prop · G3032 · 1979-12-31 00:00:00 — Det kan röra sig om vill skilda slag av uppgifter, såsom t,ex, uppgifter från deklaraiionshandlingar men också uppgifter omanstalisvistelse, arbetslöshet och sjukdom. Också då dylika ömtåliga uppgifterom enskilds personliga förhållanden inhämtas på annat sätt, t, ex, frångäldenären själv eller i samband med förrättning, bör uppgifterna givetviskunna skyddas. Enligt min mening är detemellertid inte bara uppgifter av utpräglat personlig art som man behöver kunnasekretesskydda i exekutiva ärenden, utan också vissa uppgifter om ekonomiskaförhållanden. Det gäller då framför alll uppgifter som rör näringsidkaresaffärs- eller driftförhållanden. För indrivningsarbelel är del många gångerväsentligt atl myndigheten skaffar sig kännedom om dylika uppgifter i fråga omde förelag som är föremål för indrivning. Med tanke på all den exekutivaverksamheten lill övervägande del rör frågor av ekonomisk art, bör sekreiessenbegränsas på ell sådant sätt att inte flertalet uppgifter på området undandrasoffentiighel. Hemlighållande bör därför bara kunna ske för atl förhindra attden som uppgiften rör tillfogas en avsevärd skada. Det kan gälla t, ex,uppgifter om förestående affärsuppgörelser av betydelse, affärsförbindelser,investeringsplaner m, m. Delbehov av sekreiess hos exekutiv myndighei som sålunda föreligger harlillgodoselts genom beslämmelserna i förevarande paragraf Sekretesskyddet avseruppgifter om enskilds personliga eller ekonomiska föhållanden. Som fömtsättningför sekretess uppställs ell rakt skaderekvisit. Avsevärd skada eller belydandemen för den enskilde eller någon honörn närslående måste kunna antas för allsekreiess skall gälla. Paragrafen ger skydd också för uppgifter om annan ängäldenären. Bestämmelsenär tillämplig inom exekutionsväsendet, dvs, främst hos kronofogdemyndighet ochöverexekutor. Den gäller alla slag av exekutiva mål eller ärenden somförekommer hos dessa myndigheter Till den exekutiva verksamhelen räknas ävenkronorfogdemyndighets biträde ål annan myndighei för verkställighet av beslut,såsom l.ex. enligt 16§ bevissäkringslagen (1975:1027) för skatte- ochavgiflsprocessen eller enligi 17 § lagen (1976:666) om påföljder ochingripanden vid olovligt byggande m. m. Hos allmän domstol gäller sekreiess iutsökningsmål enligt bl. a. bestämmelsema i 12 kap. Medtanke på att största möjliga offentlighet bör råda inom den exekutivaverksamheten har myndighels beslul undantagits från sekretessen. Likaså har etluttryckligt undantag gjorts för uppgifter om förpliktelse som avses med densökta verkställigheten. Uppgifter om t. ex. en avhysning eller annanhandräckning, en fordrings storiek eller det belopp som skall drivas in blir 19 1979/80. Prop.1979/80:2 Del A 9 kap. 19 § 290 Tidsgränsen för handlingssekrelessen är högsl försådana uppgifter som angår enskilds personliga förhållanden och annars högsl 20år. Ett förslag tillulsökningsbalk härden remitterats till lagrådel. I balken föreslåsen beslämmelse (2 kap. 14 §) om all kronofogdemyndigheten skall kunna förordnaatl vad som har förekommit vid förhör i utsökningsmål angående enskildspersonliga förhållanden eller näringsidkares affärs- eller driftförhållandeninte får röjas obehörigen. Förbudel avser envar som har varit närvarande vidförhöret. Beslämmelsen i förslagel till ulsökningsbalk lorde fä jämkas medanledning av förslaget lill sekretessregel i 9 kap. 19 § sekrelesslagen. Dennafråga för las upp under del fortsatta arbetet med utsökningsbalken. I anslutning lillförevarande paragraf vill jag beröra frågan om sekretess hoskronofogdemyndigheten när denna fullgör andra uppgifter än exekutiva. Ettförslag till ändring i konkurslagen (1921:225) har remitterats lilllagrådel. Förslagel, som avses träda i krafl den Ijanuari 1980, innebärbl. a.att tillsynsmyndighet skall överta de lUlsynsuppgifler som rättens ombudsman nufullgör. skall vara tillsynsmyndighet och i denna egenskapövervaka alt konkursförvallningen bedrivs på ell ändamålsenligt