prop · G303180 · 1979-12-31 00:00:00 — De möjligheter tilltvångsförfarande som föreligger med nu gällande författning, anser förbundettäcka ifrågavarande behov. Med anledning härav avstyrker förbundet beredningensförslag i den del som gäller sänkning av majoritetstalet, från nuvarande trefjärdedelar, till två tredjedels majoritet. Beredningen föreslår vidare attlänsstyrelse, efter subjektiv bedömning, skall kunna frångå det fastställdamajoritetstalet "om särskilda skäl föreligger". Av såväl praktiskasom rättssäkerhetsskäl är det helt orimligt att först i författningen fastställaetl fixerat majoritetstal och sedan lämna fritt fram att frångå detsamma.Förbundet avstyrker på det bestämdaste detta undantag från fastställtmajoritetstal. Förbundeltillstyrker beredningens förslag i den delen som gäller, att de som biträder bildandeav Jaktvårdsområde skall äga minst hälften av områdets areal. Förbundetfinner det vara ett analogt rältvisekrav att samma rätt som tillkommer storamarkägare att vägra anslutning till Jaktvårdsområde, Jämväl bör tillkommamarkägare som slutit sig samman om jakt och viltvård och som eljesl fyllermotsvarande krav. Förfarandet.Förbundet ifrågasätter behovet och lämpligheten av all kommun allud skall hainitiativrätt för bildande av Jaktvårdsområde. Det bör vara tillfyllest attkommun har denna rätt i egenskap av markägare. Beredningenföreslår vidare att jaktvårdsområde skall kunna bildas utan att lagaförrättning hålles, detta oaktat samtliga sakägare ej gett sitl samtyckedärtill, eller till och med motsätter sig områdesbildningen. Delta äroacceptabelt ur rättssäkerhetssynpunkt. Därjämte undandras delägarnamöjligheten att vid förrättningstillfället diskutera och gemensamt överenskommaom förvaltningsregler och stadgar för området. Det sistnämnda har mycket storbetydelse för områdels funktion och sakägarnas inställning till samarbete medJakt och viltvård. Förbundet anser atl nuvarande regler skall gälla ifråga om förtättningshållande i samtliga sådana fall samtliga delägare ej gett sitt samtycke tillområdesbildningen. 3 Verkan av beslut om bildande av jaktvårdsområde 3.1Hovrätten för övre : 22 8.1 paragrafens tredje stycke hänvisas lill 7kap. 30 8 2 och 3 sl jordabalken. Av della lagrum framgår bl. 1979/80:180 80 sådantalan som avses i stadgandet skall väckas från det fasUghetsbildningsbeslutetvann laga kraft. Ordet "faslighetsbildningsbeslutel" passar inte inpå bildandet av ett jaktvårdsområde. För att undvika onödig oklarhet bör därförhanvisningen till jordabalken utgå och ersättas med en beslämmelse som direktanger vad som avses. 3.2 i Göteborg:Verkan av beslut. Enligt 8 22 framgår att förändringar i nyttjanderättensvärde skall kunna regleras enligt 7 kap. 30 8 Jordabalken. Del är då angelägelalt i sista meningen uttrycka möjligheten av förändring både lill det bättreoch till det sämre. Inte bara nedsättning utan även uppjustering av ersättningkan ju komma ifråga. 3.3 noterar atl boslällshavare, vissa åbor och serviiulshavare m.fl. ejomfattas av ändrade regler medan Jaklarrendalorer och jordbruksarrendalorerkommer alt bli bundna av de regler som beslutas för jaktvårdsområde. Arrendatorerkan härvid påkalla ändring av arrendevillkor eller säga upp avlal omförutsättningarna för upplåtelsen mbbats. Fastighetsägare får rätt att säga uppnyltjanderällsav-tal om nyttjanderättens värde ökas genom områdesbildningen. LRF fömtsätteralt avtalslagen skall äga tillämpning beträffande nyttjanderättsavtal varvidoskäliga villkor och därmed åtföljande uppsägningar kan förhindras. Förbundet efteriyseräven regler för när och hur nyttjanderätt skall värderas och vem som prövar Ivistom fastighetsägare och nyttjanderättshavare har olika uppfattning om värdel.Förbundet anseratt fastighetsdomslolen är lämpligl forum. 