prop · G30388 · 1979-12-31 00:00:00 — Man harockså efleriyst regler som skulle ge egenföretagarna möjligheler att vidtaxeringen få avdrag för konsultkostnader som uppkommer i samband medupprättandel av självdeklarationer och vid laxeringspro-cesser. Enligl minmening finns del dock inle någol behov av att nu ändra beskattningsreglerna pådessa områden. För fåmansföretagen gäller här samma regler som för andraskattskyldiga. Utbildnings-, konsull- och processkostnader är avdragsgillaendast under förutsättning att de kan anses ha nedlagts för alt förvärva ellerbibehålla intäkterna i den skaUskyl-diges förvärvskälla. Detla är en förnuvarande avdragssystem grundläggande princip, som gäller för alla kategorierav skattskyldiga och för alla inkomstslag. Jag anser det varken lämpligl ellerens möjligt atl i deUa lagstiftningsärende ta upp dessa avdragsfrågor tillomprövning." Kommitténhar i anslutning härtill inhämtat följande. I praxis har avdrag för uppgivnautbildnings- och liknande kostnader inte medgivils i de fall fråga varit omlevnadskostnader. Så har ansetts vara fallet t.ex. då en såsom studieresabetecknad resa i allt väsentligt haft karaktären av rekreations- ellernöjesresa. Utbildningsmomentet har i sådana fall varil helt obetydligt medannöjes- och rekreationsmomentel framstått som det helt 1979/80:88 25 I andra fall har avdrag vägrats på den grundatl studiernas väsentliga syfte varit att vinna viss formell kompetens. Dettorde däremot knappast kunna hävdas att kostnaderna för t. ex. en två-dagarsSlFU-kurs i företagsekonomi för en småföretagare ulgör levnadskostnader. Avdragsyns normalt därför kunna påräknas för kursavgift, resekostnader samtlogikostnader o. dyl. Beträffande omfattningen och inriklningen avföretagsutbildningen skall vidare nämnas all dessa förhållanden harkarllagts närmare i betänkandel (SOU 1977: 92) Utbildningen i företag,kommuner och landsting. 1 belänkandel konstateras bl.a. alt störte förelag ihögre grad än mindre förelag bedriver personalutbildning i systematiseradeformer. Praktiskt tagel alla förelag med 500 anslällda eller fler hade sådanutbildning jämfört med av förelag med mindre än 20anställda. När det gäller utbildningen inom olika näringsgrenar och branscherkonstateras vidare att industrin har en något mindre andel ulbildningsdeltagarei fortbildning och vidareutbildning än föret-ag inom flera andra seklorer. I sammanhanget bör slulligen också nämnas all SIND hellnyligen har fått regeringens uppdrag alt ulreda vissa frågor om hanlverkelssituation och framtidsutsikter. Därvid förutsätts även hantverksutbildningenbli belyst. Det finns ett stort antal organ som bedriverföretagsinriktad utbildningsverksamhet. SIFU intar en framträdande plats blanddem. SIFU:s verksamhet beskrivs utförligt i avsnill 3.3. 1 del följande angeselt antal andra utbildningsorgan som ofta utnytljas som kursanordnare förförelagen och av vilka flera i viss mån arbetar i konkurrens med SIFU: ALI-RATI, SAF:s utbildningscentrum, bedriver en omfattandeutbildningsverksamhet inom områdena ledarskapsutveckling, samarbelsfrågor,personaladministration, produktionsteknik, administrativ rationalisering,produktionsekonomi och lönesältning. Vissa kurser är specielll inriktade på enviss bransch. ALI-RATI har ca 11 000 deltagare och genomför både öppenoch företagsintern utbildning saml konsultation. Utbildningen omfattade år 1977ca 300 kurser med ca 11 000 deltagare. Därtill