prop · G303110 · 1979-12-31 00:00:00 — lUCs kompelens på det produktionstekniska området och desskunskaper och resurser inom reglertekniken bör kunna nyttjas av utvecklingsenheten.Utveckling av metoder och tekniker skulle härigenom kunna ske i en fruktbärandekombination av verkstads- och träteknik. Vid utveckling av produkuonsmetoder ochproduktionstekniker bör uppmärksamhet ägnas möjligheterna att rationaliseraarbetsflödet gennm utveckling av nya eller mndifiering av befintliga maskiner,verktyg nch annan utrustning, t. ex. för slyrning och reglering. Idéer ochuppslag i denna riklning bör föras vidare till olika verkstadsindustrier, somkan ha intresse och resurser för all utveckla maskiner, verktyg och annanutrustning för export och hemmamarknad. av den trätekniska bearbetningsulrustningenimporteras. Det vore därför glädjande om utvecklingsenheten kunde initiera enviss svensk tillverkning och exporl inom området. 1979/80: 110 40 Till FuU-prugrammet bör nckså knpplas utveckling avarbetsmiljö och yttre miljö i samband med förändrad teknik. Organisaliunsknmmiltén anser, alt vissa delar av den irätekniskacivilingenjörsutbildningen vid tekniska hugsknlan i bör kunna furläggas lillutvecklingsenheten i , Examensarbeten uch därmed sammanhängandekurser, sum lämpar sig väl för utvecklingsenhetens inrikining och resurser, börkunna kumma i fräga. Vidare bör en del av elevernas praktikår kunna förläggastill utvecklingsenheten uch lill förelag med vilka enheten har knntakt. Elt merklargörande program i fråga om utbildningsverksamhet däruiöver torde få anslå tillsinriktningen av den nya prnfes-suren är klar. Till utbildningen i kan uckså knpplaspåbyggnadskurser till mer fördjupade sludier i ämnesumrådena för denyrkestekniska högskoleutbildningen. Möjligheterna atl lokalisera YTHs planerade ulbyggnad tillden Irätekniska enheten nch lUC bör tillvaralas såväl för samverkan iutbildningsverksamheten som för bäitre utnyttjande av lokaler nch en breddadbas för tekniskt kvalificerad utrustning. Den senare uppfattas av tekniskahögskolan i snm en väsentlig faktor för högsknlans bedömning av verksamheter,som kan förläggas lill . 5.2.6 Sammanjättning av utvecklingsenhetens inriktning Den föreslagna inrikiningen kännetecknas av nära samverkanmed regionens industrier inom de olika programområdena. Enhelen ges en kontaktskapandeoch kompetensförmedlande roll, som kan bidra till att fura ul FoU-verksamheten lillförelagen och företagens behov lill FnU-organ. Enhelen föreslås ge service ål förelagen i furm avinformation om marknader, prndukter nch FuU-resultat. företagsanpassadutbildning nch medverkan i företagens produklulveckling. 1 linje härmed liggerprovningsverksamheten, snm föreslås inriktad på löpande prnvning av prnduktermen i möjlig utsträckning även på utvecklingsprovning. Enheten föreslås vidarebedriva FnU-verksamhel inom umråden, sum med hänsyn till resurserna avgränsas isamråd med övriga FuU-urgan. Inum utbildningsområdet föreslås en vissutbildning förelever vid tekniska högskolan i och den yrkestekniskahögskoleutbildningen i . En väsentlig del i knmmitténs arbete har varit altanalysera hur den trälekniska enheten bör vara organiserad nch kopplad tillövrig framtida kollektiv Iräforskning. Behovet av samordning av FoU-resurser har tagit sig utirycki träindustrins beslul alt bilda en gemensam sliftelse för kollekliv irälekniskFoU. Beslul i frågan har lagits i respektive organisalions styrelse. Förhandlingarmellan berörda organisationer och STU rörande den samordnade FoU-verksamhetenkommer atl äga rum . Kommittén ser denna samordning snm enviktig bakgrundsfaktnr vid bedömning av den regiunala enhetens anknytning tillden kullektiva träfnrskningen. En annan viklig faktor är huvudmännens krav på inflylandeöver regionala delar av en verksamhel, sum till övervägande