prop · G303103 · 1979-12-31 00:00:00 — De resultat som har uppnåtts med civil commitmenlsy-slemet i haruppgetls vara förhållandevis goda, även om behandlingen långl ifrån alltidlyckas. Frågan om införande av kontraklsvård i som påföljdför personer som har begått brott har behandlats av utredning ompsykiskl avvikande i betänkandet (SOU 1977:23) Psykiskt störda lagöverträdare.I beiänkandei har föreslagils all en försöksverksamhel genomförs i syfte atlunderiälla ett slutligt ställningslagande lill frågan. En sådan försöksverksamhelplaneras nu vid i . Den lagtekniska regleringen avförutsättningarna för en sådan försöksverksamhel prövas f.n. inomjustitiedepartementet. Ytterligare bör nämnas att chefen försocialdepartementet har tillkallat en särskild utredare (1979:02) meduppdrag att pröva frågan om kontraklsvård av missbrukare av alkohol ochnarkotika. Den redogörelse som jag nu har lämnal har syftat endasttill atl presentera de frågor som bör bli föremål för ell närmare studium avkommittén. F.n. saknas tillräckligt underlag för att bedöma om någon ellernågra av de alternativa sanktioner som förekommer i olika främmande rättssystemöver huvud tagel går att införliva med svensk lagstiftning. Kommiitén börinleda sill arbete i den nu aktuella delen med all pröva de allmänna ochprincipiella förutsättningarna för atl införliva en eller möjligen två av denya sanktions-formerna med svensk lagstiftning. Först därefter bör kommitténbelysa de l)elIIJu:8 Skr 1979/80:103 64 praktiska och organisaloriska frågor som i så fall blirakluella. Kommittén bör vara oförhindrad all la upp även andrafrågor som aklualiseras under ulredningsuppdragel. Under arbetels gång bör även utvecklingen på områdel iNorden i övrigt beaklas och tillfällen alt uppnå rättslikhet las lill vara. Kommilléns uppdrag blir omfallande. Del är samiidigiangelägel all Ulredningsarbelet bedrivs skyndsami. Som jag redan har börkommillén med förtur kunna la upp frågan om en effekiivisering av påföljdenskyddslillsyn och redovisa resulialel av sitt arbete i denna del särskilt. Jag har redan påpekat viklen av alt kommillén arbelarunder nära samverkan med den kommillé för prövning av frågor om fängelse ochkriminalvård i anslali som regeringen förut denna dag har bemyndigal mig alllillkalla. Vidare bör kommiitén samråda med den särskilda uiredare som avchefen för socialdepartemeniei har tillkallats för all pröva frågan omkontraklsvård. Kommillén bör även i övrigl samråda med andra kommittéer somprövar frågor som har anknytning lill dess uppdrag. Kommilléns arbele börbedrivas under .samråd med personalorganisationerna för de anställda inomkriminalvärden. Jag vill avslulningsvis erinra om vad som sägs i de påföredragning av chefen för budgeldepartemenlet beslutade tilläggsdirektiven(Dir. 1978:40) till samtliga kommittéer och särskilda utredare angåendefinansiering av reformer. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemsläller jagall regeringen bemyndigar chefen för justiliedeparlementet atl lillkalla en kommillé med högsl sex ledamöter meduppdrag att pröva vissa frågor om kriminalvård i frihet m.m. atl utse en av ledamöterna all vara ordförande atl besluta om sakkunniga, experler, sekrelerare och annalbilräde åt kommillén. Vidare hemsläller jag alt regeringen föreskriver allkosinaderna för ulredningen skall belasla andra huvudtitelns kommilléanslag. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Delegation för planering och uppföljning avförsöksverksamhet med s.k. kontraktsvård av narkotikamissbrukare som har begåttbrott Departementschefen, slalsrådel , anför. har anlagil en tidsbegränsad lag(1979:661) med vissa bestämmelser om handläggningen av brottmål i anslutningtill försöksverksamhel på narkomanvårdens område (prop. 1978/79:182, JuU1978/79:39, rskr 1978/79:412). Lagen avses ge slöd för en försöksverksamhet meds.k. kontraklsvård av narkotikamissbrukare som har begått broll. Den iräder ikrafl den 1 seplember 1979 och gäller lill ulgången av . 