prop · G3032 · 1979-12-31 00:00:00 — Prop.1979/80:2 Del A 7 kap. 21 ii 220 förframliden gälla också beslul av och beslul som i annalfall fallas enligt gällande lagstiftning om kriminalvård i anstalt, f n. lagen(1974:203) om kriminalvård i anstalt (ändrad senast 1976:506). Beslut omtillämpningen av denna lag fallas i vissa fall av övervakningsnämnd ellercentral nämnd och i övriga fall av . Regeringen kan dockförordna om överföring till Oänsieman inom kriminalvården av övervakningsnämndsbefogenhet och, med vissa undanlag, av befogenhet Ofrkungörelsen /1974:248/ med vissa föreskrifter rörande tillämpningen av lagen/1974:203/ om kriminalvård i anstalt /omtryckt 1977:1143/). Beslut enligt lagenkan avse sådant som anstallspla-cering, avskiljande av intagen från andraintagna, granskning av brev, permissioner och disciplinär bestraffning. Denföreslagna regeln medför också offentlighet för beslutenligt lagen (1974:202) om beräkning av strafftid m. m. (ändrad senast1976:375). Enligt2 kap. 10 § promemorieförslaget (14 kap. 4 § departementsförslagel) gällersekretess till förmån för enskild inte i förhållande lill denne och kan helteller delvis efterges av honom. Enligt promemorian bör det inte komma i frågaatl under hänvisning enbart lill en inlagens eget bästa undanhålla honom t. ex.hans behandlingsjournal. Något undanlag från 2 kap. 10 § promemorieförslagetföreslås därför inte. Journalen kan däremot hållas hemlig också för den somavses därmed, om det skulle kunna innebära fara för annans säkerhel allinnehållet lämnas ut. I sådanl fall är del den vars säkerhet är i fara somskyddas av sekreiessen. Ingår handlingen i ärende med den intagne som part,krävs emellertid särskill starka skäl för all sekreiessen skall kunnaupprätthållas mot honom (2 kap. 12 § promemorieförslagei, jfr 14 kap. 5 §departementsförslagel). Den intagne anses dock inte vara part i ell ärende baradärför alt han är föremål för kriminalvård. Ihuvudsak har förslaget inte mött någon kritik under remissbehandlingen, ochdepartementsförslagel överensstämmer i stort sett med promemorieförslaget. Liksomi promemorieförslaget uppställs som huvudregel all sekretess skall gälla inomkriminalvården för uppgift om klients personliga förhållanden, om del kan antasatl denne eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Även t. ex.en dom av allmän domslol kan vara sekretessbelagd enligt denna huvudregel.Detta är i och för sig ingen nyhet. Redan gällande rätt innebär att uppgiftersom är tillgängliga hos allmän domslol kan vara hemliga när de finns hos annanmyndighet. Även uppgifter i det centrala kriminalvårdsregisirei faller underhuvudregeln. Detta hindrar inte all del kan vara lämpligl atl manförfattningsreglerar uppgiftslämnandet myndigheter emellan såvitt angåruppgifter i registret. Denna fråga för övervägas under följdlagsliftningsarbetet. Påsamma säti som i promemorieförslaget skyddas, förutom den intagne som en vissuppgift rör och hans närstående, också andra intagna, vårdare och andrapersoner vilkas personliga säkerhel skulle kunna sättas i fara om en Prop.1979/80:2 Del A '-S 7 kap. 22 ii 221 uppgiftlämnas ut, Skaderekvisilet i den del som skyddar den senare personkretsen harutformats med 7 kap, 6 § departementsförslaget som förebild, Detla innebärattfara för också annal allvarligt men än våld kan vara grund för sekretess. Varkenpromemorieförslaget eller departementsförslagel upptar någon särskild regel omvilken myndighei som prövar fråga om utlämnande av uppgift lill enskild. Pådenna punkt föreligger en avvikelse från gällande rätl. Enligt 12 § SekrL skallullämnandefråga prövas av , såvitt angår handling hosmyndighet inom kriminalvården. Denna ordning, som infördes när den tidigaregällande absoluta handlingssekretessen ersattes av ensekretess med skaderekvisit, har visat sig medföra vissa praktiska svårigheteroch har därför inte behållits i den nya sekretesslagen, 1paragrafen finns bestämmelser om viss sekretess hos domstol i brottmål