sätt iöverensslämmelse med konkurslagen och andra författningar. Någrasekretessbestämmelser finns inte i det förslag som har remitterats lilllagrådel. Jag uttalade emellertid i remissprotokollet att frågan om inskränkningari offentlighetsprincipen skulle övervägas i samband med den nya sekrelesslagen. F. n. gäller atlhandlingar som ges in lill rättens ombudsman och som inte lämnas vidare lillkonkursdomaren, t. ex. kvartalsräkningar, inte anses som allmänna handlingar.Enligt föreskrifter i konkurslagen (59 § tredje slyckel) är dock borgenär ochgäldenären tillförsäkrade rätt all ta del av redovisningshandlingar som hargetts in till rättens ombudsman. Denne är f ö. också skyldig all på begäran avborgenär eller gäldenären meddela upplysningar om konkursboet och dessförvaltning. Enligt det lill lagrådetremitterade förslaget lill ändring i konkurslagen är tillsynsmyndigheten liksomförvaltaren skyldig alt på begäran lämna upplysningar om boel och dessförvaltning till bl. a. borgenär och gäldenären. Förvaltaren skall enligtförslaget tillställa tillsynsmyndigheten och konkursdomarenförvallarberäilelse, halvårsberättelser och kvarlalsräkningar. Hämtöver gällerall tillsynsmyndigheten har rätt atl infordra särskild redovisning frånförvaltaren. Några särskilda regler om rätt for borgenär och gäldenären att tade! av handlingar angående konkursen hos tillsynsmyndigheten ochkonkursdomaren tas inte upp i förslaget. De handlingar rörandekonkursen som enligt det remitterade förslaget skall ges in tilltillsynsmyndigheten kommer, i likhet med vad som f n. gäller för handlingar hoskonkursdomaren, alt bli allmänna handlingar. Dessa torde endast i undantagsfallkomma all innehålla ömtåliga uppgifter om enskilds Prop.1979/80:2 Del A ' 10 kap. I § 291 affärs-eller driftförhållanden eller personliga förhållanden. Härtill kommer all ensekretessbestämmelse i praktiken sannolikt skulle bli verkningslös med hänsynlill den omfattande rätt till insyn i konkursförvaltningen som enligt förslageltillkommer samtliga borgenärer och gäldenären. Mot atl införa en sådanbestämmelse talaräven det förhållandet all uppgifterna i slor utsträckningkommer all finnas hos konkursdomaren. Med hänsyn till del anförda anserjag alldet inte föreligger skäl att föreslå sekreiess för uppgifter hostillsynsmyndighet i konkurs. Iparagrafen finns bestämmelser om viss sekreiess hos domstol, i försia handarbetsdomstolen. Gällanderätl: 36 § SekrL och 70 § MBL I70 § MBL finns bestämmelser om förhandlingssekreless vilka gäller vid sidan avRB:s föreskrifter härom. Enligt paragrafen kan domstol, utöver vad som gäller iövrigi, i mål om tillämpningen av MBL eller om kollektivavtal förordna altförhandling skall hållas inom slängda dörrar, i den mån det kan antas alloffentlighet skulle medföra risk för väsentlig skada för part eller annan genomyppande av affärs-, drift- eller därmed jämförligt förhållande hos förelageller organisation eller av enskilds ekonomiska eller personliga förhållanden.Med stöd av 36 § SekrL är det möjligt all åstadkomma en molsvarandehandlingssekreless. I8 kap. 17 § departementsförslagel finns bestämmelser som delvis tillgodoser desekrelessbehov som 70 § MBL avser. Förevarande paragraf läcker återståendebehov. I sak ger paragrafen samma sekretesskydd som 70 § MBL i förening med 36§ SekrL. Sekretess med hänsyn till intresset att bevara djur- eller växtart Idenna paragraf ges regler om sekreiess för uppgift om utrotningshotad djur-eller växtart. GäUanderätl: regler om handlingssekretess och tystnadsplikt saknas f n. Promemorieförslaget:11 kap. 1 § TF har som en sekrelessgrund i 2 § försia stycket 7 införtsintresset atl bevara djur- eller växtart (se prop. 1975/76:160 s. 109). Någonmotsvarighet till denna bestämmelse har inte funnits tidigare. Syftet med dennya sekrelessgrunden är alt motverka plundring och skövling av djur- ochväxtarter som riskerar att försvinna (prop. 1975/76:160 s. 110). 