prop · G303180 · 1979-12-31 00:00:00 — länsslyrelsen ifrågasätta, om inte förtättningsmännen, somJu enligt beredningens förslag anförtrolls sagda uppgift, skulle få befogenhetatt förklara jaktvårdsområdet bildat - under vissa omständigheter.Länsstyrelsens roll skulle då bli att förordna förrättningsman, registreraJaklvårdsområde och pröva besvär över förrättnings-mannens beslul samt vissaadministrativa uppgifier (t. ex. utbetalning av medel för kostnaderna förförrättningen). Här kan Jämförelse ske med lag om enskilda vägar ochförfarandel vid bildande av vägförening. Länsslyrelsens roll som är bådefastställande och granskande, registrerande och besvärsprövande samtadministrativ skulle på delta sätt i viss mån renodlas. 2.27Länsstyrelsen i : Villkoren för bildande. Länsslyrelsen har vidareuppfattningen att den majoritet om 2/3 av fastighetsägarna som vill bildaJaklvårdsområde bör äga siörre andel av arealen än som föreslagits som lägstagräns, lämpligen 2/3, för atl en klar opinion för bildandet skall varasäkerställd och alt del ej skall riskeras att intressena hos ett fåtal ägare avförhållandevis stora marker far komma att stå åt sidan. ---- Överiantmätareni länet har bl. a. påpekat all en särskild regel för samfälldmark bör införas. Länsslyrelsen delar uppfattningen atl en lagregel angåendesamfälld mark ingående i Jaktvårdsområde kan vara erforderlig-.. Överlantmätaren:-- Vidbildandet av jaktvårdsområden lorde del enligtden nya lagen lika väl som enligt nuvarande bestämmelser bli praktiskt lagetomöjligt alt få full formell täckning för alla berörda frågor utan atl enorimlig arbetsinsats göres. a. den vanligen stora mängdenmarksamfalligheter med olika delägarkretsar. För dessa samfälligheter kvarstårhuvudregeln i 4 8 jaktlagen orubbad. De kan alltså i princip inte las in iJaktvårdsområde utan atl delägarkretsen är utredd och vederbörliga beslulträffade av samfällighelsdelägarna - varav en del kan ha sin enskilda markutanför jaktvårdsområdet. Av praktiska skäl borde man försöka få fram någonregel med ungefäriigen följande innebörd: "Samfälld mark. Ligger inomjaktvårdsområdels gränser samfälld mark, som vid lantmäteriförtällning avsattsför gemensamt behov, ingår sådan mark ijaktvårdsområdet, däresl ejlänsslyrelsen av särskilda skäl förordnar annorlunda. Delägare i sådansamfällighet har alllid rätt att närvara vid sammanträden, som rörjaktvårdsområdets angelägenheter, men är icke i egenskap av delägare isamfällighet också delägare ijaktvårdsområdet. Då beslut skall träffas efteromröstning på grundval av delägares arealinnehav inom Jaktvårdsområde, skallandel i samfällighet ej medräknas, om ej jaktvårdsområdels delägare vidsammanträde enhälligt beslutat annoriunda." Förfarandet.--- möjligheter all beslula om bildande avjaktvårdsområde utan föregående förrättningssammanlräde bör inskränkas till defall då samtliga fastighetsägare är helt överens om atl områdel bör bildas, Eltsammanträde kan förväntas klariägga förutsätt- 1979/80:180 ; 73 ningarför och konsekvenser av bildandet, vilket av rättssäkerhetsskäl torde varahögsl väsentligt för både fastighetsägare och länsstyrelse i de fall då fullenighet mellan fastighetsägarna ej råder. 2.28 i län:Förfarandet. Enligt förslag till lag om fiskevårdsområden, som redovisais ibetänkandet "Fiska på fritid" (SOU 1978:75), skall sådant områdeaUlid bildas genom att länsslyrelsen skall utse förrällningsman och meddeladirektiv till denne oberoende av om det klart framgår alt det föreliggertillräcklig majoritet för bildandet av området. Det vore därför lämpligl attäven jaktvårdsområden alltid bildades genom förrättning. Inom ramen för ellförrättningsinstitut gives goda möjligheter all verkställa erforderligautredningar, tillhandahålla sakkunskap samt all förhandlingsvägen lösaeventuella motsättningar mellan sakägarna. Del bästa resultatet torde uppnåsgenom ett frivilligt dellagande. Vidare förefaller del osannolikt atthandlingar i ärendet rörande jaktvårdsområden är kompletta, till exempelåtföljs av fullständiga markägarförteck-ningar och kartor, då de inkommer lilllänsstyrelsen. Det ankommer då på länsslyrelsen all kontrollera och kompletterahandlingarna vilket medför myckel arbete. skulle få salsa en heldel av sina redan knappa resurser. Det måste därför vara en fördel omlänsstyrelsen inte behövde la alll för stor del i det grundläggande arbetet medbildandet av Jaktvårdsområden. Då områdesbildningen är utan konflikter blirockså förrättningen enkel och därmed föga lids- och kostnadskrävande. 