prop · G303166 · 1979-12-31 00:00:00 — erinrar omatt den mindre skeppsfarten måste använda sig av den svenska lånemarknaden lillövervägande del. Dess fraktintäkter är i svensk valuta och den kun därför inleutsätta sig för de risker som kan uppslå genom alt ta upp lån i utländskvalula. Slyrelsen i Skeppshypotekska.ssorna och konstaterar ocksä all kassorna enligt sina statuter harmöjlighet alt bevilja lån för inköp av second-hand-fartyg, men all sädana läninle kunnat slällas till förfogande beroende av ull inte ansett sigkunna lämna kassorna tillstånd till obligationsemissioner som moisvararrederiernas krav på finansieringshjälp. Slyrelsen i Skeppshypotekskassornapekar pä att en trend som börjar skönjas är försäljningen av tonnage frän destörre svenska rederiema till den mindre skeppsfartens klientel. Därtill kommeratl inte bara de mindre rederierna utan även de större rederikoncernerna synesvaru intresserade att från utlandet inköpa andra-hands-tonnage. Lån frånkussorna för dessa ändamål skulle givetvis innebära ell viktigt slöd förrederinäringen dä villkoren för kassornas län bör kunna slälla sigförmånli-gure än andra finansieringskällors. Om ökade möjligheter till obligationsemissioner ges utgårSveriges varvsinduslriförening frän utt även andra furtyg än sådana som avSvenska Skeppshypoiekskassan rubriceras som laslbärande, exempelvisbogserbåiar, skall komma i ätnjutande av län. vill i sammanhanget förordu ullregeringen lägger fram förslag om r ä 11 för rederier alt göra avsättningartill 1979/80:166 125 en investeringsfond för reparation och f a r t y g s a n sk a f f -ning. Föreningen vill här hänvisa till de infördu reglernu omallmän invesleringsreserv som innehåller särskilda regler för yrkesfiskare (seprop. 1978/79:210). Dessa regler bör enligt föreningen kunnu vura lillämpligaocksä för sjöfartsnäringen. 2.7 Ändrade beskaltningsvillkor för partredare Ulredningen föreslär ändringar i beskuitningsvillkoren förpartredare innebärande dels alt r e d e r i r rö re 1 s e som drivs genom andeli parirederi alltid skall beskuttas i del ägu rens hemortskommun, dels altseglande delägare skull beskuttus enligt s j ö m a n s s k a 11 e s k a I o r na för den del av hans rörelseinkomst som avser ersällning för arbete ombord idet egna fartyget. lånefonden sumt hur ingenerinrun mol utredningens förslag och menar atl en ändring enligt förslagellorde innebära ett underlättande uv kapitalanskaffningen vid investering i nyafariyg. och .sjöfartsverket tillstyrkerförsluget om beskultningsort. påpekar alt partrederier undersenare år fält alltmer ökad betydelse vid kapitalanskaffning för nya, modernakapiialkrävande fartyg och alt det förhållandel att partrederiformen i ettfåtal fall missbrukats inle är tillräcklig grund för atl försvåra denna form avrederiverksamhel. Skäl kan emellerlid enligt sjöfartsverkei anföras för all uiredahur parlrederiverksumhet, i sundu former, ytterligare kan stimuleras som ellled i strävandena all lösa rederinäringens svårigheter att skuffa riskvilligtkapital. unser atl elt parirederi som regelställer små krav på service från sin hemortskommun. Det är i ställetde kommuner där de anslällda och partredarna är bosatta som fär svara förhuvuddelen av den kommunala servicen. En ändring i enlighet med ulredningensförslag kan därför inte ses som en orättvisa frän synpunki. Skattesystemets nuvarande utformning gör att man i förstahand ur begränsad till utt söku partdelägare i hemortskommunen. Dettiiförsvårar allvarligt kapitalanskaffningen och man fär kanske inte de personersom delägare som skulle varu bäst lämpude för uppgiften. Problemen kan delvislösas genom att partrederier med hemort i mindre kommuner flyttar sitt kontortill eller . Föreningen menar därför all det frän samhälletssynpunki är att föredra att skattereglerna ändras enligt utredningens förslag. som inskränker sitt uttalande till fitrslugeisskatlemässiga innebörd, vill framhällu att man frångår de grundprinciper somuppställts i KL lör ull bestämma