prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Begreppet "marknad" avser importförändringen förde olika länderna ^sammanvägdamed deras andelar Häri^genom elimineras eventuellaförmånliga eller oförm^ånliga effekter av exportens Marknadens pris avser det implicit beräknade mellanmarknad i löpande priser och i volym. Källor: ^Ulrikeshandelsslatislik från , , nationellastatistikproducenter, ^saml beräkningar och bedömningar inom . Ökningen med I procentenhet (sediagram 3: 1)'. För det tredjeförefaller det som om relativpriset ånyo skulle ha ökat märkbart under del senasteåret. bedöms ökningen - utan ^ko^r^tigering för den historiskatrenden - ha uppgått till . Denåterhållsamma ^prispolilik som de svenska företagen bedrev efter de bådadevalveringarna 1977 skulle alltså ha blivitmindre försiktig och en fördröjd anpassning ^lill de möjligheter att höjavinstmarginalerna som skapades av devalveringarna skulle alltså ha kommit tillstånd under del . Del bör ^emellerlid påpekas att uppgifterna omrelativprisutvecklingen ännu så länge är mycket osäkra uppskattningar.Slutligen kan den förhållandevis svaga andelsutvecklingen ha påverkats av andra faktorer än ^relalivprisut-^vecklingen. Det senaste årets inte oväsentligaökning av relativa ^efterfrågetryck kan exempelvis ^anias ha haft enviss återhållande effekt på ^andelsulvecklingen. Om exportens^andelsuiveckling i ^OECD-länderna varit tämligen svag under del senaste ^årelså gäller motsatsen för andelsutvecklingen i utvecklingsländerna. Den främstaorsaken till de i jämförelse med^andelsutveck- ^'^ Det somfortsättningsvis sägs om ^utvecklingen av exportens marknadsandelar och relativpris i delta avsnitt syftar på tal vilka ej^komgerats för den trendmässiga ökningen av ^relativpri.sel. Diagram 3:1 Marknadsandelar och relativa priser förSveriges export av bearbetade varor till ^OECD-länderna 1969-1980 Marknadsandel, ^/\ löpande priser K ^/^^-^-^^ ^\\ ^A 1969 1970 1971 1972 19731974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 Anm. Relativpriser har angivits med avdrag för en sedanlänge konstaterad historisk trend - motsvarande en ökning på ca 0,per halvår- som kan vara utslag av systematiska mätfel. 1 motsvarande grad harmarknadsandelen i volym justerats så att den multiplicerad med det justeraderelativpriset är lika med marknadsandelen i löpande priser. Se också anm. tilltabell 3:1^.^ K^älla: Se tabell 3:1. lingen i ^OECD-området mer fördröjdaandelsvinsterna i utvecklingsländerna torde vara att exporten till utvecklingsländerna till allra största delen består av ^verksladsprod^ukter därpriskänsligheten på kort sikt torde vara tämligen begränsad och ^lillmyckel liten del av stapelvaror där den kortsiktigapriskänsligheten kan förväntas vara hög. Exporten av bearbetade varor tillde ^icke-oljeproducerande utvecklingsländerna bedöms ha gjort Tabell 3:2 export av bearbetade varor ^(exkl.fart^yg)' till olika ^länderomr^åden 4,6 -13,3 därav: Osteuropa och -18,2 23,8 -11,6 ^'^ ^SITC 5-8, ^exkl. 68,793. ^^^ Utom , , , ,, , och Turkiel. ^'^ ^Qatar, FörenadeArabemiraten, , , , , , , , Källor: ^saml beräkningar ochbedömningar inom . ^andelsvinsier i storleksordningen 5 %1979 främst genom en myckel expansiv utveckling av exporten tillutvecklingsländerna i Bortre . 