prop · G3038 · 1979-12-31 00:00:00 — Då prognoser visar atl bolagetäven åren 19791981 torde komma att visa negativa resultat har Statsföretaganfört all även dessa förluster bör täckas med statliga medel. Regeringen hari proposition 1978/79:104 om finansiellt stöd till Uddcomb, vilken antagits avriksdagen, i allt väsentligt beaktat Statsföretags synpunkter. Tidigaremönster med hög investeringstakt och med huvuddelen av investeringarna ibasindustriföretagen har också präglat 1978. En väsentlig del, ca av de958 Mkr som investerats i gruppens basindustriföretag, haremellertid skett inom ramen för statligt finansierade projekt. Sär-hålles dessainvesteringar kan sägas att den förändring av det kommersiellainvesteringsmönstret bort från basindustrin, som påbörjades 19761977, nu framträderklarare. Förutom all investeringarna vid sidan om basindustriföretagen ökatmed till har stålrörelsens överföring till och kraftiganeddragningar i påverkat gruppens totala investeringar, som för 1978uppgått tUl (). Skr1979/80: 8 15 LKABär dock fortfarande gruppens största investerare. En stor del av bolagelsinvesteringar, som uppgick till (), är en följd av tidigarefattade beslut och avser främst arbeten för den nya 775-metersnivån i . HärtiUhar investeringar på finansierats av det särskilda statliga stödet försysselsättning av övertalig personal. Investeringar på har finansieratsav . TUIövriga stora investerare hör med investeringar på , Berol Kemi/Beroxomed , KabiVitrum med och med . ASSI.Med stöd av ett statligt tillskott på och ett lån med viUkorligåterbetalningsskyldighet på samma belopp har en utbyggnad av Karis-borgsverkenskapacitet för oblekt långfibrig massa påbörjats. Investeringen ärkostnadsberäknad till . Den innefattar uppförande av en ny fiberlinjeoch stora miljömässiga reinvesteringar och är primärt sysselsättningsmässigtmotiverad. I Lövholmen, , investerar i en ombyggnad för ökadanvändning av björkmassaved. Därigenom frigörs barrmassaved för Karlsborgsbruk. BerolKemi/Beroxo. Investeringarna avser i huvudsak som innebäruppbyggnad av en anläggning för tillverkning av oxo-alkoholer och mjukningsmedeli . Projektet som stöds av ett statligt kapitaltillskott på 300 Mkrmotiveras till väsentlig del av sysselsättnings- och handelsbalanseffekter. KabiVitrum.Satsningarna inom ramen för tidigare beslutat investeringsprogram avseendeforskningsanläggningar och ytteriigare produktionskapacitet har fortsatt. Rockwool.Huvuddelen av bolagets investeringar avser den nya mineralullsfabriken i om- och tillbyggnaden av bolagets anläggningar i . Produktionen vidden nya fabriken i påbörjades planenUgt under hösten 1978.Tillverkningen vid fabriken baseras på en ny unik processteknik, som framtagitsinom bolaget. Med denna teknik som grund tillverkas nu en ny generation isolerprodukter,en ny ullkvalitet. Investeringarnai det hälftenägda bolaget uppgick till . Skr 1979/80: 8 Statsföretagsgruppenstotala lagervärde vid utgången av uppgick till (). Denlagerneddragning som ej kunde åstadkommas 1977, då LKABs marknadssituationtvingade fram en lageruppbyggnad, har 1978 blivit verklighet. Vid jämförbaraenheter har varulagrets bokförda värde sjunkit med 16 "Vo. LKABsmalmlager uppgick då till 8 Mt (15 Mt). Det bokförda värdet avdetta varulager uppgick till (). Statsföretagsgruppensförankring i basindustrin med åtföljande starka konjunkturberoende, Uksom deuppgifter som mot statlig finansiering givits gruppen, har både motiverat ochaccelererat en fortsatt förändring av gruppens struktur. SSAB.I januari 1978 beslutade i enlighet med proposition 1977/78:87 omfinansiell medverkan vid bildandet av ett handelsstålsbolag. I bolaget ,, ingår stål- och gruvrörelserna från , och samt järnvägsrörelse. Statsföretag äger 50 "loav bolaget. Aktierna förvärvades genom försäljning av anläggningstillgångarnai NJA och med stöd av i slatUga medel. ASSI.Per överfördes EssBo-gruppen till . Per uppdelades bolaget så alt ochdivision Industrikemi lades i ett separat bolag, , direkt underStatsföretag . Detta bolag ägs lill 75 "!o av Statsföretag och till 25 "!oav Berol Kemi. Eiser.Enligt riksdagsbeslut grundat på proposition 1977/78:73 har erhåUitägaransvar för de statUga tekobolagen. Resterande av aktierna i ,vilka innehades av staten, överfördes per till StatsföretagAB. Fr o m detta datum sammanfördes de statliga tekoföretagen tiU enunderkoncern i Statsföretagsgruppen med AB Eiser som moderbolag. Den nyatekokoncernen bildades förutom av Eiser med dotter- Skr1979/80: 8 17 bolag av , SweTeco () AB meddotterbolag (övertogs från ), av ochNyland (överfördes från ), av (överlogs från Förenade Fabriksverken) samt av AB Strumpfabrik ochBrasons . Fr o m har en ny organisation införts iEiser, varvid den rörelsedrivande delen av AB Eiser samt de rörelsedrivandedotterbolagen sammanförts i sex divisioner. I samband härmed ombildadesdotterbolagen tiU kommissionärsbolag och moderbolaget övertog samtligatillgångar och skulder i dem. Per överlätsbolaget lill och 3D-gruppen AB. Bolaget såldes per den I januari1978 till (). Per den 1 januari 1978överfördes bolagen lill AB Eiser. Under första lertialel 1978 överfördes LKABs 50-procentigaaktieinnehav i Svenska () liU . SP konsoliderasej i Stats-företagsgruppen. Bland dotterbolagens förvärv och försäljning märks KalmarVerkstads förvärv av samtliga aktier i (), och SMT-PullmaxABs överlålelse per av AB Bröderna i till ett konsortium bestående av anställda ochcivilingenjör , . sålde Svetab sin andel i ElkapslingAB till delägaren , Ange. Investeringsvolymen har legat på enförhållandevis hög nivå. Genom en neddragning av rörelsekapitalet och ensänkning av likviditetsnivån har den långfristiga upplåningen inom gruppendock begränsats till . Härav svarar Statsföretag för . Likviditeten har reducerats med uU totalt (). Sohditeten uppgår tiU 34 "lo. Liksom under närmast föregående år har gruppens struktur-och konjunkturproblem starkt påverkal handläggningen avpersonalfrågorna. Inom ett flertal av gruppens förelag har man med olika medelangripit konstaterade personalöverskott. Så har exempelvis /78genomfört etl program för personalreduktion, som resulterat i indragning av ca350 befattningar (genom förtidspensioneringar och naturlig avgång). 2 1979/80. Skr 1979/80: 8 18 dragningav personalstyrkan med 950 personer , kvarstår i etl betydandepersonalöverskott. Genom ett omfattande sysselsättningsprogram som finansieratsmed särskilda medel från Statsföretag och staten, har friställningar kunnatundvikas. Programmet har bl a inneburit tidigareläggning av vissainvesteringar. Inomramen för det statUga rekonstruktionsuppdragel avseende Eiser har under 1978drygt 900 anställda blivit uppsagda. Därav har ca 250 slutat . Tillföljd av beslut om fortsatt drift vid Eisersnorrlandsfabriker har 580 av de meddelade uppsägningarna uppskjutits. Andraföretag som brottas med personlalöverskott är Berol Kemi, Carbox, Cea-verken,och . HälftenägdaSSAB har antagit ett mycket ambitiöst åtgärdsprogram för att skapapersonalbalans inom företaget och hantera frågor om övertalig personal.Struktureringsarbetet har också inneburit särskilda insatser i syfte att finnanya produkter och ny verksamhet på orter som drabbats av inskränkningar. Undersenare hälften av 1978 upptogs förhandlingar mellan SFO, , å ena sidan saml LO och PTK å andra sidan om ettmedbestämmandeavtal för de statsägda bolagen. Förhandlingarna resulterade den3 i ett avtal som t o m reglerarmedbestämmandefrågor inom SFO-området, dvs. för praktiskt taget alla företag iStatsföretagsgruppen. meUan SFO och LO/PTK är ettrekommendationsavtal som i nästa steg avses bli antaget som kollektivavtal påbranschnivå genom förhandUngar mellan SFOs branschkommittéer och berördaförbund inom LO och PTK. Därefter är tanken atl avtalet skall sättas i praktisktillämpning i företagen genom lokala överenskommelser mellan de enskildaföretagen och de lokala arbetstagarorganisationerna. Denkonjunkturförbättring som väntas för såväl som för väsentliga delar avVästeuropa i övrigt bedöms visserligen