del på längre sikttorde få finansieras med kollekliva forskningsmedel. En tredje faktor vid bedömning av organisationen har varitsåväl praktiska administrativa fördelar som möjligheter tillkunskapsöverföring genom koppling till lUCs resurser uch verksamhet. Knmmittén anser, all övervägande skäl lalar för alt denträtekniska enheten bör ingå som en resurs i den samordnade, kolleklivaträforskningen. Den regionala enheten föreslås kopplad lill den centralaorganisationen i enlighet med följande översiktliga plan för huvudnrganisatinnen. Enheten utformas som en regional enhet inom den nya FnU-sliflelsenoch blir därmed en i förhållande lill lUC separat enhet. Den regionala enhetenbör ledas av en platschef, som är direkl underställd den chef snm kommer attsvara för de beredande och verkställande uppgifterna för den kollektivaträforskningen. Den personal som f.n. finns inom lUCs trälekniska enhetföreslås bli erbjuden anställning inom den trälekniska utvecklingsenheten.Arbetsgivaransvaret kommer att ligga på den centrala stiftelse, som blirhuvudman förden samordnade verksamhelen. Enligt det beslul om samordning lill en FoU-sliflelse somnu föreligger kommer ansvarei för forskningsprogrammets genomförande all liggapå en programstyrelse i vilken representanter för de olika huvudmännen ingår.Denna programstyrelse bör slulligl avgöra vilka delprogram inom del kolleklivaforskningsprogrammet som bör ligga på den regionala enheten. Programstyrelsenbör i konsekvens härmed tillse all motsvarande medel avsätts till verksamheten. För all den trätekniska utvecklingsenhelen skall fåtillräcklig regional förankring bör elt regionalt programråd inrätlas.Programrådets uppgifler bör vara att - bistå programstyrelsen i frågor som gäller denregionala enhetens ut veckling, dvs. dess inriktning, mål, verksamhetsprogram, långsiktiga ekonomiska planering och budget vara rådgivande organ till programstyrelsen iregionala FoU-frågnr och i vissa vikligare löpande frågor, snm gäller enhelen, t. ex. ulformning och bemanning av ijänster 1979/80:110 42 - helt eller delvis svara för genomförande av den regiunaladelen av ramprogrammet i enlighel med programstyrelsens ansvars- och beslutsde- legering - ge platschefen råd och stöd i utformningen avverksamheten på och i större eller principielll betydelsefulla operativa frågor 5.3.2 Samordning med lUC För att undvika onödig adminislraliun nch för atl bälireutnyttja lokaler uch gemensamt användbar ulrustning föreslås alt den trälekniskaenhelen förläggs i anslutning till lUC. Eriorderliga nya lokaler för utvecklingsenhelen börlämpligen ägas och förvaltas av lUC. Möjligheterna lill samlokalisering med YTHsnya lokaler bör nckså prövas. Den trälekniska enhelen föreslås erlägga en ersäitningtill lUC mnlsvarande lukalernas driftsknstnader. Enheten bör kunna utnyttja andra administrativa tjänsterfrån lUC till självknstnad. Gennm lukalmässig och administrativ samordning möjliggörs eltbäitre ulnylljande av lUCs basresurser och en naturlig samverkan mellan de tvåenheterna i vad avser tekniska resurser och överföring av kunskaper. Det ärockså möjligt, atl enhelerna kan ge varandra ytterligare utvecklingsuppdrag iform av spin-off från uppdrag inom respektive enhets verksamhetsfält. 5.3.3 Samverkan med tekniska högskola Samverkan mellan den trätekniska enheten nch Luleåtekniska högskola bör regleras i ett samarbelsavlal. Träenheten har genom sinnärhet till den regionala träindustrin och sin praktiska inriktning en viktiguppgift att fylla i fråga om den praktiska delen av utbildningen i form avpraktik- och examensarbeten och praktiskt inriktade kurser. Enheten bör därförlämpligen ges resurser för undervisning och laborationer. Träenheten har vidare möjligheter att styra forskningsprojekilill högskolan genom det kollekliva FoU-programmet. En