1 ^OPEC-^länderna, vilka sammantagnaberäknas ha dragit ned sin ^imporl med ^di^^gt 1979, uppskattas den svenskaexportens andelsvinster ha ^varil av samma storleksordning som 1978 - . ^Totall beräknasandelsvinsterna i utvecklingsländerna ha uppgått till 1979. D^enkraftiga neddragningen av ^OPEC-ländernas ^imporl medförde allmarknadstillväxten i utvecklingsländerna blev obetydlig, varför den svenskaexportens tillväxt stannade vid ca10%, Den expansivautvecklingen av ^råvaruexporten 1978, då en ökning med kunde noteras,följdes av en mycket dämpad utveckling . Trots en ^forlsallförbättring av marknadslägel beräknas ^råvaruex-^portens ökning ha inskränktsig till ca I % 1979. Den svagaexportutvecklingen var främst en följd av svårigheterna medråvaruförsörjningen och bristande utbudskapacitet inom skogsindustrin.Förbrukningstillväxten i och den minskade konkurrensen från dennordamerikanska skogsindustrin gjorde del ^däremoi möjligt för den svenskaskogsindustrin att genomföra betydande prishöjningar under del . De bedömningar av^väridsekonomins utveckling som från skilda håll lades fram undersenare delen av 1979 blev av flera skäl allt mer försiktigt hållna. Den - efterde kraftiga oljeprishöjningarna - tydliga tendenseni ^OECD-länderna att genom en kraftig åtstramning av penningpolitiken sökaförhindra en försämring av pris- och bytesbalansutvecklingen blev efterhandallt mer accentuerad med en serie konkurrerande räntehöjningar som följd. Påoljemarknaden kom - efter en viss stabilisering - utvecklingenunder hösten åter att Bilaga 1.1 ^Preliminärnationalbudget 61 kännetecknas av en betydande instabilitet med en fortsatt dragning uppåt av oljepriset. tillspetsades del världspolitiska läget genom händelseutvecklingen iIran och med - på del ekonomiska planet - ökad osäkerhet omoljepris och oljeförsörjning som följd. Föreliggande bedömning avden svenska exportens utveckling har som grundförutsättning att^OECD-ländernas samlade ^BNP-till^växt avtar från 1979 ^lill mindreän 1 1/2%^^^ 1980. Dämpningen av industriproduktionens tillväxt väntas blibetydligt mer markerad - från ca ^5%^j^ 1979 till 1980, Detta bl. a. somen följd av att det omslag från ökande till minskande lagerinvesteringar somförutses komma alt ske i de allra flesta av ^OECD-länderna kan antas verka meråterhållande på industriproduktionens än på den totala produktionensutveckling. Lageromslaget och den myckel svaga utvecklingen avindustriproduktionen 1980 bedöms få en tydlig, neddragande effekt på^importelasticileten med avseende på BNP i ^OECD-områdel. 1 nedanstående tablåvisas hur ^importelas^ticileten för^OECD-områdels ^imporl av bearbetade varor utvecklats under de senaste åren^saml den prognos som den här gjorda bedömningen avimportutvecklingen i olika ^OECD-länder implicerar. 1 tablån visas ocksåmotsvarande ^elasticiielsial baserade på ^sammanvägningar med andelar i svenskexport av bearbetade varor. De senare ^elasticitelstalen är som framgår avtablån klart lägre än de ^"oviigda" talen 1977 och 1978. Det varalltså inte bara så att den ekonomiska aktiviteten och därmed importenutvecklades svagt i för svensk export viktiga länder 1977 och 1978 utan tillväxten hade också en jämfört med övrigaländer mer importsnål inriktning idessa länder (främst de nordiska länderna). 