förbättra Statsföretags-gruppenskommersiella ekonomiska utfaU men inte i en sådan utsträckning att ett positivtresultat efter finansiella intäkter och kostnader uppnås. De finansiellarekonstruktioner som genomförs i och Uddcomb begränsar dock dessa företagsbelastning på gruppen. Basindustriförelagenbedöms öka sin försäljning men lill otillräckliga priser. Bortsett frånbasindustriföretagen väntas dock ett positivt resultat förStatsföretagsgruppen. För många av företagen ter sig utsikterna gynnsamma.Så är förhållandet för ABAB, ASSIs enheter för wellpapp och förpackningssystemliksom för KabiVitrum, Verkstad, Liber, Nye- Skr 1979/80: 8 19 kelhus,, Tobaksbolaget m fl. Statsföretagsgruppens försäljning väntas öka mednärmare X3 "lo. Investeringarnaväntas i förhåUande till 1978 öka med 15 ä 20 "/o. StatsföretagABs möjligheter att erhålla förräntning på aktiekapitalet i dotterbolagen ärliksom föregående år starkt begränsade. Behovet av koncernbidrag ochaktieägartillskott i dessa är fortfarande av sådan omfattning att detta letttill förlust för även 1978. Resultaträkningen ulvisar dock ettbetydligt mindre underskoll än 1977. Till största delen hänför sigresultatförbättringar till minskade kursförluster. Förlusten i Statsförelag ABför 1978 uppgår tiU (). Desärskilda tillskott som erhållits från staten för finansiella rekonstruktioneri och Uddcomb, för investering i petrokemisk industri, för satsning påutbyggnad av ASSIs fiberenhet i , för engagemanget i handelsstålindustrinsamt för avvecklingen av 80 har i redovisningen behandlats så attresultatet före bokslutsdispositioner och skatt ej påverkats. Finansieringenav Norrlandsfondens verksamhet har övertagits av staten. har kunnat begränsas tiU elt svensktobligationslån på , samt utbyte av två stycken multicurrency-lån omvardera $ 10 miljoner mot ett nytt lån på $ 25 miljoner. Under1977 beslutad nyemission i med har genomförts under1978, varefter aktiekapitalet uppgår till . Underverksamhetsåret har medverkat tiU dotterbolagens finansieringgenom lån och borgen samt genom nyemission på i och 75 . Borgens- och ansvarsförbindelser har minskat med till . Nedskrivning av aktier har skett avseende med ,med samt med motaktiereserv som därefter uppgår till . samband med regeringens proposition 1977/78:87 föreslagna nyemissionen iStatsföretag med samt aktieägartillskottet med har beslutatsoch reglerats. Aktierna i är efter nyteckning och överföring från NJA perden upptagna tUl I . Ävden bokslut avsatta beskattade reserven, , har i enlighetmed proposition 1977/78:73 190 Mkr upplösts och utnyttjats för tillskott till Eiser.Den resterande delen av den beskattade reserven, , som hänför sig tillnyteckning av aktier i , kvarstår. Utbetaldalöner och arvoden samt medelantal anställda redovisas under "Personal"bland kommentarerna till bokslutet (sid 40). Skr 1979/80: 8 20 Moderbolagetsbrandförsäkringsvärden uppgår till (se även not 21 sid 63). Den av regeringen under1977 beslutade utredningen om Statsföretags verksamhetsinriktning och målavslutades , SOU 1978:85. har tillbudgetdepartementet inlämnat dispensansökan för befrielse från kommunalbeskattning av koncernbidrag i givande bolags kommuner, avseende sådanakoncernbidrag som lämnats i förlusttäcknings-syfte. Moderbolagetsställning och resultat framgår av moderbolagets bokslut sid 5565. Koncemensbokslut redovisas på sid 2145. Skr 1979/80: 8 21 Statsföretagsgruppens resultaträkning (Mkr.) - 0,1 416,1 124,8 623,6 -113,2 -342,4 304,6 609,4 Rörelsens intäkter Fakturerad försäljning (not 2) Övrigarörelseintäkter Rörelsens kostnader Tillverknings-, försäljnings- ochadministrationskostnader A vskrivningar enligt plan Lagerslöd (not 3) Finansiella intäkter Utdelning på aktierRänteintäkter Övrigt (not 4) Finansiella kostnader Räntekostnader Övrigt (not 4) Resultat efter finansiella intäkter och kostnader Tillskottfrån staten (not 5) Upplösningav beskattade reserver (not 6) avanläggningstillgångar (not 7) Övrigt(not 8) Extraordinära kostnader Återföring till staten av