prop · G303103 · 1979-12-31 00:00:00 — NE initierar och stöder dessutomutredningar, ulvecklings- och försöksverksamhet såvitt avser introduktion avbiologiskl producerade energiråvaror. Bl.a. pågår flera olika biomassaprojeklinom ramen för energiforskningsprogrammet. Vidare studerar slyrelsen förteknisk utveckling möjligheterna att utvinna energi ur jordbruksavfall, l.ex.framställning av metan ur gödsel. Då det gäller skogsavfall och även K.>träflaiKle torvIxir förutsättningarna för beslut om vissa marknadsintrodut-vrandc atgiirdervara relativt goda. Förulom sådana beslul behövs des,sutom yueriigareforsknings- och utvecklingsarbete. Ett omfattande ulredningsmalerial h.n under senare lidlagts fram angående möjligheterna att i landets cncrgiföi>öriiiing utnyttjauthålliga organiska bränslen som altcruaii\ lill v>lia. Il.nvid kan nämnasunderlagsmaterial i bilaga E (SOU IJ7'':r>D Inergi - program för forskning,utveckling, demonstration frän N|- i samband med framtagandet av delegationensför encrgifoiskmng torslag lill nyll program för energiforskningen ibelank,mvlcl iSt>l' 1977:56) med samma namn saml energikommissionenslui\udlvi.mk,iiKle. Av del förul såvida fr>uuviai ,»u uuccklandei avbränslen som kan ersälla Del II 1:4 Skr 1979/80:103 472 olja och införandel av dessa i del svenskaenergiförsörjningssystemel sker i såväl slallig som och prival regi.Vissa bränslen bör kunna utnylljas ulan yllerligare omfattandeutvecklingsarbete medan andra kräver ytterligare insatser innan de lekniskl ochekonomiskl kan tillgodogöras. Solstrålningen kan genom olika processer användas förproduktion av värme och bränslen i stor omfattning. I ell längre tidsperspektivborde solvärme kunna ge väsentliga bidrag lill landels energiförsörjning. Bl.a.bör del finnas möjlighel all i betydande omfallning utnyttja solvärme såväl ienskilda fastigheter som i fjärrvärmenät. Det råder dock ännu osäkerhel om delekniska och ekonomiska förutsättningarna, liksom om tidpunkten för alt införaetl storskaligt utnyttjande av solvärme. Några nämnvärda begränsningar för ulnylljande av solvärmeföreligger troligen inte från miljösynpunkt. Förutsaii alt miljöproblemen kanbemästras i samband med odlad biomassa i form av s.k. energiskog kan även detlabidra lill energiförsörjningen på längre sikl. 1 viss män kan även avfall frånjordbruket vara av betydelse i delta tidsperspektiv. Av bl.a. del redovisade materialet framgår att solvärmeoch andra bränslen än olja, exempelvis kol, torv och skogsavfall, i principredan i dag skulle kunna utnyttjas i större skala men all della molverkas avmiljömässiga, ekonomiska, organisatoriska, institutionella ochinfrastrukturella hinder av skilda slag. Dessa hinder och vilka åtgärder somkan vara aktuella att vidtaga flnns närmare beskrivna i bl,a,underlagsrapporten (Ds 11978:07) Styrmedel och energikommissionensenergibalanser, slutrapport från expertgruppen för styrmedel . Med anledning av vad jag lidigare har anförl förordar jagatt en delegation tillkallas för atl mot bakgrund av förutsättningarna för ettökat utnyttjande av solvärme och bränslen som kan uigöra alternativ till oljaverka för samordning av insatserna och föreslå erforderliga åtgärder för attdessa införs i det svenska energiförsörjningssystemet. Delegationen bör ha till uppgift att närmare studera detekniska, miljömässiga, ekonomiska och organisatoriska förutsättningarna föralt öka utnyttjandet av solvärme och av bränslen som kan utgöra alternativ tillolja i landels energiförsörjning. Förslag för atl undanröja nuvarande hinderbör lämnas. Särskild vikt bör därvid läggas pä sådana alternativ vilka pågrundval av nu känd teknik och kända ekonomiska förutsättningar bedöms hamöjlighet alt införas och varaktigt ersälla mera betydande kvantiteter oljaredan i ett tioårsperspektiv. Skogsavfall, kol och lorv bör härvid priorileras.Beträffande sådana alternativ till olja som kan få belydelse på lite längresikt bör delegalionen i sitt arbete prioritera solvärme. Delegationensarbetsområde