prop · G303127 · 1979-12-31 00:00:00 — 1979/80:127 Regeringens proposition om vissa pensionsfrågor, m. m.; Regeringen föreslår all anlaga de förslag somhar upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. ändringar i pensionsbestämmelserna för statsråd, ändrade regler för beräkning av engångsavgifter för köp avtjänstår för pension. en pensionsrätt för personalen vid socialpedagogiskainstitutet och den biträdande direktorn vid diakonisällskap, en personlig pensionsrätt för vissa förutvarande anställdavid och vid förenade fabriksverken samt en utvidgad rätt till ersättning av allmänna medel förskador som inträffar under yrkesinriktad rehabilitering. 1 1979/80. Prop.1979/80: 127 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , Äsling, Söder,Krönmark, Bu-rensiam , , , , , . Proposition om vissa pensionsfrågor, m. m. 1 Ändring i pensionsbestämmelserna för statsråd Pensionsvillkoren för statsråd regleras i princip medtillämpning dels av statens allmänna tjänstepensionsreglemente (1959:287, SPR)ensamt -dels av SPR i förening med förordningen (1959:288) om förordnandepension.Det framgår av regeringens beslut (jfr prop. 1959: 151. SU110, rskr 258) vilkel också innehåller vissa undantag från och vissa lillägg lillde nu nämnda bestämmelserna. Etl statsråd har sålunda rätt till egenpension i form avålders- eller sjukpension och motsvarande förordnandepension enligt sammaregler som för statsanställda i allmänhel. Dessutom har cll statsråd undervissa förutsättningar rätt till förordnandepension i stället för egenlivräntaom han avgår före pensioneringsperiodens nedre gräns utan atl detta föranledsav nedsatt eller förlorad arbetsförmåga. En statsrådstid av är en av förutsättningarnaför atl ett statsråd skall få rätt till förordnandepension i stället för egenlivränta.Detta krav kan medföra att statsrådets rätt till pension blir beroende av hurlång tid det tar att bilda en ny regering. Ett statsråd, som har utsetts vidregeringsbildning efter ett ordinarie riksdagsval och entledigas vid regeringsskifteefter ett ordinarie riksdagsval , går kanske miste om pensionenberoende på att det fattas för att de föreskrivna sex årenskall vara uppnådda. Detta kan inte anses tillfredsställande. Jag föreslårdärför att pensionsbestämmelserna för statsråd kompletteras på så sätt att enregeringsperiod som knyter an till antingen liden mellan två ordinarie valeller tiden för två sammanhängande sådana tidsperioder anses motsvara minst treresp. , när sexårsperioden beräknas. 1979/80: 127 3 Omen tjänsteman med förordnande har rätt till både förordnandepensionoch pension enligt andra statliga pensionsbestämmelser eller enligt sådana icke-statligapensionsbestämmelser som de statliga pensionsbestämmelserna normalt samordnasmed, är det enligt förordningen om förordnandepension regeringen som prövar ompensionerna skall samordnas. Detta bör enligt min mening gälla även förstatsråden. 1 anslutning härtill bör enligt önskan av talmanföreskrifter meddelas om en viss minskning av statsrådspensionen när det f.d.statsrådet som ledamot av får arvode för uppdrag som talman, vicetalman eller ordförande i utskott. Föreskrifterna om samordning äv pension medsådant riksdagsarvode bör få tillämpas också på ett förutvarande statsråd somredan har avgått med pension, om han uttrycker önskan om det. Regeringenbör inhämta bemyndigande att besluta om modifieradkvalifikationstid för rätt till statsrädspension och om samordning i vissa fallav statsrådspension med riksdagsarvode enligt vad jag här har förordat.Regeringen kan ulan särskilt bemyndigande föreskriva om samordning mellanstatsrådspension och annan pension. 