2.29 i län:Vdlkoren för bildande. Beredningen föreslår däremot inte som villkor förbildande av Jaktvårdsområde alt delta skall ske i enlighet med upprättadeplaner. Trots delta föreslår beredningen i 4 8 i dess lagförslag att ettjaklvårdsområde får bildas endast om "framlida områdesbildningar inte kananlas bli försvårade". Det är svårt alt förslå hur denna bestämmelse skallkunna iakttagas, om inte har tillgång till en plan. Enligtlänsstyrelsens mening är det önskvärt atl en sådan plan upprättas. Det ärvidare önskvärt med närmare anvisningar öm hur detta bör gä lill. Länsstyrelsenanser också, atl bestämmelsen i förslag är klarare ochförordar därför denna. Förfarandet.-- Enligtlänsslyrelsens mening borde beredningen starkare ha betonat viktenav faslighelsutredning. Det hade också varit önskvärt all författningstextenoch motivuttalandena bättre klarlagt hur önskemålet om en tillförlitligfaslighelsutredning bör tillgodoses. 1 fråga om karian bör det anges alt endastfaslighelskartan, dvs. den beträffande fastighetsindelningen ajourfördaekonomiska kartan, bör godtagas. Det är inte minsl vikfigt med hänsyn tillframlida förhållanden. Eftersom elt Jaklvårdsområde är elt visst område påmarken, förändras dess omfallning inte av ändringar i fastighetsindelningen i annanmån än som följer av 35-37 88 i beredningens förslag till lag omJaktvårdsområden. Med hänsyn lill att ändringar av nämnt slag är vanligtförekommande, blir den ursprungliga faslighelsförteckningen ofta snartinaktuell. Efiersom ett Jaktvårdsområde föreslås i princip bestå utantidsbegränsningar, kan förhållandena med tiden bli mycket förändrade. Om detinte finns en tillföriiilig karta från böljan, torde det med tiden bli ogöriiglatt administrera jaktvårdsområdet. Ifråga om förfarandet vid bildandel av Jaklvårdsområde vore del enligtlänsstyrelsens mening lämpligt att det sker på elt likartat sätt som bildandetav fiskevårdsområde. En samordning bör därför ske mellan lagstiftningen omJaktvårdsområden och om fiskevårdsområden. 1979/80:180 74 Enligtförslaget skall länsslyrelsen kunna besluta om bildande av jaktvårdsområdenäven om inte alla fastighetsägare är eniga. Delta är en nyhet i förhållandetill det nu gällande. I betänkandet (sid. 100) anföres bl.a. följande:"Däremot bör något påminnelseförfarande inte vara nödvändigt i de falllänsslyrelsen väljer att fatta beslut om bildande ulan föregående förrättning.Länsstyrelsen får ju då förutsättas ha gjort den bedömningen attansökningshandlingarna utgör etl tillräckligt beslutsunderlag". Del anfördaär missvisande. Även om frågan inte regleras i lagen om Jaktvårdsområden,medför bestämmelsen i 15 8 förvaltningslagen att inte kan beslutaom "tvångsanslutning" utan att faslighelsägaren beretts tillfälle allyttra sig i ärendet. Enligt14 8 skall ansökan bl. a. innehålla förteckning över de personer som får blimedlemmar i området. Enligt 17 8 skall förrätlningsmannen kalla den som kan blimedlem. Del är oklart varför förteckningen inte endast behöver angefastighetsägarna och varför inte bara dessa skall kallas. Endastfastighetsägarna kan besluta om bildande av Jaktvårdsområde. Enligt20 8 första stycket skall utlåtandet och övriga handlingar hållas tillgängligaför granskning. Syftet härmed framgår inte av första stycket men av andrastyckel framgår indirekt att erinringar skall få ges in under granskningstiden.Detta bör dock uttryckas klart redan i första stycket i likhet med vad som förnärvarande är fallet i 40 8 3 mom. jaktstadgan. Enligt21 8 skall i beslut om bildande av jaktvårdsområdet stadgarnaför området fastställas. Del framgår dock inte av lagtexten, om stadgarna skallingå i förtättningsmannens utiålande. Det framgår inte heller hur länsstyrelsenskall förfara om stadgarna inte anses kunna fastställas i föreliggande skick. 