bör inle gälla naturgas och uran eftersom dessa områden övervägs isärskild ordning. Delegationen bör vidare beakta hushållningen med mark ochvatten. Delegationen bör även ha till uppgift atl studera och om möjligt lämnaförslag till ålgärder för atl höja landels beredskap i fråga om här nämndaenergiförslag. Delegalionen bör också lämna förslag till näringspolitiskaåtgärder för alt organisera och starta verksamheier som behövs för alt solvärmeoch bränslen som utgör allernaliv lill olja skall produceras och förädlas. Elt särskilt problem med avseende på oljeberoendet äriransporlseklorn. Inom ramen för arbetet vid Svensk Melanolulveckling ABsiuderas förutsättningarna för att utnyttja syntetiska drivmedel. Användningenav sådana drivmedel skulle även väsentligl underlätta ansträngningarna attminska de 473 Kommittéer: Industridepartementet Del 11 1:4 En väsenllig förulsätining har därvid varil all produklionav sådana synleliska drivmedel på sikl skall kunna ske ur inhemska råvaror.Utvecklingsarbelel härför liksom vidare uiredningar rörande fordonsiekniskaproblem bör även fortsättningsvis bedrivas inom den nämnda bolagel med slödfrån energiforskningsprogrammel. Siyrmedel, föreskrifier och introduklionsstralegiär däremot inga huvuduppgifler inom energiforskningsprogrammel. Jag ser delsom nalurligl alt dessa frågor rörande synleliska drivmedel ingår idelegaiionens uppgifler. Samråd i dessa frågor bör ske med bilavgaskommittén(Jo 1977:08) och transporlforskningsdele-galionen. Delegalionen bör vidare hålla sig informerad omulvecklingen beiräffande fjärrvärme och la iniliativ lill ålgärder i syfte allintroducera solvärme och bränslen som alternativ till olj.a förfjärrvärmeproduktion. Del är angelägel all en nära samverkan sker meddelegalionen (Bo 1978:03) för frågor om energihushållning i befinlligbebyggelse. Av vad jag har anfört framgår atl skilda slag avålgärder i syfte all utveckla och atl tekniskl, miljömässigt och ekonomisklutvärdera saml introducera solvärme och alternativa bränslen har initierats avsåväl staten som kommuner och enskilda. En ökad samordning av insatserna börkomma till stånd så atl solvärme och sådana bränslen kan införas i energiförsörjningenpå etl planmässigl sätt. Delegalionen bör inom ramen för siatsmakternas beslulta initiativ till utredningar, förhandlingar och andra åtgärder syftande lillatl en ökad användning av andra bränslen än olja kommer lill stånd på ell sällsom är acceptabelt från miljösynpunkt. Del är angelägel atl delegationens överväganden ochförslag redovisas konlinueriigl. Härigenom erhålls successivi ett underlag förålgärder som syflar lill att minska landets oljeberoende. Nära samarbete bör ske mellan delegalionen och induslri,kommuner enskilda saml berörda organ l.ex. överstyrelsen för ekonomisktförsvar, slalens industriverk, , slatens planverk,slalens vattenfallsverk. , delegationen för energiforskning,slalens råd för byggnadsforskning, , delegalionenför frågor om energihushållning i beflnllig bebyggelse ochIrans-portforskningsdelegationen. Delegationen bör vidare bearbela och la del av vad somframkommer i internationellt arbete, bl,a, inom internationella organisationersåsom det internationella energiorganet (lEA), organisationen för ekonomisktsamarbele och utveckling () och FN:s ekonomiska kommission för (ECE), Delegationen skall på begäran lillhandagå andramyndigheler med de upplysningar och del biträde som den kan lämna. Delegationens arbete bör i en försia etapp bedrivas lillulgången av april månad 1981, Med hänvisning lill vad jag nu har anförl hemställer jagall regeringen bemyndigar mig all tillkalla en delegation med högsl 11 ledamöier meduppdrag all mol bakgrund av förutsättningarna för etl ökal ulnyttjande avsolvärme och bränslen som kan ersätta olja verka för samordning av insatsernaoch föreslå erforderliga åtgärder för att dessa införs i det svenskaenergiförsörjningssystemel all ulse en av ledamöierna atl vara ordförande idelegationen Del II1:5 Skr 1979/80:103 474 att besluta om sakkunniga, experter, sekrelerare och annatbilräde ål delegalionen. Vidare hemsläller jag all regeringen föreskriver all koslnadema skall belasta fjortonde huvudlilelnskommilléanslag. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hans framställan. Planering av alternativ produktion och sysselsättninginom de delar av försvarsmaterielindustrin som inte omfattas av den militäraflygindustrin Departementschefen, statsrådet , anför. har vid etl flertal tillfällen, senasl i april1978, behandlat frågan om försvarsmalerielindustrins övergång till en ökadcivil prouktion. beslöt då att som sin mening ge regeringen tillkänna vad näringsutskottet anförl om behovel av en utredning i ämnel (NU1977/78:51, rskr 1977/78:239), I silt belänkande som föranleddes av motioner om civiltutnyttjande av försvarsmalerielindustrins resurser underströk näringsulskollelbehovet av en långsiklig planering för försvarsindustrin. Grundregeln måstevara att det i försia hand är industrins sak att utarbeta allernaliv lill dennuvarande produklionen om slalsmakterna inle kan fortsätta att genombeställningar åstadkomma all nuvarande produktionsvolym upprätthålls. Lyckasinte detta har dock statsmakterna på detta område liksom på övriga områden eltövergripande ansvar. De företag som tillverkar försvarsmateriel har hittillshafl vissa svårigheler atl utveckla en kommersiellt lönsam civil produktion.Enligt utskottet fanns därför skäl all tillkalla en särskild utredning meduppdrag bl.a. att undersöka kosinader, metoder och ansvarsfördelning för enplanering av alternativ produktion för försvarsmaterielindustrin. Försvarsgrenscheferna har i sina programplaner förperioden / 80-1983/84 beröri vissa materielområden där svårigheter antaskomma att uppstå med atl behålla vissa delar av den inhemska industrinskapacitet för utveckling och produktion av försvarsmateriel. De områden somberörs är främsl flyg-, robot-, handvapen-, ammunitions- och lorpedindustrin. Utifrån försvarsgrenschefernas programplaner för perioden1978/79-1982/83 har försvarels materielverk utrett behovel av och möjligheternaatt utveckla och lillverka försvarsmateriel inom landet.Möjligheterna atl på lång sikl bevara en inhemsk försvarsindustri med kapacitetför utveckling och produktion av olika materieltyper har bediimts genom att demedel som har avsatts i planerna jämförts med uppskallade s.k, ekonomiskaminiminivåer för all upprätthälla kapaciteten vid beriirda industrier.Flygplans- och robotinduslrin behandlas inle i della avseeiule. Materielverketpekar på materieltyper som det finns behov av meii dai möjligheterna atlbehålla en inhemsk kapacilet bedöms reduceras. 475 Kommittéer:Industridepartementet Del II 1:5 materieltyper är exempelvis övervallensfarlyg,finkalibriga vapen med lillhörande ammunilion, grövre ammunilion och ländrör,torpeder och ulskjulningsanordningar, sjöminor och sjunkbomber med fällnings-och kontrollsystem, strids- och eldningssyslem för fartyg, ubålsbatterier ochmaskeringsmateriel. Chefen för försvarsdepartementet kommer alt la upp dessafrågor i anslulning till anvisningar för perspeklivplanering för del mililäraförsvarei. Frågorna kommer därmed naturligen att övervägas inom ramen för 1978års försvarskommillés arbele. Överbefälhavaren kommer vidare all få i uppdragall i samverkan med redovisa sin bedömning avplaneringens konsekvenser för försvarsindustrin i samband med den årligaprogramplaneringen, Frågan om ersällning av dagens attack- ochskolflygplanssysiem har behandlals bl,a, i B3LA-beredningens rapport (Ds Fö1977:7), i prop, 1977/78:95 och i belänkande del I (DsFö 1978:8). Oavsell val av inriktning av atlackflyg uppstår enligt kommitténomställningsproblem för den mililära flygindustrin. I en andra elapp avser flygindustrikommitténredovisa sina överväganden om den svenska robotinduslrin. När det gäller flygindustrin har vidare regeringen den 21december 1978 beslutat att frågan om alternativ produktion skall utredas. Jaghar därför med stöd av regeringens