2 Ändrade regler för beräkning av engångsavgifter Statensallmänna tjänstepensionsreglemente (1959:287. SPR) gäller för vissapersonalgrupper som inte är statligt anställda. Pensionsförmånerna för dembestäms på samma sätt som för de statsanställda i förhållande till lön ochtjänstetid. Utgående förmåner uppräknas i samma takt som basbeloppet enligtlagen (1962: 381) om allmän försäkring. Vadbeträffar några av dessa personalgrupper, de s. k. SPA-grupperna -främst vissaarbetstagare vid en del utbildnings- och vårdanstalter och inom kyrkoväsendet -gäller som villkor för statlig pensionering att huvudmannen betalarfortlöpande avgifter till staten. Som framgår av kungörelsen (1959:289) omavgifter m.m. beträffande vissa i statens allmänna tjänstepensionsreglementeavsedda anställningar - avgiftskungörelsen -är de fortlöpande avgifternaavvägda i förhållande till pensionslönen och utgör för kyrkomusiker och förövriga av den. Defortlöpande avgifterna betalas då den anställde haft statligpensionsrätt. Det förekommer emellertid att den anställde har bakom sig icke-stalliganställning utan pensionsrätt eller har fåll tjänstår i ickestatliganställning med pensionsrätt nedräknade med hänsyn till lönegrads-uppflyttningeller motsvarande före den . Om det i nu angivna fall inte finnsförutsättningar för avgiftsfri tillgodoräkning, kan huvudmannen betalaengångsavgifter för atl pensionen skall stå i proportion lill den totala tjänstetiden.Antalet fall där engångsavgift för köp av tjänstår aktualiseras är f. n.omkring 20 . Trenden pekar mot ett lägre antal . Prop.1979/80: 127 4 Som framgår av avgiftskungörelsen beräknas engångsavgiftenför köp av tjänstår med ett par avvikelser som en fortlöpande avgifi.Engångsavgiften baseras på den pensionslön som gäller vid beräkningstidpunktenoch tas i överskottsfall inte ut än som krävs för atl denuppnådda tjänstetiden skall uppgå till vad som fordras för hel pension. Att tillämpa en enhetlig procentsats vid engångsavgiftensberäkning har i många fall medfört en orimlig proportion mellan avgiftsbeloppetoch den pensionsökning som svarar däremot. När arbetstagaren avgår med pensionvid 65 ärs ålder eller senare blir ökningen av pensionsförmånerna på grund av erlagdavgift vanligen obelydlig, eftersom pensionen till väsentlig del består avfolkpension och ATP som ju inte påverkas av engångsavgiften. En särskild utredare' har utrett frågan om ändrade grunderför beräkning av engångsavgifter för köp av tjänstår för att skapa en merarimlig proportion mellan avgiftens belopp och motsvarande ökning av pensionsförmånerna. Utredaren har i en rapport lagt framförslag till nya regler för beräkning av engångsavgifterna. Enligt förslagetskall engångsavgiften ställas i relation lill pensionsökningen och inle som nutill antalet tjänstår och pensionslönens storlek. Beräkningen skall ske försäkringstek-nisktmed beaktande av faktisk avgångsålder och olikheter i pensionsökning föreresp. Utredarens försäkringstekniska antaganden i fråga omränta, dödlighet m.m. är desamma som tillämpas av bl.a. Svenskapersonal-pensionskassan (SPP). För atl undvika könsberoende avgifter har dockutredaren konstnierat enhelliga genomsnittsvärden för män och kvinnor. Utredarens beräkning innebär ett antagande om årlig förtäntning.Vid nuvarande marknadsränta betyder det att staten genom engångsavgiftenkompenserar sig för grovt räknat årlig ökning av den framtida pensionen tillden del den grundas på köp av tjänstår. har tillstyrkt att förslagetgenomförs men satt i fråga om inte en engångsavgift som räknas framenligt de föreslagna bestämmelserna bör halveras med hänsyn till tidigareuppfattning om pensionskostnadernas fördelning mellan staten och huvudmannen.Kommunernas pensionsanstalt har inte haft något att erinra mot förslaget urallmänt försäkringstekniska synpunkter. Den s. k. SPA-pensioneringens förmånssystem bygger iprincip på de regler som tillämpas vid pensionering av statens arbetstagare.Den avvikelsen föreligger emellertid att pensionsförmånerna för SPA-gruppernaär beroende av att huvudmannen betalar fortlöpande avgifter och eventuelltengångsavgifter. ' f. d. lönedirektören . Prop.1979/80:127 5 Enligt avgiftskungörelsen gäller att en engångsavgiftskall beloppsmässigt svara mot fortlöpande avgifter för den lid somtillgodoräkningen avser. Engångsavgiften fastställs vidare liksom denfortlöpande avgiften i en