prop · G30397 · 1979-12-31 00:00:00 — Tillgången på kompetent personal för altutveckla mätmeloder och utföra mätningar kan ulgöra en begränsande faktor. Del är dessulom hell klart att ansvariga myndigheter,främsl SSI, med oförändrade resurser inte kommer att kunna medverka i mer änell fåtal av de föreslagna projekien. Del bör observeras alt myndigheterna isina anslagsframställningar endast delvis kunnat ta hänsyn lill det här redovisadesamlade FoU programmet. Se tabeller på följande sidor III KORTFATTAD BESKRIVNING AV PROJEKTEN Radonexhalation från berggrund och jordarter Kunskaper om berggrunden och jordarternas innehåll avradioakliva grundämnen, radonkoncentration i marken inbegripet radontransportmed grundvatten är avgörande för de åtgärder som behöver vidlas för att hindraradon alt tränga in i byggnader. Radondotlerhalten utomhus varierar kraffigtmed väderbelingelserna. Inom dessa områden är forskning och metodutvecklingoundvikligen nödvändig och utredningen föreslår två kortsiktiga projekt (l.loch 1.2) saml ett långsikfigl projekl (6.1). * Projekl l.l avser en sludie av de metoder ochinstrumenl som finns lillgängliga. Målsättningen med detta projekt är - all på kort tidutveckla elt standardiserat mätförfarande för bestämning av olika bergartersoch jordarters radonpotentital, - alt utarbetarekommendationer om vilka minimikrav som ur radonrisk-synpunkl bör ställas påmarkundersökningar i samband med nybyggnad, - alt ta frambasmalerial för planeringen av del långsikliga forskningsprogram som redovisassom projekt 6.1. Projektet bör innefatta val av teslområde, geologiskaundersökningar, meteorologiska och radiometriska studier, kalibrering avradiomelriska instrument saml bearbetning och rapportering. * Anger all projektets finansiering inte är klar. Sammanställning av forskning och utredningsarbetebeiräfTande radon i byggnader kostnad dkr.) SGU, SSI, SGU,SP, Radon ibyggnader, spårning och mätning 2.2 Utveckling av metoder för mätningav 2.2.1 Radonexhalation från byggnadsmaterial 2.2.2 Radondotlerhalt och luftomsättning i bostäder 2.3 Kartläggning av radonhalter inomhusi för bestämning av kollektivdos 2.4 Utveckling av metoder för beräkningeller bedömning av radondollerhalt vid projeklering av byggnad - sammanställningav mätningar i hus SSI har medel att driva projektet fram till 79-12-31Ca har då lagts ned på projektet Radon ibyggnader, hälsoeffekt 3.1 Förstudie för att utreda möjlighetema att genomföraepidemiologiska undersökningar av sambandet mellan radon-exposition ibostäder och lungcancer 0,5-1 år 'eller yrkesmedicinska kliniken vid iLinköping koslnad (tkr.) 3.2 Studier av upptaget miljö och i gruv- miljö - en jämfö- SSI, SIB, för atl minska radon- inst, för byggnadsteknik 4.5 Minskning av halter tet ej finansierad) BFR 4,7Åtgärder för atl minska radonhalten i hushållsvatten 5 Konsekvenser av åtgärder mot strålning 5.1 Utveckling av metoder för jämförelse mellan kostnader och hälsorisker vid olika gränsvärdesnivåer i byggnader 5.2 Konsekvenser av gränsvärden pä olika nivåer för byggnadsmaterial kostnad (1kr.) från och i olika 500 25 SGU SSI i kostnaden för SGU är (behov av en andra (500 50) i etapp I) 6.3 Förändringar i förslag frekvensen av olika panikelslorlekar i luft genom filtrering och dessas belydelse förhälsoeffekten 6.4 Epidemiologisk förslag undersökning av sam bandel mellan radon i bosläder och uppkoms len av lungcancer - huvudsludie (Förstudie se projekl 3.1) 6.5 Venlilationslekniska förslag åtgärder för alt för bällra venlilalionen i självdragsvenlilerade och fläklvenlilerade hus 6.6 Radondollerhall förslag och luftomsältning i andra lokaler än bosläder BFR, plan- SIB verkel plan- SP, SSI, verket, SSI SIB Prop.1979/80:97 66 Metodutvecklingen kan utföras av SGU i samarbele medövriga institutioner som arbetar med forskning och metodutveckling påradonproblem, i första hand med SSI och Studsvik energiteknik AB. Projektetberäknas kunna genomföras på tre mänader, * Projekt 1.2 markens inverkan påradonhalt