representant för högskolanbör lämpligen ingå i det föreslagna programområdet. Den Ångströmska ulredningen (Ds B 1978: 14) föreslog ulbyggnadav personalstyrkan lill 12 personer motsvarande sammanlagt 25manår . Finansieringen förutsattes kunna ske medsärskilda statliga medel . bedömer det av ekonomiska skälnödvändigt att begränsa personalstyrkan till omkring 9 personer under ettuppbyggnadsskede under föruisättning av finansiering med kollektiva FoU-medel.Detta innebär ett behov av omkring 5 personer utöver de fyra som f. n. äranställda vid lUC. Med denna basresurs bör del vara möjligt atl startaverksamheten på ett tillfredsställande sätt med bemanning av de under avsnittelInrikining angivna utvecklingsprogrammen. räknar överslagsvis med följandefördelning: 1979/80: 110 Inturmatioii och utbildning Provning En ev. ökning kanske i takt med avgiftsfinansiering av provning och lekniska ijänsler. konsultverksamhet innm nmrådel prnduklutveckling och utbildningsverksamhet för företagen. Detsamma gäller vidfinansiering med särskilda medel av utbildningsverksamhetenför tekniska högsknlan och YTH. Det är också tänkbart atl de cenirala FnU-nrganen finner det lämpligl att styra ytterligare verksamhel nch därmed kollektiva medel till utvecklingsenheten än vad som beräknatsi föreliggande förslag. Dessutum kan STU knmma att bidraga med särskilda medel förupphandling av forskningsuppdrag och konsulttjänster med avseende på mindre ochmedelslora förelag. Organisationskummittén vill emellertid rekuni-mendera en viss försiktighet under det första utbyggnadsskedel uch baserar sin bedömning påvad som f. n. förefaller att vara en realistiskfinansiering av driftskoslnaderna. 5.4.2 Byggnader och utrustning Behovet av lokaler och utrustning har beräknals efter två alternativ: Alternativ I En realistisk bedömningav lokal- och utrustningsbehov utgåendefrån alt den verksamhel snm kommittén föreslår förlagd tillSkellefteå kan realiseras på en gång Alternativ 2 Etl hårt bantat alternativ som anger tröskelvärdet för en meningsfull salsning utifrånde funklioner som enheten måsle ha. Här har endast de lokal- och utrustningsbehov som getts högsta prioritet medtagits. Lokalerna kan om såerfordras utbyggas i två etapper. Den första elappen skulle innebära att enbari försiaplanet färdigställdes och utrustades, dvs 830 m" verkstad ochkontor plus ca 80 m" sammanbindningsdel mot lUC. I etapp 2 skulle sulerrängsplanel färdigställas nch ulmslas och den toiala lokalytan blir då ca I 300 ni". Kostnaderna föruppförande av lokaler beräknas i dagens penningvärde lill lägst 4 300 kronur per m' för bottenplan inkl sammanbindningsdel samt I 000kronor per m' för färdigställande av suterrängdel. Utrustningenhar fördelats i sådan prioritetsnrdning, alt utrustning med prinritel2 kan hänskjutas till elapp 2 av bygget, omen eiappindelning görs. Konditionering och torkanläggning Portabel tork 450 400 100 250 300 200 1979/80:110 44 Svarveller fräs med styrutruslning Investeringsbehovet för byggnader och ulrustning blir därmedsammanfattningsvis: Ev senare Alternativ I Allernaliv 2 investering Tusen kronor Konlor och verkstad, bottenplan 3 900 3900 Kontor och verkstad, suterrängplan 400 400 Utrustning prioritet 1 4100 4100 Utrustning prioritet 2 1000 1000 har diskuterat olika möjlighetertill finansiering av verksamheten. Invesleringar i maskiner och lokaler förutsätts liksnm avden Ångslrömska utredningen ske med statliga medel. Av de nlika möjligheter, som angetts i avsnittet analysanser kommittén atl grunden lill finansiering av driften bör utgöras av medelför kollekliv träteknisk FoU. kommun har ställt ett bidrag om /årunder åtminslone i utsikt. Dessa medel bör betraklas som ett bidrag lillden induslriella utvecklingen i regionen och som induslrimedel vara berättigadetill lika slort bidrag från STU. Industrin är beredd att stödja den irätekniska enheten iSkellefteå och branschorganisationerna släller sig positiva lill atl programslyrelsenavsätter medel till verksamheten i . Avgörandet i fråga om verksamhet och medelstilldelningligger emellertid hos den blivande, gemensamma programstyrelsen. För atlverksamheten skall anses meningsfull bör programstyrelsen tillskjuta I -1,2 Mkrfrån den toiala kollekliva budgeten för verksamheten i . 