65 Komniittéer:Justitiedepartementet Del II Ju:8 Den nva lagen ger domstol möjlighet att, när det i mål omansvar för brott är utrett atl den lilllalade vancmässigi missbrukar narkotika,förklara målet vilande i avvaktan på resultatet av narkomanvård enligtsiirskild behandlingsplan som den tilltalade har förklarat sig villig attundergå. Som yllerligare föruisäiiningar för ell sådanl beslul gäller all dentilltalade vid huvudförhandling har erkänt gärningen eller övertygandebevisning därvid har förcbragts om alt han har begått den samt atl resultatetav vården kan antas få betydelse för valet av brottspåföljd. Målet skall ålerupplasbl.a. om den lilllalade inte följer behandlingsplanen eller om han har begåltnytt broll och rätten inte finner del olämpligt all återuppta målet. Har måletinte återupptagits lidigare, skall det alltid las upp snarasl efter det att ettår har förflutit från beslulel om vilandeförklaring. Den planerade försöksverksamheien syflar sålunda lill altbereda vård ål en del av de narkotikamissbrukare som har överlygals om brolloch väljer vård i stället för den frihelsberövande påföljd som annars kunnatpåräknas. Behandlingen skall inledas med en vistelse på narkomanvårdsklinikenvid . skerinledningsvis medicinsk hälsokontroll och behandling av missbrukaren. Vidareplaneras verksamhel med lerapeuliskl syfte som l.ex. gruppsamtal, fvsiskträning och åtgärder för atl få med missbrukaren i olika sociala sammanhang.Efter sjukhusvistelsen förs palienlen över lill öppen värd. Han får därvid bo isilt hem men skall tvä gånger infinna sig vid sjukhus i län för rådgivning och för kontroll genom urinprov av all han ärdrogfri. Försöksverksamheien avses omfalla ca 50 fall . Med anledning av regeringens prop. 1978/79:182, variförslag lill den aktuella lagstiftningen förelades , föreslogs imolion 1978/79:2671 all försöksverksamheien skulle ledas av en särskildledningsgrupp med parlamentariskt inslag och med lillgång lill juridisk ochmedicinsk experlis. I yttrande lill justitieulskoltet över proposilionen ochmotionen underströk socialutskottet, med hänvisning lill förslagel i motionen,vikten av atl frågan om planeringen och uppföljningen av försöksverksamhetenägnas slor uppmärksamhel. Del planerade projektet är enligt socialutskoliel avsådan art och berör så många olika myndighelers verksamhetsområden all slarkaskäl talar för alt en särskild delegaiion med polilisk förankring och medlillgång lill juridisk, medicinsk och social sakkunskap lillsalts för att deltai planeringen av verksamhelen. ha insyn i dess genomförande och följa uppresultatet av projektet. Enligt socialulskollets mening är del vidare avrättssäkerhets- och iniegriletsskäl viktigt med den insyn och koniroll som kanerhållas genom en sådan delegation. Om verksamheten skulle utökas till andraorter eller regioner framslår del enligi soeialulskollet som än mer angelägelall en särskild delegaiion dellar i planeringen och samordnar verksamheten.Delegationen bör enligt socialutskoliel lillsättas så snabbt som möjligt, säatl planeringsarbetet kan inledas före den tidpunkt, den 1 seplember1979. då projektet är avsett all sällas i gång. I sill betänkande med anledning av proposilionen och demotioner som väckts i anslulning därtill instämde juslitieulskollel i alll väsentligli vad socialutskottet sålunda hade anförl. Den förordade delegalionen borde ienlighel med vad som hade angetts av socialutskottet della i planeringen avverksamheten, ha insyn i dess genomförande och följa upp resultatet.Juslitieutskotlel framhöll dock all den direkla ledningen över verksamhelen isedvanlig ordning måsle åvila projektledaren. 