och gammastrålning inomhus syftar lill alt snabbi klarlägga vilkaradonhalter och vilken gammaslrålning som förekommer i byggnader på särskiltradioakliv mark. Det är nödvändigt atl få kunskap om när risk förförhöjda stråldoser från marken kan förekomma och därmed också om problemetsomfattning i . Bostäder inom områden med geologiska förhållanden som kanmedföra risk för ökade slråldoser p.g.a. t.ex. rödfyr, alunskiffer och särskiltradioaktiva graniter jämförs med bosläder inom områden som inle har särskiltradioaktiv mark. Mätning av radondolterhaller och gammslrålning ulförs ibefinlliga bostäder inom dessa områden. Det behövs sannolikl mätningar i etlpar hundra hus för atl kunna dra säkrare slutsatser om hur markenpåverkar stråldoserna inomhus. Olika grundberdningssätl, grundläggningssäll ochhuskonstruktion bör undersökas för att kunna avgöra vilka tekniska lösningarsom kan vara goda eller dåliga med hänsyn till riskerna för förhöjda stråldoseri bostäder från marken. Erfarenheter och förslag till lösningar av markproblemenkommer också fram vid spårning saml vid pågående planarbele och byggnation.Såväl svenska som utländska erfarenheter och förslag bör tas tillvara i detföreslagna projektet. och bör svara för projektet som kangenomföras av SGU, Studsvik energiteknik AB, SPoch annat organ medbyggnadsteknisk sakkunskap. Kostnader uppkommer främst för mätning avradondotterhaller bl.a. med spårfilm och av gammastrålning. Projektet beräknaskunna genomföras på etl år. Rapport bör föreligga . Radon ibyggnader spårning och mätning SSI bedriver och finansierar forskning ochutvecklingsarbele med kartläggning och mätning av gammslrålning frånradioakliva ämnen i byggnader och byggnadsmaterial. Man saknar dock tillräckligkännedom om radonhalt i olika typer av byggnader och om de parametrar som styrinträngning lill inomhusluften av radon från berg, jord och byggnadsmaterial iolika typer av huskonstruktioner. Följande projekl pågår och finansieras helteller delvis av SSI - Kartläggning av gammastrålningen i bostäder. Den kommer att redovisa bl.a. kollektivdosen till densvenska befolkningen och fördelningen av radioaktivt byggmaterial i 1 400 lägenheter Prop.1979/80: 97 67 - Dosbelaslningtill människan frän gammastrålning i normalmiljö. Rapport väntas ,Den kommer alt redovisa samlad stråldos för 100 personer under viss lidrelaterat lill lyp av bostad och sysselsättning samt gammastrålnivån ibostaden. - Kartläggning avradioakliva ämmen i byggnadsmaterial. - Karlläggning avkoncentrationen av radon och radium i hushållsvallen. Delrapport väntas våren1980. Fortsatt undersökning av vattentäkter kommer att redovisas . - Specialundersökningarav speciella huskonstruktioner, uppspårning och undersökning avstrålningsmiljön sker i samarbele med SIB. Delrapporter utarbetas förnärvarande. Projektet avser uppföljning av ny teknik avseende uppvärm ning ochventilation. - Pilotstudie avupplaget av radondöttrar i människan samt de parametrar som påverkar upptaget.Studien genomförs med helkroppsräknare. Preliminära resultat kommer attredovisas . De nya projekt som är mest akuta är utveckling avmätteknik och kartläggning av radon och radondolterhallen i inomhusmiljöer. *Projekt 2.1 kalibreringsverksamhet avser jämförelse av elt instrument mol enstandard, s.k. normal, för att dess skala skall kunna graderas. Sådanakalibreringar kan utföras under olika betingelser som tex. varierandeluftfuktighet, tryck och temperatur samt vid olika strålkvaliteer. Den normal,som man utgår ifrån skall också ingå i internationella jämförelser. Dennaverksamhel bör regleras av lagen om riksmätplatser mm., utfärdad den 13december 1974 (SFS 1974: 897). Utbyggnad av en dylik verksamhet innehåller forskning ochutveckling. Utredningen anser atl SSI bör ha etl ansvar inom detta område. Tidsåtgång för alt bygga upp denna verksamhet beräknastill ca. molsvarande tre manår. Projekien under 2.2 utveckling av mätmetoder, avserkartläggning av var, hur och när prov skall tas. Speciellt