prop · G303104 · 1979-12-31 00:00:00 — SFS lillstyrker också den avutredningen föreslagna ledningsgruppen för utveckling av STUDOK-sysiemel liksomförslagel om att införa en direktreklamspärr. SFS vill avslulningsvis framhållaall värdel av insamlade uppgifler och statistik blir mycket lågl om det intefinns resurser för atl utvärdera den. De resurser som frigörs genonn atlej föra ett centralt individbaseral regisler bör i slället lill en del användasför aU skapa möjlighel till fortsatt fördjupad ulvärdering i linje medlilllrädesprojeklet. I det här sammanhanget vill SFS avslulningsvis tillstyrkaulredningens förslag om atl ett permanent samrådsorgan inom SCB skall få etlavgörande inflytande på ulformningen av högskolestalisiik. Prop.1979/80:104 107 Promemoria angående frågan om samordning mellanhögskolans studiedokumentationssystem och studiestödets informationssystem Universitets- och högskoleämbetet(UHÄ) har i skrivelse till berörda högskoleenheler föreskrivii allell dalorbaseral sludiedokumenlalionssyslem skall finnas vid universileiensaml högskolorna i , , och fr, o. m. läsårel1977/78 och där tillämpas för den utbildning som moisvarar lidigaregrundliiggande uibildning vid filosofisk, juridisk och leologisk fakullel samlsocialhögskola. Systemet är avsell alt - alllefler önskemål från berörda lokalamyndigheter - senare byggas ul lill yllerligare högskoleenheter ochutbildningar. Högskoleenhelen är regisleransvarig enligt datalagen samldriftsansvarig, medan systemansvaret åvilar UHÄ. Vilka uppgifter som avsesingå i de lokala sludiedokumentalionsregislren redovisas i bilaga I. Systemet har utvecklats inom UHÅ pågrundval av ulredningens förslag i delbelänkande och regeringensbeslut med anledning av del. Vidare har lekniska högskolan iSiockholm och var silt daiorbaseratsludiedokumenlalionssyslem. Dessa är lekniskl annorlunda uppbyggda men fyller ihuvudsak samma funktioner som del inom UHÅ ulvecklade systemet. Under läsårel 1977/78 införs ävenetl centralt, daiorbaserat informationssystem för studieslödsändamål (STIS).Sludiemedelsnämnderna får fr. o. m. åtkomst lill della syslem viabildskärmslerminaler. Vilka uppgifler som avses ingå i STlS-regislrel redovisasi bilaga 2. STIS-regislrel och högskolanslokala sludiedokumenlalionsregister omfallar lill viss del samma individer. Avde studerande i högskolan saknas dock drygl 40 procenl i STIS-regislrel. pågrund av alt de inle är sludiemedelslagare. Högskolans daiorbaseradestudiedokumentationssystem läcker vidare, som redovisals inledningsvis, endaslslallig högskoleulbildning och därtill endasl en del av denna utbildning, STIS behöver vissa uppgifler somockså finns i högskolans sludiedokumentationssyslem, nämligen om - enskilda sluderandes närvaro i ulbildningen - utbudet av linjer och kurser inom högskolan. Vid sludiemedelsnämndernas prövningav ansökningar om sludiemedel efterfrågas därutöver uppgifler om - enskilda sluderandes studieresultat, Sisinämnda uppgifter registreras dock inle iSTIS-regislrel, Vidare behöver studiestödsmyndigheterna för sin planering ochuppföljning av studiestödet uppgifter om - anlalel närvarande sluderandemed fördelning hel- och dellidsstudier (ej personrelaleral). Prop.1979/80:104 108 Grunduppgifter för sådan slalisiikfinns i sludiedokumenlalionsregisl-ren. Ulredningen har enligt direklivenden bl, a, alt pröva skälen för och emot en samordning medinformalionssyslem på studiemedelsområdel. Samordning kan tänkas ske på fleraolika sätl och i flera olika syflen. De mål utredningen finner befogat att idella sammanhang eftersträva är främsl - atl förkortavänleliden vid ulbelalningar av sludiemedel - alt minskabelaslningen på läroanstalterna när det gäller studieintyg - all förbättraservicen lill de studerande och berörda myndigheler. Utredningen har inlefunnil det moiiveral atl mer utföiiigt behandla en samordningsmodell, där de olika informationssystemen harsamma dalabas. En sådan samordning synes inle erforderlig för de här angivnasyftena och väcker dessulom många