kommer inom SAF-områdetulbildningen inom de olika arbetsgivar-förbunden. , , är en fristående,riksomfattande stiftelse. Huvudmän är , , , och . Stiftelsen bedriver utbildning av personal för ledarupp-gifteroch stöder vetenskaplig forskning som främjar sådan utbildning. IFL vänder siglill privala, kooperativa och offenlliga förelag och förvaltningar. a. företagsledning, ekonomisk analys, planering och slyrning,marknadsföring, redovisning och finansiering, utbildningsprogram förstyrelseledamöter saml chefs- och organisationsutveckling. Kurserna vararoftasi med uppföljningsseminarier . Under år 1977deltog ca 1 200 personer i kurser och seminarier. Anlalel representeradeförelag eller organisationer bland dellagarna var ca 640. IFL används även förföretagsintern utbildning. IFU)är en partsammansattutbildningsorganisation som genomför ulbildning inom försäkringsbranschen. IFUslår under överinseende av och är en- 1979/80: 88 26 skild yrkesskola med slatsbidrag. Kurserna omfatlar bl. a.personförsäkring, sakförsäkring, försäkringsredovisning, försäkringsjuridik,företagsekonomi, administration och ADB. Lärare anlitas främst fränförsäkringsbolag och universitet. Framför allt mindre företag inom branschenanlitar IFU:s tjänster. Huvuddelen av kurserna hälls på veckohelger ochkvällar. var antalet kurser 72, antalet seminarier 32 och antaletdeltagare lolalt 1 730. Köpmannainslilulel är köpmannaförbunds organ föryrkesutbildning. Inslitutel genomför dels rekryleringsutbildning, dels fortbildningoch vidareulbildning för den enskilda handeln. Rekryleringsul-bildningen vändersig lill ungdomar som efler avslutad gymnasieskola tänker ägna sig ål arbeteinom part- eller detaljhandel. Ulbildningen omfaltar mellan en och tväterminer. Fortbildningen och vidareutbildningen drivs huvudsakligen i samarbetemed enskilda företag, ekonomiska grupperingar eller med handelnsorganisationer. Anlalel elever var under /78 ca I 340. Mercuriinstilulel är ell konsultföretag som anordnarsäljamlbild-ning, ledarutbildning och sekrelerarulbildning men som framför alltanlitas som konsult för att lägga upp intern utbildning i företagen. Totaltgenomförs ca per är. varav sker internt iföretagen. STF Ingenjörsutbildningären sektion inom som anordnar teknisk fortbildning av olika slag.Kurserna omfatlar bl.a. miljövårdsleknik, elektroteknik, energiteknik,maskinteknik, processteknik, byggnadsteknik, datateknik saml administrationoch organisation. Vid STF Ingenjörsutbildning finns 30 personer som sysslar medutbildning. Närmare 170 kurser för ca 7 650 dellagare genomförs . Studierådel vid affärsbankerna är en partsammansall utbildningsorganisationför utbildning inom bankväsendet. Verksamheten finansieras genom fastaårsavgifter från affärsbankerna och genom kursavgifter. bankjuridik, fond- och notariat, ullandsrö-relse, nalionalekonomi ochadministration. Grundutbildning och arbelsledarutbildning genomförs internt avbankernas utbildningsavdelningar. utbildar ca 4000 personer perår. Kooperativa förbundels skola, anordnarulbildning för anställda inom kooperationens butiker, varuhus, industriföretag,lagercentraler, bagerier, charkulerifabriker, kontor, restauranger etc.Kurserna omfatlar ell antal grundkurser inom olika områden, t.ex. livsmedel, arbelsledarutbildningför olika kategorier av arbetsledare, fortbildningskurser i bl. a. ekonomi,försäljningsledning, gruppulveckling samt kurser i administration, inköp