1979 gick denna effekt i motsattriktning främst som ett ^resullal av ett mycket kraftigt omslag av^lagerinvesleringarna i - från en betydande neddragning 1978 till enlikaledes betydande uppdragning 1979. De prognoser för de olika ^OECD-ländernas^imporl av bearbetade varor som ^gjorts innebär en ^im-^portelasticiiet kring 21980 oavsett om ^importelasticileten baseras på ^sam^manvägningar med andelari svensk export eller ej. ^Elasticiieistalet torde få betraktas somhögt än som lågt med tanke på den förutsedda utvecklingen av lagerinvesteringaroch industriproduktion. Det föreligger alltså en betydande risk för att^konjunkturavmattningen åtföljs av en ^importelasticitet som är lägre än 2 i^OECD-länderna 1980. ^0ECD^4ändernas import av bearbetade ^Elaslicilet med avseende p^å^ BNP Dito, baserat pä ^sammanvägningar med andelar i export ^OECD-områdets importav bearbetade varor beräknas öka med . Den svenska exportensmarknadstillväxt i ^OECD-området bedöms bli något större eller knappt 3 1/till följd av en motsedd ^förhållan- ^Prop.1979/80:100 62 devis expansiv utveckling av importen iFinland och - ehuru i mindre grad - . Marknadstillväxten förverkstadsprodukter ^exkl. fartyg väntas bli något större - i storleksordningen4 1/. Även om det senaste årets förhållandevis expansiva utveckling avförelagens fasta investeringar kan förutses bli betydligt mindre markerad 1980så bedöms åtminstone vad gäller maskininvesteringarna tillväxten bli förhållandevis hygglig. Här är återigenutvecklingen i och av stor betydelse för exportensmarknadstillväxt. 1 motses en fortsatt stark återhämtning av maskininvesteringarna1980 och i bedöms de ^sensle årens svaga ^inve^sleringsutveckling kommaalt förbytas i en låt vara måttlig uppgång. De mycket kraftigaprishöjningarna på råolja och petroleumprodukter kan beräknasfortsätta att driva upp priserna på bearbetade varor i internationell handelunder . Effekterna på prisstegringen 1980 torde vidareförstärkas därigenom att priserna på olika former av inom ^OECD-områdetproducerad energi i viss utsträckning och med en viss eftersläpning följeroljeprisets utveckling. Den förutsedda ^konjunkturavmattningen i ^OECD-områdetkan ^å^ andra sidan väntas medföra en dämpning av den ^prisuppdrivande verkansom 1979 utgått från ^efterfrågesidan. synes del vara realistiskt allräkna med en klar ökning av lönestegringstakten 1979-1980 mot bakgrund av denkraftiga och i stor utsträckning oförutsedda ökningen av ^prissiegringstakten1979 och de senaste årens förhållandevis expansiva utveckling av företagensvinster i ^OECD-området. Världsmarknadspriserna pä bearbetade varor bedömssammanfattningsvis öka med drygt 10%- i ^årstakt varefteren viss ^uppbromsning av ökningstakten väntas ske. skulle ökningendärmed komma att uppgå till 9- 10%^.^ mätt i genomsnittliga nationellavalutor. De ^prognoserade exportprisökningarna i de olika länderna hardärvid ^sammanvägts med ländernas andelar av ^väridshandeln som vikter. Om mani stället använder ett ^viktsysiem som avspeglar de olika ländernas betydelsesom konkurrenter till i fråga om bearbetade varor - etttillvägagångssätt som i delta sammanhang torde vara att föredra - blir den^inlernationella prisstegringen drygt 8 1/2%^), vilket i kronor motsvarar 7 1/2 ^ä^ 8%^^^ förutsatt oförändrade växelkurserfrån ^prognoslillfället. Tabell 3:3 Världsmarknadspriserna ^(enhetsvärdeindex) förbearbetade varor 1972-1980 Källor: FN samt beräkningar och bedömningar inomkonjunkturinstitutet. hargjort ^ivå alternativa beräkningar av den svenska ^kosina^ilsutvecklingen1980. 