betänkligheter från iniegritelssynpunkt. Denframslår därför som inaktuell. En utgångspunki för ulredningensbedömning av samordningsbehoven har varil att högskolemyndigheter ochsludieslödsmyndigheler bör tillföras enbart sådan information om enskildasluderande som resp. myndighel behöver för sin egen verksamhel. Statistik om studerande och studieresultat ()behöver för sin planering och uppföljning av studiemedelssystemet tillgånglill statistik om bl.a, tillströmning och närvaro inom högskolan. Sådanstatistik kommer atl framställas på grundval av bl, a, uppgifler isludiedokumentalionsregislren vid högskoleenheterna, CSN;s behov i dessaavseenden beaklas i ulredningens pågående analys av behoven av statistik omhögskolan hos olika intressenter i samhället. Utredningen kommer, när analysenär slutförd, all avge förslag om vilken statistik om högskolan som i framlidenskall produceras. Information om enskilda studerande Vid prövning av ansökan omsludiemedel skall sludiemedelsnämnden i de flesta fall bl, a, pröva om destudieresultat sökanden uppnåll gör del sannolikt alt sludierna kommer allslutföras inom normal lid. För vissa utbildningar intygar läroanstalten päansökningsblanketten hur sludierna fortskrider. För andra utbildningar, framförallt de som före den tillhörde UKÄ;s område, gäller att denstuderande själv redovisar uppnådda studieresultat på en särskild blankett,som biläggs ansökan, Uppgiflernas riktighet bestyrks av två personer som intebehöver vara Ijänslemän vid läroanstalten. Den som första gången inskrivs vidsludiemedelsberättigande utbildning (enl, 4 kap, 1 § studiestödslagenl beviljassludiemedel ulan föregående prövning av sludielämpligheten. Prövningen av ansökan om fortsattastudiemedel med hänsyn lill sludieresullal sker nu ulan datorhjälp vid variesludiemedelsnämnd, I stället för alt de sluderande upprättar egnastudiemeritförteckningar Prop.1979/80:104 109 skulle högskolans datorbaseradc sludiedokumenlalionssyslemkunna leverera sammanslällningar av sludieresullal. Inom UHÄ pågår ell ulvecklingsarbeiehärvidlag, i visst samarbete med CSN, En ordning av nämnda slag skulle kunnabespara berörda sluderande arbelel med all upprälla förteckningarna och depersoner som bestyrker förteckningarnas riktighet arbetet med alt konlrolleradem. Genom en likformig uppställning och terminologi skulle förteckningarna blilättare alt tolka för studiemedelsnämnderna. Risken för felaktiga beslul omsludiemedel på grund av orikliga uppgifler om sludieresullal skulle minska. Utredningen anser altutvecklingsarbelel bör inriklas på atl de dalor-ulskrivnastudiemeritförteckningarna skall vara likadant ulformade i hela landel och såuppställda, all de läll kan lolkas av sludiemedelsnämnderna. En vidaresamordning mellan meritförteckning och del närvaroinlyg som diskuteras nedan iavsnillel Närvaro bör också kunna övervägas. Ulredningen anser det intemöjligt alt använda eu fullständigt registerutdrag för delta ändamål, eftersomelt sådant skulle innehålla belydligl fler uppgifler än sludiemedelsnämndenbehöver. Rätl för de registrerade atl erhålla fullständigt regislerutdrag finnsenligt 10 § datalagen. Studiemeritförteckningen bör sändas lill densluderande. som granskar och vid behov korrigerar eller kompletterar den samtbestyrker atl uppgifterna är riktiga. Korrigeringar eller komplelleringar börverifieras av läroanstalten, som därvid även aktualiserar sill regisler.Utvecklingsarbete i här angivet syfle bör bedrivas av UHÄ. När en ansökan om sludiemedel harbehandlals vid sludiemedelsnämnden, får den studerande ett dalorutskrivelbeslutsmeddelande. Om ansökan skell i sådan lid all beslul hunnit fallas,sänds före början av terminen ocksä en dalorulskriven blankettför studieförsäkran/ studieintyg där namn. adress, personnummer, läroanstalt,kurslid m.m. finns angivna. Den sluderande har alt på blankellens ena Aelförsäkra sin avsikl all bedriva de angivna studierna (ändring av , läroanstalteller kurslid kan göras). Den andra delen av blanketten, som