bemyndigande tillkallal en särskilddelegation för beredning av frågor om civilt utnyttjande av flyginduslriellaresurser. För den övriga delen av den statliga och privataförsvarsmaterielindustrin som kan komma atl påverkas av minskade statligabeställningar bör en särskild utredare tillsättas för atl utreda möjligheternalill ekonomiskl konkurrenskraftig alternativ produktion och sysselsättning. Utredaren bör som en första etapp av sitt arbete sluderaerfarenhelerna från andra områden där statsmakterna beslutat sig för atl verkaför alternativ produkfion. Hit hör bl.a. alternativ produktion vid varven. Ävende satsningar som gjorts inom ramen för de s.k. problemortsgrupperna förtjänaratt studeras. Ansvaret för atl alternativ utarbetas till den nuvarandeproduklionen när försvarets beställningar inte räcker till för att upprällhållanuvarande produktionsvolym vilar i första hand på de industrier som lillverkarförsvarsmateriel. Förutsättningarna för atl trygga sysselsätlningen påverkasgynnsamt av att de berörda industrierna i flera fall lillhör slora koncernermed goda möjligheter att omfördela personella resurser. Utredaren skall därförha ett nära samarbele med berörda tillverkare, de anställda och derasorganisationer. Utredningsarbetet bör kunna bedrivas ulan atl pågåendeomstruktureringar inom industrin stannar av. huvudvillkor för alt den alternativa produktion somövervägs skall ge avsett resultat när det gäller sysselsättning är självfallelall produkterna är konkurrenskraftiga och marknadsanpassade. Vidare är det etlsjälvklart krav alt produktionen inte innebär en snedvridning av konkurrensen. Uiredaren bör inventera möjligheterna lill konkreiaprojekl inom andra samhällssektorer än försvaret vilka kan länkas ha nytta avde erfarenheler och kunskaper som finns inom försvarsindustrin. Utredaren bör samverka med den delegation jag nyligenlillkallat och som har all skyndsami utreda frågor rörande alternativsysselsättning inom flygindustrin. Del II 1:6 Skr 1979/80:103 476 Allernaliv produklion för försvarsmaterielindustrin äräven i vissa andra länder en myckel akluell fråga. Utredaren bör därför sluderainlernalionella erfarenheter och förslag. Med hänvisning lill vad jag har anförl hemställer jag altregeringen bemyndigar chefen för industridepartementet all tillkalla en särskild uiredare med uppdrag altularbela långsikliga allernaliva produklionsoch sysselsältningsplaner inom dedelar av försvarsmaterielindustrin, som inle omfattas av den mililäraflyginduslrin, all besluia om sakkunniga, experler, sekrelerare och annalbilräde ät uiredaren. Vidare hemsläller jag all regeringen föreskriver atl kostnaderna skall belasla fjortonde huvudlilelnskommillénslag. Regeringen ansluier sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan, Översyn av handläggningen av ärenden om garantier ochlån till varv och rederier Departementschefen, statsrådet , anför, Siaten har lämnat kreditgarantier för allunderiälla de svenska varvens refinansiering av kundkrediter resp, finansieringav pågående produktion. De statliga slöden har senare utvidgals lill att ocksåomfalta kreditgarantier och lån till beställare av fartyg och kreditgarantiertill svenska rederiföretag, Frägor om kreditgarantier prövas av fullmäktige iriksgäldskontoret. Vissa frågor, bl,a, om slöd skall beviljas beställare avfartyg, prövas av regeringen. För alt en allsidig prövning av riskerna med det slalligagarantiåtagandel skulle bli möjlig inrättades nämnden förfartygskredilgarantier (prop, 1975/76:121, NU 1975/76:73, rskr 1975/ 76:386),Enligt förordningen (1976:483) med inslruktion för nämnden förfartygskrediigaraniier har nämnden lill uppgifl all till fullmäklige iriksgäldskontoret eller regeringen yttra sig om garantier enligt förordningen(1976:482) om fartygskredilgarantier m.m,, om garanlier eller lån enligtförordningen (1977:500) om slalligl slöd till beställare av fartyg och omgarantier enligt förordningen (1977:497) om slallig kredilgaranli till svensklrederiföretag. nämnden