prop · G30396 · 1979-12-31 00:00:00 — Enligt denna paragrafs /iir.v/r/stycke får beslut i etl ärende enligl utlänningslagen överklagas endasi i defall som anges i de behandlade 63-67 88 saml i 90 8. Enligt den sistnämndaparagrafen får utlänningen överklaga SIV:s beslul i en verkställighetsfrågasom har underställts enligt 85 eller 86 8. Av detla stycke följer altbesvärsräll inle föreligger beträffande SlV:s beslut enligt 37 8 alt inteöverta ett avvisningsärende. Tredje styckel saknar motsvarigheti nuvarande utlänningslag. Bestämmelserna avser sådana fall då vägrat alttills vidare inställa verkställigheten av ell avvisningsbeslul. I delta slyckehar tagits in en ullrycklig beslämmelse som avskär klagorätten. 69 8 Paragrafenbehandlar SlV:s rätt all överlämna ärende till regeringens avgörande. Denöverensslämmer med nuvarande 47 8 UtlL. 70 8 I dennaparagraf har tagils in gällande bestämmelser om nöjdförklaring (jfr 48 8nuvarande ullänningslag). Upphävande av beslut m. m. 1 detta avsnitt har under särskildarubriker sammanförts bestämmelser i följande hänseenden. De inledandeparagraferna behandlar upphävande av beslut om utvisning på grund av brotleller asocialitel respektive beslut om avvisning eller utvisning i övrigl.Därefler följer etl bemyndigande för regeringen atl utfärda föreskrifter för enutlänning i vissa fall, bestämmelser om rätl för statsråd att besluta ominhibition samt bestämmelser om tillstånd för en utlänning med ålerreseförbudatl göra elt kort besök i . De frågor som rör regeringens - ochSlV:s - möjligheter alt upphäva eller mildra elt lagakraftvunnet avlägsnandebesluthar ingående behandlats i den allmänna motiveringen (2.6). Som där anges börgällande bestämmelser i huvudsak behållas i fråga om uivisning på grund avbrott eller asocialitet, utvisning av presumtiv terrorist och politiskuivisning. I övrigl harjag däremol föreslagit långlgående inskränkningar iregeringens åler-brytningsräll. 71 8 Första stycket ger regeringen räll all i angivna fallupphäva eller mildra ell beslul om uivisning på grund av brotl eller asocialitet. Bestäm melserna molsvaras, såvitt gäller utvisning på grund av brolt, av 51 8 försia slycket i gällande ullänningslag. Som påpekats i den allmännamotiveringen bör en ullänning som har dömts lill utvisning på grund av brotleller asocialitet dessulom, lill skill- Prop.1979/80:96 106 nad mot nu gällande praxis, ha möjlighel all efler deldomen har vunnil laga kraft ansöka om upphävande av utvisningen på den grundenatl han har politiska skäl atl anföra mot att återsändas till hemlandet. En sådanansökan görs hos regeringen. Bestämmelsen i andra stycket är ny.Den bör ses i sammanhang med reglerna om underställning i 85. 86 och 89 88.Frågan om verkställighet av ett beslul om uivisning p;i grund av brott ellerasocialitet kan komma att överlämnas lill i samband medverkställighclsförfarandel. När verkel bedömer atl verkställighetshinderföreligger men anser att ett ansiånd med verkställigheten inle är tillräckliglulan alt utvisningsbeslulet bör upphävas, skall verket underställa regeringenärendet. Av 90 8 framgår atl besvärsräll finns till regeringen mol beslulgenom vilkel ullänningens påstående om politiskt verkställighetshinderunderkänts. 72 8 När det gäller lagakraftvunna beslut om avvisningenligt 28 eller 29 8 eller om uivisning enligl 38 8 blir del inle längre möjligt för utlänning en atl genom hänvändelse till regeringen beslutet upphävt eller mildrat. De nuvarande beslämmelserna 151 8 andra styckel UtlL saknar sålunda motsvarighet i den föreslagna lagen. 1 stället gäller enligl förevarandeparagraf att får upphäva elt sådanl beslul eller medge anstånd medverkställigheten om verkställighetsfrågan har överiämnats till och verketanser att verkställighet inle bör ske. ansiånd bör inte ges omverkslällighetshindrel förvänlas kvarstå . 