2.30 i Västmanlandslän: Förfarandet. Jakl- och viltvårdsberedningens förslag grundar sig påjaktmarksuiredningens förslag och avviker från vad i sitlyttrande framhöll endast såtillvida all beredningen inte anser det nödvändiglall i lagstiftningen ge särskilda regler för hur förberedelsearbetet skallbedrivas. Länsslyrelsen hade i silt yttrande framhållit vikten av att del avlagstiftningen klart framgick vilka fastigheter som skulle ingå i jaktvårdsområdetoch vilka som var delägare i områdel. Länsslyrelsen vidhåller uppfattningen allföreskrifter i detta avseende bör införas i lagen. 2.31 i län:Villkoren för bildande. anser i likhet med beredningenatt minst två tredjedelar av fastighetsägarna skall biträda förslag ombildandel men menar att dessa även skall äga minst två tredjedelar av områdetsareal. Något avsteg från denna regel bör inte förekomma. 2.32 i Västernorrlandslän: Villkoren för bildande. Enligt förslaget får Jaktvårdsområde bildas ävenom majoritetskraven inte är helt uppfyllda i de fall särskilda skäl föreligger.På gmnd av de svåra gränsdragnings- och tolkningsproblem som kommer att uppståför och svårigheter med den praktiska förvaltningen som kanuppstå om en majoritet är emot jaktvårdsområdesbildningen är del tveksamt omen undantagsregel skall införas. Förfarandet.Beredningen har inte ansett det vara nödvändigt att i lagstiftningen gesärskilda regler för hur förberedelsearbetet skall bedrivas. 1979/80:180 75 Länsstyrelsenanser dock - i likhet med vad som föreslogs i del lidigare yttrandet - attstora fördelar skulle vinnas med en föreskrift om att delägarförteckning ochkarla skall upprättas av fastighetskunnig person eller myndighet. Därigenomskulle den formella granskningen av ansökningshandlingarna kunna förenklasliksom behovel av komplettering av ingivna handlingar skulle minska. Vidförrättning skall omröstning företas angående förslagel ull bildande av Jaklvårdsområde.För tydlighetens skull bör detta framgå av lagtexten. 2.33Länsstyrelsen i : Vdlkoren för bildande. Områdesbildningenfömtsätter självfallet etl planeringstänkande. Framtida bildande avjaktvårdsområden får inte motverkas, inte heller organiserandet av denreglerade älgjakten. Jaktmarksulredningen framförde för sin del förslag om ensorts länsplanering för Jaktmarkerna. Denna plan avsågs ligga tUl gmnd förindelningen i jaktvårdsområden. I sitt remissvar den gången anfördelänsstyrelsen. "Somen målsättning kan förslaget i och för sig godtas. Möjligheterna altförverkliga planen är emellertid beroende av bl.a. de administrativa resurserman i fortsättningen kan påräkna. Sannolikt får man tills vidare räkna med ettvisst mått av improvisation. En plan av översiktlig karaktär, som i huvudsakföljer kommungränserna, lorde vara vad som för den närmaste framtiden kankrävas. Länsstyrelsenvill i detta sammanhang även erinra om att älgjakten -som Ju är detväsentUgaste inslaget i debatten om Jakten - går in i ett prov medförändrad lagstiftning, innebärande en mera allmän övergång till reglerad Jakt.Detla påverkar Jakiregleringen överhuvudtaget och kommer framför allt att fåett stort inflytande på hur Jakten organiseras på del lokala planet. Avintresse i nu förevarande sammanhang är speciellt indelningen iälgjaktsområden. Den indelningen bör få betydelse förjaklvårdsområdes-problematiken och man bör nu inte binda sig för någol meraspecificerat system förrän den reglerade älgjakten gett svar på de praktiskafrågor som den kommer att medföra". Citatetskrevs i inledningsskedet av syslemet med reglerad älgjakt, som prövas underytlerligare tre är. erfarenheier talar närmast för atten mera fullständig samordning av jakten kommer alt bli gällande ordning, närden definitiva lagstiftningen