1 sami Nr 103 DelllJu:8 Skr 1979/80:103 66 uttalat har som mening givils regeringen tillkänna. En delegaiion av det slag som avses i beslutbör nu tillkallas. Den bör ha ställningen av kommitté. Några särskilda direkliv utöver dem som framgår av detakluella riksdagsbeslutet torde inte behöva meddelas. Jag vill dock fästauppmärksamheten pä vad som i prop. 1978/79:182 (s. 9) har uttalats om allförsöksverksamheien kan väntas bli av stort värde dels för den särskildauiredare (S 1979:02) som har till uppdrag att pröva den allmänna frågan omkontraklsvård för missbrukare av alkohol och narkolika, dels för den kommitté(Ju 1979:05) som har lill uppgift atl pröva frågor om kriminalvård i frihei ochalternativ lill frihetsstraff. Den förstnämnda av dessa utredningar tordevisserligen, såvitt nu kan bedömas, ha avslutat silt arbete redan innan ensnågra preliminära resultat från den nu aktuella försöksverksamheten föreligger.Del är emellertid önskvärt att delegationen under inledningsskedet av sillarbele håller kontakt med båda de utredningar som har nämnts . Jag vill slutligen peka på atl del i prop. 1978/79:182 (s.10 och .54) har förutsatts alt den aktuella försöksverksamheien skall bedrivasinle bara enligt den nya lagstiftningen utan också med slöd av 34 § lagen(1974:203) om kriminalvård i anstalt. Del föreskrivs där all inlagen, som genomvistelse utanför anstalt kan bli föremål för särskilda åtgärder som kan antasunderlätta hans anpassning i samhället, får medges att vistasutanför anstalten, om särskilda skäl föreligger. Till den delförsöksverksamheten bedrivs med tillämpning av delta lagrum har den dockförutsatts undergå de modifieringar som föranleds av gällande regler och praxisi fråga om s.k. 34 §-placeringar. Även denna del av försöksverksamheten böromfattas av delegationens uppdrag. Delta avses självfallel inte rubba delansvar och de beslutsfunktioner på områdel som åvilar kriminalvårdsstyrelsenoch kriminalvårdens nämnder. Med hänvisning till vad jag har anfört nu hemställer jagall regeringen bemyndigar chefen för att tillkalla en kommitté med högst sex ledamöter meduppdrag atl della i planering och uppföljning av försöksverksamhet med s.k.kontraklsvård av narkotikamissbrukare som har begått brott, alt utse en av ledamöierna atl vara ordförande, att besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annalbiträde ål kommiitén. Vidare hemställer jag atl regeringen föreskriver attkostnaderna för utredningen skall belasta andra huvudtitelns kommilléanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. 67 Kommittéer:Justitiedepartementet Del II Ju:9 Utredning av den fortsatta fastighetsdataverksamheten Departementschefen, slalsrådel Wikslröm, anför. pågår arbele med alt införa automatiskdatabehandling (ADB) inom fastighetsregislreringen och inskrivningsväsendet.Arbetet går tillbaka på principbeslut (fastighetsregislreringen) och (inskrivningsväsendel). Med stöd avriksdagens beslut togs ett system, driftsystem I, ibruk i län. Detta är ett terminalbaseral, centralt syslem, i vilketfastighetsregistrel (FR) och inskriv-ningsregistrel (IR) är samordnade itekniskt hänseende. Införandel av ADB inom fastighetsregislreringen ochinskrivningsväsendet har utretts i olika omgångar. Förutom de uiredningar somlåg till grund års principbeslul har sålunda verksamhelenunder utretts av faslighetsdatakommillén (FADAK), som hade iuppdrag att pröva frågan om riksomfattande syslem för faslighelsregistreringenoch inskrivningsväsendet, FADAK lämnade i seplember 1976 belänkandet (SOU1976:56 oeh 57) Fastighetsdata. På grundval av betänkandet och remissyttrandenaöver detta lade regeringen höslen 1977 fram proposition (1977/78:15) medförslag lill ändrade rikllinjer för faslighetsdataverksamheten. De av riksdagengodkända (CU 1977/78:5, rskr 1977/78:134) riktlinjerna innebär all under enförsia elapp, som omfallar tiden t,o.m. /82, skilda syslem förFR och IR skall skapas genom utbrytning ur driftsystem 1. Den hittillsvarandeverksamhelen med driftsystem 1 skall emellerlid fortsätta i Uppsalalän och utvidgas till delar av och . När de skildasyslemen slår klara att tas i bruk skall de uppgifter som har tagils in idrifisyslem 1 föras över lill de skilda systemen. Under denna första etappberäknas drygl 600.000 fastigheter kunna överföras till de nya ADB-systemen.Beträffande det närmare innehållet i övrigt riksdagsbeslut