1 det fallel börbeslutet i stället upphävas. Enligt en utlrycklig regel kanregeringen inte pröva en upphävandefråga i andra fall än då enligl 69 § haröverlämnat frågan till regeringen eller SIV:s beslul har överklagats enligt 908. Som en följd av att regeringen inlelängre fär pröva återbrytningsansökningar. kan regeringen inle heller prövaframställningar om inhibition av verkställigheten. Avslutningsvis villjag nämna, atlbestämmelserna i kap. 13 8regeringsformen om nåd inle är tillämpliga i fråga om avvisning ellerutvisning i de fall som avses i denna paragraf. 73 8 Paragrafen molsvarar 51 8 tredje stycket UtlL ochavser anstånd med verkställigheten av avlägsnandebeslut beträffande bl.a. terrorister. I sakligt hänseende skiljer den sig från lidigare bestämmelser endasi på det sättet all s.k. politisk uivisning (34 8), som omfallas av 51 8 andra stycket UtlL, regleras på samma sätt som beslut om utvisning av en terrorist. 74 8 Bestämmelserna om bemyndigande för regeringen altulfärda före skrifter för utlänningen, när verkställighet underlåts enligt 71-73 88, över ensstämmer i sak med 51 8 Ijärde och femte styckena i gällande lag. Prop.1979/80: 96 107 motsvarande befogenhel har inle tillagts . haremellertid möjlighet all överlämna verkställighelsärendel, om verket anser attföreskrifter bör meddelas. 75 8 Paragrafens ,/r>r.s7(( slycke motsvarar i sak 51 aS i gällande utlän ningslag. 1 andra slycket anges altstatsrådet även i livrigl får rätt att besluta om inhibition i ärende enliglutlänningslagen som prövas av regeringen. Det kan gälla besvär över avvisningsom överlämnals till regeringen av . 76 8 Enligt paragrafen, som närmasl motsvarar nuvarande 528 UllL, kan ge en utlänning som blivit utvisad härifrån med förbud att åter vända lillslånd all tillfälligt återvända hil. Sådanl beslut får däremot inle längre meddelas av regeringen. Etl tillstånd enligl 76 8 all göra korl besök i rikel innebär emellertid inte att del till avvisnings- eller utvisningsbeslulet knutna ålerreseförbudet upphör att gälla. Om utlänningen efter tillstånd till sådant kort besök inle frivilligt lämnar landet skall han därför föras ur rikel. Liksom det inte finns klagorältöver SI V:s beslul att vägra visering eller UT har det inte heller ansetts börafinnas besvärsräll om avslår en ansökan om all göra kort besök i rikel. Verkställighet av avvisning eller utvisning 1 della avsnitt regleras ell slortanlal frågor som har samband med verkställigheten av avlägsnandebeslut.Flertalel av paragraferna överensslämmer i sak med nuvarande bestämmelser. 1några fall föreslås dock sakliga ändringar. Bestämmelserna har inordnals underföljande rubriker: politiskt verkställighetshinder m. m.. land lill vilketavvisning eller uivisning skall ske m. m., tidpunklen för verkställighet ochbeslulande myndighet, skyldighel att överlämna verkställighelsärenden tillslalens invandrarverk, anvisningar om verkställigheten m. m., frivilligverkställighet samt preskription, ny verkställighet m. m. 77-80 88 I dessa paragrafer finns bestämmelserna om s.k.politiskt verkställighetshinder. Paragraferna överensstämmer i sak med 53 och54 88 samt 54 a 8 i nuvarande ullänningslag. 81 8 I paragrafen anges till vilket land verkställighetskall ske. Beslämmelserna överensstämmer i sak med 55 8 i den nuvarandeutlänningslagen. Möjlighelen enligt andra stycket att när särskilda skälföreligger välja annat land än som anges i första stycket kan användas bl.a.när del föreligger risk alt ullänningen vid avvisning till del det land han komifrån inom korl skulle komma atl återvända hil. Prop.1979/80: 96 108 82 8 Paragrafenöverensstämmer i sak med 56 8 och 60 8 andra stycket i gällande ullänningslag. 83 8 1 paragrafenanges när verkställighet skall resp. får ske faslän avlägsnandebeslutel inlehar vunnit laga kraft. Beslämmelserna motsvaras i sak av 57 8 i nuvarandeutlänningslag. Med anledning av beslämmelsen i 37 8 om skyldighet förpolismyndighet att i vissa fall anmäla avvisningsbeslut lill . har \ försiasivckel uttryckligen angetts. att avvisningsbeslulet i sådant fall inle fårverkställas förrän har förklarat atl verket inle överlar ärendet (se vidare2.4.4). Undanlag gäller när ullänningen har avgelt nöjdförklaring. 