ochmarknadsföring. var antalet elevveckor ca 3 390. Statskonsultgruppen - innefattande moderbolagetStatskonsult och åtta dotterbolag - bedriver kursverksamhei som omfattarorganisation och administration, utveckling av individer och grupper, systemutvecklingstekniker,realtids- och dalabasteknik, utveckling av system saml metoder förslyrning av administrativ utveckling, information, kommunikation ochutbildning. Förelagel arrangerar även förelags-anpassade kurser. Per årgenomförs ca 160 kurser med sammanlagt ca 2000 deltagare. är verkstadsindustrins centralabranschorganisation och anslutet till . Förbundelskursverksamhet omfaltar produktutveckling, planering, automatisering, under- 1979/80:88 27 håll och produktionsteknik. Ärligen deltar ca 7000personer i förbundets kurser och ca 3 500 personer i dess konferenser. nadsföri ngsutbild ni ng , IHM,är en stiftelse i vars slyrelse ingår represenlanler för bl.a. Göteborgsuniversitet, TBV och i . Kursverksamheten ärinriktad på marknadsekonomutbildning, internalionell marknadsföring,marknadsrätt m. m. Per år genomförs ca 30 kurser med sammanlagl ca I 000deltagare. Ledarutveckling AB:s kursverksamhet omfaltar samordningoch ledning av företag, utveckling av individer, grupper och organisationer,problemanalys och planering, personlig arbetsleknik, kommunikations-,informations-, mötes-, föredragnings-, instruktions- och förhandlingsteknik.Per år genomförs totall ca 200 kurser med sammanlagt ca 4000 dellagare.Kursernas längd varierar från lägst tili högsl . Igenomsnitt omfattar kurserna ca . Förutom ovan nämnda kursanordnare utnyttjar företagen ävenden kommunala vuxenutbildningen och personalutbildning.Företagen begagnar sig även i förekommande fall av sina resp. bransch förbundskursutbud. I sammanhanget bör nämnas atl frågan om den kommunalavuxenutbildningens framlida inriklning nu är föremål för översyn inomutbildningsdepartementet. Bland organ på myndighelsplanet bör i della sammanhangnämnas SÖ, som bl. a. är huvudman forden kommunala vuxenutbildningen och AMS,som ansvarar för arbetsmarknadsutbildningen. De lekniska högskolorna och derassamarbetsorgan på småföretagsområdet - Högskolornas samarbelsgrupp förutveckling av företagsamhe-t e n (HÖSUF) - är också av storl inlresse. Av särskill inlresse är givetvis även deutbildningsuppgifter som ankommer på SIND. Verket skall enligt rikflinjer iprop. 1977/78:40 ha del övergripande ansvarel på myndighetsplanet försmåföretagsinriktade fortbildningsinsatser. I denna uppgift ingår att främjatillkomst och utveckling av företagsanpassade kurser och att samordna olikautbildningsakliviteter. Verket skall också hålla sig underrättat om utbud ochefterfrågan vad gäller kursverksamhei av intresse för småföretagen. För allfullgöra uppgiften har verkel lill silt förfogande bl.a. ett särskilt anslag -XIV B 16 Bidrag lill företagsinriktad fortbildning. Anslaget, som tillkom den 1juli 1978, uppgår lill 8 milj. kr. för /79. Medlen skallanvändas som bidrag till utbildningsarrangörer och kursproducenler förutveckling och genomföranden av småföretagsanpassade kurser och lill informationsinsatserom sådana kurser på främst regional nivå. SIND fördelar bidragen efter hörandeav resp. regionala utvecklingsfond. SIFU tillhör de ulbild-ningsgivare somutnyttjar anslaget för sin kursverksamhei. De regionala utvecklingsfonderna, av vilka det finns en ivarje län, bildades den med de tidigare