3.4 Kammarkollegiet: 22 8 andra slyckelberedningens lagförslag ansluter sig lill jaktmarksuiredningens förslag (SOU1974: 80 s. 24 och 109). Såsom beredningen själv framhållit (betänkandet s. 66)har flera remissinstanser vänt sig mol förslaget. Kollegiet vidhåller sinkritik mot den föreslagna regeln - som avses skola gälla oavsett tiden förupplåtelsen (jfr 3 8 andra stycket lagförslaget) och upplåtelsens omfattning.Kollegiet förordar atl förslagel överarbetas under beaktande av de kritiskasynpunkter som framförts. 3.5 : Verkelpåpekade i anledning av jaktmarksuiredningens förslag olägenheterna bl. a. avall ej kunna reglera Jakttrycket. görs inom jaktvårdsområdenjakten efter älg lill gemensam angelägenhet medan jakten efter övrigt vilt fårske inom hela eller del av området utan beaktande av fastighetsgränserna.Beredningen påtalar även inledningsvis i sina överväganden (sid. 90) depåtagliga fördelar områdesbildning härvidlag innebär för ägare av småfastigheter. Beredningen har beaktat verkets synpunkter vad som gällernytillkommande innehavare av jakträttsupplåtelser där vissa krav på minimiarealbör kunna ställas (se sid 116-117). Dock kvarstår olägenheterna för de sominnehar eller, och framför allt, de som före områdesbildning lyckas försäkrasig om ett kontrakt om Jakträttsupplåtelse för minst etl år. Problemen är välkända bl. a. vad gäller små fastigheter med andel i samfälligheter där Jaktengjorts till gemensam angelägenhet och för skärgårdslotler med tillhörande sjöfågeljakt.Främst har då bekymren med spekulation och belysts. Verketanser alt en successiv anpassning till kraven på viss minimiareal 1979/80:180 81 Verkel anser vidare all den spekulativa aspeklen så långl möjligt börundanröjas. Eventuellt kan dessa önskemal tillgodoses genom alt 22 8 andrastycket begränsas lill att avse personer med Jakl(utövnings)rätl vid denna lagsikraftträdande. 3.6 : 22 8 andra siycket. Stadgandet innebär bl. a. att personer, som före det ell Jaklvårdsområde faslslällls, arrenderat jakt rätt inom jaktvårdsområdet inte skall vara underkastade de krav pä jakt områdets minimiareal m. m. som kan komma all gälla för nytillkommande Jakträttsarrendatorer efter del området fastställts. Svenska jägareförbundetfinner att ell sådant system innebär en avsevärd risk för alt många Jakträtlskontraktkommer all tecknas för obetydliga arealer inom Jaktvårdsområden under bildande.Detta kan bl.a. komma att innebära avsevärda olägenheter för delägama iområdet liksom för Jakten och viltvården. Särskilt besvärande kommer deltroligen att bli inom de norta delarna av landet där varje medlem i områdel iregel har rält att utöva all slags jakt inom hela jaktvårdsområdet.Bestämmelserna angående tillämpningen av minimiareal för godkännande avjakträttsupplåtelser är restriktiva. Vidare gäller att jakträtt även pä smärrearealer kan ha varit upplåten långt innan bildandel av jaktvårdsområdet blivitaktuellt och dessa jakträttsarrendatorer bör erhålla möjlighet såväl allfortsätta sin Jaktutövning inom Jaktvårdsområdels ram som atl bli medlemmar i della.Mol bakgmnd härav föreslår att för tidigare jakträttsarrendatorer,som inte arrenderar erforderlig areal för atl erhålla jaklrätlsbevis, i de fallminimiareal för arrenderade marker fastlagts i stadgarna, tillämpas en treårigövergångslid från och med den dag jaktvårdsområdet fastställs. Under dennaövergångslid skall lidigare jakträttsarrendatorer ha rätt till den Jakt somskulle tillkommit markägaren. Varje sådan Jakträttsarrendator har dock altunder övergångstiden söka erhålla Jaktarrendekonlrakl på ytterligare mark inom jaktvårdsområdetså att den av honom inom jaktvårdsområdet arrenderade marken vidtreårsperiodens slut uppgår till den i stadgarna stipulerade minimiarealen. 