84 8 Dennaparagraf motsvarar närmast 58 8 första stycket i nuvarande utlänningslag. Liksom beslutarpolismyndighet om verkställighet av avvisning och uivisning enligt 38 8 medanlänsstyrelse beslutar om verkställighet av annal utvisningsbeslut. Regeringensmöjlighel att beslula om en annan ordning har utvidgats och gäller beträffandeverkställighet av avvisning enligt 30 8 och utvisning enligl 47 och 48 88. Förnärvarande avser den endasi beslul om utvisning av terrorist. 8587 8§ Dessa paragrafer behandlar den viktiga frågan ivilka fall verkställande myndighet skall överlämna etl verkslällighelsärendetill , när utlänningen åberopar politiskt verkställighetshinder.Bestämmelserna har sin motsvarighet i nuvarande 58 8 andra-fjärde slyckena. 85 och 86 88 är i allt väsentligluppbyggda pä samma sätt som 33 och 34 88. som avser överlämnandeskyldighel isamband med polismyndighets prövning av en avvisningsfråga. Del hänvisas därförtill vad som har anförls under 33 och 34 88. 1 elt verkställighetsärende kanöverlämnande underlåtas också i fall då invändningen har prövats redan iavlägsnandeärendet. I ärenden om utvisning pä grund av brolt eller asocialitetprövas emellertid politiska invändningar endasi i viss utsträckning, nämligenför alt klarlägga om utlänningen har fåll flyklingförklaring eller annars uppenbartär flykting. I förhållande till nuvarande 58 8har i 85 8 ändring skett så till vida. att bestämmelsen om obligatoriskt förhör(förhandling) har utgått. I den mån förhandling behövs för alt utredningenskall bli fullständig, får förulsällas alt beslular därom. Av 84 8 framgår vilka myndigheler som har att iaktta föreskrifternai 85- 87 8 har utvidgats tiil att avse även 48 8. 88 8 Paragrafen överensslämmer i sak med 58 8 sistaslyckel i nuvarande utlänningslag. 1979/80:96 109 89 8 Paragrafensändrade innehåll har samband med de ändrade åler-brytningsbestämmelserna,Rälien alt hos regeringen ansöka om återbrylning har beskurits, I stället hari förevarande paragraf öppnats möjlighet att få skiil. som kan föranledaåterbrylning av avvisnings- eller förpassningsbeslui, prövade iverkställighelsärendel. När den verkställande myndigheten konslalerar all detföreligger sådana skäl som enligt vad jag har anfört (2.6.2) kan anlasmedföra återbrylning skall underställning ske. I övrigl överensslämmer paragrafenmed nuvarande 60 8 första styckel första meningen UllL. 90 8 Enligt dennaparagraf, som i sak överensstämmer med 59 8 i nuvarande ullänningslag, färutlänningen överklaga SlV:s beslut i ett verkställighetsärende som haröverlämnats till verket enligt 85 eller 86 8. 91 8Genom./(>r,vf(( slyckel åläggs i dess egenskap av central myndighet förutlänningsärenden, atl lämna de närmare anvisningar som behövs förverkställigheten. gäller delta endast när verkel självt meddelaravlägsnandebeslutel (jfr 60 8 första stycket andra meningen UtlL). i de fall då denna meddelar avlägsnandebeslut, få lämnaanvisningar för verkställigheten. I andra styckel erinras ommöjligheten atl i vissa fall få ett avvisnings-eller ulvisningsbeslul upphävt,när det inle kan verkställas. 92 8 1 denna paragraf har tagits in beslämmelserna omfrivillig verkstäl lighet och om preskription i nuvarande 60a8 UllL. Bestämmelsen har emellertid förtydligats i vissa hänseenden. Sålunda anges att avvisnings beslulet skall anses verkställt endast om beslutel hade vunnit laga kraft innan ullänningen lämnade rikel eller vinner laga kraft medan han vistas utanför . 