prop · G30378 · 1979-12-31 00:00:00 — Besvärsmålen faller uianför tillämpningsområdet redan påden grunden att talan inte väcks vid fastighetsdomstolen. Prop.1979/80: 78 12 slag som har nämnts är ofla av sådan art attskyldigheten atl ställa säkerhel mera sällan aktualiseras. Bl.a. gäller i endel fall att sökanden i princip skall stå för samtliga kostnader och kanförpliktas atl lämna förskott på dessa. Dessutom kan framhållas att partema ifall som avses ofta är inblandade i etl förtärande inför enförvaltningsmyndighet och atl fastighetsdomstolens prövning endast avsersärskilda tvistefrågor som uppkommer under del förfarandet. Mot bakgrund av detanförda förordar jag atl fastighetsmål av de slag som har nämnts undantasfrån den nya lagens tillämpningsområde. En särskild gmpp av fastighetsmål utgörs av arrende-, hyres-och bostadsrättstvister. En del sådana tvister skall prövas av arrendenämndresp. 1 den mån prövningen inte ankommer på arrendenämnd ellerhyresnämnd skall tvisten prövas av fastighetsdomstol, se 8 kap. 32 § och 12kap. 71 § jordabalken, 77 § bostadsrättslagen (1971:479) och 17 § lagen (1957:390)om fiskeartenden. Mål som enligt det anförda skall prövas av fastighetsdomstolavser t.ex. utfående av arrende eller hyra som inte har betalats ellerförverkande av nyttjanderätten. I dessa liksom i övriga fall när en arrende-, hyres-eller bostadsrättstvist skall prövas av fastighetsdomstol saknas anledning attföreskriva undantag från kravet på säkerhet. 1 punkt 2 sägs därför att säkerhet inte behöver ställas imål vid fastighetsdomstol som inte avser en arrende-, hyres- ellerbostadsrättstvist. Punkl 3 innehåller undantag från kravet på säkerhetbeträffande ansökningsmål enligt 11 kap. 17 § vattenlagen (1918:523). I II kap. 65, 66 och 97 §§ nämnda lagfinns särskilda bestämmelser om kostnader i ansökningsmål och om skyldighetför sökanden att betala förskott i vissa fall. Enligt min mening är det intelämpligt att prövningen av ett ansökningsmål görs beroende av att sökandendämtöver ställer säkerhet för rättegångskostnaderna. Av de övriga typer av vattenmål som kan förekomma,nämligen stämningsmål, besvärsmål och underställningsmål, faller de bådasistnämnda utanför den nya lagens tillämpningsområde redan på grund av atttalan inte väcks vid . Stämningsmålen skiljer sig inte nämnvärtfrån vanliga tvistemål vid allmän domstol. Skyldigheten för en utländsk kärandeatt ställa säkerhet bör därför gälla i stämningsmål vid vattendomstol. Punktema 4-6 motsvarar de undantag som redan nu gäller enligt1 § andra meningen lag. I punkt 7 tas slutligen förvaltningsdomstolarna ochmarknadsdomstolen undan från tillämpningsområdet. Det får antas att 1886 årslag inte gäller i mål eller ärenden hos dessa domstolar. Det torde i sådana måleller ärenden vara sällsynt att en part förphktas att utge ersättning för rättegångskostnader(jfr dock 21 kap. 11 § och 18 § tjärde styckel lagen 1970:417 ommarknadsdomstol m.m.). 1 fall då det kan ske 1979/80: 78 13 med hänsyn till arten av de frågor som prövas,inte lämpligt att kräva säkerhet för kostnaderna. Uppräkningen i paragrafen är uttömmande. Kravet atl enutländsk kärande i princip är skyldig atl ställa säkerhel gäller sålunda I.ex.i mål vid sjörättsdomstol eller vid när den handläggersådana patentmål som enligt 66 § patentlagen (1967:837) kräver särskild sammansättning. 3 § Säkerheien skall bestå av pant eller borgen. Borgenskall ställas såsom för egen skuld av minst två personer och vara solidarisk.Är säkerheten inte godkänd av svaranden, skall den prövas av domstolen. Medsvarandens medgivande kan även annan säkerhet ställas. Säkerheten skall tas i förvar av domstolen eller av densom domstolen utser. Paragrafen innehåller bestämmelser om säkerhetensbeskaffenhet och omhändertagande av säkerheten. Enligt lag skall säkerheten bestå av borgen, somställs solidariskt såsom föregen skuld av två inom landet bosatta svenskamedborgare. En borgen av del slaget skall alltid godtas, om borgensmännen kananses vederhäftiga. Om käranden vill ställa säkerhet av annat slag skall dengodkännas av svaranden eller av domstolen. Enligt/c»5/a styckel i förevarande paragraf skallsäkerheten bestå av pant eller borgen. Pant kan utgöras av t.ex. pantbrev ifastighet eller av aktier, obligationer eller andra fordringar eller av annanlös