m, m. Gällanderäu: 10 §, 14 § (handlingar som av läkare etc, har upprättats till utredning imål eller ärende hos domstol) och 36 § SekrL samt 5 kap, 1 § RB Promemorieförslaget:8 kap, 21 § 15 kap, 1 § iredje stycket RB föreskrivs f n, att i brottmål domstolsförhandlingsom angår personundersökning, sinnesundersökning eller annan utredning rörandeden tilltalades levnadscmständigheler och personliga förhållanden i övrigiskall äga rum inom slängda dörrar när skäl är därtill. Enligt 36 § SekrL är deti dag möjligt att sekretessbelägga sådan utredning som har föreieits eller äravsedd att företes vid en förhandling inom slängda dörrar. En sådanhandlingssekreless anses i promemorian i vissa situationer vara behövlig.Eftersom enligt promemorian all handlingssekreless vid domslol skall bygga påmateriella lagbestämmelser om sekretess, föreslås en sekretessbestämmelse somsvarar mot den nyssnämnda möjligheten all i anknytning till en förhandling inomslängda dörrar sekretessbelägga utredning om den tilltalades personligaförhållanden, Promemorieförslagelsbeslämmelse tar, liksom den nuvarande föreskriften om förhandlingssekreless,sikte på varje slag av utredning rörande den tilltalades personligaförhållanden som i brottmål kan förekomma vid domstol. De uppgifter beträffandevilka sekretess kan ifrågakomma har emellertid begränsats till uppgifter omsjukdom eller andra ömtåliga personliga förhållanden. Dessutom uppställs ettskaderekvisit. Enligt promemorian blir genom dessa begränsningar områdel försekretess mindre än vad som f n, följer av ordalagen i 5 kap. 1 § RB. Det ansesemellertid i allt väsentligt sammanfalla med det område där sekretess nu medgesi praxis. Utanför området för sekretess avses falla bl. a. uppgifter ikriminalregisierutdrag e. d. Prop.1979/80:2 Del A 7 kap. 22 § 222 somlämnar upplysning om brott som den tilltalade har gjort sig skyldigtill. Ipromemorian anförs alt uppgifter om sjukdom eller andra ömtåliga personligaförhållanden som rörden tilltalade i första hand torde komma fram vid sådanutredning som avses i lagen (1964:542) om personundersökning i brottmål (ändradsenast 1975:720). Som exempel på utredning om den tilltalades personligaförhållanden nämns också rälispsykiatrisk undersökning. Uppgifterom ömtåliga personliga förhållanden kan också förekomma i deförundersökningshandlingar, som i samband med åtal tillställs domstolen. Ävenför uppgifter i dessa handlingar kan sekretess gälla vid domstolen enligtpromemorieförslaget. Tillämpningsområdetför beslämmelsen i promemorieförslaget har inte begränsats lill brottmål.Lagmmmet omfattar också andra mål eller ärenden vari utredning sker enligtföreskrifterna om förundersökning i brottmål. Som exempel på sådana mål ochärenden nämns mål om intagning i arbetsanstalt enligt lagen (1964:450) omålgärder vid samhällsfariig asocialilei (ändrad senast 1973:919) samt ärendenom utlämning enligt lagen (1957:668) om utlämning för brott till ,, och (ändrad senast 1975:292), Vad som i promemorian sägsom den tilltalade äger i mål och ärenden som inte ulgör brottmål tillämpning påden som avses med den utredningen. Behov av sekretess förömtåliga uppgifter av personlig natur som framkommer vid fömndersökning ochpersonundersökning i brottmål eller i andra mål eller ärenden som avses i dettasammanhang föreligger enligt promemorian inte bara vid domstol. Förfömndersökningens vidkommande behövs en motsvarande sekretess hos de olikamyndigheter som lar befattning med fömndersökningen. Vid en personundersökningbehövs likaledes en sekretess för uppgifter av nu ifrågavarande natur inte baravid domstolen ulan också vid de myndigheter som är verksamma i samband medpersonundersökningen, Promemorieförslaget upptar en regel som tillgodoser ocksåde nu angivna behoven av sekretess. Remissinstansernahar i det stora hela godtagit promemorieförslaget, borisen från att de hargjort vissa detaljanmärkningar. Också jag kan i huvudsak ansluta mig lillpromemorieförslaget. Den i