för radon är dettaelt stort problem, eftersom radonhalten påverkas av många faktorer. Mätmetodermåste därför ulvecklas för varje tillämpning bl. a. för att få fram standardiserademetoder för tillämpning av gränsvärden. Tillverkare har inte alltid undersökl alla faktorersinverkan på ett instrument. Ofta är tillämpningen så varierande att man införvarje nytt projekt måsle undersöka inslmmenlels egenskaper. När olikainstrument används i samma fillämpning på många olika håll måste jämförandemätningar ulföras för alt mätresultaten skall kunna jämföras. Detta gäller bådeinom landet och internationellt. Mätning av radondöttrar inomhus sker i huvudsak med tvåmetoder, nämligen spårfilm och filter. Ulredningen har begärt särskilda medelur kommittéanslaget för alt snabbt klarlägga olika spårfilmers känslighet i Prop.1979/80:97 68 En noggrannare karlläggning avolika miljöfaktorers inverkan på mätresultat är sedan nödvändig för attfastställa mätme-todik vid den kartläggning av hus med höga radondotlerhaltersom kommunerna startat och klarlägga de begränsningar som kan finnas för metodenstillämpning vid kontroll av gränsvärden. Det är känt för ulredningen alt fysiska institutionen vidLunds universitet lill BFR och slyrelsen för teknisk utveckling (STU) inlämnatansökan om projektanslag för vidareutveckling av melod för mätning av radon ibosladshus med plastfilm. Enligt utredningens uppfattning bör en sådanundersökning inte genomföras förrän resultatet av den av utredningenfinansierade känslighetsbedömningen av spårfilm föreligger. Projekl 2.2.1, radonexhalation frän byggnadsmaterial avserutveckling av metod för mätning av radonavgång från byggnadsdelar. Projektetplaneras f. n. av BFR och SP. Rapport väntas ijuli 1981. Projekt 2.2.2, radondotlerhalt och luftomsättning ibostäder avser utveckling av metod för samtidig mätning av radondotlerhalt ochluftomsättning i bostäder. Projektet pågår inom SP. Projektetfinansieras av Nordlesl och SP. Rapport vänlas . * Projekt 2.3 avser karlläggning av radonhalterinomhus i för bestämning av kolleklivdos. Enligl de begränsade undersökningar av ra don och radondöttrar i bosläder som ulförts av SSI, delvis i samarbele med SIB, beräknas radonhalten i bosläder ha fördubblats . kan den ha ökal . För att bedöma behovet av ålgärder för atl hålla den samlade befolkningsdosen på en acceptabel nivå är det nödvändigl all utföra en landsomfattande under sökning av radohalter i bostäder grundat på ett statistiskt urval och nog grant specificerade mätförhållanden. Instrument för att genomföra en så dan undersökning har utvecklats och byggts på SSI av personal anställd på SSI: s forskningsmedel. Institutet har dock inte medel alt behålla personal och därmed slutföra undersökningen. Projektet kan utföras inom SSI. den beräknas lill för två forskare, dvs. SSI beräknas ha lagl ned ca . * Projekl 2.4 avser utveckling av metoder förapproximativ beräkning eller bedömning av radondotlerhalt vid projeklering av byggnad. Av utredningen föreslaget radiumindex för byggnadsmaterialbeskriver inte radonavgivningen från byggnadsmaterialet och medför inte helleratt hänsyn behöver tas till andra radonkällor såsom mark och hushållsvatten.Det primära måsle vara alt se till alt radondotterhalten inomhus hålls på enacceptabelt låg nivå. För atl åstadkomma detta krävs redan iprojekle-ringsskedet hjälpmedel lill att beräkna radondotlerhalten. Enberäkningsmetod byggd på omfattande undersökningsmaterial är då elt lämpliglhjälpmedel. Beräkningsmetoden måste med hjälp av formler eller diagrambaseras på Prop.1979/80:97 69 kunskaper om bl.a. byggnadsmaterialens radonavgivning,olika ytskikts radonhindrande egenskaper, radonavgivning från aktuell mark ochbyggnadstekniska åtgärder för att nedbringa radoninträngning. Bedömningsunderlaget kan tas fram genom att tillgängligamätdata sammanställs och databehandlas. Detta ställer stora krav påredovisning av de mätningar som fortlöpande görs. Redovisningen kan avseradondotlerhalten i