egendom. Borgen skall ställas såsom för egen skuld och vara solidarisk. Denkan ställas av såväl fysiska som juridiska personer. Nägot krav på att borgensmännenskall vara svenska medborgare och bosatta i eller vara svenskajuridiska personer har inte uppställts. Del är emellertid tydligt att borgensom slälls av personer bosatta utomlands eller av utländska juridiska personermånga gånger har ett begränsat värde. Blir det aktuellt att utkrävaborgensansvaret och betalning inte sker frivilligt, måste svaranden i allmänhetvända sig till en domstol i borgensmännens hemland för att få enexekutionstitel som är verkställbar där. Detta kan vara förenat med storasvårigheter och kostnader. Om säkerheten inte har godkänts av svaranden, skall denprövas av domstolen. Detta överensstämmer i sak med vad som gäller enligt 48 § utsökningslagen(1877:31 s. 1, UL) om säkerhet i utsökningsmål och vad som föreslås i 2 kap. 25§ i det till lagrådet remitterade förslaget till utsökningsbalk. 1 fråga ompant omfattar prövningen närmast alt värdet är tillräckligt för atl täckarättegångskostnaderna enligt I §. När det gäller en pantsatt fordran ellerborgen kan en solvensprövning vara nödvändig, om svaranden bestrider att gäldenäreneller borgensmännen är solventa. Domstolens beslut med anledning av prövning av säkerhetenfår överklagas av käranden endast i samband med talan mot dom eller slutligt Prop.1979/80:78 14 beslul i målel (jfr 49 kap. 8 § RB och NJA 1953 s. 179).Har domstolen godtagit en säkerhet som inie har godkänls av svaranden, fårbeslutet anses likställt med ett beslut, varigenom en invändning omrättegångs-hinder har ogillats. Enligt 49 kap. 3 § RB bestämmer rälien efteranmälan om missnöje om talan skall föras särskill eller inte. Med svarandens medgivande får även annan säkerhet än panteller borgen ställas. Vad som främst kan bli aktuellt är borgen som inteuppfyller de krav som har angetts i lagtexlen samt företagsinteckning. Eftersomdet krävs medgivande av svaranden, behöver domstolen inle pröva säkerhetens beskaffenhel. När borgen ställs enligt lag skallborgensförbindelsen överlämnas till svaranden. Någon bestämmelse om vem somskall omhänderta annan säkerhel som ställs enligt den lagen finns inle. Enligt15 kap. 5 § fjärde stycket RB gäller att säkerhet med anledning av ett yrkandeom kvarstad, skingringsförbud eller annan handräckning skall ställas hos rälien.Del innebär att rätten skall omhänderta säkerheien när etl omhändertagande överhuvud taget kan bli aktuellt. På motsvarande sätt skall säkerhet som ställs i utsökningsmålomhändertas av kronofogdemyndigheten eller överexekutor. När en säkerhet som slälls enligt den nya lagen består av annalän borgen kan det ha sina risker att låta säkerheien omhändertas av svaranden.Om käranden vinner målel och säkerheten följaktligen skall återställas, kansvårigheter uppkomma om svaranden vägrar att göra detta eller om han har sattsig ur stånd lill det. Vägran att återställa en borgensförbindelse innebärinte i och för sig någon risk för skada, eftersom ett realiserande av borgensansvaretkräver alt lalan väcks mot borgensmännen. Dessa kan då göra invändning om att fömtsättningamaför betalningsskyldighet inte föreligger. Alt en borgensförbindelse inteåterställs kan emellertid tänkas medföra andra olägenheler. Det sagda talar för att man belräffande alla former avsäkerhet har den huvudregeln alt säkerheten skall tas i förvar av domstolen.Denna bör emellertid kunna utse någon annan att omhänderha säkerheten. Detta kanvara lämpligt t.ex. i fråga om en lösörepant. Med en sådan regel kan ocksåbestämmas att pantsatt egendom som innehas av tredje man skall vara kvar idennes besittning. Det föreligger inte något hinder för domstolen att utsesvaranden att omhänderta säkerheten. Detla bör emellertid inte ske annat än omkäranden samtycker. I enlighet med det anförda sägs i andra stycket avförevarande paragraf alt säkerheten skall tas i förvar av domslolen eller avden som domstolen utser. Frågan i vad mån käranden är skyldig alt ersättamotpartens rättegångskostnader avgörs genom lagakraftägande dom eller slutligtbeslut i målet. Verkställighet är emellertid möjlig redan innan avgörandet harvunnit laga kraft. Bestämmelserna härom i 39 och 40 §§ UL innebär att svarandenkan Prop.1979/80: 78 15 söka utmätning i en pant som ställts förrättegångskostnaderna så snart en exekutionstitel har meddelats. Panten fåremellertid som regel inte säljas förtän exekutionstiteln har vunnit laga krafl.Bestämmelser av samma innebörd har lagits upp i utsökningsbalken (3 kap. 5 §och 8 kap. 4 § i det till lagrådel remitterade förslaget). Eftersom svarandenändå har sin förmånsrätt i panten finns del dock knappasi någon anledning förhonom att begära förtida verkställighet. Betalningsansvar på gmnd av borgen torde inte kunnautkrävas förrän avgörandet angående rättegångskostnaderna har vunnit lagakraft. 