1promemorian har en beslämmelse föreslagils i ämnet. Prop.1979/80:2 Del A // kap. I ii 292 sålundaatt sekreiess gäller hos myndighet, som det särskilt åligger att verka förnaturvård eller för kunskap om djur och växter, för uppgift om utrotningshotaddjur- eller växtart, om det kan antas alt uppgiftens röjande skulle molverkasträvandena alt bevara arten inom landet eller del därav. Delär enligt promemorian främst och länsstyrelserna somhar lill särskild uppgift alt verka för naturvården. Sekretessen gäller ocksåhos myndigheter, som enligt vissa författningar har lill särskild uppgift atlta hänsyn till naturvårdens intressen när del är fråga om utnyttjande avskogsmark, i. ex. domänverket, och skogs-vårdsslyrelserna. Meduttrycket "myndighet, som det särskill åligger atl verka för kunskap omdjur och växter" åsyftas enligt promemorian ,vars uppgift är att bl. a. främja kunskapen om och forskningen rörande växt-och djurväriden. Sekretessen gäller alltså också hos museet. Sekreiessenenligt promemorieförslaget avser uppgift om utrotningshotad djur- ellerväxtart. Härmed åsyftas arter, där återväxien inom en nära framlid kan upphöraom inte arten skyddas, saml arter, vilkas fortbestånd inte är säkerställd pålängre sikt ulan är på tillbakagång i fråga om anlal eller geografiskutbredning och som därför behöver skyddas. Även arter, som visseriigen inte ärpå tillbakagång men på grund av atl de förekommer i så fö exemplar riskerar allförsvinna, får enligt promemorian anses utrotningshotade. Föratt en uppgift om en utrotningshotad djur- eller växtart skall varasekretessbelagd krävs enligt promemorieförslaget all ell röjande av uppgiftenkan antas molverka strävanden atl bevara arten inom landet. Även förekomsten aven art inom en del av landet, som etl län eller annat större område, skyddasgenom beslämmelsen. Fleraremissinstanser diskuterar regelns begränsning till myndighei som det särskiltåligger atl verka för naturvård eller för kunskap om djur och växter.Paragrafen bör enligt dessa remissinstanser göras tillämplig också på andramyndigheter där uppgifter om hotade djur- och växtarter föreligger. Som exempelnämns universiteten, statens veterinärmedicinska anstalt och kommunala organ,främst byggnadsnämnderna. Enligtmin mening är det rimligl att sekreiess skall gälla för uppgift som finns ocksåhos annan myndighet än den som särskill verkar för naturvård eller för kunskapom djur och växter. Sekreiessen synes få en tillfredsslällande begränsninggenom del föreslagna skaderekvisilet. Departementsförslagel har utformats ienlighet härmed. Särskilda bestämmelser om sekretess hos regeringen, och vissaandra myndigheter Iparagrafen finns särskilda föreskrifter om sekreiess hos regeringen. Gällanderätt: reglerom handlingssekreless finns i 1 § SekrL samt i sådana Prop.1979/80:2 Del A II kap.1 ii 293 sekretessbestämmelsersom medför sekreiess också hos regeringen och dess kansli, t. ex. 3 och 4 §§angående utrikes- och försvarssekrelessen finns om särskild tystnadsplikt för statsråd eller för personalvid . Tystnadsplikter som primärt tar sikte på andra organ kanvara avfattade så att även t. ex. statsråd omfattas av dem. Ett exempel är dentystnadsplikt som är föreskriven i 10 § lagen om polisregister för den som isin Oänst eller med stöd av lagen har fått del av uppgift ur polisregister omannans personliga förhållanden. Promemorieförslaget:12 kap. 8 § Förevarandeparagraf överensstämmer i sak med molsvarande paragraf i promemorian.Promemorieförslaget har i allt väsentligt godtagits under remissbehandlingen. Dettastycke innehåller bestämmelser om sekundär sekretess hos regeringen. I storutsträckning har behovet av sekreiess hos regeringen beaktats vid utformningenav de särskilda beslämmelserna om sekretess. Dessa är sålunda ofta så utformadealt de ger sekretess också när uppgift förekommer hos regeringen. Det är t. ex.fallet när sekretessen anges gälla uppgift i visst ärende och sådanl ärendehandläggs av regeringen. I andra fall följer däremol inte någon sekreiess meduppgiften lill regeringen. Någol behov