begreppet beskattningsort om de föreslugnareglerna skulle genomförus. RSV hur svärl ull inse alt den föreslagnu ändringenskulle leda 1979/80:166 126 till en pätuglig hjälp för sädana partrederier som harproblem i dagens konjunkturläge. Däremoi har RSV klurl för sig att ändringenkun ha vissa skattekonsekvenser för pariredare personligen, l.ex. för attutnyttja underskoltsavdrag. RSV kan inte pä föreliggande utredning överblickakonsekvenserna av atl ändra begreppet beskattningsort enligt förslaget men ärinle främmande för att en sådan ändring kun ha inle önskvärda smiltoeffekter.RSV kan bekräfta atl skalleprocesser beträffande frågan om partrederi har fastdriftställe eller inte förekommer relativt ofta. RSV avstyrker utredningens förslag när del gällerbeskultningsort. Vad gäller inkomstbeskattning av seglande delägare ipurtrederi har .sjöfartsverket intel alt erinra mot utredningens förslag atlden del av sädiin delägares rörelseinkomsl som avser arbele ombord i del egnafartyget skall beskattas enligt sjömansskattereglerna. Sveriges redareföreningbiträder förslaget med hänvisning till alt de seglande partredarna givetvis börkomma i åtnjutande av samma skatteregler som övriga ombordanställda har. Deninkomst de har för arbete ombord bör därför beskattas enligtsjömansskallelagens regler medan eventuell rörelseinkomst beskallas enligt deregler som gäller för rörelse. Nägra skattetekniska svårigheter kan enligtföreningens uppfattning inte uppslå annal än möjligtvis i ell initialskede.Rederinäringen är emellerlid beredd all i samråd med sjömansskatlekonlordra upp riktlinjer för en sjömansskattelåggning så atl kontrollbesvär intebehöver uppstå. Föreningen vill också erinra om alt den av de seglandepartredarna önskade lösningen kan nås . Den seglande pariredaren kanl.ex. genom elt av honom för ändamålel bildat aktiebolag äga sin andel. Fränsjömansskatlesynpunkl betraktas han därefter som anställd. Det är angelägelall man kan nå åsyftad verkan utan speciella bolagskonstruktioner och liknande. RSV får för sin del framhålla att om ulredningens förslaglill uppdelning av inkomsten för seglande delägare i partrederi genomförs,vissa administrativa problem i fräga om skattekontrollen uppkommer. Även omdessa minskas med hänsyn till att partredare omfattas av mönstring.sskyldighetoch att deras lön är reglerad i kollektivavtal kan inte bortses fränmöjligheten för ""anställd"" pariredare alt l.ex. avslåfrän lön för att påverka ""företagarin-komstens"" storlek.Även andra liknande dispositioner kan tänkas. Med hänsyn lill alt frågan om att dela upp förelugensinkomsi i en lönedel och en rörelsedel kun övervägus även för andra branscheroch frågan alltså fordrar en mera ingående utredning för etl definiiiviställningstagade unser sig RSV inle kunna lillslyrku förslaget. 1979/80:166 l 127 2.8 Frysning av ATP-avgiflcn för ombordanställda Utredningen föreslär all man sträcker ut uppirappningen avredares ATP-avgifter över en nägot an den som galler enligtövergängsbeslämmelserna till lagen (1973:481) om ändring i lagen (1962:381) omallmän försäkring. Den av utredningen valda metoden innebär, att procentsatsenför avgiften fixeras pä 1979 ärs nivä i relalion till motsvarande avgift förlandanställda. Dettu skulle ske under förslagsvis en fyraärsperiod. Är 1984skulle därefter uvgiften truppus upp pä nylt sä atl rederierna fr.o.m. är 1985hude ull beiala avgift enligt för landarbetsgivare gällande regler. finner de skäl utredningen anfört förreducering av ATP-avgiften för ombordanställda bärande. Som etl ytterligareskäl för reduceringen och för en än större reducering än vad ulredningenföreslagit kun anförus att delta skulle innebära nägon begränsning av densvenska sjöfartens f.n. konkurrenshämmande lönekostnader. Detta gäller särskiltden mindre skeppsfarten med dess i förhållande till de slörre fartygen relativthögre bemunningskoslnuder, inslämmer i ulredningensuppfallning alt elt procentuellt större anlal uv de ulländska medborgarna ihandelsflottan