4 § Yrkandet om säkerhet skall framställas senast närsvaranden första gången skall föra talan i målet. Var svaranden på grund avlaga förfall hindrad att framställa yrkandet då, skall han framställa det såsnart det kan ske sedan förfallet upphörde. När yrkandet om säkerhel har framställts, skall domstolenförelägga käranden att inom en viss lid slälla säkerhel. Ställs inte säkerhelsom godkänns av svaranden eller av domslolen, skall talan avvisas. Paragrafen reglerar frågan om tid för framställande avyrkande om säkerhet och om påföljd för underlåtenhet atl ställa säkerhel. Enligt första meningen i första styckel skall yrkandet omsäkerhet framställas senast när svaranden första gången skall föra talan imålet. Detta överensstämmer med vad som gäller enligt 1 § lagjämförd med 28 § lagen (1946:804) om införande av nya (Rp) och34 kap. 2 § RB. Det innebär t.ex. för tvistemålens del att yrkandet skall framställassenast vid första sammanträde för förberedelse i målet eller i skriftligtsvaromål. Av 28 § Rp jämförd med 34 kap. 2 § RB följer att omsvaranden har underiåtit att framställa yrkande om säkerhet i rätt lid men hanhade laga förfall för sin underlåtenhet, yrkandet skall framställas så snartdet kan ske sedan förfallet upphörde. I överensstämmelse härmed har i första styckelandra meningen av förevarande paragraf lagits upp en bestämmelse som näraansluter till vad som gäller om laga förfall enligt 34 kap. 2 § RB. Någonuttrycklig föreskrift om att rätten att yrka säkerhet förfaller om yrkandet inleframställs i rätt tid har inte behövlig. Som en följd av den nyaregleringen bör 28 § Rp upphävas såvitt den rör tillämpningen av lag. Enligt andra stycket i paragrafen skall domstolen, näryrkandet om säkerhet har framställts, förelägga käranden att inom en viss lidställa säkerhet. Ställs inte säkerhet som godkänns av svaranden eller av domslolen,skall kärandens lalan avvisas. 1 sak överensstämmer delta med vad som gällerenligt 2 § lag. Det finns ingenting som hindrar alt domstolen, omsäkerhet har ställts men inte godkänts inom förelagd lid, efter tidens utgångförelägger käranden att komplettera säkerheten. föreläggande att ställa säkerhet har ansetts intekunna överklagas Prop.1979/80: 78 Ih särskilt (NJA 1953 s. 179). Har ett yrkande om skyldighel atlslälla säkerhel inle bifallits, gäller delsamma som när en invändning om rättegångshinderhar ogillats (NJA 1977 s. 349). 5 § 1 den mån det har avtalats i intemationellaöverenskommelser, som är bindande för , är utländska medborgare ochutländska juridiska personer befriade från skyldighelen att ställa säkerhet ochhar samma befogenhet att kräva säkerhet som svenska medborgare och svenskajuridiska personer. I paragrafen har tagits upp en bestämmelse om altutländska medborgare och utländska juridiska personer till följd avinternationella överenskommelser dels kan vara befriade från skyldighelen atlställa säkerhet, dels kan vara att jämställa med svenska medborgare och svenskajuridiska personer i fråga om rätten att kräva säkerhet. Bestämmelsen motsvarar3 § lag. Till skillnad mot vad som gäller blir bestämmelsen tillämpligså snart överenskommelsen har trätt i kraft (jfr prop. 1978/79:72 s. 11). Del förankomma på regeringen all på lämpligt sätt ge till känna när bestämmelsen blir lillämpligi förhållande till en viss stat och om det enligt överenskommelsen gällersärskilda villkor i fråga om t.ex. hemvist (jfr I § andra styckel och 2 §kungörelsen 1961:120). Denna lag träder i kraft . Genom lagen upphävs lagen (1886:84 s. 14) angåendeskyldighet för utländsk man att i rättegång vid svensk domstol mot inländsk manställa borgen för kostnad och skada. Den gamla lagen gäller dock i fråga omsäkerhet som har ställts före ikraftträdandet. Om