1979/80:110 45 mer industrimedel från kommun samt ell lika slnrtbidrag frän STU. Den finansiella grunden skulle därmed för de inledandeåren utgöra: Kollekliva medel från industrin 0.5-0.6 Industrimedel från kommun 0.5 Bidragfrän STU för kollekliv FoU (1:1) 1.0-1.1 Härtill kummer möjligheten till medel från uppdragsfurskningoch avgiftsbelagd service lill förelagen (prnvning, annan leknisk service, produktulveckling,utbildning) saml till statliga medel för utbildning (högsknlan i ,yrkesteknisk högsknleutbildning). Slutligen föreligger möjligheten för småföretag att underbegränsad lid få bidrag från STU för alt inhandla forskningsuppdrag ellerkonsulttjänster. Bl a med hänsyn till atl det lar lid innan tillräckligaresurser finns till förfogande och verksamhelen funnil sina arbetsformer Inrdeavgiftsfinansiering i slörre utsträckning bli möjlig först efler . Sammanfattningsvis räknar knmmittén med ett statligtinvesteringsanslag nm med möjlighel lill fundering nch en driftsbudgetpå ca varav industrin uch kummun bidrar med den ena hälftenoch STU med den andra hälflen. Ansvaret för genomförandel av organisationskummilténsförslag bör åligga den nya vilken beräknas bli tillsattvåren 1980. I fråga nm lokaler bör lUC som ägare ansvara förprojektering mm till färdiga lokaler. lUC bör även ansvara för erforderlig anpassning av denadministrativa servicen i övrigt (rutiner, kommunikationer m m). Uppgiflernas planering och genomförande kräver en närasamverkan mellan prugramstyrelsen uch lUC. Beslut av statsmakterna um riktlinjer för uch finansieringav den trälekniska FoU-enheten i förväntas föreligga . Igångsättning av anställningar och överföring av personalfrån lUC, iordningställande av lokaler och anskaffning av utrustning, samverkani fråga om högskoleutbildning samt godkännande av instruktioner mm för verksamhelentorde kunna ske . Beslut om investeringsmedel bör om möjligt föreligga underförsta . Prop.1979/80: 110 46 Proposiliunens huvudsakliga innehåll ............................. ..... 1 fikliag urregeringspiotokull .......... 2 i Inledning ................................................................... 2 2 Föredragandensöverväganden ................................. ..... 3 3 Hemstälkm ................................................................... ..... 7 4 Beslut ......................................................................... 7 Utdrag 111 betänkandet (Ds B 1978: 14) Lukalisering av ny verksamhellill . Del 2, rörande iräleknisk utvecklingsenhet i Sammanställning av remissyilranden över förslaget omträteknisk utvecklingsenhet i Ds B 1978: 14 ................................... ... 13 Förslag av oiganisationskummillén (1 1979: 12) för en Irälekniskul vecklingsenhel i ............................................ ... 25 1 Samnianfatlning............................................................. .. 26 2 Kommitténs direkliv........................................................ 27 3 Bakgrund .................................................................... .. 29 4 Analys ........................................................................ .. 33 5 Furslag ........................................................................ .. 36 6 Finansiering ................................................................. 44 7 (jenoniförande ............................................................ 45