företagareföreningarna somgrund. Utvecklingsfondernas huvuduppgift är atl genom kredilverksamhet ochföretagsservice främja småförelagens utveckling. Varje fond har enutbildningsfunklion vars huvuduppgift är att - inom ramen för fondensföretagsservice - informera om kursutbud, analysera företagens utbildningsbehovoch söka påverka utbildningsgivare atl anpassa sin kursverksamhet tillsmåföretagens behov. Därutöver finns vid fonderna i , , ,, och en särskild utbildningsenhet, som är gemensam förflera fonder, med främsta uppgift alt 1979/80:88 28 planera samt medverka i genomföranden och uppföljning avregionala kurser. Varje utbildningsenhet har flera län som arbetsområde. Varjefond är sålunda knulen lill en viss utbildningsenhet, vars verksamhel beslämsgemensaml av de fonder som ingår i områdel. Utbildningsenheterna har övertagiti princip de funktioner som tidigare utövades vid SlFU:s fili-al-konlor ochkontorens personal. En väsentlig skillnad är emellertid allutbildningsenheterna inte är hänvisade till enbart SlFU:s kursutbud vilket varfallet med filialkontoren. Tanken på en verksamhet syftande att i kursform beredaspeciellt yrkesutövare inom hantverk och mindre indusiri möjligheler all följamed i den lekniska utvecklingen och därmed öka deras yrkesskicklighet ochproduktionsförmåga går långt tillbaka i Uden. Redan då () bildades tog man upp frågan om en centraltordnad fortbildningsinslitution för landels hantverkare. Efter omfattande ulredningar beslöt SHO vid årsmötet 1921aU bilda ett hanlverksinstitut. Det invigdes och drevs i egen regieftersom begäran om statligt anslag hade lämnats utan bifall. hade SHO med slalsbidrag ordnat sammanlagl32 mästar-kurser med 1 450 deltagare. Hantverksinstitulet ordnade säväl specialkursersom mästarkurser inom flertalet hantverksyrken. Fram var antaletdeltagare omkring 600 . Efter motion i Ullkallades 1936 årshanlverkssakkunniga. 1 utredningen föreslogs atl ett statligt hanlverksinstitutskulle bildas. Förslagel behandlades i prop. 1937: 141 (SU 1937: 147, rskr 1937:320) och resulterade i atl slalens hanlverksinstitut (SHl) bildades och kundebörja sin verksamhel . Institutet organiserades som en myndighetoch finansierades genom statsanslag. Enligt instruktionen skulle institutet verka för höjande avyrkesskickligheten hos yrkesmän inom hantverket och den mindre industrin.Detla skulle ske genom kurser och föreläsningar med ändamål alt bibringaprak-tisk-teknisk verkstadsulbildning och teoretisk ulbildning. Institutetskulle också bl.a. bedriva konsulterande verksamhet, försöksverksamhet ochteknisk information samt hålla etl centralt yrkesbibliotek. Slyrelsen skullebestå av lio av Kungl. Maj:t utsedda ledamöter och institutets chef. Medel anvisades av för uppförande avinslitutsbyggnad med fast utrustning. Tomt ställdes av stadkostnadsfritt lill förfogande under förutsättning att byggnaden i framtidenskulle användas för institutets verksamhet. Byggnaden stod färdig ochhyser SIFU:s personal för administration och huvuddelen av SIFU:skursprodu-cerande sektioner. Utöver erforderliga lokaler kom slalen alt svaraför allmänna adminstralionskostnader medan övriga kostnader skulle bestridasmed egna inkomster, bidrag m. m. Under institutets första budgetär 1940/41 blev inkomsternaav kursverksamheten . Kurserna ändrades emellertid snabbt typ ochinriktning och kursantalet ökade hastigt. Antalet kursdeltagare var ibörjan av omkring 6000 och under 1960-talel ca 13000. Institutet kom i allt högre grad att betjäna ävenindustrin och ändrades namnet, efler förslag av styrelsen (prop. 1963:I, bil. 12, SU 1963: 10, rskr 1963: 10), till slalens ochindustri. 