har verkal har dess arbelsuppgiflerefler hand ökal. Sålunda tillkom beställarslöd och kreditgarantier till svenskarederiförelag under är 1977. Enligt fattade beslut medanledning av prop. 1978/79:49 om vissa varvsfrågor och prop. 1978/79:35 omekonomiskt stöd lill vissa rederiförelag (NU 1978/79:17, rskr 1978/79:115 ochTU 1978/79:9, rskr 1978/79:101) har ytteriigare arbetsuppgifier tillkommit. Detgäller vissa uppgifter i samband med finansieringen av alternativ produktionvid varven och slöd vid export av fartyg lill samt vissa uppgifler i 477 Kommittéer:Industridepartementet Del II 1:7 anslulning lill avtal mellan staten och vissa rederier. Denya arbetsuppgifterna har medfört att nämnden och har vunnitytteriigare erfarenheler inom ell brett område inom sjöfartsochvarvsnäringarna. Behovel av elt sakkunnigt organ för all bedöma slalensrisker har blivil väsenlligl slörre lill följd av aU svårigheterna för berördabranscher ökal och all slatens risker inom de skilda slödformerna därigenomblivil slörre. Erfarenheterna av de gångna årens verksamnet ger vidhanden atl del krävs snara beslul i stödfrägorna. Delta gäller inle minst ifråga om beslällarstödel. har i skrivelse den 15september 1978 till regeringen framhållit behovet av snabbhet i handläggningenav ärendena. Näringsulskollel har i silt belänkande (NU 1978/79:17 s. 42) uUalatsig för all möjligheterna av atl förkorta handläggningstiderna undersöks. Den nuvarande ordningen med etl rådgivande och ellbeslutande organ innebär risker för onödig förlängning av handläggningstidenoch även för ell inle ändamålsenligt dubbelarbete. Del sagda talar för alt enförenkling av hanleringen av stödverksamheten bör övervägas. En översyn av riksgäldskonlorets organisation har ägt rumunder medverkan av i syfte att nä fram lill en merändamålsenlig organisalion och ell förenklal beslutsfattande. kommerunder alt la ställning lill förslag med anledning av översynen. pågår också ett arbete med syfle all förenkla dess beslutsformer. Mot bakgrund bl,a, av vad näringsulskollel har anförl börhandläggningen av ärenden om slalligl slöd lill varv och rederier allsidigtbelysas. För uppgiften bör en särskild utredare tillkallas. Utredaren börföreslå åtgärder för all förkorta handläggningsliderna saml förbällra ochförenkla hanteringsordningen. Frågan om var beslutanderätten i stödfrågornaskall läggas i fortsättningen bör övervägas. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemsläller jag,efter samråd med chefen för , att regeringenbemyndigar chefen för industridepartementet att lillkalla en särskild uiredare med uppdrag atl se överhandläggningen av ärenden om fartygskredilgarantier m.m., all besluta om sakkunniga, experter och sekreterare oehannat biträde ål uiredaren. Vidare hemsläller jag alt regeringen föreskriver all kostnaderna skall belasta fjortonde huvudtitelnskommilléanslag. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Tilläggsdirektiv till kooperationsutredningen (I1977:01) Departementschefen, statsrådet , anför. Med stöd av regeringens bemyndigande den 10 februari 1977lillkallade DelH 1:7 Skr 1979/80:103 478 dåvarande chefen för induslrideparlemenlet en kommillé meduppgifl alt göra en ulredning om kooperalionen och dess roll i samhället,Kommillén, som anlog namnel kooperationsulredningen, skall enligt direkliven(1977:28) bl,a. söka jämföra de villkor som olika företagsformer arbelar underoch analysera frågan om ekonomisk verksamhel i kooperativa företagsformer pånågra väsentliga punkter bedrivs under andra villkor än som gäller förförelagen i allmänhel. Kommiitén skall vidare bl.a. pröva möjligheterna allunderiälla uppbyggnaden av eget kapiial i kooperativa förelag. Även kooperalionenskapilalförsörjningsproblem i övrigt skall närmare belysas. Specielll skallförsörjningen med långa krediler och riskkapilal studeras. 