departementsförslagel upptagna paragrafenöverensstämmer därför i huvudsak med promemorieförslaget. Enligtförsta stycket gäller sekretessen vid domstol i brottmål och de andra mål ochärenden som promemorieförslaget omfattar. De uppgifter som avses medsekretessbestämmelsen beskrivs som uppgift om någons sjukdom eller annatömtåligt personligt förhållande. Förutomatt uppgifterna skall avse ömtåliga personliga förhållanden krävs atluppgifterna framkommer vid utredning rörande lilltalads eller motsva-randeslevnadsomständigheter och personliga förhållanden i övrigi. Prop.1979/80:2 Del A .v 7 kap.23 § 223 exempelnämns personundersökning och rätlspsykialrisk undersökning. Däremot nämns intesom i promemorieförslaget föruridersökning särskilt. Som har påpekats underremissbehandlingen skulle eti omnämnande av fömndersökning kunna leda till denmissuppfattningen att omständigheter av personlig natur som över huvud tagelframkommer vid fömndersökning skulle kunna vara sekretessbelagda enligtförevarande paragraf. Vad som åsyftas är endasl sådana uppgifter som framkommerunder fömndersökning och som är avsedda för att användas vid domslol för dessbedömning av påföljdsfrågan. Denna typ av uppgifter ryms under uttrycket"annan sådan utredning" i departementsförslaget.Departementsförslagels skaderekvisit överensstämmer i sak medpromemorieförslagets. Andrameningen i första stycket innehåller en regel om sekretess hos annan myndigheiän domstol för uppgifter av det slag som avses i första meningen. Vad somåsyflas är främst myndigheter som är verksamma i samband med personundersökningoch liknande. Till skillnad mol promemorieförslaget avser regeln inte andramyndigheters befattning med förundersökning. För fömndersökningens del gesbestämmelser om sekretess i 9 kap. 17 och 18 §§ departementsförslagel. Någotbehov av en bestämmelse också i förevarande paragraf om sekretess för uppgifteri förundersökning har inte ansetts föreligga. Paragrafenavser sekretess i nådeärenden. Gällanderätl: 12 § och 14 § (handlingar som av läkare etc. upprättats till utredning imål eller ärende hos domstol) SekrL Promemorieförslaget:8 kap. 22 § Departementsförslagelöverensstämmer i stort sett med promemorieförslaget, som i alll väsentligt harlämnats utan erinran av remissinstanserna. 1ärenden angående nåd kan förekomma uppgifter om någons sjukdom eller andraömtåliga personliga förhållanden som är av den naturen all deras röjande kanantas medföra men för den om vars benådning är fråga eller annan enskild. Detkan härvid vara fråga om uppgifter som är hämtade från utredningen irättegången mot den dömde. Det kan emellertid också röra sig om uppgifter somlämnas i nådeansökningen eller bifogas denna och som inte har åberopatstidigare. Av inlresse i sammanhanget är också att enligt lagen (1964:542) ompersonundersökning i brottmål möjlighet finns att i ärende angående nådförordna att personundersökning skall äga rum eller läkarintyg anskaffas enligtvad som sägs i den lagen. Hur än de ömtåliga uppgifterna aktualiseras inådeärendel blir de sekretesskyddade enligt denna paragraf 1nådeärenden kan uppgifter lämnas om någons sjukdom eller andra ömtåligapersonliga förhållanden inte bara i fråga om den person vars 1979/80:2 Del A 7 kap. 25 if 224 benådningövervägs utan också i fråga om annan person. Även en närstående lill den somuppgiften rör kan lida men om uppgiften röjs. I såväl del ena som det andrafallel är sekretess möjlig. Medden föreslagna avfattningen gäller sekreiessen inte bara hos den beslutandemyndigheten, dvs. regeringen, utan också hos de myndigheter som avger yttrandeeller verkställer utredning i ärendet. Atlsom en remissinstans har förordat införa sekretess i ärenden enligtavskrivningskungörelsen (1965:921, ändrad senast 1974:882) har inte ansettspåkallat. Paragrafeninnehåller bestämmelser om sekretess i den verksamhet som bedrivs av dialekt-och ortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv (DOVA). GäUanderätt: 13 a § SekrL Promemorieförslaget:8 