tidigarelämnat aktieägartillskott (not 6) Nedskrivning av anläggningstillgångar (not 9)Avsättning till beskattade reserver (not 10) Koncernmässig realisationsförlustvid försäljning av dotterbolagsaktier (not 11) Avveckling av 80,bildande av (not 12) Överföring av lån på särskilda villkor till bundeteget kapital (not S) Övrigt (not 13) Resultat före bokslutsdispositioner och skatter Skr1979/80: 8 22 - 8,0 97,8 11,4 Bokslutsdispositioner Förändring av lagerreserverFörändring av avskrivningar utöver plan Av investeringsfonder ianspråklagnamedel Avsättning till investeringsfonder Förändring av särskildainvesteringsfonder Förändring av arbetsmiljöfonder Upplösning av obeskattadeoch beskattade reserver i under året sålda bolag (not 14) Övrigt Förändring av latenta skatter (not 15) Minoritetsandelar i årets resultat Ärels förlust _ 513,2 652,0 Noterna på sid 2539 utgör en del av resultaträkningen Statsföretagsgruppens balansräkning (Mkr.) Omsättningstillgångar (not 33) Kassa och bank (not 16)Aktier och andelar (not 16, 20) Kortfristiga placeringar obligaiioner och andravärdepapper (not 16) Växelfordringar (not 17) Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter Övriga fordringar (not 18) Varulager (not 19) Spärrade medel hos Riksbank Förinvesteringsfonder För särskilda investeringsfonder För arbetsmiljöfonder Anläggningstillgångar (not 33) Aktier och andelar (nol 20)Obligationer och andra värdepapper Övriga fordringar (not 21) Patent m m (not22) Goodwill (not 23) Pågående nyanläggningar (not 24) Maskiner och inventarier (not 25) Byggnader (not 26) och övrig fast egendom (not 27) 1 854,3 4 153,9 10,166,3 1 147,0 3 076,3 Skr 1979/80: 8 Ställdapanter m m: Fastighetsinteckningar Företagsinteckningar Övrigt 1 603,6 1 106,6 Noterna på sid 2539 utgör en del av balansräkningen Skulder och eget kapital Kortfristiga skulder (not 33) Bankskulder (not 28) Skatteskulder (not 34) Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter Långfristiga skulder (not 33) Avsatt till pensioner, PRI Avsatt lill pensioner, övriga (not 29) Övriga skulder (not 34) Ackumulerade avskrivningar utöver plan Beskattade reserver (not 30) Minoritetsintressen i eget kapital Eget kapital (not 31) 3 125,0" Lån på särskilda villkor Balanserad förlust/vinst -490,0 -513,2 Summa skulder ocb eget kapital Villkorlig skuld till svenska staten (not 32) Borgens- och övr ansv förbindelser " Inkl kapital avseende planerad nyemission med 350,0Mkr. Noterna på sid 2539 utgör en del av balansräkningen. Skr 1979/80: 8 Statsföretagsgruppens finansieringsanalys (Mkr.) Årets vinst/förlust Förändringar av latenta skatter Realisationsvinst/förlust på sålda Uppvärdering/nedvärdering av skulder Avsättning till beskattade reserver Återföring till staten av tidigare lämnat Län på särskilda villkor Uttag/insättning, spärrkonton Summa internt tillförda medel Minskning av långfristiga fordringar Ökning av långfristiga skulder Återföring till staten av tidigare lämnat Summa externt tillförda medel Investeringar i aktier och andelar Investeringar i immateriella tillgångar Ökning av långfr fordringar Minskning av långfr skulder Specifikation av förändring av rörelsekapi- Förändring av korlfr fordringar Förändring av kortfr skulder Förändring av likvida medel Summa förändring av rörelsekapital Skr1979/80: 8 25 Kommentarer till Statsföretagsgruppens bokslut Beloppi Mkr där ej annat anges Not 1 Redovisningsprinciper Lagstiftningoch praxis är oklar avseende i vilken utsträckning delägdaföretag inom en koncern skaU ingå i koncernredovisningen. StatsföretagABs intressen och engagemang i delägda företag har ökat. Ingenändring av koncernbegreppet har dock gjorts i föreliggande bokslut, dvs. iStatsföretagsgruppens bokslut ingår moderbolaget, , och samtligabolag i vilka direkt eller indirekt ägde mer än50 "lo av aktiekapitalet eller andelskapitalet eller i övrigt koncernförhållandeförelåg. Räkenskapsperiodenför Statsföretagsgruppen avser kalenderår, dvs. Underåret har ny ekonomihandbok framtagits och