hänvisarjag lill propositionen och ulskolisbelänkandel. Jag vill emellerlid särskilterinra om atl i den nyssnämnda proposilionen om ändrade rikllinjer förfaslighetsdataverksamheten förutsattes atl visst kompletterandeutredningsarbete skulle bedrivas under den försia elappen. Utredningsarbetetborde enligt propositionen inledas med alt (), och lantmäteriverket (LMV) fick i uppdrag atl skyndsamtlämna syslemförslag för de nya skilda systemen. Under loppet av den förstaelappen borde också mera långsiktigt utredningsarbete ulföras. Detla skulleavse bl.a. lämplig omläggningstakt för senare etapper, frågor omregionalisering och integritet samt organisaloriska frågor. Efter regeringens uppdrag har CFD, och lämnat rapporlen "Syslemförslag. Skilda system förfaslighets-och inskrivningsregister- ulbrytning ur driftsyslem 1".Rapporlen har remissbehandlais. En utförlig redovisning av rapporten ochremissbehandlingen återfinns i proposilionen (1978/79; 114) med förslag lillanslag för CFD för /80. I den proposition som har sagts sist har jag förordat allarbelel under den första etappen fullföljs med vissa närmare angivnapreciseringar. Jag har också uttalat atl utredningsarbetet borde sättas i gångså snart som Delllju:9 Skr 1979/80:103 68 lagil ställning till propositionen saml lill dendalapoliiiska propositionen (1978/79:121) Användningen av ADB istatsförvaltningen. Sedan nu har tagil ställning lillanslagsproposilionen (CU 1978/79:36, rskr 1978/79:358) och lill dendalapolitiska propositionen (FiU I978/79:.M. rskr 1978/79:339) vill jag ta uppfrågan om det fortsatta utredningsarbete som enligt vad jag har förutskickatbör ske genom en kommillé med parlamentarisk förankring. Det utredningsarbete som förestår bör ske utifrån deutgångspunkter som har angetls av slalsmakterna beträffande dalapolitiken islort samt faslighetsdataverksamheten. Jag vill inledningsvis erinra om huvudpunkterna icivilulskollels belänkande med anledning av anslagsproposilionen. Civilulskollel framhöll all del för sin del inle hade haflanledning alt i del sammanhanget ingå i en omprövning av 1978 årsprincipbeslut. Enligt utskottets mening hade inte användarsynpunktertillräckligt belysts vid behandlingen av rapporten. En sådan belysning lordeknappasl bli fullsländig om inle användarna gavs möjlighet att la del även avde lösningar som den avsedda kommittén skulle lägga fram. Härtill kom atlfrågorna om hur de nya, skilda syslemen skulle lillgodose samhällsplaneringensbehov av dala inle behandlats i annan mån än vad den tekniska genomgången avolika syslemavsnili föranledde. Effekterna av en syslemdelning enligt propositionsförslagethade enligt utskotlel inle belysls tillräckligt för atl delningsål-gärderskulle fä börja vidlas. gällde bl.a. följderna av ell sådanl beslut ifråga om förläggning av driften lill en eller tvä dalacenlraler eller enfaklisk regionalisering. hörde också en konkretisering av de frågor somhade samband med utbyggnad och ulnyttjande av etl allmiini dalanät. Utskottetvar inte heller övertygat om all samtliga anförda principiella dalapolitiskaöverväganden hade tillräcklig tyngd när del gällde befintliga syslem och systemsom i slora delar Ijänade syftet atl ge offentlighet och tillgång lill deingående uppgifterna. Denna tveksamhet förenades enligt utskotlel med den i sakobestridda uppfatlningen all nuvarande syslem fungerade väl och atl en delningvar en i prakliken oåterkallelig bindning. Däremoi var en delning möjlig altgenomföra även av ell avsevärt utvidgat driftsyslem I. borde därförinte beräkna medel för några fakiiska delningsåtgärder förrän en merafullsländig redovisning getts av de handlingsalternativ som slod lill buds.Detta förutsatte att den aviserade utredningen först borde göras sä atl därpågrundade ställningstaganden till bl.a. konkreta regionaliseringsalier-nalivkunde presenteras för . Utskottet förutsatte att utredningsarbetetskulle ske skyndsami och i konlakt även med användarintressena. - Vad utskottetsålunda anfört om att