bestämd relation till den pensionslön somarbetslagaren har när avgiften beräknas. Utredaren har visat atl denna melod för beräkning avengångsavgifterna i många fall leder till en orimlig proportion mellanavgiftsbeloppet och den pensionsökning som svarar däremot. Detta gällersärskilt när pension betalas ut med belopp som reducerats kraftigt med hänsyntill atl folkpension och allmän tilläggspension (ATP) utgår . Utredaren förutsätter att hittillsvarande praxis atlberäkna engångsavgift först vid pensionsavgången skall gälla också ifortsättningen. Han föreslår emellertid en omläggning av finansieringssystemetså att engångsavgiften avvägs direkt i förhållande till den ökning av pensionensom avses. Med de antaganden i fråga om dödlighet, ränta m. m. som utredarenhar tillämpat får engångsavgiften antas täcka kostnadema inte bara förpensionsökningen vid den nivå som gäller vid beräkningstillfället utan ocksåför grovt räknat årliga framtida ökningar. Detta innebär att engångsavgiften i varje fall inte med desenaste årens ökningstakt för konsumentprisindex kan helt täcka kostnaderna förframtida pensionshöjningar. Jag finner utredarens förslag väl avvägt och föreslåralltså att engångsavgifter för köp av tjänstår beräknas i huvudsak enligt degrunder som utredaren har föreslagit. Härför förutsätts vissa ändringar i kungörelsen (1959:289) om avgifier m. m. beträffande vissa i statens allmännatjänstepensionsreglemente avsedda anställningar. Regeringen bör inhämtariksdagens bemyndigande att göra dessa ändringar. 3 Pensionsrätt för personalen vid socialpedagogiskainstitutet inrättades sociala barna- ochungdomsvårdsseminariet (tidigare sociala bamavårdsseminariet) för utbildning avsocialpedagoger under tillsyn. Med stöd av bemyndiganden (prop. 1956: 157, SU120, rskr 273; prop. 1961:136, SU 100, rskr 268; prop. 1968:95, SU 112, rskr262) har regeringen beslutat om personlig statlig pensionsrätt för två förutvaranderektorer vid seminariet och den biträdande rektorn där. Övriga anställda - enkansliskrivare, en kontorist (nu kansliskrivare) och ett antal timlärare - hadeinte statlig tjänstepensionsrätt. har i skrivelse den 30 januari1976 hemställt om pensionsrätt för kansliskrivaren och kontoristen (kansliskrivaren). Prop.1979/80: 127 6 1 yttrande framhåller statenspersonalpensionsverk (SPV) att statens allmänna tjänstepensionsreglemente(1959:287, SPR) inte har gjorts tillämpligt på tjänsterna vid seminariet,eftersom frågan om dess framtida ställning inte har avgjorts. SPV kunde i dettaläge inle tillstyrka pensionsräll för kansliskrivaren och kontoristen (kansliskri-varen). Styrelsen för sociala barna- och ungdomsvårdsseminarietoch direktionen över lillslyrker i yttranden den 17respektive bifall till statstjänstemannaförbundets framslällning. Företrädare för TCO:s statstjänstemannasektion har vidöverläggningar med företrädare för budgetdepartementet yrkat att pensionsfråganför de anställda skall lösas utan dröjsmål. Sociala barna- och ungdomsvårdsseminarietsutbildningsverksamhet har provisoriskt inordnats i den nya högskoleorganisationenfr. o. m. den . I samband därmed har seminariet tagit namnetsocialpedagogiska institutet. kvarstår tills vidare somhuvudman för verksamhelen. En arbetsgrupp inom universitets- och högskoleämbetet är f.n.sysselsatt med en samlad översyn av studieorganisationen för vårdutbildningarnai högskolan. Först när denna översyn blivil färdig är det möjligt att taställning till hur utbildningen av socialpedagoger skall slutligt utformas. En generell lösning av frågan om pensionsrätt för deanställda vid socialpedagogiska institutet har länge fått anstå i avvaktan påövervägandena om hur den socialpedagogiska utbildningen skall utformas. Det ärenligt min mening inte försvariigt att ytteriigare skjuta frågan om de anställdaspensionsräll pä framtiden. Institutets verksamhet finansieras helt med statsbidrag.Också i övrigt har verksamheten kommit att framstå som en statlig angelägenhet.Jag föreslår därför att SPR får tillämpas