kap. 23 § DOVA har lill uppgift allsamla in, bevara, bearbeta och ge ut material om dialekter, ortnamn, visor,folkmusik och folkminnen. I verksamheten ingår atl spela in svenska dialekteroch folkminnen på olika medier. Syftet med inspelningarna är vetenskapligt.Sekretessregeln avses garantera dem, som ställer sig lill förfogande förinspelningarna, att dessa inte blir allmänt tillgängliga Ofr prop. 1974:103 s.18 fi). Föreskrifternaansluler nära lill gällande bestämmelser om handlingssekreless. Jämfört medpromemorieförslaget, som i allt väsentligt har lämnais ulan erinran underremissbehandlingen, har bara smärre jämkningar gjorts. a. anges syflel medupptagningarna som "vetenskapligt ändamål" i stället för"forskningsändamål" för att det klart skall framgå att ocksåinspelning enbart i syfle all bevara det som spelas in omfattas av sekretessen.Liksom i gällande rätt uppställs etl skaderekvisit. Del är i sak detsamma sompromemorieförslagets. Sekretessen gäller också lill förmån för en anhörig avliden, om den anhörige skulle lida men om en uppgift lämnas ut. Paragrafenrör tystnadsplikl för präst inom . Gällanderätt: i fråga om handlingssekretess 13 § första styckel SekrL (handlingarrörande själavården och kyrkotukten) och i fråga om tystnadsplikt 7 kap. 2 §kyrkolagen Promemorieförslaget:8 kap. 24 § Prästinom har av ålder tystnadsplikl om vad han har erfarit under s.k. hemligt skriftermål, dvs. Bestämmelser om denna tystnadsplikl finns i7 kap. 2 § kyrkolagen. Föreskrifterna omfattar inte uppgifter som haranförtrolls präst inom ramen för övrig själavård. Motbakgrund av en framställning års allmänna kyrkomöte lill Prop.1979/80:2 Del A .8 kap. I H 225 regeringen(skrivelse 1975:11) föreslog TK i sitt betänkande bestämmelser om tystnadspliktsom täckte både vad som hade anförtrotts under bikt och uppgifter som lämnatsvid själavårdande samtal i övrigi. 1 promemorian förordas alt frågan omtystnadsplikt för präst lämnas utanför regleringen i den nya sekretesslagen.Någon ändring i gällande regler föreslås inte. Som skäl för dessa ståndpunkterhänvisas bl. a. till all frågan om tystnadsplikt för präst som offentligfunktionär kan fö en i tiden begränsad aktualitet till följd av övervägandenaangående förhållandet mellan slalen och kyrkan. 1 promemorieförslaget finnssålunda endast en hänvisning lill kyrkolagens bestämmelser. Förslaget har idenna del inte lett lill några invändningar under remissbehandlingen. För min del ansluter jagmig till uppfattningen att frågan om tystnadsplikl för präst bör lämnas utanförsekrelesslagen. Denna ordning synes mest praktisk med tanke främst på altregler i ämnet kräver medverkan av allmänt kyrkomöte. Däremot anserjag att godaskäl talar för att en ändring i gällande regler genomförs i samband med att enny sekretesslag antas. Om ändrade relationer mellan stålen och kyrkan kommertill stånd, får frågan givetvis övervägas på nytt. Jag avser sålunda alt inomkort hemställa att regeringen inhämtar yttrande års kyrkomöte överett förslag till vidgning av den tystnadsplikt som f n. gäller enligtkyrkolagen. Om förslaget godkänns, kan del föreläggas tillsammans medförslag lill följdändringar med anledning av den nya sekretesslagen. Hänvisningeni fråga om tystnadsplikt för präst i förevarande paragraf har utformats motbakgrund av del anförda. Den innebär alt de särskilda bestämmelser somhänvisningen avser blir exklusivt tillämpliga. Sekretess med hänsyn främst till skyddet för enskilds ekonomiskaförhållanden Iparagrafen regleras sekretess i ärenden om arbetsförmedling och andraanställningsfrämjande åtgärder. Gällanderätt: i fråga om handlingssekreless 22 och 25 §§ SekrL och i fråga omtystnadsplikt 16 § lagen (1974:13) om vissa anställningsfrämjande ålgärder Promemorieförslaget:9 kap. 1 § Denuvarande reglerna i 22 och 25 §§ SekrL om handlingar i ärenden rörandeoffentlig arbetsförmedling m. m., vilka gäller lill förmån för bådearbetsgivare och arbetssökande, har i enlighel med vad som