ålgärder för all verkställa en delning nu inle bordeföretas gav regeringen lill känna. Vad härefter gäller den dalapolitiska proposilionen hardäri angetls vissa allmänna ulgångspunkler för användningen av ADB inom statsförvaltningen.De grundläggande utgångspunkterna har godlagils av . De lankegångarsom låg bakom principbeslul om faslighetsdataverksamheten liggerenligt min mening väl i linje med vad som har anförts i den datapolitiskapropositionen. Som jag har nämnl bör utredningsarbelel ske utifrånbl.a. de utgångspunkter som har angetls i den dalapoliiiska propositionen ochunder riksdagsbehandlingen av densamma. Jag skall närmare peka på några avdessa. ADB är enligt den dalapoliiiska proposilionen elt viktigthjälpmedel i myndighelernas verksamhel. Ansvarei för användningen av ADB bör 69 Kommittéer:Justitiedepartementet Del II Ju:9 normalt knytas lill den myndighet i vars verksamhet ADBanvänds. Detta gäller även systemutvecklingen och datordriflen. Systenuilvecklingcn bör ske gemensaml för slalligaverksamheter som förekommer i hela landet. innebär dock inte atl allaregionala eller lokala enheter behöver ha samma datorstöd. Man kan l.ex. tänkasig olika lösningar för stora och små enheler. Ansvarei för uiveckling avADB-syslem bör läggas på de myndigheler som ansvarar för resp. verksamhel.Myndigheler med omfattande användning av ADB bör i regel ombesörja en stor delav själva utveckling.sarbetet med egen personal. De kan och bör dock inlesiräva efter att klara all syslemulveckling på delta sätl. Det kan bli dyrt allbygga upp hell individuelll utformade ADB-system. Där del går bör man därförulnyllja de delvis färdiga syslem och program av olika slag sommaskinleveranlörer. konsullföretag m.fl. lillhandahåller pä marknaden. När det gäller utformningen av datordriflen bör två huvudprincipervara vägledande vid framtida ställningstaganden. Dalordrifi som är av slörreomfattning bör i försia hand ske för varje verksamhel eller ADB-syslem för sig(dedicerad eller myndighetsspecifik drifl). bl.a. med lanke pä kraven påsäkerhet, såväl i fråga om rimlig känslighet för störningar som i fråga omintegrilelsskydd. Det är vidare ofta enklare att förändra och utvecklaADB-syslem som drivs på angivet säll. Personalen får också bäitre möjligheteratl påverka syslemen än vid samordnad drifl för skilda myndighels-områden. Denandra huvudprincipen är spridning av datordriflen. De lekniska och ekonomiskaförutsättningarna för atl sprida datordriften inom en verksamhet blirfortlöpande bälire. Cenlraliserade drifllösningar har svagheier, inle minst ifråga om säkerhet och sårbarhet. Härtill kommer atl spridningen harregionalpoliliska fördelar. Hur myckel datordriflen bör spridas i varje enskillfall är en avvägningsfråga där fördelarna får vägas mol bl.a. dekoslnadsmässiga konsekvenserna. De båda angivna huvudprinciperna bör enligt dendalapoliiiska propositionen gälla för driften av nya ADB-system. Ändringar avredan befiniliga ADB-syslem får ske med noggrann planering och i en väl avvägdlakl. Av ekonomiska skäl är del angelägel atl gjorda invesleringar får ellrimligl utnyttjande. Av hänsyn lill personalen bör inie heller slora förändringarske med alltför korta mellanrum. I många fall torde man realistiskt få räknamed all använda sig av befintliga drifllösningar ytterligare etl antal år. Kommillén bör ulgå från etl oförändrat huvudmannaskap förfastighetsregistreringen och inskrivningsväsendet. En målsällning för arbetetbör vara atl svar skall ges på de olika frågor som har lagils upp vidriksdagsbehandlingen (jfr CU 1977/78:5 och CU 1978/79:36). Kommillén skall utreda skilda system för FR och IR menäven undersöka andra lösningar, däribland naturligen även sådana som bygger pådriftsyslem 1, vilkel ju är i drifl i en del av landet. I samband härmed börkommillén pröva frågan om en regionalisering eller annan geografisk spridningav datordriflen. Den bör, med beaklande bl.a. av sårbarhels- ochinlegritelssynpunkler, undersöka och bedöma olika alternativ i detla