1 dessa fall kan sålunda någon verkställighet genom myn dighets försorg inle ske, om ullänningen därefter återkommer till . Avvisningsbeslutel är konsumerat. Vid behov får nyll avvisnings- eller utvisningsförfarande inledas. Skulle däremot ullänningenåtervända hit innan beslutet, exempelvis efter fullföljd, har vunnit lagakraft, anses verkställighet inle ha skelt enligt första stycket.Besvärsmyndighelens beslul kan därför verkställas. Beslämmelsen i andra slycket hartillkommit för alt förskona utlänningen från att behövaleva under hol om avlägsnande på grund av ett beslut som av någon anledninginte har kunnat verkställas (prop. 1975/76:18 s. 120). Om förhållandet är detall verkställigheten har omöjliggjorts genom att utlänningen har hållit siggömd, inlräder visserligen ändå preskription . Enligt min meningbör det emellertid i ett sådant fall inte vara uteslutet alt på nytt ta uppfrågan om hans avlägsnande ur landet och meddela etl nytt utvisningsbeslut. 93 och 94 88 Paragraferna överensstämmer i sak med 61och 62 88 Ut IL. Prop.1979/80:96 110 Ansvar m. m. 9599 88 Paragraferna motsvaras av 63-67 88 i gällandeutlänningslag. De ändringar som har skett är i allt väsentligl av språklig ochredaktionell att. Vissa sakliga ändringar har gjorts. I 96 8 har politisk utvisningjämställts med utvisning av teriorisl. Vidare har försök alt hjälpa enutlänning att olagligen komma in i gjorts straffbart. Möjlighel harinförts att underlåta lagföring vid ringa fall av olovlig inresa. 98 8 har, som närmare behandlas iden allmänna moiiveringen (2.8) ändrals i tvä hänseenden. Dels har böterinförls som påföljd för ringa brotl, dels har tillkommit en regel om särskildåtalsprövning i dessa fall. Ålal skall i ringa fall inte väckas annat än om detär påkallat från allmän synpunkl. 100104 88 Även belräffande dessa bestämmelser, sommotsvarar 68-71 88 i den nuvarande utlänningslagen, har ändringarna i huvudsakbegränsats till att avse språkel i beslämmelserna. 103 8 har ansetts böraförtydligas så atl det klart framgår, alt bemyndigandet gäller ävenutlänningens resa ul ur rikel. 1 104 8 har skell den ändringen iförhållande lill nuvarande 71 8 UllL, all bestämmelserna om hemsändning avullänning som uppbär socialhjälp fått ulgå (2.5.7). Nuvarande 72 8, som avser verkslällighetsföreskrifter, harutgått. Enligl övergångsbeslämmelserna skall äldre bestämmelsertillämpas i fråga om ärenden, som har anhängiggjorts hos polismyndighet, SIVeller regeringen före lagens ikraftträdande. Undantag görs för de bestämmelsersom avser flyklingförklaring. Den nya lagens bestämmelser om uivisning på grundav brotl eller asocialitet blir följaktligen tillämpliga. Vidareanges i övergångsbestämmelserna att de äldre benämningarna förpassning ochförvisning, i den mån de förekommer i annan lagstiftning, skall avse utvisningenligl 38 respektive 40 8 UtlL. Genom den nya lagen begränsas möjlighelernaalt utvisa en ullänning på grund av brott (41 8). Del sker dels genom altkravet på synnerliga skäl inträder tidigare än , dels genom att den som pågrund av flyklingförklaring eller annars uppenbari är att anse som flyktingfår utvisas, endast om han har begått sådana handlingar som anges i 78 8. Detsynsäll, som ligger bakom den föreslagna begränsningen av möjligheten allutvisa en utlänning i samband med brott, bör enligt min mening komma tillullryck även när Prop.1979/80:96 111 regeringen enligt 71 8 har att pröva frågor om upphävandeeller mildring av ulvisningsbeslul. som har meddelats före ikraftträdandet. 4.2 Förslaget till ändring i allmänna motiveringen (2.7) harnärmare diskulerals behovet och innebörden av en bestämmelse om ivångsmedel isamband med förvisningsdom. Jag har föreslagil atl del lill 24 kap. 218 RB börfogas en beslämmelse, som gör det möjligt för domstolen att besluta om kvarhållandei häkte av en utlänning som döms lill uivisning (förvisning) och som skäligenkan befaras undandra sig utvisningen. Behov av häktning för alt säkraverkställigheten av en utvisning föreligger först när den misstänkte har dömtsför brottet. Av det skälet har kompletteringen skelt i 24 kap. 21 8 RB. Denföreslagna bestämmelsen har lill enda syfte all vid prövningen av frågan omIvångsmedel i samband med domen jämställa utvisning med slraff (brottspåföljd).En allmänt hållen bestämmelse om rätt atl häkta vid dom på uivisning ikombination med flyklfara skulle föra för långt. Genom den valda lösningen