föreslagits ipromemorian delals upp i två paragrafer. Den ena, 7 kap. 10 §, avser uppgiftersom hänför sig till enskildas personliga förhållanden. Regleringen i förevarandeparagraf tar sikte på enskilds ekonomiska förhållanden och omfattararbetsförmedling i traditionell bemärkelse och anställningsfrämjande 15 1979/80. I saml Nr 2 1979/80:2 Del A 8 kap. 2 if 226 åtgärderav det slag som avses i lagen om vissa anslällningsfrämjande ålgärder. Enligt25 § SekrL utgörs den skyddade personkretsen av arbetsgivare och arbetssökande.Det har ansetts lämpligt atl göra den förenklingen i utlrycks-sätlel all man iförevarande paragraf- på motsvarande sätt som i 22 § SekrL- i stället förarbetsgivare talar om enskild i förbindelse med begreppet affärs-ellerdriftförhållanden. Härigenom vinner man också atl del tydligare framgår atlskyddet omfattar inte bara de företagare och andra som har direkt kontakt medde berörda myndigheterna ulan också sådana enskilda vilkas förhållanden kommertill dessa myndigheters kännedom genom förmedling av företag med vilkamyndigheten har direktkontakt. Med uttrycket enskild avses både fysiska ochjuridiska personer. Även i övrigt överensstämmer bestämmelsenstillämpningsområde med vad som har föreslagits i promemorian. Någol praktisktbehov av etl vidgat tillämpningsområde har inte ansetts föreligga. På den traditionella arbetsförmedlingensområde finns knappast någol insynsintresse såvitt gäller enskilda företagsaffärs- och driftförhållanden. Sekretessen på delta område är närmast enförlroendesekretess. Av denna anledning innehåller promemorieförslaget intenågol skaderekvisit. Däremot föreslås i promemorian ell sådant rekvisit i frågaom anslällningsfrämjande ålgärder av del slag som avses lag i ämnet.Här finns enligt promemorian klara inslag av myndighetsutövning och lill följddärav också ell betydligt större insynsiniresse än i fråga om den vanligaarbetsförmedlingen. Även om insynsinlressel kan anses någol större i deärenden som faller under paragrafen och innefattar myndighetsutövning än i deandra ärenden som avses där, anserjag all denna skillnad inte är så stor bör avslå från en enhetlig sekretessnivå. 1 likhet med 7 kap. 10 §departementsförslaget upptar därför förevarande paragraf ett omväntskaderekvisit för både ärenden om arbetsförmedling och ärenden om andraanställningsfrämjande ålgärder. Tidsgränseni andra stycket överensstämmer med gällande rätt. Paragrafenupptar bestämmelser om sekretess rörande arbelsskadeförsäkringen och visslagstiftning om arbetslivet. Gällanderätt: i fråga om handlingssekretess 19 och 19 a §§ SekrL samt i fråga omtystnadsplikt de föreskrifter som anges i bilaga 5 som nr 47, 53, 54, 57, 89,94 och 141 Promemorieförslagei:9 kap. 2 § Deverksamhetsområden som avses i förevarande paragraf har på samma sätt som ipromemorieförslaget angetts i huvudsaklig överensstämmelse med gällande rätt. Medanledning av ett påpekande under remissbehandlingen kan nämnas Prop.1979/80:2 Del A '. ': 8 kap. 3 227 attdet inte ansetts behövligt atl i paragrafen särskill ange yrkeshemligheter,uppfinningar och forskningsresultat. Skälet härtill är att "enskildsaffärs- och driftförhållanden" här läcker de angivna förhållandena. Såvittgäller omfattningen av den skyddade personkretsen kan hänvisas lill vad som harsagts under 1 §. Sekretessenligt 19 § andra stycket SekrL gäller endast i den mån utlämnande inte följerav de lagar som rör de ämnen som anges där. Detta undantag torde ha betydelseendast inom det ämnesområde som gäller arbetsmiljön. En regel som medgerundanlag från den här fastslagna sekretessen genom regler i lagstiftningen omarbetsmiljön återfinns i 14 kap. 7 §. Någon hänvisning till avvikande regleringi annan författning har därför inte tagils in i 8 kap. 2 §. Ilagstiftningsärendet har den uppfattningen framförts att skyddsinlressel för de anställda måsle gå före arbeisgivarinlresset och atl reglerna om skydd för företagares affärs- och driftförhållanden inte under några