hänseende.Kommillén bör vara oförhindrad atl föreslå de ålgärder och förändringar igällande regler som kan vara påkallade. Om kommiitén exempelvis skulle finnaatl del s.k. endagsinlervallel medför olämpliga bindningar mellan FR och IR börkommiitén kunna överväga även regeländringar som är ägnade all lösa upp sådanabindningar. alternativ .som har framförts vid remissbehandlingen är alt inskränka Del II Ju:9 Skr 1979/80:103 70 inskrivningsdagarna lill iveckan och reservera den femle för uppdatering av IR med uppgifter från FR.Kommittén bör vinnlägga sig om all förslagen inle blir mer komplexa än somverkligen är påkallat. Det är också väsentligt att kostnadsaspekterna beaklas. I sitt arbele bör kommitlcn beakla och ulnyllja desynpunkier som kom fram vid remissbehandlingen av syslemförslagen och även vägain användarnas och olika berörda personalgruppers synpunkter. FR och IR ulnylljas, förutom av de myndigheler som svararför fastighetsregislreringen och inskrivningsväsendel, av en bred och utspriddkrets av privala och offenlliga inslilulioner. Flera av avnämargruppernabehöver uppgifter ur båda registren. Utgångspunkten för kommitténs övervägandeni denna del måste självfallel vara atl registren skall byggas upp och fås allfungera för sina egenlliga ändamål. Inom denna ram bör kommillén emellerlidäven pröva i vad män och hur bl.a, samhällsplaneringens behov avsammanställningar av uppgifter ur FR och IR kan lillgodoses. I enlighet med gällande planering bör överföringsarbetetvara indelat i etapper. En huvuduppgift för kommittén blir atl föreslå en klarlavgränsad andra elapp, som efler mönsier av elapp I bör omfalta omkring fem år.Kommittén bör ange en med hänsyn lill personella, lekniska och ekonomiskaresurser lämplig omläggningstakt för en sådan period. Kommittén bör vidare gåin pä omläggningstaklen för och inriktningen av projektet under senare etapperoch åtminslone i princip ange hur dessa bör ulformas. Man kan räkna med all. när elapp 2 inleds, en belydandemängd fasligheler har överförts lill ADB, Behovel av datorkraft blir därmedförhållandevis slort. En väsenllig fråga är därför om flera dalaanläggningarskall användas redan under elapp 2 och i så fall hur dessa bör organiseras föralt passa in i ell kommande mönsier för dalorkraften för FR och IR när syslemenomfaltar hela landet. Erfarenhelerna av ADB-driften under elapp 1 kan beräknasvara så slora att pionjärstadiet i sluiet av denna är passerat och arbelel harkommii in i en lugnare vardagsrytm. För elapp 2 finns del därför skäl alt laupp frågan om datordriflens framlida organisalion. I samband härmed börkommiitén även pröva ansvarsfrågorna för FR och IR såväl under uppbyggnadslidensom vid fulll ulbyggda syslem från etl vidare perspekliv, som omfaltar ävensystemutvecklingen. Kommillén bör i dessa sammanhang liksom över huvud laget isill arbele väga in de personalpolitiska aspekterna med avseende pä berördamyndigheter, i första hand CFD saml fastighelsregisler- ochinskrivningsmyndigheterna. Med ulgångspunkl i en skrivelse den 11 seplember 1975 fråndatainspektionen lill regeringen bör kommiitén även behandla frägor omkoordinatregislreringen och olika databearbetningar som sker med hjälp av deregistrerade koordinalerna. I detta och andra sammanhang där beröringspunkterfinns med samhällsplaneringens behov bör kommittén samråda med denADB-beredningsgrupp som är knuten lill kommundepartemeniei (C 1973:06). Del kanerinras om alt frågor som rör koordinatanvändning även behandlas av ulredningen(Bo 1978:08) angående lanimäteriets uppgifler all tillhandahålla informalion omlandskapet. Kommitténbör-utifrån målsättningen atl kostnaderna för registreringen i högre grad börläckas genom avgifier - studera hur det nuvarande avgiftssystemet inominskrivningsväsendet skall anpassas lill ADB-driflen. Härvid bör samråd ske medstämpelskalteulredningen (B 1977:06). Kommittén bör arbela skyndsami. Medhänsyn bl.a. till att resultat måsle 71 Kommittéer:Justitiedepartementet Del II Ju: 10