ersatt en tidigare utgåva. Syftet ärbl a att uppnå en enhetlig koncernredovisning för samtliga dotterbolag.Ekonomihandboken innehåller således detaljerade anvisningar för värdering avtillgångar och skulder, periodisering av inkomster och utgifter samtkonsolidering av underkoncerner. Statsföretagsengagemang i delägda bolag, främst s k 50/50-bolag, där ägarna endast gemensamtkan besluta om bolagets angelägenheter, är förhållandevis stort. Föratt Statsföretagsgruppens totala ekonomiska och finansiella engagemang skallkunna utläsas ur årsredovisningen görs i avsnittet "Statsföretagsgruppensredovisning kompletterande uppgifter" sid 46 en ansats att visa de redovisningsmässigaeffekterna på Statsföretagsgruppens koncernbokslut vid konsolidering av s kintressebolag. Medintressebolag avses här bolag, i vilka Statsföretag har ett rörelseintressesamt betydande inflytande, vanligtvis 2050 "lo ägande. Motbakgrund av att informationsbehovet rörande intresseföretag är knutet tillintresseföretagets ekonomiska betydelse andel av resultat och andel i kapital för ägarföretaget är gränsdragningen för ägarandel knuten till andel ikapital och inte till andel av röstvärde. Omräkningav utländska dotterbolags balans- och resultaträkningar Vid omräkning avutländska dotterbolags bokslut till svensk valuta har i Skr1979/80: 8 26 principden s k monetary-nonmonetary-metoden tillämpats, innebärande att resultat- ochbalansräkningarna har omräknats enligt följande: För .samtliga poster utom avskrivningar, för vilka respektive anläggnings anskaffningskurs Balansräkning.För omsättningstillgångar respektive kortfristiga skulder balansdagens kurs. För anläggningstUlgångar kurs vid anskaffnings tillfället. För långfristiga skulder, eget kapital (exkl årets resultat) kurs vidtidpunkten för deras uppkomst. 1bolag vars utlandsverksamhet är av obetydlig omfattning i förhållande till totala verksamheten har dock balansdagskursen använts genomgående med undantag för förvärvsvärdeberäkningar, då anskaffningskurs tiU- lämpats. Uppkomna omräkningsdifferenser har belastats/gottskrivits årets resultat och ingår under rubrikerna "FinansieUa intäkter,övrigt" respektive "Finansiella kostnader, övrigt". Fordringaroch skulder i utländsk valuta Beträffandeövriga fordringar och skulder i utländsk valuta, har genomgående en försiktigvärdering tUlämpats, vilken innebär att: Kortfristiga fordringar värderats tiU den lägsta avden valutakurs som rådde när fordran uppkom och balansdagenskurs. Långfristiga fordringar värderats till kursen vidanskaffningstillfället. Om fordringarna minskat i värde beroende päväxelkursförändringar har dock omvärdering gjorts till balansdagskurs om detinte finns starka skäl anta att kursen skulle stiga igen. Kortfristiga skulder värderats till den högsta avden valutakurs som rådde för skuldens uppkomst och balansdagenskurs. Långfristiga skulder värderats tiU den högsta avden valutakurs som rådde för skuldens uppkomst och balansdagenskurs. Förde fordringar/skulder där betalningen är säkrad genom t ex terminsköp avvaluta, har den överenskomna kursen tiUämpats. Förföretag som systematiskt upprätthåller balans mellan fordringar och skulder isamma valuta har orealiserade kursvinster redovisats till del belopp sommotsvarar orealiserade kursförluster i samma valuta. Uppkomnaomräkningsdifferenser har inkluderats på resultaträkningen såsom ickerealiserade kursdifferenser under rubrikerna "Finansiella intäkter,övrigt" respektive "Finansiella kostnader, övrigt". Bokslutetär baserat på konsolidering av underkoncerner. Vid konsolideringen harförvärvsmetoden tillämpats, dvs. koncernens tillgångar, skulder Skr 1979/80: 8 27 samt egna kapital har värderats tiU historiskanskaffningskostnad. 