1 del högre alternativet, vilketligger ^lill grund för de tabeller och diagram som redovisas i avsnitt 3: 1, har de samm^anlagdatimlö^nekostnaderna antagits öka med 11 ^%. Ökade lönekostnader per produceradenhet och kostnadsökningar för ^insalsvaror och bränslen har i detta alternativ beräknats medföra enkostnadsökning kring förde svenska exportföretagen, dvs. ungefär i nivå medden internationella prisuppgången på bearbetade varor. Den ^inle ^obetydlig^tihöjning av den svenska exportens relativpris som förefaller ha ägt rum under1979 antas komma att följas av en mer försiktig prispolitik frän de svenska förelagens sida . Trots en ijämförelse med ^väridsmarknadspri-^serna snabbare ^uppbromsning av den svenskaexportens pris under loppet av 1980 så beräknas emellertid för helåret enytterligare - låt vara beskedlig - relativprishöjning ^uppkomma. De svenskaexportpriserna på bearbetade varor har sålunda beräknats öka med i genomsnittca 9 1/och relativpriset med ca 1 1/. Vid det lägre alternativet förkostnadsutvecklingen , där timlönekostnadernas ökning i stället antasstanna vid 8 1/, bedöms exportprisstegringen och därmed relativprisstegringenbli ca 3/lägre eller ca 8 3/4^%> resp, ca 3/; (se närmarekapitel 8). För verkstadsprodukter ^exkl. fartyg beräknas skillnaden - tillföljd av det något ^slörre ^lönekoslnadsberoendet inom denna bransch - blinågot större än för varugruppen övriga industriprodukter. Prissättningen påpapper och papp resp. järn och stål antas däremot inte bli annorlunda än i delhögre alternativet för kostnadsutvecklingen. Med en relativprishöjning kring 1979(ännu så länge en mycket preliminär uppskattning) och 1 1/1980 beräknas de båda senaste årens återtagande av tidigareförlorade marknadsandelar upphöra och följas av mindreandelsförluster under loppet av 1980. Att omslaget ^inle väntas bli starkareberor på alt den kraftiga ^relaiivprissänkningen ännu 1980antas ge upphov till vissa, starkt fördröjda andelsvinster företrädesvis ifrågaom verkstadsprodukter där priskänsligheten kan antas vara liten på kort sikt men betydande . Densvenska exportens marknadsandelar i ^OECD-området väntas mot denna bakgrund blii stort sett oförändrade ^lill 1980. Prognosen blir inte väsentligtannorlunda i alternativet med den lägre kostnadsökningen 1980. Skillnaden i^exporiprisslegring mellan de båda alternativen har som tidigare nämntsuppskattats till ca 3/. Exportefterfrågans ^priselasticitei påett års sikt torde snarare understiga än överstiga I när det gäller hela gruppenbearbetade varor. Eftersom det i alternativet med den lägre kostnadsökningenfrämst är för verkstadsprodukter som prisstegringen bedömts bli lägre ocheftersom ^priselasticiteten på kort sikt antas vara betydligt lägre förverkstadsprodukter än för övriga bearbetade varor så beräknas exporten bliknappt 1/större i del lägre än i det högre ^kostnadsalternalivet - ca 1/2%större såväl för ^verkstadsprodukler som ^Prop.1979/80:100 64 för gruppen övriga industriprodukter.Exporten av bearbetade varor ^lill ^OECD-området bedöms härigenom öka med drygt3 1/i del högre och i det lägre ^kostnadsalter^nalivet. ^Uppbromsningen avsåväl marknadstillväxt som andelsvinster för den svenska exporten av bearbetadevaror till ^OECD-länderna förutses kommaatt sammanfalla med en kraftig ökning av marknadstillväxten utanför^OECD-området: från ca 2%^.