numera tjänstgör inom färjeseklorn . Dessaanställningar är ofta av kortvarig karaktär. Flertalet av dessa arbetstagarekvalificerar sig inte för svensk ATP. Färjerederierna betalar emellertidATP-avgifi för dem. Anlalelutländska medborgare i den svenska handelsflottan, vilka har en tämligen fastanknylning till flottan och det övriga svenska samhället, hur därför minskatunder senare är. I stället ulgörs en större andel av de utländska medborgarnaav arbetstagare med sä kortvariga anställningar i färjerederier utt de inlekvalificerar för svensk ATP. Av det anförda framgår att de särskilda förhållanden somgällde när de speciella beräkningsbestammelserna för ATP-avgift för redareinfördes alltjämt består och med all sannolikhet kommer att vura kvar ävenframgent. Den av ulredningen föreslagna utsträcktaupptrappningstiden uv ATP-avgift för redare bör enligtföreningen i första hund genomföras. Underår 1983 bör andelen utländska sjömänundersökas för att avgöra om en fortsutt reduklion är motiverad. Det synesliimpligi ull bestämma procentsatsen för avgiften till den som gällde under år1979 i relation lill molsvarande avgifi för landanställda. Den slulligaavgiften skulle därför bestämmas till - för en halv procentenhet. - för /83en procentenhet, och - för enhalv procentenhet lägre än enligt nu gällunde övergångsbestämmelser lilllagen (1973:481) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Med hänsvntill att räkning 1979/80:166 128 på preliminär avgift skall översändas till arbetsgivarensenast under utgiflsåret kan komma attdebitera enligt nuvurunde bestämmelser. Genom atl riksdugens beslut i frågankun föreligga undersenare delen av vären 1980 kan en sänkning av avgiftsuttagetenligt det förordade förslaget regleras av verket när räkningen på slutligavgift tillställs arbetsgivaren. 2.9 Slopande av slämpelavgiften vid förvärv avfartyg Endast tre remissinstanser hur kommenterat utredningensförslug om alt slopa stämpelavgiften vid förvärv av fartyg. tillstyrker förslaget och menar all för all åtgärden skall effektivibidra till förbättring av sjöfartsnäringens situation bör det underskott som pädetta sätt uppstår för fartygsverksamhet täckas genom skattemedel.Åven tillstyrker försluget. Sjöfartsverkei kan godtaga utredningens förslag. Verkelpåminner om utt denna avgift ursprungligen hude sin principiella grund i attvara en form av beskattning av de vinster ägare av fartyg gjorde eller kundeförväntas göra vid försäljning resp. förvärv av fariyg. 1 det nu sedan nägra äroch sannolikt under yllerligare nägra är rådande konjukiurlägel, ler sig denna moliveringföga realistisk. Etl slopande uv slumpeluvgiften förutsätter emellerlid enligt sjöfartsverkeien omprövning uv kostnadsansvaret för fartygsverksamhet. Stämpelskattemedlenär den stora intåktsposlen som uvräknas mot kostnaderna för fartygsverksamhelen.De uppgick /79 till inte mindre än 22,4 milj. kr., vilkel sammanhänger medden stora avtappning av handelsflottan som skedde under detta budgetär. förslag att borlfallel av stämpelavgiften skall täckas genom ulliiinnnaskattemedel har sjöfartsverkei i och för sig intet atl erinra. 1 nuvarande lägesynes delta enda sättet atl finansiera den del av fartygsverksamhetens kosinadersom ej täcks av avgiftsintäkter. Verkel vill emellertid framhålla althela frågan om kostnadsunsvur år i behov uv en översyn motbakgrund dels av de beslut som fattats om användningen av sjöfurlsuvgifterna m.m.,dels av slalsmakternus ställningstaganden i frägu om kostnadsansvaret förövriga trufikgrenur. 