föreligger inte av en allmän regel omfortplantning av sekreiess till regeringen, när sekretessbelagd uppgift lämnasdit. På en punkt är emellertid behovet av en regel i ämnet uppenbart. Detgäller del fallet alt regeringen skall pröva frågan om en sekretessbelagduppgift för lämnas ut ulan hinder av sekretess. En regel behövs också 1. ex.för del fall att regeringen skall pröva besvär av statiig myndighei över annansådan myndighels beslul. Uppgiften kan i sådana fall rimligen inte få blioffentlig hos regeringen. I försia styckel finns därför en regel om sekundärsekreiess för dessa fall. Idelta stycke ges bestämmelser om lättnader i sekretessen hos regeringen. Enligt1 § SekrL gäller belräffande vissa protokoll i regeringsärenden, bl. a. sådanasom angår rikets förhållande lill främmande makt, att de inte för lämnas ululan regeringens tillslånd. Beträffande övriga regeringsprotokoll gäller all deinte får lämnas ut, om del kan antas all ett offentliggörande skulle medföraskada eller men för något av de iniressen som anges i 2 kap. 2 § TF. Regeringenkan för särskilt fall besluta om utlämnande av sådanl protokoll. Vidareföreskrivs alt lagens övriga sekretessregler inte är tillämpliga påregeringsprotokoll. Belräffande andra handlingar i regeringsärenden är lagens reglerdäremot tillämpliga. På grund av föreskrifterna i 37 § och 38 § första styckelSekrL har regeringen tämligen vidsträckta möjligheter all lämna ul Prop.1979/80:2 Del A // kap. 2 och 3 .« 294 Generell sekretess för uppgifti protokoll i regeringsärenden bör kunna undvaras. I stället bör övrigasekretessregler vara tillämpliga på uppgifter i regeringsproiokoll och andrauppgifter inom regeringen och . Enligt gällande rätt har somnämnis regeringen vida möjligheter all lämna ut sekretessbelagt protokoll iregeringsärende. Skulle någon motsvarighet inte införas i den nyalagstiftningen, blir endast regeringens särskilda dispensbefogenhel enligt 14kap. 8 § tillämplig. Denna paragraf tillåter emellertid inte en sådanskönsmässig bedömning som 1 och 37 §§ SekrL gör. För att regeringen skall hasamma möjlighel som f n. alt offentliggöra uppgifter i regeringsärenden som ärsekretessbelagda föreskrivs atl regeringen för särskill fall kan besluta allsekretessbelagd uppgift i regeringsärende för lämnas ul. Idelta stycke finns föreskrifter om undantag från de bestämmelser isekretesslagen som innebär att viss myndighet ensam skall pröva huruvidaskaderekvisii är uppfyllt i fråga om uppgift som avses i beslämmelserna. Ellexempel på en sådan beslämmelse är 2 kap, 2 § iredje stycket departementsförslagel,enligt vilken endast statens lantmäteriverk eller för prövabegäran om utlämnande av vissa kartor och andra handlingar. Finns t, ex, ensådan karta i , bör prövningen inte ankomma på verket ulan istället ligga på regeringen. En föreskrift förde nu avsedda fallen finns iiredje stycket. En begränsning i föreskriftens tillämplighet görs för de falldär regeringen med stöd av 2 kap, 14 § andra slyckel TF har uppdragit åldepartementschef atl pröva frågan om utlämnande av uppgift i allmän handling,som är av synneriig betydelse för rikets säkerhet, I sådana fall saknasanledning all göra något undantag från vad regeringen har föreskrivit, Iparagraferna finns särskilda bestämmelser om sekretessen hos . Gällanderän: regler om handlingssekretess finns i 2 § SekrL, i andra sekretessregler iSekrL enligt vilka sekretessen gäller hos (finansutskottnämns i 31 § och lönedelegaiion i 35 § som prövningsorgan)saml i 40§ SekrL, Reglerom tystnadsplikt finns i 10 kap, 7 § RF (uirikesnämnden) saml 2kap, 4 § (kammarsammanträde inom slängda dörrar), 4 kap, 15 § (utskott) och 8 kap,5§ (lönedelegation) riksdagsordningen (RO) Promemorieförslaget:12 kap, 9 och 10 §§ Medriksdagen åsyftas i 2 och 3 §§ liksom på andra håll i förslagel ävenuirikesnämnden, utskotten, valberedningen, krigs- och lönedelegationerna Prop.1979/80:2 Del A // kap. 2 if 295 samltalmanskonferensen prop, 1975/76:150 s, 134), Deparlemenisförslagetavviker