lagils. Försiktigheten bjuder emellertid atl manändå avvaktar detta skede innan man överväger en organisatorisk förändring iform av elt sorts plankrav som grund för indelningar i jaktvårdsområden. ---- Länsstyrelsenanförde i sitl förta yttrande: "Utredningen föreslår minst två tredjedelar avhela antalet delägare, som också skall företräda mer än hälften av helaområdets areal. Det är en påtaglig sänkning av nu gällande regler och strideremot den i varje fall tidigare hävdade gmndtanken, att en klart övervägandemajoritet måste vara posiliv till frågan om bildande av ett jaktvårdsområde.Arbetet för en ändamålsenlig jaktvård blir svårare att utföra Ju flera denegativt inställda delägarna är. Påståendet i betänkandet alt mångafastighetsägare, som inte bilrätt beslutet all bilda jaktvårdsområde, senareångrar sig och blir positiva till jaktlig samverkan är enligt länsstyrelsensuppfattning tveksamt underbyggt och kan knappast tas som argument för att sänkamajoriletsreglerna. Det finns också en obenägenhet att förlängagiltighetstiden, som visar att många fastighetsägare också ändrar sig imotsatt riktning." 1979/80:180 76 Länsstyrelsenanser fortfarande alt tillräckliga skäl inte föreligger all ändra på omröslningsregeln. Det har ju visat sig, i varje fall inom vårt län, att man lyckats nå ett högt antal områdesbildningar med den majoritetsre gel som gällt. Förfarandet.Vid okomplicerade fall av områdesbildningar känns förrättningen ibland onödig,utgången är given. Ett enklare förfarande bör då vara möjligt och beredningenhar också gett anvisning härpå. har föl sin del intet atl erinramot att i sådana situationer får, såsom föreslagils, la ställningdirekt på handlingarna. Enannan rationaliseringsidé framförs i överlantmätarmyndighetens yttrande.Förrättning skulle efter mönster av fastighetsbildning vara självständig ochkunna leda till elt beslul som efler lagakrafttiden endast behövde registrerashos . Endasl vid överklagad förrättning skulle prövaärendet. Förfarandet innebär en radikal förändring av proceduren ochförutsätter atl förrättningen mera noga regleras. -Länsslyrelsen kan intesäkert bedöma konsekvenserna av en sådan omläggning av beslutsansvaret.Sannolikt förutsätter det atl faslighelsbildningsmyndighelen tar överförrättningarna. Mot en sådan lösning talar erfarenhet av delnuvarande systemet. förordnas i flertalet fall särskild förtättningsman(länsstyrelseanslälld Jurist) och ärendena handläggs både snabbi och tillJämförelsevis låga kostnader. Tillsaken hör då också att ansökningar och det förberedande arbete som föregår förrättningarnanumera är av högre kvalitet. Den vikliga faslighets-förteckningen är sålundaregelmässigt upprättad på lantmäterimyndigheten. Detta bör för övrigtinskrivas som elt krav i 14 8 1 pkt. i den föreslagna lagen (alt. ianvisningar). Förslaget om datamaskinell förteckning av fastigheterna synesinte acceptabelt enligt vad överlantmälarmyndighelen anfört. Någol somfortfarande kan göras bättre är dokumentationen av det förberedelsearbete somredovisas med ansökan till länsslyrelsen. Åven detta krav bör inarbetas i denovannämnda paragrafen eller i anvisningar till denna. 2.34 lantbruksuniversitet:Villkoren för bildande. Det i nya förslaget 8 5 uppiagna förändrade majoritelskravelär däremot mera tveksamt. Beredningen tar själv upp problemet (sid. 93-94) därdet är fråga om obligatorisk indelning av landels jaktmark i jaktvårdsområden.Man slutar med atl konstatera att en obligatorisk områdesbildning i många fallskulle leda till allvariiga motsättningar. Sådana motsättningar kan ocksåuppstå med ell sänkt majorilelskrav. 