1979/80: 88 29 förslag av SHl-ulredningen (Ds Fi 1968:09, prop. 1970:1,bil. 15, SU 1970: 13, rskr 1970: 13) ombildades institutet den tillstatens insUtut för förelagsutveckling (SIFU). SIFU fick till uppgift att främja näringslivets tekniskaoch ekonomiska utveckling med särskild hänsyn lill de mindre och medelstoraföretagen samt hantverket. Sedan SIND inrättats inordnades SIFU i detta verkden (prop. 1973:41 och 1974:47). "SIFU" kvarstår sombeteckning för statens industriverks enhet för företagsutveckling. Utbildningsmomenteni de särskilda branschprogrammen överfördes därvid till SlND:s industriavdelningoch SlFU:s regionala utbildningskonsulenter till resp. företagareförening.Slora delar av provningsverksamheten - vilken bl.a. omfattademålerikonsultation, vatlenanalyser och pannprovningar - överfördes lill andrahuvudmän eiler avvecklades. Filialkontoren i , , och Växjööverfördes fr. o. m. till de regionala utvecklingsfonderna. Enligt beslut av regeringen grundat påriksdagens slällningslaganden (prop. 1973:55, InU 1973:22,rskr 1973: 220 och prop. 1974:47, NU 1974:35, rskr 1974:227) - skall SIFU, medundanlag för eleklronikenheten inom sektionen för elteknik, under sommaren 1981omlokaliseras lill . J.J.2 Mål och uppgifter SIND har enligl sin instruktion lill uppgifl bl. a. allfrämja näringslivels lekniska och ekonomiska utveckling med särskild hänsyntill mindre och medelstora förelag. Till verkel är bl.a. knutet ell råd förföretagsutveckling. Rådet består av ordförande - SlND:s generaldirektör - samthögst femlon ledamöter. som utses av SIND, representerar näringslivetsorganisationer, de fackliga organisationerna, samt ulbildnings-ochforskningsorgan inom rådels verksamhelsområde. Vid rådels sammanlräden börnärvara chefen för och chefen för . Rådets uppgiftär att ge synpunkler på och förslag till SlND:s verksamhet belräffandeföretagsutveckling. Det åligger SIFU enligt SIND:s instruktion att bl. a.insamla och bearbeta kunskaper och erfarenheter i tekniska, administrativa,kommersiella och ekonomiska frågor av belydelse för utvecklingen inomnäringslivet samt att genom kursverksamhet, rådgivande verksamhet, informationeller på annat sätt främja utbildning av företagare och anställda inomnäringslivel. Målet är alt genom fortbildning ge kunskaper som direkt ledertill förbällrade arbetsprestationer. Om det behövs för de företagsutvecklande uppgifterna fårförsöks- och ulvecklingsarbete bedrivas samt provningar och undersökningarutföras ål myndigheler eller enskilda. Avsiklen med denna s. k. tekniskafacktjänst är att skapa erfarenhetsunderlag för kursverksamheten. 1977/78:40 (bil. 1, s. 178) fastslås SlFU:snuvarande inriktning mer i detalj varvid föredragande departemenlschefenunderslryker alt SIFU:s primära uppgifl även forlsätlningsvis bör vara atlgenom fortbildning stödja småförelagens utveckling. "Detta bör kunna ske genom korta specialkurser iaktuella ämnen inom främsl leknik och ekonomi med stark anknytning lillpraktisk tillämpning. Kurserna bör rikta sig tiil nyckelpersoner i förelagen.SIFU:s kursverksamhet bör givelvis slyras utifrån småföretagensutbildningsbehov. Samverkan med de regionala utvecklingsfonderna torde därförbli ell värdefulll Prop.1979/80:88 