kalla'istudieintyg, ifylls av läroanstalten och innebär en bekräftelse på alt densluderande bedriver de angivna sludierna. Intyget får utfärdas först närundervisningen har böriat. Den sluderande sänder insludieförsäkran/studieintyget till sludiemedelsnämnden. som kontrollerar den.Därefter utsänds en dalorulskriven sludiestödsanvisning. Denna kan lösas in pådel bank- eller postkontor som den sluderande önskar, Sludieinlyg får ulfärdas av läraresom meddelar den sluderande undervisning eller handledning samt av vissa andrabefallningshavare, bl, a, siudievägledare. Vid hanlering avsludiedokumenlalionen inom högskolan medverkar ofta även annan personal, bl, a,inslilutionssekrelerare och kontorister. Dessa är inle behöriga atl utfärdastudieintyg, CSN avser all närmare uireda fråganom studiekonlrollen i STIS i nära kontakt med centrala och lokalautbildningsmyndigheter. Skilda sätt alt bekräfta de sluderandes närvaro inom högskolan,nämligen dels i högskolans egna sludiedokumenlationssyslem, dels genomuppgifter lill sludie-medelsmyndighelerna innebär givelvis ett merarbeie förhögskoleenhelerna jämfört med om procedurerna kunde samordnas, Ulredningen hardärför övervägt möjligheterna lill en sådan samordning. Genom studieintyget bekräftar läroanstalten all densluderande dellar i Prop.1979/80:104 110 För många utbildningar innebär inlygelenbart uppgift om atl vederbörande är registrerad. Denna bekräftelse kanproduceras ur de daiorbaserade studiedokumentalionsregistren, vilkel skullebespara högskoleenhetens personal arbele. Det skulle dock inle kunna ske likatidigt som sludieinlyg kan utfärdas, nämligen på terminens försia dag.Med de lekniska föruisäiiningar som gäller för studiedokumentalionsregistrenmåsle normall minsl nägon vecka förflyta från del en sluderande registrerar sigoch lills hans regisirering kan bekräftas ur regislrel. Enligt gällande reglermåste läroanstaltens bekräftelse av närvaron föreligga, innan sludiemedlenbetalas ul. Om man övergår lill närvarobekräflelse frånsludiedokumenlalionsregislren i slället för genom sludieinlyg, skulleutbetalningen av sludiemedel därför försenas. Någon ålgärd som medför en sådanförsening vill ulredningen inle förorda. Alt la bort närvarobekräflelse frånläroanstallen som villkor för ulbeialning av studiemedel har tidigarediskuierats. Utredningen anser lör sin del att man nu bör göra denna förändringoch all närvarokontrollen i slällei bör göras i efterhand. skulle ha denfördelen alt sludiemedlen kunde utbetalas vid terminens början. (Omså anses lämpligt skulle utbetalning även kunna ske korl lore terminensbörjan.) skulle läroanstalterna slippa hanteringen av studieintyg viden tid pä året då arbelssituationen brukar vara myckel pressad. Flera sätt alt ulnylljastudiedokumentalionsregistren är möjliga när del gäller all bekräftasludiemedelstagares närvaro i högskoleulbildningen. Utredningen ulgår från allnärvaro dokumenteras genom registrering i ulbildningen. Antingen kan man ursludiedokumenlalionsregislren framställa individuella, dalorulskrivna"sludieinlyg", som sänds till varie studerande, dessa skulle då i sin lur vidaresända intygen till sludiemedelsnämndeneller STIS, En annan möjlighel är alt STIS hos resp. läroanstall gör enförfrågan huruvida de studerande, som lyft sludiemedel för studier där, ocksåär regisirerade i den i studieförsäkran uppgivna utbildningen, Förleckning päADB-medium över dessa skulle översändas lill läroanslalien och avstämmas molsludiedokumentationsre-gistrel. Av allemativen synes detförstnämnda innebära vinster lör läroanstalterna, som slipper den manuellahanteringen av sludieinlyg, samiidigi som man vinner ett lillfälle alt fåfelaktigheter i sludiedokumentalionsregistrcns uppgifter om registreringaruppläckta och rättade. För studiestödsmyn-dighelerna skulle del innebära ausUidieförsäkran och sludieinlyg måsle insamlas var för sig, vilket ökararbelsvolymen. Viss risk lorde finnas alt en del sludiemedelslagare glömmer altskicka in studieintyget, eftersom incitamentet atl