förhållanden för användas för atl gentemot berörda anställda och allmänheten hemlighålla t. ex. missförhållanden i arbetsmiljöhänseende (prop. 1975/76:160bil. 3 s. 78 0. Detbelydande offenlligheisinlresse som finns på arbelarskyddsområdel lorde ibetydande utsträckning tillgodoses redan genom det föreslagna skaderekvisiletoch genom den meddelarfrihet som jag förordar för detla område. Emellertid börytteriigare en möjlighet till utiämnande finnas. Av denna anledning föreslåshär att det med stöd av 2 kap. 2 § iredje slyckel TF skall öppnas möjlighel förregeringen all upphäva sekreiessen i ell ärende enligt lagstiftningen omarbetsmiljön, t. ex. om en sådan åtgärd är nödvändig för alt arbetstagarnasiniressen skall kunna tillvaratas i ärendet på ett effektivt sätt. Underremissbehandlingen av promemorian har en remissinstans framhållit altsekretessreglerna givetvis inte får hindra alt uppgifter lämnas från enmyndighei till annan för all denna skall kunna ingripa mot dålig arbetsmiljö.Genom den utformning beslämmelserna om sekretess myndigheter emellan har fått idepartementsförslagel torde de synpunkter som remissinstansen har anfört ha blivitbeaktade. Andrastyckets tidsgräns för sekretessen i fråga om uppgift i allmän handlingöverensstämmer med gällande rätts. Iparagrafen behandlas sekretess angående uppgifter som lämnas i vissaplaneringsfrågor m. m. Gällanderätt: i fråga om handlingssekretess 20 a § SekrL och 2 § 69 CSK samt i fråga omtystnadsplikl 4§ lagen (1948:390) om skyldighet för näringsidkare m. fl. atlbiträda vid planläggningen av rikets ekonomiska försvarsberedskap, 18 §oljekrislagen (1975:197), 10 § lagen (1976:349) om uppgiftsskyldighel iplaneringsfrågor Ofr övergångsbestämmelsen lill lagen) och 5 § lagen (1977:439)om energiplanering Prop.1979/80:2 Del A 8 kap. 4-7 §§ 228 Promemorieförslagei:9 kap. 3 § Paragrafenrör sekretess för de uppgifter som avses i 20 a § SekrL ochpromemorieförslagels molsvarande beslämmelse. Departementsförslagel haremellertid fått ett någol vidare tillämpningsområde. De uppgifter som omfattasav sekretessen anges inte som i gällande rätt med hjälp av en hänvisning till vissaangivna lagar utan genom en mera allmän beskrivning av den lagstiftning somåsyftas. Skyddet är inte begränsat lill alt avse bara den allmännasamhällsplaneringen ulan omfattar också uppgifter på två näriiggande områden.Den lagstiftning som avses är dels lag om uppgiftsskyldighel iplaneringsfrågor och dess föregångare samt lagen om energiplanering,dels lagen om skyldighet för näringsidkare m. fi. atl biträda vidplanläggningen av rikets ekonomiska försvarsberedskap, dels oljekrislagen.Uppgifter som med stöd av annan lagstiftning har fordrats in t. ex. somunderlag för försvars- eller krisplanering omfattas inte av paragrafen. Sådanauppgifter skyddas i stället genom 6 § i detta kapitel och den därtillanknytande lillämpningsförteckningen. Näruppgifter av här avsett slag används i myndighels särskilda verksamhet förstatistik, bör de självfallel omfattas av den allmänna staiistiksek-relessen.Alt som i promemorian göra ell särskill undantag för sådana fall har inteansetts påkallat. Atl den strängare sekretessregeln för fälla utslaget närflera regler är tillämpliga på samma uppgift har jag framhållit i den allmännamotiveringen Ofr avsnitt 4.3.2). Fråganom överiämnande av uppgifter, som avses lag och dess föregångare samti lagen om energiplanering regleras exklusivt i den nämndalagstiftningen. Av 14 kap. 3 § andra styckel i deparlemenisförslaget framgåratt generalklausulen angående utlämnande av sekretessbelagda uppgiftermyndigheter emellan inte är tillämplig såvitt gäller uppgifter som avses i deangivna lagarna. Tidsgränseni andra styckel är densamma som i 20 a § SekrL. Paragrafernarör sekretess till skydd för enskildas ekonomiska intressen i vissa slag avallmän verksamhet, bl. a. utredning, tillsyn och stöd som avser näringslivet. Ipromemorieförslaget finns molsvarande bestämmelser i 9 kap. 4 och 5 §§.