2.35 Lanbrukarnas riksförbund:Villkoren för bildande. anser att etl sänkt majorilelskravkan underlätta samfällighetsbildning men att del kan molverka erhåller en posiliv intressegemenskap inom jaktvårdsområdet. Förbundet villemellertid tillstyrka ett sänkt majorilelskrav vid förrättning så altjaktvårdsområde får bildas om minst 2/3 av fastighetsägarna godkänner detta ochatl denna majoritet äger minst 2/3 av ingående areal. Förbundet avstyrkeralltså beredningens förslag om atl den ingående marken bör vara minst hälftenav ingående areal. Förbundetkan även acceptera att majoritelskravel knytes endast till de fastighetsägaresom är närvarande vid förrättning under förutsättning av all förrätlningsmannenålägges en ordentlig informationsskyldighet till samtliga intressenter om den tillämnadeområdesbildningen och att alla Prop.1979/80:180 77 upplysesom gällande röstningsregler. ansluler sig tillberedningens uppfattning att alla fasligheter eller fastighelsdelar som har belydelseförjaklutövningen eller viltvården skall kunna ingå i etl Jaktområde. Förbundetanser ej alt faslighetens taxeringsnalur skall vara vägledande i alltför höggrad. anser att liksom förrättning alltid skallhållas då samtycke från samtliga berörda markägare ej föreligger. Förbundelanser även all de meningsyttringar som tillkännages vid förtältningssammanträdetbör vara avgörande. avlåtna skriftiiga förklaringar skall således ejbehandlas vid förrättningssammanträde. Utredningenönskar ge förrältningsmannen en starkare ställning genom att en förtättningefter omröstning bör avslutas genom att förrätlningsmannen skall avge etlullålande. Den slutgiltiga prövningen av frågan om Jaktvårdsområdels bildandeskall företas av . LRF tillstyrker den föreslagna ändringen. ---- avstyrker all kommuner ges rält atl Ofta är kommunerna redan markägare där friluftslivet harsådan belydelse det här kan vara frågan om. En dylik initiativrätt kan ävenmotverka intressebildning hos berörda markägare. 2.36 : Förfarandet. uppgifierär all medverka lill förbättringar av faslighelsslrukluren, främsl genomfastighetsreglering. En annan uppgifl är alt medverka lill atl åstadkommabehövlig faslighelssamverkan bl.a. i form av gemensamma vägföretag samtfiskevårdsområden och jaktvårdsområden. 1 bebyggelseområden uppkommersamverkansfrågor avseende skilda slag av anläggningar. Lantmäteriet har alltsåerfarenhet av samverkansfrågor i olika sammanhang. Lagstiftningom samverkan i fråga om någon viss befogenhet, t. ex. Jakl eller fiske, börutformas så all man å ena sidan i tillräcklig mån beaktar de speciella fömtsättningamaoch behoven inom den aktuella sektorn men å andra sidan tar till vara demöjligheter som finns att bygga upp samver-kanslagstiftningen efler eltenhetligt mönster. Flera skäl talar för enhetlighet och likformighet imöjligaste mån. Överblick och orientering i regelsystemet underiättas försakägarna, myndigheterna och medborgarna. Enhetliga regler får en bättreförankring. Fömtsättningarna för atl utforma en rationell och ändamålsenlig organisalionför tillämpningen ökar. Bestyrenmed samverkansbesluten och kontakterna med sakägarna i sambanddärmed bör förläggas till elt genomförandeorgan, inrättat Del är inte ändamålsenligt all lägga dessa i slor utsträckning praktiska och rutinberoende göromål på . Den genomförandeinslans som bör komma i fråga är fastighetsbildningsmyn digheterna, som därvid bör samarbeta med t.ex. fiskevårdsorganisationen och Jaktvårdssakkunniga, vilket kan ske såväl samrådsvis som på basis av sådana bestämmelser om biträde av sakkunniga som finns i FBL och AL och som bör las in också i lagstiftningen om fiskevårdsområden och jaktvårdsområden.- Denlösning som föreslås för Jaktvårdsområdena är inte ändamålsenlig, eftersom denlägger för mycket detaljbestyr på . Del som där kallas förrättningär egentligen bara en beredning i sammanträdesform. 1979/80:180 78 2.37 i : Förfarandet. Denföreslagna lagen kommer i många avseenden atl likna lagen (1960: 130) om fiskevårdsområ den (LOFO). För LOFO har i belänkandet SOU 1978: 75 "Fiska på frilid" föreslagits en del ändringar bl.a. i sättet för hur område skall bildas. Förtättningsmännen meddelar beslut (19 8) om bildande och fastställer grundregler för områdel. Beslutet vinner sedan laga kraft om inte besvär anförs. Det kan ifrågasättas om inte ell sådanl förfaringssätt skulle kunna tillämpas även beträffande jaktvårdsområden. Som Jämförelse kan nämnas förrättning för bildande av vägförening och samfällighetsförening och för rättning enligt anläggningslagen. Enligt 23 8 skall styrelses sammansättning anmälas lilllänsstyrelsen. Bestämmelsen bör kompletteras med etl åläggande förlänsstyrelserna alt föra register över Jaktvårdsområdena. Jaklvårdsområdenasanmälningsskyldighet beträffande styrelsens sammansättning föreliggerfortlöpande av 23 8 att döma. Kravet på anmälan enligt 9 8 synes dock börainskränkas till att gälla försia gången elt jaklvårdsområde börjar fungera. 