3.7 : 22 8. Paragrafens föreslagna ly delse torde innebära atl arrenden, som ingåtts före områdels bildande, inte är underkastade samma restriktioner vad gäller minimiareal som gäller för medlemmar i övrigt, inkl. nyfillkommande arrendatorer. Vi befarar alt detta kan leda till en osund spekulation i småarrenden med stor olägenhet för medlemmarna i övrigt, särskill i där jaklrätlsbevis ofta gäller för jakt inom hela områdel. Mol detla slår att ifrågavarande upplåtelser är gamla och väl hävdade samt önskemålet all sådana arrendatorer ej skall utestängas från fortsatt rätt till Jakl i och med att marken ifråga tillförs etl Jaktvårdsområde. SISUkan i detta fall ansluta sig till den kompromiss, som vi erfarit har framlagtsav . Denna innebär all för jakträttsarrendatorer, sominte arrenderar erforderiig areal för att erhålla jakträttsbevis, i det fall minimiarealför arrenderade marker fasUagts i stadgarna, tillämpas en treårig övergångslid.Under denna tid skall han inom ramen för sitt avtal med markägaren ha rätt lillden Jakt som skulle tillkommit denne. Artendatorn har dock all underövergångstiden söka erhålla kontrakt på ytterligare mark inom områdel, så attden av honom arrenderade marken vid treårsperiodens slut uppgår minst till deni stadgarna stipulerade minimiarealen. 6 1979/80. 1979/80:180 82 3.8Sveriges länsjaktvårdskonsulenters förening: 22 8. Alt minimiarealen inteskulle få tillämpas på arrendeavtal, som tecknats/öff beslul ombildande av område, är myckel betänkligt. En sådan beslämmelse kommer attomöjliggöra många jvo-bildningar. Enlänkbar lösning kan vara alt införa en kortare övergångstid, under vilkenvederbörande arrendator beredes möjlighet att komplettera sill arrende medytterligare mark så att minimiarealen uppnås. Enannan uppläggning för atl stimulera till jvo-bildning trots ifrågavarandebestämmelse, kan vara en föreskrift om att den arrendator som inte disponerar minimiarealen"får Jaga endast på den mark som han arrenderar". En sådan regelskulle dock även i fortsättningen innebära slora problem, inte minstbeträffande älgjakten. Manhar all anledning observera risken för spekulalionsupplålelser. 4 Upplösning och ombildning av jaktvårdsområde 4.1 : Verkel anser det riktigt att fastigheler som ändras så atl de mister sin Jaktliga betydelse automa tiskt utesluts. I synnerhet gäller detta då betåndstiden enligt förslagel ej är tidsbegränsad. Verket anser även alt de fastighetstyper som anges är de som normalt saknar jaktlig betydelse. En automatisk uteslutning av dessa föranleder förhåUandevis få undanlag. Dock kan ofta förflyta från bildandetidpunkten till överlålelse och nyttjandet för ändamålet. Då bil dandetidpunkten är en ren formalitet kan det även vara svårt för medlem marna att hålla sig ajour med Jaktvårdsområdets omfattning och för styrel sen alt avstyra en icke önskvärd omedelbar uteslutning. Istället för ett akfivl handlande enligt gäUande bestämmelser vad gäller uteslutning inne bär förslaget, med viss begränsning av antalet fall agerande dels enligt 36 8, dels enligt 37 8 saml en ständig oro för brott mot lagen om rätt till Jakt. Verketfinner det svårt att avgöra om fördelarna med förslagel överväger nackdelarna.Ävenledes finner verkel del svårt alt hitta en annan lämpligare tidpunkt fören automatisk uteslutning. Mycket talar för exploaterings-tidpunkten även omvissa problem kan uppstå med nya delägare efler förvärv av t ex fritidstomter. Verketanser att fråga om uteslutning ej endast bör vara en angelägenhet för områdetsstyrelse atl väcka ulan även för markägaren. är av särskill intresse vidförvärv av fastighet för naturvårds- eller friluftsändamål samt vidsäkerställande av nalurvårdsobjekt enligt NVL. Analogi härmed bör såvälstyrelse som markägare ges rält all yttra sig över sådan ansökan. 4.2 Kammarrätteni : För bifall till förslag om upplösning av Jaktvårdsområde bör gälla etl majorilelskrav som, liksom när det gäller beslul om bildande av jaklvårdsområde, slår i förhållande lill delägare och hela arealen. Man riskerar eljest atl upplösning sker trots att den opinion som en gång fanns för bildande fortfarande beslår. Villkoret kunde i konsekvens härmed utformas så att för beslut om upplösning skulle krävas att flertalet röstande biträder förslaget och att de utgör minsl 1/3 av fastighetsägarna och äger sammanlagt minst hälften av områdets areal. Även vid sådan ombildning av jaktvårdsområden som avses i 32 8 I, 3 och 4 synes majoriletskraven böra ställas i relation till ägare och arealinnehavet. 