^ 1979 tillca 7 1/. Ökningen beror helt p^å^ den emotsedda utvecklingen av^OPEC-ländernas import. De ökade oljeinkomsterna väntas nämligen medföra alt ^OPEC-ländernas import Tabell 3:4 Exportutvecklingen för olik^a^ varugrupper1978-1980 -14,0 -11,7 -11,1 -41,8 -33,0 -38,4 ^'^ Papper och papp, järn och stål,^verkstadsproduk^ler samt övriga industriprodukter utom elektrisk ström, ^^^^Export ^exkl. fartyg minu^s^ de i not 1 nämnda varugrupperna. ^' 1nationalräkenskaperna ^deflateras exportvärdet med ^Paasche ^enhet^svärdeindexvilket alltså ger ^Laspeyres' volymindex.I tabell 3: 4 i övrigt återges prisindex ^Laspeyres och volymindex ^Paasche.Nationalräkenskapernas uppgifter omden totala ^exponvolymens förändring visar därigenom regelmässigt en merapositiv volymutveckling. Anm. 1978 ^ärsexportvärden enligt utrikeshandelsstatistiken. Värdena är baserade påutvecklingen under årets ^lio förstamånader. Uppgifterna avser prognoser. ånyo ökar myckel kraftigt - i storleksordningen drygt15% - efter en svag utveckling och en av den politiska ^ulecklingen i delvis betingad kraftig neddragning1979. ^Importtillväxlen i ^tle ^icke-oljeproduce^rande utvecklingsländerna^väntiis visserligen gå ned ^lill 1980 men likväl upprätthållas på enförhållandevis hög nivå - knappt 5 ^% ^mol 1979. ^Ländergruppensvalutareserver har ^ökal kraftigt - huvudsakligen ^lillföljd av en omfattande internationell upplåning -och dess möjligheter att trots^oljeprishc^ijningcn finansiera en ^forlsall, förhållandevis högimporttillväxt bedöms därför som tämligen goda. För ^slalshandelsländerna förutses en ^iniporttillväxt kring 5 ^%^^1980. Några andelsvinster i dessa ^ländergrtipper tagna tillsammansbedöms ^inle uppkomma 1980. Smärre ^andelsvinsier kan visserligen tänkas ske i^slalshandels^länderna och de ^icke-oljeproducerande utvecklingsländerna där deandelsförluster som började resp. 1974 fortsatte t. o. ^m. 1978 och därutvecklingen först kommit att medföra ett visst återtagande av tidigare ^föriorade marknadsandelar.Samtidigt kan det bli svårt alt försvara de båda senaste årens myckel kraftigaandelsvinster i ^OPEC-länderna, vilka delvis ^varil en följd av några få,myckel stora exportleveranser. I alternativet med den lägre kostnadsökningenberäknas andelsutvecklingen i utvecklingsländerna bli ca 1/2 procentenhetgynnsammare än i del högre ^kost^nadsalternalivet och exporten av bearbetadevaror till ^ländergrupperna utanför ^OECD-området öka med i ställetför med ca 7 1/. Den svenska exporten av bearbetade varor ^exkl. fartyg tillsamtliga ^länderområden har med här ^gjorda antaganden beräknats öka med drygt 4 1/1980 (i det lägrekostnadsalternativet). finns det ^emeller ^lid tecken som tyder på att utvecklingen har varit något starkare än vad man mera allmänt räknat med. Del är sålunda inte otänk bart att den svenska exportens marknadstillväxt 1980 (och därvid i synner het för ^verkstadsprodukler) som ett resultat av ett gynnsammare utgångs läge kan bli något ^slörre än vad som här räknats med. Sannolikheten för att den internationella efterfrågan och därmed den svenska exporten skulle utvecklas gynnsammare än väntat under loppet av 1980 bedöms ^däremoi som liten. Den svaga utvecklingen av^råvaruexporten 1979 var som tidigare nämnts en följd av utbudsbegränsningar ifråga om massa och trävaror. Under det närmaste året antas ^rävaruexportensmarknadstillväxt undergå en betydande försvagning. Hårtill kommer risken föratt konkurrensen från den nordamerikanska skogsindustrin på den europeiskamarknaden ånyo blir kännbar. Prognosen för ^råvaruexporten 1980 - en minskningmed drygt 1 1/.' - har mot denna bakgrund fått göras inte bara frånutbudssidan utan också frän ^efterfrågesidan. En systematisk och detaljeradgenomgång av bedömningarna och kalkylerna för de olika ^råvarugrupperna liksomockså för de delvarugrupper som ingår i exporten av bearbetade varor återfinnssom vanligt i produktionskapitlet (kapitel 4). 