luften,venlilalionen, byggnadsmaterialens och markensradioaktivitet och byggnadens utformning. Resultaten redovisas i en"katalog". Beräkningsmetoden kan utarbetas exempelvis av enhögskoleinstitution under ledning av planverket och SSI. Bedömningsunderlagel kan tas fram av en konsult underledning av planverket och SSI. Medel för att utarbeta beräkningsmetod saknas förnärvarande. Framtagningen av beräkningsunderlaget finansieras av planverket. Rapport angående beräkningsmetod beräknas föreligga ijanuari 1981. Belräffande bedömningsunderlagel kommer delresultat atl föreliggasenasl . Radon i byggnader - hälsoeffekt Utredningen har samlat en grupp forskare inom landet föralt få kunskapsläge och forskningsbehov belyst i fråga om epidemiologiskaundersökningar av sambandet mellan radonexposition i bostäder och lungcancer.Gruppen har också diskuterat andra frågor som rör sambandet mellan strålning ibosläder och andra negaliva hälsoeffekter. Nuvarande kunskaper om riskerna bygger främst påepidemiologiska undersökningar av lungcancerförekomsten hos gruvarbetare somutsatts för höga radonhalter i gruvor. Det finns inga kända undersökningar ulomlands, som belysersambandel mellan radon i bostäder och lungcancer. Gruppen rekommenderar i första hand att en pilotundersökningav sambandet mellan radon och lungcancer inleds så alt ett förslaglill en större undersökning kan läggas fram . * Projekl 3.1 avser en förstudie för atl utredamöjligheterna alt genomföra epidemiologiska undersökningar av sambandet mellanradon i bostäder och uppkomslen av lungcancer. Det kortsiktiga kunskapsbehovet måste förbättras genom s.k. retrospektiv (ålerblickande) sludie av sambandet mellan förhöjdaradonhalter i bosläder och lungcancerförekomsl hos de boende. Frånmelodsynpunkl är en sådan undersökning mycket svår att genomföra. Den ärförknippad med både prakliska och leoreliska problem. Metoden vid förstudien är alt genom intervjuer medpatienter med nydiagnoslicerad lungcancer kartlägga hur de bott tidigare ochhärigenom möjligen också få etl mått på den radonhalt de utsatts för. En gruppsom bott i hus med höga radonhalter jämförs med en grupp som bolt i hus medlåga halter. Prop.1979/80:97 70 Vid studien bör man också la hänsyn lill andra faktorersom kan vänlas öka riskerna för lungcancer. Rökning, yrkesarbete utanför hemmeloch tätorlsmiljön kan vara sådana faktorer. Förstudien bör göras för att ulreda om metoden kanlillämpas i elt fullskaleprojekl. Förstudien bör genomföras som ett gemensaml projekl medomgivningshygieniska avdelningen vid som koordinator.Förarbetet behövs samarbele bl a. med lungklinikerna. Projektet beräknas kunna genomföras på etl halvt lill ellår. * Projekt 3.2 avser sludier av upptag av radondöttrar i människan. För att bedöma riskerna från inandning av radondöttrar ärdet väsenlligt atl få reda på hur stor del som las upp i lungorna. Ellpilotprojekt där människor efler vislelse i en bostad med höga radonhalter mätsi en helkroppsmäiare pågår på SSI och har visal goda möjligheler lill studierav faklorer som påverkar upplaget i lungorna. Andelen inandade radondöttrar,som fastnar i lungorna, tycks i hög grad bero på luftens karaktär t. ex. dessfuktighet. tillgängliga riksuppskattningar grundas på studier avgmvarbetare. Del är därför väsentligt atl den pågående undersökningen omupptaget av radondöttrar i bosladsluft utvidgas till atl även omfaltagruvarbetare. förutsätter utveckling av en portabel lungmätare eflersomradondöttrarna i lungorna måste mätas inom någon timme efler exponeringen. Projektet kan genomföras av SSI, som driverell försök i lilen skala. Tidsåtgången beräknas till elt år. Byggnadstekniska åtgärder för att förhindra radon i bosläder Projekt 4.1 har till syfte alt genom fullskaleförsök finnalösningar som är byggnadslekniskt lämpliga och ekonomiskt möjliga förall i befintliga hus minska radonhalten till acceptabel nivå. Projektetomfallar såväl småhus som flerfamiljshus. Projektet finansieras av byggforskningsrådet. Arbelelbedrivs i