1 kommitténs uppgiflingår också all undersöka om kooperalionen i finansieringshänseendesärbehandlas genom gällande regler och etablerad praxis. Frågor om beskailningomfallas däremoi inte av utredningsuppdraget. Anledningen lill delta är atlföretagsbeskattningen för tillkallandet av kommittén sågs överav företagsskalieberedningen. Företagsskatteberedningen avslutade sitt arbele i november1977 då beredningen avlämnade beiänkandei (SOU 1977:86-87). Kooperalionenberörs uttryckligen i dess förslag endasl vad avser skaitesaisernas slorlek.Sedan år 1947 har gälll en slalsskallesats om för aktiebolag och förekonomiska föreningar. Beredningen föreslår att enhetlig skattesats skalltillämpas, på så säll all skallesatsen för ekonomisk förening anpassas till denskattesals som lillämpas för aktiebolag, Företagsskatleberedningens förslag bereds f,n, inombudgetdepartemenlet. Förslag om ändrade s.k, Anellavdrag har dock redanförelagts (prop, 1978/79:50 bil, 2 punkt 3), anlogförslagel (SkU 1978/79:19, rskr 1978/79:107, SFS 1978:955), och har ien gemensam skrivelse till chefen förindustridepartementet hemslälll att kooperationsulredningen skall fåmöjligheter att beakta även skattereglerna för ekonomiska föreningar vidutredningens behandling av finansieringsfrågorna. Enligt vad jag har erfarit har kooperationsutredningenfunnit att kapitalförsörjningen är en av huvudfrågorna för bedömningen avkooperationens villkor och utvecklingsmöjligheter. Kapitalförsörjningen har ettdirekt samband med flera av företagandets olika betingelser, bl.a, med vissaskatteregler. Med hänsyn lill detla och till att företagsskatleberedningensarbete har slutförts utan att frågan har behandlats närmare i beredningen anserjag efter samråd med chefen för budgel- och ekonomidepartementet altkooperationsulredningen bör vara oförhindrad atl vid behandlingen av frågan omkooperafionens kapitalförsörjning behandla sådana skattefrågor som sammanhängermed denna fråga, Ulredningen bör däremot inte ha anledning aktualiseraskattefrågor av mer allmän eller renodlad skattepolitisk karaktär, t,ex, fråganom de ekonomiska föreningarnas skattesats. Kooperationens kapitalförsörjning rymmer i sig själv enrad delproblem som kräver speciell kartläggning och analys. Därtill börkapitalfrågorna bedömas mot bakgrund av andra delar av utredningsuppdraget,sådanl detta har utformats i direktiven. Jag finner del med hänsyn härtill intelämpligt alt kapitalfrågorna helt bryts ut ur sill sammanhang. Detta bör dockinte hindra utredningen att, om den finner det lämpligl, behandla della områdemed förtur och framlägga förslag i frågan i ell särskilt delbelänkande. 479 Kommittéer: Industridepartementet Del II 1:8 Jaghemsläller alt regeringen utvidgar kooperalionsutredningens uppdrag i enlighetmed vad jag har anfört. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan, 8.Översyn av lagstiftningen på atomenergiområdet Beslutvid regeringssammanträde Statsrådet anför. Denförsta lagstiftningen i pä atomenergiområdet tillkom dåbestämmelser om statlig kontroll över utvinning och användning av uran m,m. förframställning av för atomenergi betydelsefulla ämnen infördes i lagen den 28maj 1886 angående stenkolsfyndigheter m.m. Dessa bestämmelser kompletteradesåren 1947 och 1950 samt utvidgades lill att avse även torium ochberyllium, Uivinning av uran regleras f,n, i lagen (1974:890) om vissamineralfyndigheter. tillsalles den s,k, alomkommitién för att stödjaforskningsarbetet inom kärnfysik och kärnke-mi. Två är senare bildades ABAtomenergi (numera ) med uppgifl alt svara för denmålinriktade forskningen och del prakliska utvecklingsarbetet av atomenergin.Dåvarande chefen för lillkallade med slöd avKungl. Maj;ls bemyndigande en ulredning med uppdrag att uiredaarbetsuppgifterna inom atomenergiområdet m.m. Utredningen antog namnet 1955års atomenergiutredning. påbörjades inom justiliedeparlementet enutredning med syfte att framlägga förslag lill en tillståndslagsliftning,avseende uppförande, anskaffning och drift av alomreaktorer saml befattning medatombränslen m,m. Det lagförslag som utarbetades inom justitiedepartementetöverlämnades lill 1955 ärs alomenergiutredning,