30 komplement till SIFU:s direkta kontakter med sinamålgrupper och deras organisationer. SIFU bör vidare kunna anordna kurser ianslulning lill förändringar i samhällel, t.ex. ny lagstiftning, vilka påverkarsmåförela-gandels villkor. Utöver den primära verksamheten bör SIFU i vissulsträckning och under förutsältning av all del sker på uppdragsbasis kunnaulveckla och genomföra kurser även för andra målgrupper än småförelagen. Vidarebör SIFU kunna utveckla kurser för andra utbildningsgivares eller myndighelersräkning och också vid behov introducera dessa. Slutligen bör SIFU kunna bedrivakonsult- och provningsverksamhet i anslulning lill kursverksamheten. Belräffande finansiering av SlFU:s primära verksamhel bören grundprincip vara all verksamhelen är självbärande. Denna princip kan dockinle tillämpas i samlliga fall. Av skäl som jag redan har berörl är delangeläget all samhället stimulerar en ökad fortbildningsverksamhel i småförelagen.De speciella utbildningsbehoven hos dessa förelag kräver ofla särskilt upplagdakursprogram, vilka medför onormalt höga kursulveck-lingskostnader. För altkursavgifterna skall kunna hållas på en rimlig nivå är det därför enligl minmening motiverat atl samhället bidrar till finansieringen av kursverksamheten.Jag erinrar om vad jag har anfört om att SIFU skall konkurrera på likavillkor med andra arrangörer om bidrag till fortbildningsverksamhel. Endifferentiering i prissättning bör lillämpas så all de specielll priskänsligamålgrupperna inom småföretagssektorn stimuleras all della i från samhällelssynpunkt angelägen fortbildning. SIFU:s uppdragsverksamhet bör däremot finansieras hellgenom uppdragsintäkter. Härigenom skapas möjligheter för SIFU att medverka inäringspolitiskt vikliga aktiviteter, vilka uteslutande bör finansieras avbeställaren. Jag har nämnt atl såväl enskilda som offentliga organ börkunna vara uppdragsgivare. SIFU bör ha möjlighet att lill full kostnadstäckningofferera kurser som normalt utvecklas för den primära målgruppen även tillslatliga myndigheter i den mån inte delta försämrar möjlighetema alt biståsmåföretagen." 3.3.3 Organisation och verksamhet SIFU:s placering i framgårav fig. 1.Enheten, som leds av en direktör och en biträdande direktör, är uppdelad på sexoperativa sektioner nämligen för: verkstadsteknik, byggnads- och VVS-leknik,elteknik, processteknik, kemisk teknik saml företagsekonomi. Dessulom finnsstabsorgan för marknads- och planeringsfrågor och en serviceseklion (fig. 2). fanns inom SIFU-verksamheten 193 tjänstervarav 92 för handläggare, 81 för övrig personal, 11 för lokalvårdare och 9 förarkivarbe-lare. Av tjänsterna var 25 inte tillsatta. Enligt inlernbudgetenskall 12 av dessa hållas vakanta. Verksamheten vid SIFU omfattas av programbudgetering.Följande programindelning gäller l.v. /78 ligger i stort sett hela SIFU:sverksamhet inom ulbildningsområdel - program 2. FigurI: Organisationsplan 1978. pf"-. ]-iii.-> m q.Tn r:rll kiiy Inlnq lill vnl kel l'.".'l. (lv.-i(iHo nt'(.-(,, vi-ikoi. inirulf11 fiif q ( T I rn' q i i 'iriiOiifTi -[...v::.;::.:. II"'- -.10 i'lcn. 'niruk -1 ;j;*ni|-i,irn [or pii-i f) I |'i niliik-L lon-ifofpkii intf Ucq ton.T J o utvock 1 i nr)*; fon- "liqi v,-inrlr> iiJnnndfn föl t r.in-F|'nr t v fnr J fU 'jo<\s P.tOpL T')! cl'Usi.r IbnLions- 1 frA.jnr ' Pl.-nGr i nT".- nch it ri? (lnitiqsh/r,'in 'nqs Ikt. (].T roqnoinr AHm;-inn.i in- fluctir i pril 11 isk-T InLrrn.Tt loncl 1 a Er.irjni: Iiul.itn.Tu.l'-!