samarbete med SIB och SSI. Rapport beräknas föreligga i millen av år1980. Projekt 4.2 avser atl undersöka möjligheterna all begränsaradonavgång från undergrund i ny bebyggelse. Projeklel finansieras av BFR och arbelel drivs i samarbelemed och lekniska högskolan iStockholm. Rapport beräknas föreligga . Projekt 4.3, som är en förstudie, avser alt klarläggasjälvdragsventila-fionens funktion i 3-våningshus. I hus med denna lyp avventilation bestäms luftomsättningens sloriek främst av de yttreväderbetingelserna. Studien avser atl belysa variationen i ventilationen underårets olika månader, mellan olika hus och mellan lägenheler i elt hus. Prop.1979/80:97 71 Projektet ulförs och finansieras av SIB i samarbete medSSI som dellar i en mindre del. * Projekt 4.4 avser att ulreda om radon kanöverföras från frånluft till tilluft via värmeväxlare. Myndighelerna har och kommer med slor sannolikheläven i fortsättningen alt i första hand rekommendera förbällrad ventilation föratt sänka höga radondolterhaller inomhus. Inslallalion av värmeväxlare kandärvid föreslås. Vissa värmeväxlare är så konstruerade att föroreningar ifrånluften kan överföras till tilluften. Om radon överförs från frän- lilltilluft i dessa kan befaras atl radondolterhaller i vissa fall ökar inomhus!Projektet kan genomföras av SIB och SP. Tidsåtgången för projektet beräknastill . Projekt 4.5 avser atl studera elektrofilters förmåga altfånga radondöttrar i bosladsluft. Minskad vädring i energisparsyfte ökar radonhalten ochdärmed radondöttrar i inomhusluften. Projektet syflar lill all undersökamöjligheten alt rena luften med avseende på radondolterhallen med en enkel typav elektrofilter. Projektet finansieras av BFR och genomförs vid lekniska högskolan i . Rapport från den första elappen av studien, som avseruppnåelig reningsgrad, beräknas föreligga . Projekl 4.6 avser all spåra vattentäkter med särskilt högaradonhalter. Som lidigare redovisats kartlägger SSI koncenlralionen av radonoch radium i vissa (slörre) vattentäkter. Denna spårning bör utvidgas lill atl omfatta ett störreanlal vattentäkter, vilkel kräver medverkan av SGU. Medel för SGU:s medverkansaknas . Spårningen beräknas vara avslutad . Projekt 4.7 avser atl utreda vad som händer med vattnetsradonhalt under distributionen lill konsumenten saml vilka ålgärder somerfordras föratt minska radonavgången från vatten vid lappslällen. Projeklel kan genomföras vid tekniska högskolaoch kommer att finansieras av BFR. Rapport beräknas föreligga . Konsekvenser avålgärder mol strålning * Projekt 5.1 avser att utarbeta meloder för jämförelsemellan kostnader och hälsorisker vid olika gränsvärdesnivåer i byggnader. Defaklorer som bör ingå i denna sammanvägning är 1. byggnadsbeståndetssammansällning. 2. radonhall iolika lyper av byggnader på grund av byggnadsmaterial, 3. inträngning avradon från berg och jord i olika byggnadstyper. 4. radon inomhusfrån hushållsvallen. 1979/80:97 72 5. hälsoeffekt vid olikagränsvärdesnivåer, 6. effekl av och kostnad för olikaåtgärder för att nedbringa radonhalten till vissa värden, och 7. statligt stöd för ålgärder. Arbetetmed metodutveckling bör starta för att möjliggöra anpassning avpägående och planerad forskning och utveckling till de krav som den slutligautvärderingen ställer. Tidsåtgångenför projektet beräknas lill . * Projekt 5.2 avser alt klarläggakonsekvenser för byggnadsmaterialindustrin av gränsvärden på olika nivåer förbyggnadsmaterial. Deprovisoriska gränsvärdena för byggnadsmaterial har uttryckts i radiumindex ochgammaindex. I del fortsatta utredningsarbetet skall klariäggas hurradondotterhalten i bostäder kan relaleras till dessa begrepp (projekt 2.4). Detär önskvärt att använda så lågaktiva byggnadsmaterial som möjligt för altgammastrålning och radondotlerhalt inomhus inte skall erhålla onödigt högavärden. Byggnadsmalerialsgammaslrålning,radiumhall och radonavgång bör karlläggas. Kartläggning bör ske av förekommandetakter för råvaror för byggnadsmaterial för alt spåra takter