av del svenska personalbiståndet. För alt undvika en sådanutveckling förordade SIDA ^atl skaller och sociala ^avgifier för^biståndspersonalen inte skulle belasta de enskilda landramarna utan i ^slälletfinansieras över en särskild anslagspost. Det nyafinansieringssystemet har fått till följd att belastningen på landramarna försvensk biståndspersonal har ^sjunkil med omkring en tredjedel. Delta harbetydelse för mottagarländer med omfattande personalbistånd som ,, och . var 265^kontraktsanslällda och 51 ^fredskårsdeltagare i tjänst på uppdrag av SIDA.Antalet beräknas bli ungefär delsamma under /80. Med hänsyn till prisutvecklingen i de olika^ijänstgö-^ringsländema och till förändringar i valutakurserna görs regelbundnajusteringar i biståndspersonalens löner. Sådana förändringar har de senasteåren resulterat i bruttolöneökningar på . SIDA beräknar ökningen av^kostnadema för skatter och sociala ^avgifier under /81 medutgångspunkt från en höjning av lönerna för svensk bistånds-personal . 1979/80:100 Bilaga6 100 ^BEFRIELSERORELSER OCH FLYKTINGAR ^M. /80: 120 milj. kr. ^Budgeiårei 1980/81;150 milj. kr. ^fortsälter sin^rasålskillnadspolitik trots inrikespolitiska ^för-^iroendekriser och internationellapåtryckningar. ^Ell ^anlal reformförslag har framlagts som bl. a. berör desvarta arbetarnas fackliga rättigheter och deras rätt att flytta och sökaarbete inom ^landel. Liksom förslagen ^lill eventuella ändringar i förbudet attingå äktenskap över rasgränserna och till förbättrade villkor för den svartastadsbefolkningen innebär de dock inte annat än obetydliga förändringar av^aparlheidpolitiken. Grundprinciperna i raspolitiken ligger ^fasi. Samhälletpräglas av en ökad våldsanvändning. Risken för en våldsam utveckling kvarstårdärför. har^FN-planen för ^Namibias självständighet förhalats och saboterats av Sydafrika.Förhandlingarna mellan , ^SWAPO och de fem västmakter som ligger bakomplanen har ^varil resultatlösa.Sydafrika har genom arresteringar sökt likvidera ^SWAPO som inlem politiskorganisation. Genom angrepp ^mol och söker man utplåna ^SWAPO:s^slöd utanför landet. Inom ^Namibia bygger upp politiska organ somsaknar stöd både ^intemationelll och hos befolkningsmajoriteten. Valen i i april 1979ledde inte till internationellt erkännande av den nya regeringen under biskop^Muzorewas ledning. Valen ^ogiltigför-^klarades av ^FN:s generalförsamling. Konferensen i omZimbabwes konstitution och ^övergångsarran-^gemangen inför landelssjälvständighet har pågått . Inne i ^landel har den väpnadekampen ^forlsall , med allt högre ^förlusi-^sift^ror för både^Palrioliska Fronten och ^Salisbury-regimen. Den senare har ^ökal sinaflyganfall och ^markräder ^mol flyktingläger och såväl civila som militära mål i grannländerna. De ^omkringliggande länderna,främst , , och , har drabbats hårt avkrigföringen i och ^Namibia. För dessa länder innebär flyktingarna entung belastning på redan ansträngda resurser. har torkan i regionenunder allvarligt försämrat försörjningsläget. Flyktingsituationen ärmyckel svår. Antalet flyktingar uppskattades ^lill nära 150000i , omkring 60000 i , ca 45 000 i och ca 25 000 iBotswana. Del totala antalet har ^näslan fördubblats på drygt ett år.Flyktingarna i och är främst ^zimbabwier och i ^namibier,medan del i finns både ^zimbabwier och ^namibier. Under /79 uppgick det svenska biståndet^lill ^flyklingar. 1979/80:100 ^BUaga 6 ^lOI befrielserörelser och^apartheidpolilikens offer i södra ^lill 133,5 milj. kr. varav 49 milj.kr. från anslagsposten Katastrofer ^m.m. För innevarande budgetår har 120milj. anslagils för ^molsvarande ändamål. Jag beräknar därutöver även underdetta budgetår kunna utnyttja anslagsposten Katastrofer ^m.m. för akutahumanitära behov hos ^frontstaler och befrielserörelser. Antaletframställningar om katastrofbistånd har stigit avsevärt på grund avZimbabwe-Rhodesias och upptrappade krigföring. Som framgår av tabelleni del följande lämnas stödet antingen direkt ^lill befrielserörelserna ellervia FN och enskilda organisationer, svenska eller internationella. Särskildabidrag har också lämnats till och för ^flyklinghjälp. ^Bislåndel tillbefrielserörelserna har vuxit snabbt och omfattarunder innevarande ^budgelår ^sammanlagi 75 milj. kr. Rörelserna ifråga är ANC iSydafrika, ^SWAPO i ^Namibia ^saml ^ZANU och ^ZAPU i . Del svenskaslödel används av ^befrielserörelsema ^tiU livsmedel, fordon, kläder, medicinoch ^sjukvårdsulruslning till flyktinglägren. Även jordbruksredskap, verktyg^m.m. anskaffas i syfte ^atl göra lägren självförsörjande. SIDA ellerrörelserna själva svarar för inköpen av materiel och livsmedel. Mindre delar avanslagen går till informations- och utbildningsändamål. Stödet via svenska ochinternationella organisationer är av både ^kort-^och långsiktig karaktär.^UNHCR och Röda korset gör katastrofinsatser bland flyktingar i akut nöd.Organisationer som ^Inlernational ^University Exchange ^Fund ^(lUEF),International ^Defence and Aid ^Fund ^(IDAF), ^Worid ^University Service^(WUS), ^Amnesty ^Inlernational, ^Luiherhjälpen ^m.^f^l. ombesörjer stipendier,^rältshjälp, information och forskning, utbildning och stöd ^lill politiskafångar och deras familjer. Överlag har god erfarenhet av dessaorganisationer och deras kapacitet att kanalisera stödet. Likartad verksamhetbedrivs av ^FN:s utbildningsprogram för södra ^(UNETPSA), ^FN:s^iruslfond och delvis även av ^UNHCR. Behovet av utbildning och rättshjälp ökarsnabbt. Ingen minskning av ^detla behov kan heller förutses.