skicka in del är ganskasvagl, när hela studiemedelsbeloppel för terminen redan har utbetalats. Delkan medföra att åtskilliga ärenden blir föremål för ulredning om ev. ålerkrav,utan atl någol missbruk föreligger. En uppdelning av utbetalningen på l.ex. tvåtillfällen per lermin, som föreslagits vid skilda lilllallen, skulle kunna kombinerasmed alt insändande av studieintyg blir villkor för den andra utbetalningen. Det andra alternalivel lorde enligiutredningens bedömning innebära vinster både för läroanstalterna och försludieslödsmyndighelerna. Mol della alternativ lalar främst den allmänna olustsom många känner inför samköming av personregister för konirolländamål.Ulredningen vill här peka på all den samköming som del är fråga om inte innebärinförande av någon ny kontroll av individen, utan enbari all en sedan längelillämpad kontroll genomförs på ett rationellare sätl. Den innebär inte helleratl några Prop.1979/80:104 III nya uppgifler om de studerande införs i STIS frånsludiedokumentalionsregislren eller omvänl. Gränserna försludiestödsmyndighels resp, högskolemyndighets kunskap om den enskildesluderande förblir oförändrade. Självfallet är det nödvändigt all de somregislreras i STIS och i högskoleenheternas sludiedokumenlalionsregisler fårlydlig och uitömmande informalion om hur kontrollen går till och varför denförekommer. En Iredje möjlighet skulle vara allge den sluderande valfrihet mellan det senast nämnda alternalivel och denhitlills gällande ordningen. 1 båda fallen krävs en sludieförsäkran av densluderande. Blankellen för denna skulle kunna ulformas så alt den sluderandefick aniingen ange att han medger närvarokontroll i efterhand genom förfråganpå ADB-medium från STIS till högskolans studiedokumenlationsregister ellerförete studieintyg frän läroanstalten (inslilutionen) enligi hillills gällandeordning. De prakliska fördelarna med samkörningsallernativet skulle då kunnautnyttjas för de sluderande som inle har någol emot delta, som de somuppfattar varje samköming som ell inlegritetshol skulle ha rätl all inle bliföremål för någon sådan. En svårighel med denna lösning är dock atl informerastudiemedelslagarna om de allernaliv som de har all välja mellan. En fjärde möjlighet är en variantav del andra alternalivel ovan, nämligen alt STIS framställer förleckning påpapper av de studerande som lyft sludiemedel för studier vid viss läroanstalt.Denna skickas till läroanstalten, som manuellt kontrollerar i deldaiorbaserade sludiedokumentalions-registrel om de på listan upplagnasluderande också finns regisirerade. Denna melod är mindre arbetsbesparande änsamkörningen (allernaliv tvä ovan), men den uppfattas inle på samma sätt somett hol mol den personliga integriteten. För atl denna melod skall fungerasmidigt krävs del enligt ulredningens bedömning att läroanstalterna hartillgång till sina regisler via terminal. Enligt nuvarande planer kommer deläroanstalter som har dator-baserat sludiedokumenlalionssyslem alt fålerminalutruslning , Meloden innebär tolall sellinle nägon slörre arbets-besparing för läroanstalterna, men arbelel flyllasfrån vissa personalgrupper vid institutionerna lill centralförvaltningen ochfrän terminens första dagar till en lugnare period. Hur storl arbele konirollenav listorna från STIS skulle medföra beror på om kontrollen enbart avsernärvaro vid läroanslalien, eller om del också måsle kontrolleras i vilkenutbildning den sluderande är närvarande. Vid en sammanvägning mellanfördelar och nackdelar med de olika alternativen har ulredningen, från desynpunkier den kan överblicka, kommit fram till alt del först redovisadealternativet är atl föredra framför någol av de övriga, OavseU vilket alternativ som väljskan det länkas, alt någon närvarobekräftelse ej inkommer för vissa studerandesom lämnat sludieförsäkran och lyft sludiemedel. Sådana fall får då ulredasnärmare. Om del visar sig alt någon uppburit sludiemedel ulan alt vararegistrerad i någon utbildning som berättigar därtill, får studiemedlenåterkrävas. Varken