2.38 i : Villkoren förbildande. Beredningens förslag innebär all en viss majoritet skall uppnås för atl Jaklvårdsområde ' skall få bildas. Uppnås ej sådan majoritet fårJaktvårdsområde bildas endast om särskilda skäl föreligger. Den angivna melodenkan i tillämpningen leda till en formell hantering, som inte är iöverensstämmelse med förslagets anda. Del bör därför övervägas om inte opinionsvillkoretbör få en mjukare utformning efter förebild i fastighelsbildningslagen ochanläggningslagen. Beredningens förslag avser inte elt renodlatförrättningsförfarande. Det har inte byggts upp efter modell av det modernaförrättningsförfarande som finns i anläggningslagen ulan bygger i stort på deprinciper, som finns i 3 kap. lagen om enskilda vägar. Beredningen har intenärmare redovisat motiven för att man inte valt den modernaförrättnings-formen. är en brist i utredningen. Frågan bör ytterligarebelysas innan den föreslagna modellen antas. 2.39 i : Villkoren förbildande. Av skäl som anförts ovan får det anses vara ett samhällsintresse atl antalet jaktvårds områden ökar. Enligt uppfattning är emellertid det önskade samarbetet mellan delägare saml mellan dem och övriga medlemmar i hög grad beroende av atl det upplevs som frivilligt. Ju fler som har anslutits mot sin vilja desto sämre kommer sannolikt Jakt- och villvårdssamarbelet att fungera och etl Jaklvårdsområde där samarbetet går dåligt kan inte vara något att sträva efter. I sitl yttrande över jaktmarksuiredningens belänkan de Jaktmarker ansåg att nuvarande regler om kvalificerad majoritet (tre fjärdedelar av antalet berörda fastighetsägare företrädande lika stor del av områdets areal) borde gälla även i fortsättningen för bildande av jaktvårdsområde. Med hänsyn till vad anförts vidhåller denna åsikt. Förslagel ger------ möjlighet alt avslå frånden omfat tande omgång en förrättning innebär när en sådan inte bedöms kunna påverka beslutet i fråga om bildandel och även ur andra synpunkter är obehövlig. Uppenbarligen måste prövning härvidlag ulföras med största omsorg. Den enskildes krav pä rättssäkerhet fillgodoses enligt mening genom atl fastighetsägare som har vägande skäl på begäran bör få bildandefrägan hänskjulen lill prövning vid förrättning. På grund av vad som anförts tillstyrker länsslyrelsen förslaget i denna del. Prop.1979/80:180 79 Länsslyrelsentillstyrker förslaget alt kommun, även om den inte är markägare, skall få rättatt ta initiativ till områdesbildning. Det förutsätts att kommunerna kommer attanvända sig av denna rätt främsl i tälorlsnära marker där de kommunalaintressena är särskill starka. Vadgäller kraven på förrättningsman vill understryka att det medhänsyn till uppgiftens art som regel är lämpligast atl han eller hon ärlantmätare eller annars har särskilda fastighetsrättsliga kunskaper. 2.40Jägarnas Riksförbund-Landsbygdens Jägare: ViUkorenför bildande. Förbundetfinner väl fungerande Jaktvårdsområden mycket värdefulla för Jakten ochviltvården. Det får anses vara etl allmänt önskemål atl fler sådana områden kantillskapas. För att ell område skall fungera bra fordras atl del storaflertalet delägare - om möjligt samtliga - har en posiliv inställning tUl områdeloch dess verksamhei. Del är därför mycket viktigt att minsta möjliga tvång användsvid bildande av jaktvårdsområden. Vissl tvång kan dock stundom befinnas nödvändiglför att kunna uppnå bildande av område där detta är särskilt önskvärt. Anledninghärtill kan bl. a. vara stor ägosplittring.