1979/80:180 .. 83 Vadgäller de föreslagna reglerna för ansluining av mark lill befintligt Jaklvårdsområdeoch uteslutning av mark från område anser kammarrätten de av beredningenföreslagna opinionskraven och reglerna i övrigi kunna godtagas. 368.1 första meningen bör ordel "område" ulgå för alt undvika dubbel- tydighel.Det bör var tillräckligt att stadga "skall faslighelen anses uteslutenur jaktvårdsområdet." 4.3 Länsstyrelseni : Utredningens förslag i 36 8 all fastighet som bildas inom jaktvårdsområdet för bostads-, industri- eller fritidsända mål automatiskt utesluts ur jaktvårdsområdet är bra. klarasut när uteslutningen skall anses ha skett. Dagen för registre ringen av fastighelsbildningen föreslås därför av få bli avgö rande. Jaktvårdsområdeföreslås bestå tills vidare. Länsslyrelsen tillstyrker della. Inför nuvarande förlängningsstämmor har jaktvårdsområdena ibland fått lägga ner ett intensivt arbete på att följa faslighets- och ägarförändring ar. --- Lagförslaget synes i flera avseenden bidra till att minska den administrativabördan och undanröja oklarheter beträffande lill exempel kallelseförfarandettill stämmor. Likväl finns del områden som inte fungerar bra. Man kan försådana områden komma lill elt läge där den enda lösningen är att upplösaområdet. I 32 8 nämns att styrelsen kan ansöka om upplösning avjaktvårdsområdet. I ett tillräckligt misskött område finns kanske ingen behörigstyrelse. I stället för atl förordna förrättningsman enligt 34 § för alt prövafrågan om upplösning vore ell smidigare sätt atl, i likhet med vad som gällerenligt 25 8 LOFO, på framslällning av någon delägare förordnarstyrelse. Det bör för övrigt klarläggas om ex officio kanförordna förtättningsman enligt 34 8. Om så ej anses vara fallet måstebestämmelserna kompletteras i något avseende så atl ell i träda liggande områdepå något sätt kan likvideras. I sammanhanget kan förslagsvis 39 8 ändrasdithän att kostnad för (i princip endast en person) av förordnad slyrelsebetalas med medel ur jaklvårdsfonden i den mån jaktvårdsområdets egna medelinte förslår. 4.4 i Östergötlandslän: I sitl yttrande över Jaktmarksuiredningens belänkande påpekade länsslyrelsenatt man för alt inte ytlerligare försvaga minoritetsskyddel för de delägare sommotsätter sig jaktvårdsområdet bör föreskriva att upplösning skall ske omminst 1/3 av delägarna i området röstar för del. Ett av de skäl utredningenanförde för sill förslag om sänkning av majorilelskravel vid bildandel var altmöjligheterna all upplösa jaklvårdsområde skulle underlättas genom minskning avbeståndsperioderna till . Beredningens förslag innebär all fråga omupplösning av Jaktvårdsområde får väckas första gången när lio år förflutitsedan områdel bildades och därefter endast . Mol bakgrund häravframstår det därför fortfarande önskvärt att föreskriva att upplösning skallske om exempelvis 1/3 av delägarna i områdel röstar för del. 4.5 i län:Förslaget lill förenklingar vid förändring av Jaktvårdsområden synesvälgrundat. är sådana ändringar förhållandevis kostnads- ochtidskrävande. Samma sak gäller förslaget att jaklvårdsområde bildas att gällatills vidare. Förlängningar av Jaktvårdsområden har hillills ofta krävt alltförmyckel arbete och kostnader. Medtillfredsställelse noterar vidare alt beredningen före- 1979/80:180 84 slårall frågan om områdes upplösning får väckas första gången efler .--- 4.6 i län:Länsstyrelsen anser i likhet med beredningen alt fastigheler som under beståndslidenbildas för bostads-, industri- och fritidsändamål automatiskt skall varauteslutna ur jaktvårdsområdet såvida inte länsslyrelsen efler ansökan förklararall faslighelen skall ingå. Med hänsyn till atl del i vissa fall redan vid bildandebesluletstår klart att det kan dröja en relativt lill dess all fasligheten tagesi bruk för del avsedda ändamålet bör emellertid möjlighel finnas förlänsstyrelsen, alt i samband med sådan förklaring ange att fasligheten endastunder skah ingå i området. Härigenom skulle en senare prövning omuteslutning kunna undvikas. Föreskriften bör därför kompletteras i nu angivetavseende. 