blirdäremot t. ex. beslämmelserna om brottets svårhetsgrad (24 kap. I och 2 88 RB)och begränsningar i häklningsrätten med hänsyn till den misstänktes ungdomeller sjukdom eller pågående graviditet (24 kap. 3 8 RB) direkt tillämpliga. Om rätlen bedömer att flyklfaraföreligger med hänsyn lill eventuellt frihetsstraff eller till utvisningeneller till bådadera kan alltså rätlen beslula om kvarhållande i häkte tillsdomen vinner laga kraft. Den kan också häkta den som är på fri fot. Beslutetkan ändras av högre rätt efler fullföljd. Någon lidsfrist finns inteföreskriven belräffande besvären (52 kap. 1 8 RB). Om underinstansens beslutinte överprövas eller ändras, står beslutet kvar ända tills domen i alla delarhar vunnil laga kraft. Därefter har verkslällighelsmyndigheten (länsstyrelse)att pröva behovet av förvar enligl utlänningslagen. Det som sagts nu gäller lill enbörjan när den misslänkle har dömts till uivisning och villkoriig dom, enpåföljdskombination som i praxis ofta har visal sig lämplig. Motsvarande gällernär skyddslillsyn förenas med utvisning, något som kan förekomma delsbelräffande nordiska medborgare, dels med stöd av lagen (1978:801) ominternalionelll samarbete rörande kriminalvård i frihet. Den föreslagna bestämmelsen fåremellertid betydelse också vid dom på 1. ex. kortvarigt frihetsstraff jämleuivisning. Om den dömde nöjdförklarar sig med frihetsstraffet och avtjänar detmen fullföljer talan beträffande utvisningen, får elt beslut om häktning iavbidan på laga kraft till följd, all han skall hållas häktad även efter denperiod då han avtjänar straffel. Skulle underinslansen ogillahäktningsyrkandet, kan åklagaren överklaga beslutet. dess överinstansenhar förordnat om häktning anses Prop.1979/80:96 112 emellertid åklagaren inte pä nytt få anhålla den utvisadepå samma grunder som ogillats av den förra domstolen. Åven om häktning inle haraklualiserals i försia instans, kan frågan komma upp senare i överrälten isamband med målets behandling där. Det ankommer på åklagaren alt bevaka behovetav tvångsmedel så länge målet är föremål för prövning i hovrätt eller HD. Avslulningsvis villjag erinra omatl enligt 25 kap. 7 8 sista stycket RB reseförbud kan användas i stället förhäktning, om etl frihetsberövande skulle framstå som alltför ingripande. 4.3 Furslaget till ändring I LSPV /6.' andra styckel och 18 § Iredje slyckel Som framgår av den allmännamoiiveringen (2.5,7) bör elt avlägsnandebeslut kunna bryta vård enligl LSPV.Palienlens sjukdom och behov av vård i kan i och för sig ulgöra elthumanitärt skäl att få stanna i , men om etl avlägsnandebeslut är fatlal- under hänsynslagande lill samlliga omständigheter - bör en inlagning enligtLSPV inle hindra verkställigheten av avlägsnandebeslutel. skallhöra överläkaren eller i förekommande fall ulskrivningsnämnden om utskrivningkan ske. Med anledning därav förestås att ell nytt stycke tas in i 16 8 LSPV.Enligt den föreslagna bestämmelsen skall den som beslutar om utskrivning av enutlänning, som enligl ett verkställbart beslul skall avlägsnas ur landel, kunnagöra detta om patientens tillstånd medger förflyttning. Som regel börverkställighelsärendel underställas med hänsyn till de svårigheter som kanförutses vid verkställigheten. Förekomsten av lillfredsslällande vård ihemlandel är inle avgörande för om verkställighet skall ske. Det kan emellertidsom nämnts vara en omsiändighel som har belydelse vid prövningen av om UT kanges. Den ordning som sålunda föreslås ifråga om verkställighet av avlägsnan-deärenden enligl Ul IL bör gälla även ifråga om utlämningsärenden. 21 §Jörsta styckel, 22 § försia .slyckel och 24 § Besvärsräll skall inle finnas överdet utskrivningsbeslut som fattas enligt 16 8 andra styckel i kommillénsförslag. Forden enskilde finns besvärsräU i förekommande fall iavlägsnandeärendet. 