på alla tjänster vid institutet somär av sådant slag att de enligt får anslutas till reglementet. Pensionsrättbör dock inte införas för timlärare. Anslutningen till SPR bör gälla fr. o. m.den 1 juli 1980. I samband därmed bör regeringens beslut om personlig statligpensionsrätt för den biträdande rektorn upphöra att gälla. Kostnaderna för personalens pensionering bör tas ut avhuvudmannen genom fortlöpande avgifter enligt kungörelsen (1959:289) omavgifter m. m. beträffande vissa i statens allmänna tjänstepensionsreglementeavsedda anställningar. Vid beräkning av avgifterna bör tillämpas det procenttal f. n. - som gäller för reducerat lönekostnadspålägg. Regeringen börbesluta om tillgodoräkning av tjänstår för tiden före anslutningen till SPR ochom villkoren för en sådan tillgodoräkning. Vissa ändringar i bilagan till SPR behövs för attgenomföra förslaget. Prop.1979/80: 127 7 Regeringen bör inhämta bemyndigande till atlgöra dessa ändringar. 4 Pensionsrätt för biträdande direktor vid vissadiakonianstalter Statens allmänna tjänslepensionsreglemente (1959:287, SPR)lillämpas på anställningar som föreståndare (direktor), pastor och biirädandepastor vid diakonianstalter inom diakoniverksamhel vilkas stadgarhar fastställts av regeringen. diakonisällskap är en sådan diakonianstalt. Direktoroch biträdande pastor vid sällskapet har pensionsrätt enligt SPR. I skrivelse har diakonisällskaphemställt om statlig pensionsräll också för anställningen som biträdandedirektor vid sällskapet. (), som yttrat sig iärendet , framhåller att för anställningen som biträdandedirektor gäller samma allmänna anställningsvillkor som för innehavarna av detjänster som omfattas av pensionsräll. SPV anser del därför motiverat attockså den tjänst som det här gäller medges pensionsrätt. Eftersom statlig pensionsrätt redan har införts för andraanställningar med prästerliga uppgifter vid diakonisällskap vill jagändå, i likhet med , inte motsätta mig att SPR får lillämpasockså på anställningen som biträdande direktor. Jag räknar härvid med att sammaförutsättningar för tillämpningen skall gälla som för de anslällningar somredan är anslulna till reglementet. Tillämpningen bör alltså vara beroende av atlinnehavaren av anställningen anmäls till och registreras hos pensionsverket. Påmotsvarande sätt bör pensionering kunna ordnas för biträdande direktorer vid deandra diakonianstalter inom diakoniverksamhet vars stadgar harfastställts av regeringen. När del gäller den biirädande direktorn vid bör vad jag nu har förordat tillämpas fr. o. m. den I januari1979. För att genomföra förslaget behövs en ändring i bilagantill SPR. Regeringen bör inhämta bemyndigande att göra dennaändring. Prop.1979/80:127 8 5 Personlig pensionsrätt för vissa förutvarandeanställda hos och Allmänna svenska utsädesakliebolagetslogs samman till ett nytt bolag, . Före sammanslagningen hade de ordinarie tjänstemännen vidutsädesföreningen pensionsrätt enligt allmänna pensionsavtalet och de extratjänstemännen pensionsrätt enligt statens allmänna tjänstepensionsreglemente(1959: 287, SPR). Denna rätt upphörde när de därefter anställdes i det nyabolaget. Den övertagna personalens anställningsvillkor hos SvalöfAB har reglerats i ett kollektivavtal mellan Skogs- och lantarbetsgivareförbundetoch å ena sidan samt Agrifack och å den andra. Avtalet innebär bl. a. attpensionerna för dessa arbetstagare normalt regleras enligt ITP-planen. Dearbetstagare som har övertagits från utsädesföreningen och som skulle ha uppnåttpensioneringsperiodens nedre gräns , om de hade varit kvar itjänst hos föreningen, har dock förutsatts få behålla sin statligapensionsrätt. Arbetsgivaren har åtagit sig atl ansöka om detta. har i en skrivelse hemställtatt de nyssnämnda äldre arbetstagarna - sammanlagt ett tjugotal - får behållasin statliga pensionsrätt så länge de är kvar i tjänst hos bolaget. () tillstyrker bifall tillframställningen. Efter vad SPV vidare anför bör de särskilda bestämmelserna 3b och 3 d i 17 § SPR tillämpas och avgifter