4.7 i län:Som utredningen föreslagit bör de fastigheter som bildals inomJaktvårdsområdet för bostads-, industri- och fritidsändamål automatiskt varauteslutna ur jaktvårdsområdet, såvida inte på ansökan av faslighelensägare eller av jaktvårdsområdels styrelse förklarat atl fastighelen skall ingåi området. Enligt sista punkten i 36 8 skall fastighetsägaren ges tillfälle ytlrasig i sådant ärende. Föreskriften om skyldighet atl lämna fastighetsägaretillfälle till yttrande lorde vara överflödig med hänsyn till beslämmelserna i15 8 förvaltningslagen. Det bör påpekas att även Jaktvårdsområdels slyrelseintar partssiällning i ärende som anhängiggjorts av fastighetens ägare, varförstyrelsen bör höras i sådanl ärende. 4.8 i län:Alt slopa nu gällande regler om förlängning av Jaklvårdsområdes beslåndstid ärenligt länsslyrelsen en angelägen förenkling, vilken medför inte oväsentlig arbetsbesparingbåde för Jaktvårdsområdena och . gällande regler kan knappastmotiveras med rättssäkerhetsskäl eller på annan grund. Prövningav Jaklvårdsområdes bestånd skall enligt beredningens förslag kunna ske - sedan en första tioårsperiod förflutit - efter ansökan av jaktvårdsområdets slyrelse och jaklstämmans beslut. Detta blir en uppmjukning i förhållande lill nu gällande regler med fio år som minsta beståndsperiod. Förändringen kan möjligen motiveras med det sänkta majoritelskravel. ifrågasätter dock om föreslagen regel är tillräckligt motiverad. 4.9 Länsstyrelseni : Enligt beredningens förslag till lag om jaktvårdsområden (36 8) skaU om inom ett jaktvårdsområde en fastighet bildas för bostads-, industri- eller fritidsändamål, det område fastigheten omfattar anses uteslutet ur jaktvårdsområdet. Vidareföreslås (37 8) att om en fastighet på grund av ändrad användning inte längrebör ingå i Jaktvårdsområdet så får på ansökan av områdetsstyrelse utesluta fasligheten. Inommånga av länets Jaktvårdsområden ingår som delägarfastigheter ett stort anlalfastigheter, som efler områdels bildande tillkommit genom avslyckning förbostadsändamål. IniUativ till uteslutning av dessa fastigheter bmkar tas ianslutning lill föriängningssammanlräde. Del rör sig då ofta om ett avsevärl anlal.Ansökan om uteslutning kräver som regel en omfattande ulredning. De nuföreslagna bestämmelserna synes på grund av sin 1979/80:180 85 lydelseej kunna åberopas för uteslutning i dessa fall. Enligt meningbör förslaget kompletteras med bestämmelser som möjliggör uteslutning även avdessa fastigheter. Detla är särskill angeläget där bestånds-tiden utlöper straxefter ikraftträdandet av den föreslagna ändringen i Jaktlagen. 4.10 i Västernorrlandslän: 36 och 37 88. Paragraferna innehåller bestämmelse om uteslutning från Jaktvårdsområdetav fastigheler som bildas för bostads-, industri- eller fritidsändamål samt fastighelersom på gmnd av ändrad användning inte längre bör ingå ijaktvårdsområdet. 1likhet med vad som gäller (118 2 mom. 2 st. JL) bör det finnas möjlighel attpå ett enkelt sätt utesluta fastigheler utan jaktlig betydelse som avförbiseende medtagits i etl jaklvårdsområde. 4.11 i : Länsslyrelsenanser förslagen väl övervägda och lämpliga. 4.12 i Norrbottenslän: För att upplösa ett Jaklvårdsområde krävs beslul därom på ordinarie jaktslämma.Ålgärden att upplösa ell Jaktvårdsområde torde för berörda fastighetsägare varalika genomgripande som åtgärden att bilda Jaktvårdsomrädet. Enligtlänsstyrelsens uppfattning borde därför samma opinionsvillkor gälla förupplösandet som för bildandet av jaktvårdsområdet. Länsslyrelsen föreslårdärför att i lagen intas en med 5 8 analog bestämmelse rörande upplösning avJaktvårdsområde. 