5 Riksdage^n^ 1979180. Diagra^m^3:2 Exportutvecklingen, totalt o^ch för vissa varugrupper 1973-1980 kr., 1975 ^ärs priser.^Säsongrensade halvårsdata. ^4^?000 38000 ^3^4000 30000 Verkstadsprodukter, - fartyg ^_^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^Av ^/^' ^/^ ^n^ 1 ^r^x, ^. ^'^ ^ ^ ^ ^ ^\ ^\^ .^'1 ^ ^\y\ 7500 7000 6500 6000 5500 5000 ^:^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^A^l 19^73 ^19^7^U^ 19^75 19^7619^77 1978 1979 1980 1973 ^197^H^ ^197^S^ 19761977 ^1P78 197^9^ 1 Bilaga 1.1 ^Preliminärna^tionalbudget 67 Sammanfattningsvis beräknasden totala exporten, ^exkl. ^fariygsexpor-^ten, växa med ca 3 1/. 1980.^Utlevcran.serna av fartyg ^vänlas 1980 ånyo sjunka kraftigt. Räknat inkl.fartygsexporten blir exportprognosen ca 2 1/4%^.^ (knappt 3 1/2%^.^ inationalräkenskapstermer). 1 alternativet med den lägre kostnadsökningen blirprognosen för den totala exporten något högre - drygt 2 1/(ca 3 3/i^nalionalräkenskapstermer). Skillnadenmellan de båda alternativen blir som synes liten- främst som en följd av den svenska exportens relativt starka ^följsamhel gentemot världsmarknadspri serna. Del kan dock förtjäna påpekas all ^lönsamhelsulveckliiigen i ex portindustrin blir bättre i det lägre än i det högre ^koslnadsalternaiivei, ^vilkel kan antas verka befrämjande på exportindustrins konkur renskraft och expansionsmöjligheter. Den svenska importenberäknas ha ökat med i volym 1979. fartyg uppskattasökningen ha blivit ^slörre - knappt11,. Enligt nationalräkenskapernas beräkningsmetoder, där importvärdet ^de^flaterasmed ett ^Paasche ^enhetsvärdeindex, torde importen ha ökat med ca 12,5%^.^ ivolym. Importtillväxten 1978- 1979kom således att bli betydande. kunde en mycket snabbökning av importen av bearbetade varor registreras - i ^årstakt. Det varframför allt den ^kr^tiftiga ökningen i den privata ^varukonsumiionen som tidigtverkade uppdragande på importefterfrågan. Under loppet av andra halvåret 1978drogs dessutom också produktionen upp och behovet av insatsvaror ökade. Enåterhållande faktor var dock ^lageravtappningen som accentuerades , Underförstå förstärktes efterfrågan i och med attindustrins lagerminskning av råvaror och halvfabrikat, som har ett mycket högtimportinnehåll, vände till enlageruppbyggnad. Under loppet av 1979 blev produktionstillväxten än merbetydande i samband med att färdigvarulagren normaliserades. ^Importtillväxlenunder första ^halvåiet 1979 för de bearbetade varorna blev härigenom kraftig -. - men dämpades . Trots denförhållandevis expansiva utvecklingen av importen sedan andra halvåret 1978synes ^impoitens andelsutveckling i stort sett ^inle ha varit större än dentrendmässiga tillväxten. Attimportandelarna ändock följt en ^irendmässigt stigande ^uiveckling kan intedesto mindre te sig anmärkningsvärd med tanke på den kraftigarelativprishöjning på importvaror under loppet av 1977 och början av 1978.Detta i synnerhet som de för importen positiva effekterna frånrelativprissänkningarna 1975 och 1976 då borde ha ebbat ut i stort ^setl. Delfinns flera förklaringar till denna utveckling. För det första var den inhemskaefterfrågan relativt omvärlden ^Prop.1979/80:100 68 Tabell3:5 ^Iniportutvecklingen för olika varugrupper 1978-1980 Pris ^(enhelsvärde) -0,6 ^_2,^7 -19,7 -18,5 -59,9 -7,1 -4^0,4 synnerligen svag ochhöll sannolikt nere ^importefteifrågan mer än vad den inhemska efterfrågan isig skulle ge anledning till. Man skulle därmed kunna se den snabba^imporltillväxten under framför allt som en ^senareläggningfrån . För det andra präglades inledningen av 1979 av oro påoljemarknaden som ål-följdes av kraftiga prisstegringar på ett flertal rå- och^insalsvaror. Det är troligt att företagen härefter kom att påskynda sina inköpav prisspekulativa skäl. Tillväxt^takten dämpades också markant ^mol slutet avåret. till skilda varugrupper kom importen 1979 att blisärskilt betydande vad gällerindustriprodukter ^exkl. fartyg medan importen av råvaror i ston settstagnerade, importen av råolja beräknas ha minskal med 1978-1979,huvudsakligen beroende på att den extraordinära ^lagerpåfyll-^naden under 1978inte upprepades 1979, Importen av petroleumprodukter har ^däremoi ökat myckel kraftigt , Isynnerhet har importen av tjockolja ökat och ^ijockoljelagren har stigit. För övriga petroleumprodukter var lagren vid årets ^sltii alltjämt för små i lika höggrad som vid årets början. Den inhemska efterfråganförutses fortsätta att växa om ån i klart lägre ^tiikl än . Isynnerhet väntas ^efterftågan på insatsvaror och halvfabrikat ^fiån^exportindiislriern;i att uppvisa en klart dämpad ökningstakt jämfört med 1979men även för övriga komponenter i den inhemska ^efteifrågan förutses en någotlägre tillväxt. ^S^timtidigtförutses ^efterfråge-^tryckel i den ^svensk^ti ekonomin öka relativt omvärlden.En tendens ^lill andelsvinster för importen skulle därmed kunna komma tillstånd. En svårbedömbar faktor är emellertid prisutvecklingen på de inhemsktproducerade varorna relativtimporterade. I kapitel 3: 1 beräknas den internationella prisstegringen förbearbetade varor 1980 bli ca 7.5 till 8% mätt i kronor. Konjunkturinstitutethar ^gjort två alternativa beräkningar av den svenska kostnadsutvecklingen1980. Enligt det högre ^kostnadsalternalivet, som ligger ^lill grund för deberäkningar som redovisas i ^labell 3:5, skulle de inhemsk^a^ priserna stiga något snabbare än ^importprisema.Enligt det lägre ^koslnadsallernativet skulle importens relativpris i stort^setl bli oförändrat. De förändringar i importens relativpris som ägt rum undersenare delen av 1979 och ytterligare kan komma att i någon mån accentuerasunder 1980 beräknas bli relativt små och har här marginellt antagits påverka^importef-^lerf rågan. Importen av bearbetade ^v^ttior ^exkl.fartyg har med här gjorda ^ant^tigan-^den beräknats öka med 1980(i del lägre ^kostnadsal^ternalivet). I det lägre^kostnadsalternalivet beräknas importen öka något mindre än i det högreberoende pä främst den lägre ökningstakten i den inhemska efterfrågan. För ^råvaruimporten väntasen relativt stark ökning ^lill följd av en ökad ^råolje- och kolimport.Raffinaderiproduktionen ^vänlas bli synnerligen hög 1980 i och med attytterligare kapacitet tagils i bruk . ^Totallberäknas ^råoljeimporlen öka med knappt 18,1979- 1980. Importen avpetroleumprodukter skulle därmed kunna minska väsentligt. Behovet av en ökadlagerhållning är emellertid stort varför ^imporlminskningen ^vänlas stanna vidknappt . Sammanlaget beräkna^s^ importen av oljeprodukter uppgå ^lill ca 30milj. ton enligt de svenska åtaganden som gjordes inom ^lEA i december^beliäffande begränsning av oljeimporten. Sammanfattningsvisinnebär ovanstående antaganden all importen skulle kunna öka med knappt 4,5%1979-1980.