i sak från promemorian endasl i del avseendet all ett tillägg gjorts avinnebörd atl sekretess skall gälla även hos , då skall prövafråga om utlämnande av sekretessbelagd uppgift. Promemorieförslaget har ihuvudsak lämnats utan erinran av remissinstanserna, Riksdagensarbete präglas i hög grad av offentiighel. Den nuvarande sekretesslagensbestämmelser är i endasl begränsad utsträckning tillämpliga på handlingar, somupprättas inom eller kommer in till . De tystnadsplikter som gällerinom har begränsad omfattning. Denna ordning har i allt väsentligtbehållits i departementsförslagel. Beträffandetystnadsplikt för riksdagsledamöter m, fl,, finns f n, föreskrifter både i RFoch RO, 110 kap, 7 § RF föreskrivs om tystnadsplikt inom uirikesnämnden.Tystnadsplikt kan sålunda beslutas för ledamot av nämnden och den som i övrigiär knuten lill nämnden, t, ex, som suppleant eller Oänsieman, 12 kap, 4 § ROregleras tystnadsplikten rörande vad som har förekommit vid sammanträde medriksdagens kammare inom slängda dörrar, I 4 kap, 15 § föreskrivs vidare omtystnadsplikt i utskott och i 8 kap, 5 § om tystnadsplikt hosriksdagens lönedelegaiion. Tystnadsplikterna åvilar ledamöter och tjänstemän iriksdagen. Närdet gäller tystnadsplikt för ledamöler synes del riktigast allregleringen får stå kvar i RF och RO, När del i undanlagsfall föreskrivstystnadsplikt för ledamöter ulgör delta en betydelsefull inskränkningi den offentlighet som präglar arbete. Därför bör sådanainskränkningar göras i särskild ordning, dvs, genom ändring i RF eller RO,Sekrelesslagen bör alltså inte gälla för ledamöter i den egenskapen. Däremotbör sekreiessen för Oänsieman i försia hand regleras isekretesslagen. Den omständigheten att vissa tjänstemän i dessutomkan komma atl bli underkastade tystnadsplikt enligt RF eller RO synes intebehöva leda lill några praktiska svårigheter, Ienlighel med det anförda föreskrivs i 2 § försia slyckel alt föreskrifterna i 1kap, 2-4 §§ inte gäller för ledamot såvitt avser uppgift som han har fåttkännedom om under utövandet av sitt uppdrag. Vidare erinras om alt föreskrifterom tystnadsplikt för ledamot av och Oänsieman där finns i RF och RO. Vadsom har förekommit vid sammanträde med kammare är f .n, hemligtenligt SekrL endasl om sammanträdet har hållils inom stängda dörrar. Anledningsaknas att frångå denna ordning. Också andra protokoll än kammarprotokoll samtutskottsbetänkanden och liknande handlingar som Prop.1979/80:2 Del A // kai>. upprättasinom är f n. offentliga i normala fall. Av den nuvarandesekretesslagens regler lorde endast 3 och 4 §§ om utrikes- ochförsvars-sekretess samt 35 § om sekreiess vid kollektivavialsförhandlingar varatillämpliga på sådana handlingar. Även i delta hänseende bör gällande ordningbehållas. Reglerna i 2 § andra styckel har ulformals i enlighet med detanförda. Ordet beslut har använts som en samlande beteckning på betänkanden,yttranden, skrivelser och liknande handlingar från utskott och andrariksdagsorgan. Regleringeninnebär att uppgifter i andra handlingar än protokoll och beslutföljer sekretessbestämmelserna i 2-10 kap, i de enstaka fall där dessa regleröver huvud tagel är tillämpliga hos , Enligt14 kap, 8 § i deparlemenisförslaget för regeringen för särskilt fall förordnaom undantag från sekretess, om del är påkallat av synneriiga skäl, I vissasekretessbestämmelser i 2-10 kap, ges regeringen en liknande befogenhet ulanalt det i det särskilda fallet krävs lika starka skäl för undantag som enligt14 kap, 8 §, När det är fråga om uppgifter hos eller dess myndigheterbör beslutanderätten i stället ligga på . En föreskrift av dennainnebörd har förts in i 3 § första stycket, Iförsia stycket finns vidare en bestämmelse om vilket organ inom , somprövar frågan om undanlag från sekretess för uppgift hos en myndighet underriksdagen. Beslutanderätten har lagts på del riksdagsutskott som berederärenden som rör myndigheten i fråga, dvs, finansutskottet i vad avserriksbanken, riksgäldskonloret och revisorer