4.13 Statskontoret: 35 8 innehåller beslämmelsenalt länsslyrelsen får besluta att en fastighet eller en del av en faslighelsom inte ingår i ell Jaklvårdsområde skall anslutas till etl beslående jaklvårdsområde.Paragrafen stadgar också vilka villkor som skall vara uppfyllda för ell sådantbeslul. Enligt statskontorets mening bör det finnas en härmed parallellbestämmelse med motsvarande villkor för del fall atl en fastighel eller en delav en faslighet som ingår i etl jaklvårdsområde skall uteslutas ur detta. Motivering:Om en ägare av jaktbar mark vill dra sig ur ett jaklvårdsområde blir han,enligt beredningens förslag, tvungen all begära områdels upplösning och ärbunden all göra detta vid utgången av löpande femårsperiod. 4.14 lantbruksuniversitet:I 8 7 behandlas att en faslighel som med hänsyn till storlek, läge och övriga fömtsättningarlämpligen kan utgöra ell särskill område för jakl och viltvård inte får las ini elt Jaktvårdsområde utan ägarens samtycke. Det är möjligt atl en faslighelunder Jaklvårdsområdes beståndstid förändras på ett sådant sätt atl den bliralt betrakta som en fastighet enligt 8 7 och därmed skulle kunna beslå som egelområde. Därför borde den rätt, som i 8 37 ges , attansöka om uteslutning av fastighel också tillkomma markägare. 4.15 : 33 8andra siycket. Enligt bestämmelserna gäller bl.a. att frågan om upplösning av etlJaktvårdsområde får väckas först och därefter . Någrasärbestämmelser angående röstning om etl sådanl viktigt beslul ges ej. EnligtSvenska jägareförbundets mening bör emellertid för etl så viktigt besluterfordras en röstningsregel enligt följande, vilken skulle kunna inskrivas i styckelefter försia meningen: 1979/80:180 86 Vidröstning i denna fråga erfordras för all området skall bestå dels alt mer änhälften av de vid Jaklstämman röstande delägarna röstar för områdels fortsattabestånd, dels att de som motsätter sig en förlängning inte företräder mer änhälften av områdels areal. 35 8.1 stadgandet ges bestämmelser om viss anslutning av mark lill befintligt jaktvårdsområde. Bestämmelserna tar emellertid endasl hänsyn lill en enstaka faslighel eller fastighetsdel. Inte sällan lorde enligt Svenska jägareförbundets mening kunna förekomma att flera fastigheter i etl block lämpligen bör tilläggas etl Jaktvårdsområde. Om någon av fastighetsägarna i etl sådant block motsätter sig anslutningen bör bestämmelserna om förrättning kunna tillämpas. föreslår således alt 35 8 kompletteras med ett andra stycke avdenna innebörd. 36 8.Beslämmelserna under denna paragraf reglerar "automatiskt" ute slutning av vissa fastighetsbildningar som uppstått under Jaktvårdsområ dets beståndstid. tillstyrker förslagel men finner atl del bör utökas så att detav lagtexten framgår all i del fall en ägare till i paragrafen omnämndfastighet ansöker hos om att fastigheten fortsättningsvis skallfå ingå i Jaktvårdsområdet skall hörajaklvårds-områdets slyrelsei ärendet. Tillägget skulle kunna kopplas lill paragrafen som en sista meningenligt följande: skall ges tillfälle yttra sig överansökan som gjorts av faslighelsägaren. 37 8.Bestämmelsen innebär att en fastighel, som på grund av ändrad användning inte längre bör ingå i Jaktvårdsområde, efter ansökan av områ dets slyrelse utan störte omgång av länsslyrelsen kan uteslutas ur områ del. finner förslaget praktiskt och ändamålsenligt. EnligtJägareförbundels mening förekommer emellertid att fastigheter i vissa andrafall än enbart på gmnd av ändrad användning på motsvarande enkla sätl bör kunnauteslutas ur jaktvårdsområde. Så t. ex. kan en fastighel, ulan alt någonegentlig ändrad användning kan anses föreligga, visa sig sakna jakUig belydelse.Vidare kan inträffa att en fastighel, som egentligen borde utelämnats, medtagitsi området. Motbakgmnd härav föreslår atl 37 8 erhåller följandelydelse: Om en fastighet på grund av ändrad användning eller då del visat sigatt den väsentligen saknar jaktlig betydelse eller lämpligen inte borde haanslutits och därför inte längre bör ingå i Jaktvårdsområdet, får länsslyrelsenpå ansökan av områdets styrelse utesluta fasligheten. Fastighetsägaren skallges tillfälle att yttra sig över en sådan ansökan.