-111 iTjr-n T i'irni,-icj9. ':orviC'' Ull-.llr]iiMiti'-'rr. '.qor rin.TriFipl ] L sLöd HirTnPchkrntli ter 1) r .1 n r. cl 11T o CJ r .T n rxpon-krcLnriaL nxp) o" i v.T ncli b r .T n f 1 f .T f 11 CJ a v.i ror S|iriiny;'ininGPin- spckt i on"n r,nh'?l rn for fnr l..ir|siii.vrcK 1 i n'j I.rdni nrj \jorKSl.nc1'lr.nknik Myriq- och V\. '.S-t-rknik CJ rcknik rrncrnstcKrti k Knmi Gk .oknik r CJ r c t'T qF r'k n n nm 1 r.nr;r'iintredninq- Tr Fnnrq 1 IlPSp.T ] i rmF hi'lrm I'"iLntnii'-, elek kn inr.pf-kl- lon dl iioi n IbyT.-in (lynvH cjht;t'-iren-Pt.ilrnr qrnv- ninrv riVtnV.vji V. |l»ni---,s.<;L.it.-n n 11; t. r a t i v rT Figur2: Organisationsplan 1978. DlrcKLör/H] tr dirckLnr (Ti t.j.-inrtpr) PJ-inirlnn (T t.jiin-Lci ) Sorv j Cf? (.13 tiin-.iGr) Sr?ktioncn fcir vcrkSLOrJritek- nlk (16 tjJnstor) Snk t.inncn fnr hyt)'jii,i'lr.- orli /VS-t.cl.lMt'. (18 tj.instnr) ( K. t irinst'-rl 'f-.k,i 5:. 'kt l.-i..' 1979/80: 88 32 och specialiserade kurser av fortbildningskaraktär. De ärföretagsanpassade, dvs. inriktade på att direkt lillgodose förelagensfortbildningsbehov. Av SIFU:s 21000 kursdeltagare /78 kom tvätredjedelar från näringslivet och en Iredjedel utgjordes av stats-, kommunal-och landslingsanställda. Av 1 034 genomförda kurser var 767 öppna och 267förelagsbeställda. Ca 13 000 av kursdeltagarna - - kom från de mindre ochmedelstora förelagen. Program 1: Allmänna tjänster omfattar sådan service Ulloffentliga organ, regionala utvecklingsfonder, branschorganisationer etc. sominle kan hänföras till den egna kursverksamheten eller till den lekniska facktjänsten,viss extern informations- och dokumentationstjänst i tekniska och ekonomiskafrågor samt viss administrations- och utredningsverksamhet. Vid tiden för SIFU:s inordnande i SIND, dvs. den 1 juli1974, omfattade programmet Allmänna tjänster av den totalaverksamheten. SIFU har därefler sökt begränsa programmel och koslnadsandelen avdetta var under /78 . Inom programmet återfanns dåfrämst kostnader för stipendieadministration (som har avskaffats) ochför rådet för företagsutveckling och i minskande omfallning kostnader förrådgivning lill allmänhelen. SIFU:s medverkan i SIND:s remissarbete har i storlsett upphört. Program 2: Kursverksamheten omfattar de av SIFU anordnadekurserna och föreläsningarna i prakliska och teoretiska ämnen saml det planerings-och utvecklingsarbete som är hänförligt lill framtagandet av nya kurser. Under /78 har antalet kursgenomförandenbibehållits pä 1976/nivå, men det genomsnittliga anlalel dellagare perkurs har sjunkit . Delta i förening med en ökad satsning påkursutveckling medförde etl försämrat rörelseresultat. Nedan följer enredovisning av sektionernas verksamhel inom programmel. Sektionens utbildning anknyler lill förelagens akluellaproblem och kursinnehållet presenleras orienterande, informerande ellerinstruerande. Utbildningen avser främst att ge företagen kompletterandekunskaper för anpassning av företagels produktutveckling och tillverkningstekniklill den lekniska ulvecklingen. Det nuvarande utbildningsutbudet berör ihuvudsak områdena bearbetningsteknik, kvalitetsteknik, svetsteknik, träteknikoch produktionsekonomi. För att följa med i den tekniska utvecklingen inombranschen har under /78 utvecklingsarbetet prioriterats.Utveckling av nya kurser har främst skett inom områdena kvalitetsteknik ochbearbetningslek-nik. Totalt har 20 nya kurser utvecklats .