tas ut enligt kungörelsen (1959:289) om avgifter m.m. beträffande vissa i statens allmänna tjänstepensionsreglementeavsedda anställningar (avgiftskungörelsen). Jag föreslår att de här avsedda äldre anställda fårpersonlig pensionsrätt enligt SPR i sina nya anställningar fr. o. m. den 1januari 1980. Detsamma bör gälla de två tjänstemän som på grund av nedsattarbetsförmåga inte kan få pensionsrätt enligt ITP-planen. De särskildabestämmelserna 3 b och 3 d i 17 § SPR bör tillämpas. Det bör dock inteförutsättas att anställningen skall avse heltidstjänstgöring. Jag räknar med att skall stå för kostnaden förden personliga pensionsrätten. Betalningen bör erläggas i form av fortlöpandeavgifter enligt avgiftskungörelsen. Vid beräkning av avgifterna bör tillämpasdet procenttal - f. n. - som gäller för reducerat lönekostnadspålägg. Regeringen bör inhämta bemyndigande att beslutaom personlig statlig pensionsrätt för vissa förutvarande anställda hosSveriges utsädesförening enligt vad jag nu har förordat. 1979/80:127 9 6 Personlig pensionsrätt för vissa anställda hos förenade fabriksverken SektornAllmaleriel inom förenade fabriksverken (FFV) ombildades fr. o. m. den 1 juli1979 lill ett aktiebolag, , med uppgifl främst att säljaövertalig och kasserad materiel från statliga myndigheler saml nytillverkadeprodukter från de s. k. samhällsverkstäderna. Denpersonal som disponeras av har fortfarande kvar sinatjänster hos fabriksverken. 1 och med att de går över till anställningar hosbolaget, vilket beräknas ske senast den , förlorar de sinpensionsrätt enligt allmänna pensionsavtalet. Somkollektivavtal för tjänstemän hos det nya bolaget har antagits de avtal ochöverenskommelser som gäller mellan statsföretagens förhandlingsorganisation (SFO)och (). Detta innebär att dessa tjänstemän iprincip fått pensionsräll enligt ITP-planen. Enligt särskild överenskommelseskall dock vissa övergångsbestämmelser gälla från den tidpunkt då personalen böriararbela hos bolaget. Således skall vissa arbetstagare, för vilka föreövergången gällde pensioneringsperiod I eller II, behålla sin statliga pensionsrällom högst ca lio år återstår till pensioneringsperiodens nedre gräns. FFV hari en skrivelse hemställt att de nyssnämnda äldre arbetstagarna- sammanlagt ett femtontal som går över frånanställning hos FFV till anställning hos får behålla sinstatliga pensionsrätt så länge de är kvar i Ijänst hos bolaget. Jagförordar att de här avsedda äldre arbetstagarna får personlig pensionsrättenligt statens allmänna tjänstepensionsreglemente (1959:287, SPR) i sina nyaanställningar hos . De särskilda bestämmelserna 3 b och 3 d i17 § SPR bör tillämpas. Det bör dock inte förutsättas att anställningen skallavse heltidstjänstgöring. Jagräknar med att skall stå för kostnaden för den personligapensionsrätten. Betalningen bör erläggas i form av fortlöpande avgifter enligtkungörelsen (1959:289) om avgifter m. m. beträffande vissa i statens allmännatjänstepensionsreglemente avsedda anställningar. Vid beräkning av avgiftema börtillämpas del procenttal - f. n. - som gäller för reduceratlönekostnadspålägg. Regeringenbör inhämta bemyndigande att besluta om personlig statligpensionsrätt för vissa anställda hos FFV enligt vad jag nu har förordat. Prop.1979/80: 127 10 7 Ersättning av allmänna medel för skador orsakadeunder yrkesinriktad rehabilitering Den yrkesinriktade rehabiliteringen är en del avsamhällets arbetsmarknadspolitik och etl nödvändigt instrument för all bereda arbeleät människor med särskilda svårigheter på arbetsmarknaden. Verksamheten bedrivsav arbetsmarknadsverket vid . Den syftar till atl prövaarbetshandikappades och yrkesobestämda personers förutsättningar för olikaarbeten och genom vägledning och arbetsförberedande åtgärder medverka till attde får arbete. Verksamheten är i stor utsträckning förlagd till arbetsplatserutanför instituten. Om en arbetsgivare tar emot en person, som har skrivits invid ett eller arbeislräning, får arbelsgivarenrätt till ersättning för skador