1 enlighet med detta skall i koncernens egna kapital,förutom moderföretagets egna kapital, endast de intjänade vinstmedel hosdotterföretagen, som är hänförliga till tiden efter moderföretagets förvärv avdotterföretagen, inräknas. Övervärden/undervärden avseende tillgångs- respektiveskuldposter redovisas enligt den s k bruttometoden, dvs. latentskatteskuld/fordran har uppbokats. Förändringen av latent skatteskuld redovisas i separatpost på resultaträkningen. I balansräkningen har den latenta skatteskulden uppdelatsi en kortfristig och en långfristig del. Den kortfristiga delen har inkluderatsunder rubriken och den långfristiga delen ingår i"Övriga långfristiga skulder". Avskrivning på redovisade övervärden respektive upplösningav undervärden har skett med 10 "lo avseende goodwiU,"negativ" goodwill samt maskiner och inventarier och med 4 "loavseende byggnader och markanläggningar. Beträffande mark har ingenavskrivning gjorts. I de fall de förvärvade över- eller undervärdena bedömtsha en kortare livslängd har procentsatserna jämkats härefter. Kvarstående "negativ" goodwiU har nettoredovisatspå balansräkningens tillgångssida under rubriken . Vid elimineringen av förvärvsvärden redovisas, i de faUomvärderingar av bokfört värde avseende dotterbolagsaktierna gjorts efterrespektive förvärvstillfälle, den sålunda uppkomna mellanskillnaden i separatpost "Koncernreserv" under rubriken .Syftet med placeringen av koncernreserven bland bundet eget kapital är främstatt åstadkomma en överensstämmelse mellan i de juridiska enheterna redovisatfritt eget kapital och motsvarande värde i koncernbalansräkningen. I de fall minoritetsintressen förekommer har påbalansräkningen minoritetens andel av eget kapital avdragits och redovisats iseparat post. På resultaträkningen har minoritetens andel av resultat efterskatter avdragits i separat post. förvärvade/avyttrade bolag 1 gruppens resultaträkning har förvärvade bolaginkluderats med värden avseende tiden från förvärvet. avyttradebolag har exkluderats . För avyttrade bolag har den koncernmässiga reaUsationsvinsten/förlustenframräknats såsom skillnaden mellan å ena sidan priset för aktierna och å andrasidan koncernmässigt anskaffningsvärde för aktierna samt de nettotillgångarsom dotterbolaget representerat i koncernbalansräkningen. Skr 1979/80: 8 28 kommandefall har även eventuella försäljningskostnader avdragits från realisationsresultatet. Varulagreti respektive dotterbolag har värderats till det lägsta av anskaffningsvärdetefter avdrag för inkurans eUer verkliga värdet. Utnyttjadeskattemässigt tillåtna lagerreserver redovisas på balansräkningens skuldsidaunder rubriken . Iresultaträkningen respektive balansräkningen tillämpas tre begrepp, nämligen: Avskrivningar enligt plan, vilka beräknas påursprungliga anskaffningsvärden och baseras på bedömda ekonomiska livslängder.För närvarande avskrivs byggnader och markanläggningar med skattemässigt tillåtenavskrivning (exkl primäravdrag), maskiner , inventarier 1520 "lo, transportmedel20 "/o. Bokföringsmässiga avskrivningar, vilkaöverensstämmer med skattemässigt utnyttjade avskrivningar. Avskrivningarutöver plan, vilka avser skillnaden mellan bokföringsmässiga avskrivningar ochavskrivningar enligt plan särredovisas under rubrikerna "Ackumuleradeavskrivningar utöver planAvskrivningar (differens motplan)" på balans- respektive resultaträkningen. Under rubrikensid 46anges Kalkylmässigaavskrivningar, vilka baseras på balansdagens återan skaffningskostnad och korrigeras för teknisk utveckUng. Extraordinärastatliga stöd för finansiell rekonstruktion etc. till följd av beslut iriksdagen, har beroende på syftet med stödet i redovisningen behandlats enligtföljande: Tillskottet för förlusttäckning. Redovisas påresultaträkningen som extraordinär intäkt. Ej utnyttjad del avsätts somextraordinär kostnad till en beskattad reserv. Tillskott för sysselsättningsstödjande åtgärder.Redovisas på resultaträkningen som extraordinär intäkt. Ej utnyttjad delavsätts som extraordinär kostnad till en beskattad reserv. Om det i desysselsättnings-stödjande åtgärderna ingår investeringar med bestående värdeaktiveras dessa och motsvarande del av tillskottet avsätts till en beskattadreserv som sedan upplöses i takt med att de aktiverade investeringarna avskrivs. Skr 1979/80: 8 29