2.10 Statsbidrag (ill sjöfolkets fria resor Utredningen konstaterar att de skäl som tidigare anförtsför slutligt stöd till sjöfolkels fria resor är giltiga ocb att oförändraianslug, 18 milj. kr., bör utgå för vardera av budgetåren 1980/81-1982/83. Endasttvä remissinstanser - .sjöfartsverkei och - har närmarekommenterat utredningen i dennu del. De bada remissinslanserna tillstyrkerförslaget. föreslär emellertid ell smärretillägg lill nuvarande 1979/80:166 129 Åndringen skulle innebära all bidrag tillsjöfolks fria resor forlsuttningsvis ocksä skall ulgä vid tjänstgöring päutländskt ftirtyg som svensk redare har förhyrt pä bare-boal-villkor. Sädunförhyrning förekommer f.n. i liten utsträckning. Personalen ombord är tillhelt övervägande del anställd hos den svenske förhyraren ochanställningsförhållanden, resefrekvens m.m. är helt likartade med dem sområder pä motsvarande svensku fartyg. Stulsbidrag skall enligt försluget enduslutgå för resor förelugna av personal anställd av den svenska förhyraren. Sommotiv lill dessu förhyr-ningur gäller som regel atl det i vissa lägen är bristpä lämpligt svenskt tonnage. Det är då - särskili i elt koruire tidsperspektiv- ekonomiskt fördelaktigare för atl överhuvud taget få tillgång lill fariyg althyra del i stället för all köpa det. Sjöfärisverkel lämnar följande redovisning vad gällerbidrag ärs hemresor. Ansökningar har inkommit från 126 rederier ellerpartrederier och avser 371 fariyg. Av ansökningarna har 365 godlagils och 2 avslagits.Godkända resekostnader ulgör 41,04 milj. kr. Bidrag har ulgåll med maximaltmöjliga belopp, dvs. ' av redovisade resekostnader, eller 12,31 milj. kr. Enliknande redogörelse återfinns också i Sveriges redareförenings yltrande. 2.11 Statligt stöd till praktisk utbildning av ombordanställda Utredningen föreslår ell syslem för praklikanslällning avarbetslösa ungdomar pä svenska handelsfartyg. och lillstyrker förslaget. Enligt är det i princip skolmyndigheternas uppgiflall skapa ändamålsenliga uibildningsformer för svenskt sjöfolk som lillgodoserbranschens krav. 1 avvakian på atl sä sker är del av ulredningen föreslagnaprovisoriska arrangemanget med statligt stöd till styrd praklisk utbildning välmotiverat. Därjämte vill verkel framhålla alt den utbildning som bedrivs avsjöfartens brandskyddskommilté (SBK) bör erhålla statligt stöd i avsevärdutökad omfattning. Sådan utbildning är i prakliken obligalorisk för personaleni samtliga slörre fariyg och även formellt i alla furtyg som transporterar oljaeller annal farligt gods. påpekar att den prognos beträffandenäringens behov av däcks- och maskinpersonal som legat till grund för den sjöfartspoliliskaulredningens överväganden senare har följls av ytterligae en prognos. Tillskillnad från den förra baserar sig denna på respektive rederiers egna bedömningarav personalbehovet per befattning ombord respektive personalavgången.Resultatet av denna prognos slyrker den lidigare bedömningen alt ca 1 000nybörjare torde kunna beredas arbele pä fartyg . Föreningen föreslår att - även om beslul inleföreligger - bidraget utformas så att det får retroaktiv lillämpningfrän . 9 Riksdugen 1979/80. 1979/80:166 1-30 Alternativt skulle det kunna ulgä lill nybörjare som haranställts fr.o.m. den . Som utredningen hur föreslagit bör regeringenuppdra ;it atl under den aktuella lidsperioden svarafor administrationen av bidraget. Det bör sålunda ankomma päarbetsmarknadsstyrelsen atl med ulgångpunkl frän de intentioner utredningenangivit iillornia villkoren för erhållande av stödet. Bidragel skulle omfiiitaett för varje rederi bestämt antui nybörjare som är reluternt lill rederiels fiirlygsinncliavoch dess praktiska möjligheter att anställa nybörjare utöver minimibesältningen.Möjligheterna alt anordna nybörjarplatser fär således prövas av rederiernasjälva. De skall därefter ge in ansökan till förvederbörlig prövning. Föreningen vill ocksä tillstyrka ull sltidperioden förliiggsi liden sä utt den möjliggör anslällning uv ivä årskullar elever från den drifl-och underhälls-tekniska linjens fartygstekniska gren. Föreningen anser niimligendet generellt setl vara önskvärt atl rekryleringen i största möjliguutsträckning inriktus på nybörjare som har genomgått gymnasieutbildning sä attde har ullmän behörighet för studier i högskola eller praktisk utbildning som färlillgodoräknas som sjötjänst. Med dennu utformning av stödel bereds rederierna möjlighelall i ökad utsträckning anställa nybörjare som