samlkonsiilulionsutskotlet när del gäller övriga myndigheter under ,Belräffande uppgifter hos själv prövar däremot det organ hos vilketuppgiften förekommer frågan om undanlag från sekretess, Etl riksdagsutskottförordnar alltså om sådant undanlag i fråga om uppgift hos utskottet osv. Detlastycke saknar motsvarighet i promemorieförslaget, I 1 § försia styckelföreskrivs alt sekreiess skall gälla hos regeringen, då regeringen erhållersekretessbelagd uppgift för alt pröva fråga om utlämnande av uppgifter. Enmotsvarande regel behövs för del fall all enligt 3 § försia styckelskall pröva fråga om undanlag från sekretess, I förevarande paragrafs andrastycke finns en sådan regel. Idelta stycke finns en motsvarighet till bestämmelserna i 40 § SekrL, somtillåter att lämna ul handlingar i ärenden hos , om dennafinner det behövligt för ärendets behandling. Vidare kan Iredje stycket anses Prop.1979/80:2 Del A 11 kap. 4 if 297 motsvara2 § i gällande sekretesslag, enligt vilken kan lämna ulsekretessbelagda kammarprolokoll. Vad som har sagts i anslutning lill försiaSlyckel belräffande vilket organ inom som prövar fråga om undantagfrån sekretess i fråga om uppgift hos har giltighet även när detgäller motsvarande prövning enligt iredje stycket, Iparagrafen finns föreskrifter om sekretess hos 10 och JK i deras tillsyn överoffentlig verksamhet. Gällanderätt: regler om handlingssekretess finns i 10 § SekrL, som dock undantar JO,samt i övriga sekretessregler i den mån dessa enligt sin lydelse är tillämpligahos JO och JK, som t. ex. 14 § och 26 § Iredje stycket SekrL Denlillsyn över offentliga funktionärer som utövas av JO präglas av en sloröppenhet. På JO:s beslul i tillsynsärende är endast beslämmelserna i dennuvarande sekrelesslagen om utrikes- och försvarssekreiess tillämpliga. På sammasätt förhåller det sig med anmälningar och andra handlingar som kommerinlill JOfrån allmänheten. Handlingar som härrör från myndigheter kan emellertidomfattas av sekretess enligt olika bestämmelser i nämnda lag. Till skillnad molvad som gäller JO är JK inte undantagen från förundersökningssekretessenenligt 10 § SekrL. JK arbetar därför f n. inte under samma offentlighet som JO. Ipromemorian har vid utformandet av reglerom sekretess i JO:s och JK:sverksamhet en utgångspunkt varit att den offentliga insynen inte skallbegränsas jämfört med vad som gäller. En annan utgångspunkt har varit attJK:s tillsynsverksamhet har likställts med JO:s. I promemorian utgörregleringen av sekreiessen i JO:s och JK:s tillsynsverksamhet inte som f n. ettled i bestämmelserna om förundersökningssekretess. Promemorieförslagetinnebär i huvudsak alt den sekretess, som gäller hos myndighei för en uppgift,fortplantas lill JO eller JK när uppgiften lämnas dit i ett tillsynsärende.Från denna huvudregel föreslås dock undanlag. Sålunda skall sekreiessen föruppgift, som finns i anmälningar från myndigheter, gälla endasl om del kanantas alt röjande av uppgiften kan medföra avsevärd skada eller belydande menför allmänt eller enskilt inlresse. I fråga om uppgift som lämnas frånallmänheten föreskrivs att endast 3 kap. i den nya sekretesslagen (motsvarar 2kap. i departementsförslagel) är tillämpligt. Sekretessen gäller i sådanl fallendast om del kan antas all röjande av uppgiften kan medföra betydande men förriket. I promemorian föreslås vidare alt JO:s och JK:s slutliga beslul itillsynsärenden alllid skall vara offentliga. Denföreslagna paragrafen har i regel inte gett anledning lill särskildakommentarer under remissbehandlingen. JO och JK har dock ingående diskuterat den.Enligt JO bör yttranden från myndighet eller Oänsieman kunna likställas medmyndighels eller Oänslemans anmälan. Sekretess bör i dessa fall gälla endast omdet kan antas att röjande av uppgiften skulle Prop.1979/80:2 Del A // kap. 4 ii 298 medföraavsevärd skada eller betydande men för allmänt eller enskUl inlresse. JOförordar vidare bl. a. att detla särskilda skaderekvisit skall gälla föruppgifter i JO:s inspektionsprotokoll.