4.4 Förslaget tili ändring i rättshjälpslagen (1972:429) Ändringarna innebär endasi enanpassning lill den nya terminologin i UllL. Prop.1979/80:96 113 Jaghemställer att lagrådels yttrande inhämtas över förslagen till 1. utlänningslag, 2. lag om ändring irättegångsbalken, 3. lag om ändring i lagen (1966:293) om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall, 4. lag om ändring irättshjälpslagen (1972:429). Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. 8 1979/80. Prop.1979/80:96 114 Närvarande: justitierådet , regeringsrådetHellner, justitierådet . Enligt lagrådet den 5 februari 1980tillhandakommet utdrag av prolokoll vid regeringssammanträde den 29 januari1980 har regeringen på hemställan av statsrådet beslutat inhämtalagrådets yttrande över förslag till 1. utlänningslag, 2. lag om ändringi , 3. lag om ändringi lagen (1966: 293) om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall, 4. lag om ändringi rättshjälpslagen (1972:429). Förslagen har inför lagrådetföredragits av hovrättsassessorn . Förslagen föranleder följande yttrande av lagrådet: Del förslag till ny utlänningslag som remitterats tilllagrådel innefallar i flera avseenden ändringar av vad som gäller. Meragenomgripande förändring av gällande lagstiftning föreslås emellertid inte. Dennya lagen är uppbyggd efter samma mönster som nuvarande utlänningslag. Någraöverväganden av möjligheten att efter andra linjer vinna en överskådligare ochenklare reglering av utlänningars rätt att vistas här i riket har inleredovisats. Inom den ram som sålunda uppdragils har skett en bearbelning avbestämmelserna i syfte att göra lagen mera överskådlig och bestämmelserna meralättillgängliga. Materians beskaffenhet är emellertid sådan atl regelsystemetblir invecklat. Ett tillägnande av lagens innehåll synes dock ha kunnatunderlättas ytterligare, om de särskilda bestämmelser som gäller s. k.presumtiva terrorister hade samlats i en avdelning för sig och inte upptagits ide skilda avsnitten bland de bestämmelser som är tillämpliga för det alldelesövervägande antalet ärenden angående utlänningar. För avlägsnande av en utlänning sominte får vistas här tillhandahåller den gällande utlänningslagen - fömtom s. k.politisk utvisning och hemsändning - tre insfitut: förpassning, förvisning ochutvisning. De olika avlägsnandeinstiluten har olika förutsättningar ochrättsverkningar och de fyller olika uppgifter. Besluten träffas också av olikamyndigheter. I den nu föreslagna lagen återfinnsde tre avlägsnandeformerna med från varandra skilda förutsättningar,rättsverkningar och funktioner. Beslutskompetensen är likaledes fördelad påtre olika myndigheter. Prop.1979/80:96 115 derna lill trots har förslagel en och samma benämning påde tre avlägsnandeformerna: utvisning. I remissprotokollel anges attallmänhelens förståelse av lagen underlättas härigenom. Denna slutsats kandiskuleras. Valel av benämningen utvisning förtre olika avlägsnandeinstitul leder lill all lagen i ålskilliga paragrafermåsle närmare ange vilken ulvisnings-form som åsyftas. Delta behov avspecificering tillgodoses ibland genom särskilda ullryck såsom "utvisningpå grund av brott" men oftare genom hänvisning till den paragraf, där detåsyftade avlägsnandefallel regleras. Förståelsen av lagen underlättas knappasthärigenom; däremot blir del klart mödosammare all lillgodogöra sig en paragrafsinnehåll när man når det försl genom all läsa en eller flera andra paragrafer. Del kan vidare antas all i delprakliska rättslivet vissa arbelsbenäm-ningar kommer alt utkristallisera sig avtypen "38-paragrafsutvisning", "länsrätlsulvisning" elc.Sådana benämningar underiättar kommunikationen mellan dem som redan är insattai ämnet men släller den oinvigde ännu mera uianför. Det är visserligen riktigt attvarken massmedia eller allmänhet synes göra någon ålskillnad mellanförpassning, förvisning och utvisning. Men del är mindre sannolikl alldistinktionen mellan de olika avlägsnandeformerna inte slår klar för demvilkas personliga silualion beror av myndigheternas beslul inomutlänningslagstiftningens ram eller för dem som i egenskap av ombud ellerhandläggare har all arbela med enskilda fall.