genom sin studieinriktning harvisat intresse för sjömansyrket. Föreningen finner det synnerligen angelägetatt utredningens förslag i denna del med nu anförda tillägg genomförs . TCO kun däremot inte stödja förslaget i den utformning somdet givils av ulredningen. Dels bör praktik nlltid i försia hand vara attbetrakta som utbildning oeh som sädan stå under kontroll av skolmyndigheterna.Detta är inte fallet i del lagda förslagel. Dels krävs det av en utbildning attdet finns handledare med avsatt tid alt leda ulbildningen. Utredningendiskuterar överhuvud laget inte handledarfrågan. Dock kan man av skrivningarnasluta sig lill att speciella handledarfunktioner inte hur lillgodosells.Förslaget kan alltså i sin nuvarande form inte betraktas som praktik ellerutbildning. TCO vill i detta sammanhang hänvisa till de synpunkter somframförts till arbetsmarknudsdepurtementel över promemorian""Yrkesutbildning i företag för lediga jobb'". 2.12 Ökade resurser för utbildning av sjöpcrsonal Utredningen föreslär atl ökude resurser ställs tillförfogande för utbildning av sjöpersonul bl.u. i form uv nyunskaffningar av navigerings-och muskinsimulalorer. Utredningen finner ocksä starka skäl tala för atl den nauliskaulbildningen koncentreras lill en ort i lundet. Den samverkan som redan inlettsmellan i och Teknisku Högskolu ocherfarenheterna hiirav talar enligt utredningen för att del blir Göleborg som päsikl blir centrum för denna utbildning och härtill knuten forskning. 1979/80:166 131 Utredningens fiirslag om att ökude resurser skull ställastill förfogande för utbildning uv s j ö p e rs o n a 1 tillstyrks av i/ö-fartsvcrkel,och . vill kraftigt understrykaulredningens yttrande att en omfattande upprusining av säväl utrustnings- somläromedels- och biblioteksresurserna är en nödvändig förutsättning för altsjöbefälsutbildningen skall kunnu fä en standard som tillgodoser den svenskahandelsflottans behov med hänsyn till internationellt gängse slandard. Detla ärenligt även en naturlig konsekvens av behovet att genomförbättrad kvalilet öka förutsättningarna för utnyttjande av den sjöfartslekniskautveckling som kan bli följden av uividgad forskning och som är enförutsättning för bevarande av den svensku handelsflottans inlernalionellakonkurrenskraft. erinrar om att föreningen ochandra intressenter i flera tidigare sammanhang har pekal pä behovel av ensärskild ijänst inom universitets- och högskoleämbetet (UHÅ) med uppgifl ullsamordna olika ulbildningsinsaiser emellan de skilda högskolorna, medverka i framtagningUV läromedel och ulrusining samt bevaka den internationella utvecklingen avintresse för sjöbefälsutbildningen m.m. En sådan befattning finns f.n. inom skolöverslyrelsenmen kommer att avvecklas i samband med sjöbefälsulbildningens inordnande ihögskolan. Föreningen anser del vara av vikl alt en motsvarande ijänst lillskapaspå UHÄ. Föreningen poängierar ocksä vikten av att medel anslås föratl hämta in eftersläpningen i fräga om material, läromedel ochbiblioteksresurser pä befälsskolorna. Föreningen vill här knyla an lill del somanförs i andra sammanhang i remissyllrandet om nödvändigheten av att svenska fariyghåller högsia lekniska nivå. Eleverna vid sjöbefälsskolorna måste redan i den grundläggandesjöbefälsutbildningen bli förtrogna med principerna för all hantera dennakomplicerade tekniska utrustning. SSPA erinrar om att mun i samråd med elt av de slörresvenska rederierna lät förse sin simulator med en för teknisk/nautiskaundersökningar och utbildningsändamål lämplig s.k. brygg-mock-up. Vid sidan avhela tiden forllöpande större tekniska projektstudier har simulatorn nu i sexår ulnytljals för iräningskurser för sjöbefäl saml inledningsvis också förloisar vid bl.a. lolsplals. Sjöbefälets simulatorträning har icke fätl den omfattningsom ursprungligen förutsågs, och deliagandet har huvudsakligen varit begränsattill personal från ett par slörre rederier. har värdet av sådanträning ständigl påtalats i den nautiska fackpressen och i prolokoll