det nuvarande eller någol avde här skisserade syslemen utesluter möjlighelen av all en sluderande upphörmed studierna så snart han registrerat sig och lyft sludiemedel. enligi ulredningens mening, dock inte elimineras ulan all man infördrastiska och tämligen orimliga konlrollålgärder inom högskolan. Prop.1979/80:104 112 Sammanställning av remissyttranden över promemorian1978-01-27 angående frågan om samordniing mellan högskolans studiedokumentationssystemoch studiestödets informationssystem Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) UHÄ ansluter sig lill ulredningensutgångspunkt atl de två informationssystemen inle kan ha samma databas. UHÄser det vidare som grundläggande all varken sludieslödsregislret ellerSTUDOK-registren som resultat av en samordning bör lillföras. några uppgiflerutöver vad som lidigare hanterats i resp. regisler. Likaså bör en utgångspunktvara, all uppgifler från en högskoleenhets regisler lill studiemedelsnämndskall förmedlas av den studerande själv. Vad gäller studiemeritförteckningarlillstyrker UHÅ atl utvecklingsarbete i samråd mellan berördahögskolemyndigheter och CSN i denna del fortsäller. UHÅ delar ulredningens synpunkt allstudiemeritförteckningarna inom ramen för STUDOK-syslemet bör ulformas så atlde är likartat uppställda vid de olika högskoleenhelerna och läll kan tolkas avstudiemedelsnämnderna. I fråga om studieintygen anser UHÄdel principielll mesl lilllalande all dessa sänds lill de enskilda studerandeutan någon direklrapportering lill sludiemedelsnämnden. UHÅ vill också i della sammanhangpåpeka konsekvensema av all sludiedokumenlalionsregislrel normalt inte omfattarall utbildning vid resp. högskoleenhet. måste därför hållareda på vilka kategorier studerande som kan vänlas sända in studieintyg av härberörda slag och för vilka kategorier en annan rutin skall användas. Lösningenrymmer alltså etl informationsproblem som inle skall underskattas. CSN framhåller all del givelvisskulle innebära fördelar för de sluderande om sammanslällning avstudieresultaten gjordes maskinellt. Därmed kunde också kravet på vidimeringbortfalla. För sludiemedelsnämnderna skulle, som ulredningen anför, arbetet medstudieresullatprövningen underlättas om sammanställningarna blir enhetliga förhela landel och är lätta att tolka. CSN lillstyrker STUDOK-utredningensförslag atl rutiner utvecklas för ullag av sludiemerilförleckningar urhögskolans sludiedokumenlalionssyslem. För all man skall nå de vinsler somåsyftas, är del emellertid nödvändigl alt vissa grundförulsätlningarlillgodoses i sysiemel. Bl.a. bör följande fakiorer beaktas i det kommandearbelet. - Uppdatering avregistren måste göras jämförelsevis snabbi. De förteckningar som skickas utmåste, åtminslone i huvuddelen fall. Om den sluderande oftamåsle göra ändringar och tillägg, minskar fördelarna jämfört med nuvarandesyslem. - Förteckningarmåsle sändas ut . - Förteckningarnamåsle innehålla alla för sludiemedelsprövningen vä- Prop.1979/80:104 113 sentliga uppgifler, . uppgift om godkända prov i kursersom inte avslutals saml datum för tentamen. Syftet med en samordning mellanhögskolans informationssystem och studiemedelsrutinerna bör vara alt åstadkommaralionaliseringar till förmån för de studerande och för sludiemedelsnämnderna.Inriktningen av utvecklingsarbelel måsle därior vara all skapa ruiiner som äranpassade lill sludiemedelsnämndernas arbele. 1 detla sammanhang bör deerfarenheler som sludiemedelsnämnderna i Göleborg och fåll genomhanleringen med dalaproducerade meritförteckningar från studerande vid Chalmerslekniska högskola och tekniska utbildningslinjerna i bli av värde. Del är hell klart atl det vore denur administrativ synpunkt lindrigaste vägen för alla parler (sluderande,skolor, studiemedelsnämnder) om sludiemedlen kunde betalas ut på enbartförsäkran om sludier frän den sluderande. CSN har dock hillills inle ansettsig kunna kategoriskt förespråka en sådan lösning. Risker för missbruk finns i denordning som gäller för utbetalning av sludiemedel. Som