med särskilt högradioaktivitet. Takter aktuella för undersökning är bl. a. grusläkler,stenbrott för produktion av ballast till belong saml lerlag för tillverkningav tegel. Eflerkartläggningen analyseras konsekvenserna vid olika tillåtna nivåer pågränsvärden för byggnadsmaterial. Projektetbör genomföras av byggmaterialindustrin i samråd med planverket och SSLKartläggning av byggnadsmaterials radonavgång kommer att utföras av SP (projekt2.2.1). Kartläggning av råmaterial bör ske av SGU i samråd med SSI. Tidsåtgångför projeklel beräknas till ca elt år. * Projekt 5.3 avser utveckling avmetoder för att beräkna konsekvenser för markanvändningen vid olikagränsvärdesnivåer. Radonulredningens förslag till gränsvärden för mark innebärreslriklioner och villkor för bebyggelse av mark med särskill högradioaktivitet. Innan utförligare bestämmelser och rekommendationer förmarkanvändningen ges måste konsekvenserna av olika restriktioner och villkoranalyseras. Erforderiiga delutredningar härför är bl. 1) Omfattningen av berörda områdeni regioner med tätbebyggelse vid olika gränsvärdesnivåer. Studium avgeostrålningskarlor i skala 1:50000. 2) Insamling av erfarenheter frånkommuner, vilkas planläggning och markanvändning påverkats av restriktionerbeträffande strålfarlig mark. 3) Villkor för bebyggelse påstrålfariig mark vid olika byggnadslekniska skyddsåtgärder. 4) Villkor förannan markanvändning än för grundläggning av byggnader. Exempel: tomtmark,parker och grönområden, anläggningar såsom gator, vägar och flygplatser,jordbruksmark, friluftsområden. 5) Piantekniskakonsekvenser i olika skeden av planprocessen - från planering av jungfruligmark lill utbyggnad av planerad och delvis bebyggd mark. 6) Juridiska ochekonomiska konsekvenser av ändrad markanvändning. 7) Psykosocialakonsekvenser, l. ex. vid tillämpning av skilda gränsvärden för mark i ny ochbefinllig bebyggelse. 8) Hälsoeffektervid olika gränsvärdesnivåer. En projektgrupp med representanter för planverket,socialslyrelsen och SGU bör leda projeklel. Som utredningsman anlitas forskareeller konsult. Projektet kan genomföras . Detta långsikliga () forskningsprojektavseratt undersöka frågeställningar som gäller för sambandet mellanberggrundens och jordlagrets innehåll av radioaktiva ämnen, radonavgången frånberggrunden och jordlagret, transporter av radon genom marken och radonhalteni luften ovanför markytan. Fördjupad kunskap om dessa frågeställningar avseendesvenska förhållanden är nödvändig för att kunna ge anvisningar om radonproblemvid framlida markanvändning för bostadsändamål och för alt kunna vidta ålgärderför att förhindra radon från alt tränga in i byggnader. Undersökningarna skallomfatta långa försöksserier samt jämförelser med forskning i andra länder.Resultatet från undersökningen kan kompletteras med en s. k. pilotstudie föratl ge underlag för en beräkning av den samlade stråldosen lill befolkningen avradon i utomhusluften. Frågeställningar som skall undersökas är: - Berggrundensoch jordarternas betydelse för koncentrationen av radon och radondöttrar iinomhusluften - geologiska,fysiska och kemiska faktorers belydelse för radonexhalation och radontransport - utveckling av instrument och mätmetoder. Projeklel skall innefalta följande punkter: Geofysiska,icke radiometriska, mätningar Utveckling avradiometriska metoder och instrument Projektet avses att utföras av SGU och Meteorologiskainstitutionen i i långtgående samarbele med övriga institutioner somarbelar med forskning på radonfrågor, i första hand SSI. Prop.1979/80:97 74 kontakter tas med de /(= Nuclear EnergyAgency/ lAEA = ) organisationer som SGUsamarbelar med inom projeklel "Gases in uranium exploration". Resultatenfrån projektet kan successivi avrapporleras. Tidsåtgången för projektet beräknas till mellan elt . Osäkerheten i tidsangivelse beror på svårigheter att förutsäga hurstort behovet av mätningar är för att fastställa sambandel mellan radonavgångenfrån marken och radonhalten i utomhus- och inomhusluften.