som den inskrivne kan ha orsakat. De skador som ersälts är dels person- eller sakskador somhar tillfogats företaget eller någon där anställd, oavsett om den inskrivne ärvållande till skadan eller inte, dels rena förmögenhetsskador som den inskrivnegenom brott har vållat företagel eller någon där anställd. Staten är vidareskyldig att ersätta vad som svarar mot den ersättning som företaget måstebetala enligt skadeståndslagen (1972:207, omtryckt 1975:404, ändrad senast1977:272), när den inskrivne genom fel eller försummelse i arbetet har vållatantingen personskada eller sakskada som drabbat annan inskriven ellerutomstående. Detsamma gäller när den inskrivne genom broll i arbelet harvållat annan inskriven eller utomstående ren förmögenheisskada. Skyldighetenatt beiala ersättning är emellertid begränsad. Sådan ersättning utgår vid enoch samma skadehändelse med högst . för sakskada, med högst 100000 kr.för ren förmögenhetsskada och med högst . Slatens ansvar för de nu berörda skadorna regleras genomregeringens beslul . Detta har tillkommit med stöd av 1974års riksdags bemyndigande (prop. 1974: 87, IU 12, rskr 245). 1 en skrivelse till regeringen hararbetsmarknadsstyrelsen tagit upp frågan om att slopa beloppsgränserna. Somskäl för ett slopande anförs att begränsningarna kan hindra den yrkesinriktaderehabiliteringen från att föriäggas till företag i den omfattning som behövsför att tillgodose syftet med verksamheten. Styrelsen anser det därför önskvärtatt regeringen låter upphäva bestämmelsen om begränsningarna. erinrar i ett yttrande den 25 januari1980 om att samma regler för statens skadeansvar gäller när skadan har orsakatsav en elev under en AMU-kurs som har förlagts till elt enskilt företag. Efterbeslut av regeringen är det dock möjligt att i avtal om förläggning av AMU-kurstill ett enskilt företag meddela bestämmelser om att ersäitning för sakskadaeller ren förmögenhetsskada skall kunna lämnas utan de angivna begräns- Prop.1979/80:127 11 delar arbetsmarknadsstyrelsensuppfallning om önskvärdheten av all slopa begränsningarna också vid skador, somhar orsakats under yrkesinriktad rehabilitering. När regeringen inhämtade bemyndigandeatt låta staten ansvara för skador som uppståti vid yrkesinrikiadrehabilitering, förutsågs inle den utåtriktade verksamhet i form av praktik ochprövning/ träning på arbetsplatserna som är ell väsentligt inslag i denyrkesinriktade rehabiliteringen. Det är tydligt att sådan verksamhet måste kunnaföriäggas till företag med maskiner och annan utrustning av ell värde somväsentligt överstiger den nuvarande högsta nivån för ersättningar vid sak-ochförmögenhetsskador. För den yrkesinriktade rehabiliteringen är det på sammasätt som för AMU-verksamheten en självfallen förutsättning alt enskilda företagsom är beredda atl medverka får den ersäitning som behövs för att täckaförlusterna vid sådana skador. Jag föreslår alltså atl begränsningarna slopas. Regeringen bör inhämta bemyndigande att uividgaslatens ansvar vid yrkesinriktad rehabilitering enligt vad jag här har förordal. 8 Ikraftträdande, m. m. Vad jag har förordat i del föregående bör träda i kraftden , om inte annat har sagts. Regeringen bör få utfärda deövergångsbestämmelser som kan behövas. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagalt regeringen föreslår att 1. godkänna degrunder för statsrådspension somjag har förordat, 2. godkänna degrunder för beräkning av engångsavgifter somjag har förordat, 3. godkänna vadjag har förordat om pensionsräll för personalen vid socialpedagogiskainstitutet och för biträdande direktorer vid vissa diakonianstalter, 4. bemyndigaregeringen att besluta om personlig statlig pensionsrätt för vissaförutvarande anställda hos och förenadefabriksverken, 5. godkänna attstatens skadeansvar vid yrkesinriktad rehabilitering utvidgas på det sätt jaghar förordat. Prop.1979/80:127 12 Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition föreslå att antaga de förslag somföredraganden har lagt fram. Prop.1979/80:127 13