ulredningen anför kanman t. ex. inle hindra studerande från atl kvittera ul sludiemedel omedelbarlvid terminens början och därefter avbryta sludierna. Del är vidare klarl alldel nuvarande förfarandel med studieintyg för universitetens del snaraslinnebär ett styrkande av alt en person är registrerad för sludier och inlenågol bevis om den fakiiska aktiviteten. Inte deslo mindre mäste del ansesnödvändigt att före ett ställningslagande om ändrade regler i delta avseendeingående söka klargöra vilka konsekvenser elt slopande av studieintygen skullefå på sikl i form av ökade risker för missbruk. Det är möjligt atl ulredningeni sill uttalande för ett slopande av sludieinlygen utgått från all studiemedlenkommer att utbetalas två gånger per lermin. Detla framgår dock inle klarl avpromemorian. Del måste också vara en målsällningför arbelel all finna en lösning av sludiekonlrollfrågorna som omfallar helasludiemedelsområdel. Del innebär att man må.ste ta ställning till om det ärlämpligt att införa en särskild rutin för sluderande vid ulbildningslinjer somomfattas av STUDOK och en annan eller flera rutiner för övrigahögskolesluderande eller för . studerande vid vuxenutbildning. Uradministrativ synpunki är det givelvis rimligast all lillämpa endasl en rutin.Del är emellerlid möjligi all olika lösningar för olika skolformer visar sigvara alt förorda. redovisar i sinrapporl olika alternativ för samverkan mellan högskolanssludiedokumenlalionssyslem och STlS-syste-met när del gäller uppgifter omdellagande i ulbildningen. CSN anser del inte möjligt atl nu la ställning föreller emoi någol av alternativen innan principfrågan om vilka krav som skallslällas på den sluderande och på läroanstalterna i samband med utbetalning avstudiemedel lösls. Utredningen har emellerlid klarlagt all en samverkan mellande båda datasystemen inle kan komma till slånd, om nuvarande krav påstudieintyg för utbetalning av sludiemedel vid terminens böan kvarslår. SkallSTUDOK-registren användas är del endasl möjligt med kontroll i efterhand av atlperson som erhållil sludiemedel är registrerad för studier. Enligt DALK:s mening, som kommillénutvecklat närmare i 7 kap, i betänkandet (SOU 1978:54)Personregisler-Datorer-Inlegrilel, bör sam-8 1979180. Prop.1979/80:104 114 körning eller annal samutnytljande av uppgifler ipersonregisler som förs med ADB för olika ändamål ske endasl om ell slarkibehov av samköming eller samutnytljande föreligger. Såvitt den nu remitteradepromemorian ger vid handen synes della behov när del gäller här aktuellapersonregister, bl.a. med hänsyn till skillnaderna i regislerinnehållel, inlesärskilt uttalat. Om della är rikligl avslyrker DALK samordningsåtgärder. Om det emellerlid visar sig atl ettslarki behov lalar för samköming eller annal samulnyltjande av uppgifter i debåda aktuella registren bör della i vart fall inle ske ulan de registreradeskännedom. En förutsättning är då all de berörda får möjlighel all yttra sigöver riktigheten i de uppgifler som utgör resultatet. Därför är också enligtDALK; s mening del alternativ, som förordas i den remitterade promemorian, altföredra framför övriga redovisade alternaiiv. DALK vill särskilt nämna allkommiitén, av skäl som anges på sida 3 i den remitterade promemorian, delarutredningens uppfattning all en samordningsmodell, där de olikainformaiionssysiemen har samma databas, inte bör övervägas närmare. Datainspektionen har i elt flertalsammanhang yttrat sig lill olika myndigheler när del gälll frågan om s. k.samköming av uppgifler i skilda regisler. Frågor av delta slag aklualiserasockså vid prövningen av lill-slåndsansökningar. Härvid har dalainspektionen somsin ståndpunkt hävdat alt dylika utbyten av informalion ej bör ske annal änunder vissa givna och begränsade förulsältningar. Vid sambearbetningar som harlill syfle all konlrollera vissa uppgifler som lämnats av de regisirerade förhell andra ändamål har datainspektionen ansett all särskilt starka skäl förrestriktivitet i lillslåndsgivningen föreligger.