från olikauiredningar. SELG intygar alt ulredningens konstaterande all läromedelsaknas och alt den tekniska utrustningen är föråldrad och brislfällig är eltfaktum. SELÖ kan dock inte biträda den åsikten atl detta skall medföra enkoncentration av sjöbefälsutbildningen. De kostnadsberäkningar som gjorls förinförskaffande av nödvändig teknisk utrustning är dåligt preciserade och bördärför 1979/80:166 132 Övriga undervisningskostnader(lärarpersonal, läroböcker) har inget större samband med antalet tiibildningsorteroch utbildningens lokalisering. Till frågan om lokaliseringen av s j ö f a r t s u t b i 1d n i n g c n lill en eller flera utbildningsanstulter unser sisjöfarisvcrkeiinte bör;i ta ställning förrän resultut föreligger av övervägandena inom UIIA:slädgivargrupp. har genom sjömansskattekonloretsförsorg lälit utföra en undersökning av de ombordanställdas bosättning,avseende den länsvisa fördelningen av dem som betalade sjömansskatt.Den visar att drygl av samtliga ombordanställda iir bosatta i län () oeh (). Föreningen menar ocksä alt andra förhållanden - som harkommit frum sedan belänkandet lades - bör framhållas. Föreningen avser här bl.a.den ökande brist pä främst nautiskt befäl som kommer all uppstå under denärmaste åren enligt föreningens prognoser och enkiiter, som företagits blandeleverna vid sjöbefälsskolorna i och , avseende frågan huruvidaändringar i studieniöjligheternu påverkar rekryleringen till sjöbefälsskolanävensom ansökningarna vid intagningen till skolorna . Frän de synpunkier som föreningen förelräder talarövervägande skål för au utbildningen behålls pä de stora centralorternuGöteborg. Dessa orter och deras upptagningsområdenerbjuder säväl erforderligt rekryteringsunderlag som önskvärd anknylning lillde lekniska högskolorna. SELÖ anser all beslul av böromprövas sä att sjöbefälsutbildningen i landet kan bibehållas pä nuvarandeutbildningsorter. 2.13 Bidrag av statsmedel till sjöfartsteknisk och sjöfartsekonomiskforskning Ulredningens förslag om ell särskilt statligtforskningsbidrag till sjöfartsteknisk forskning under budgelåren 1980/81 t.o.m.1982/83 tillstyrks av .sjöfartsverkei. Svenska hamnförbundel.Sveriges redareförening och . När det gäller forskningens inrikining erinrar Befraktarrådetom ull de svensku rederierna har visat mycket stor förmåga att pä det lekniskaområdet anpassa sig till ulvecklingen av nyu transportfornier. Du konkurrensenkan förväntas medföra elt fortsalt behov av innovationer synes ökade insatserböra göras för alt utveckla nya former av systemtransporter. anser all också sådana projekt bör gä att fä fram som syflar tillull ytterligare effektivisera samspelet inellun fartyg och hamn. SSPAförutsätter att delar av dessa anslag kan utnyttjas för forskningsuppdrag vid SSPAinom områden där SSPA hur surskild kompetens, t.ex. rörande fiirlvgs 1979/80:166 133 handhavande eller buller oeh vibrationer. SSPA framhäller oeksaatl det är angelägel att siaten ger fortsaU stöd ål den kunskapsuppbyggandeverksamheten vid SSPA, vars kvalificerade forskarstab och omfattandelaboratorieresurser innebär en unik tillgång för den svenska sjöfartsnäringen. anser ull planläggningen avforskningsarbetet mäste kunna göras över en tämligen läng lidsperiod. Deprojekt som har lagits fram gemensaml av STU och redareföreningen är säomfattande och kostnudskrävunde ull den nu överenskomna avtalsperioden tyvärrär för knapp och de ekonomiska resurserna för smä för atl uppgifterna skall kunnulösus tillfredsställunde. Med dessu utgångspunkter biträder föreningen utredningensförslug när det gäller särskilt bidrag lill sjöfartsteknisk forskning. Verksamhelenbör genomföras av den uv STU och redareföreningen inrättade särskildaprogramstyrelsen. bör innehålla förelrädare även för de ombordanställdu. Föreningen vill i dettu summunhung frumhållu alt nuvarandesjöbefälsskolor i samband med deras inordnande i högskoleorganisationensuccessivt kommer alt beredas möjlighet att ägna sig ål forsknings- ochutvecklingsarbete.