del i en lag eller en annan författning förekommer enhänvisning lill den gamla lagen, skall hänvisningen i stället avse den nyalagen. Den nya lagen föreslås träda i kraft den 1 juli 1980.Samtidigt upphävs lag. Enligt denna är en utländsk medborgare skyldigatt ställa säkerhet även om han är bosatt i . Har i det fallet säkerhetställts före ikraftträdandet, bör säkerheten fortfarande bestå trots att dennya lagen inte kräver säkerhet av den som är bosatt här. Säkerhet som harställts enligt den gamla lagen bör bestå även i andra fall då den nya lageninte innebär krav på säkerhet. I enlighet härmed sägs att den gamla lagen gälleri fråga om säkerhel som har ställts före ikraftträdandet. Som nämnts i avsnitt 2 innehåller åtskilliga kungörelseroch förordningar en hänvisning till lag. Dessa bör ändras lill attavse den nya lagen. Del kan emellertid inle uteslutas alt någon författning sominnehåller en hänvisning förbises. För det fallel föreslås en bestämmelse omatt hänvisningen skall avse den nya lagen. Prop.1979/80: 78 17 6.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1946:804) ominförande av nya Förslaget innebär alt vad som sägs i 28 § Rp om skyldighelatl ställa säkerhet enligl lag utgår. Den frågan har berörts i anslulningtill 4 S förslagel tiil lag om skyldighet för utländska kärande att ställasäkerhet för rättegångskostnader. Jag hemställer att lagrådets yttrande inhämtas överförslagen lill 1. lag omskyldighet för utländska kärande att slälla säkerhel för rättegångskostnader. 2. lag om ändringi lagen (1946:804) om införande av nya . Regeringen beslutar i enlighet med föredragandenshemställan. Prop.1979/80: 78 18 Bilaga De remitterade förslagen Lag om skyldighet för utländska kärande att ställasäkerhet för rättegångskostnader Härigenom föreskrivs följande. 1 § Om en utländsk medborgare som inte är bosatt här ilandet eller en Ulländsk juridisk person vill väcka lalan vid svensk domstol mot en svensk medborgare eller en svensk juridisk person, skall på svarandens yrkande käranden ställa säkerhel för de rättegångskostnader som han genom laga kraftägande avgörande i målet kan bli skyldig att betala. Vad som i denna lag sägs om mål gäller även ärenden. Medkärande jämställs en målsägande som för talan i brottmål och den som är sökandei elt ärende. Med svarande jämslälls den som är tilltalad i brottmål och densom är sökandens motpart i ett ärende. 2 § Säkerhet behöver inte ställas i 1. mål somhandläggs enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister, 2. mål vidfastighetsdomstol som inte avser en arrende-, hyres- eller bostadsrättstvist, 3. ansökningsmålenligt 11 kap. 17 § vattenlagen (1918:523), 4. växelmål, 5. käromål somgrundas på genstämning. 6. mål som hartagits upp efter offentlig stämning, och 7. mål vidförvaltningsdomstol eller . 3 § Säkerheten skall bestå av pant eller borgen. Borgenskall slällas såsom för egen skuld av minst två personer och vara solidarisk. Är säker heten inte godkänd av svaranden, skall den prövas av domstolen. Med svarandens medgivande kan även annan säkerhel slällas. Säkerheten skall tas i förvar av domstolen eller av densom domstolen utser. 4 § Yrkandet om säkerhet skall framställas senast närsvaranden första gången skall föra talan i målet. Var svaranden på grund av laga förfall hindrad att framställa yrkandet då, skall han framställa det så snart det kan ske sedan förfallet upphörde. När yrkandet om säkerhet har framställts, skall domstolenförelägga käranden att inom ställa säkerhel. Slälls inte säkerhelsom godkänns av svaranden eller av domstolen, skall lalan avvisas. 1979/80: 78 19 5 § 1 den mån del har avtalats i internationellaöverenskommelser, som är bindande för , är ulländska medborgare och ulländskajuridiska personer befriade från skyldighelen alt ställa säkerhet och har sammabefogenhel att kräva säkerhel som svenska medborgare och svenska juridiskapersoner. Denna lag träder i kraft . Genom lagen upphävs lagen (1886:84 s. 14) angående skyldighelför utländsk man att i rättegång vid svensk domstol mot inländsk man ställaborgen för koslnad och skada. Den gamla lagen gäller dock i fråga om säkerhetsom har ställts före ikraftträdandet. Om det i en lag eller en annan författning förekommer enhänvisning till den gamla lagen, skall hänvisningen i slällel avse den nyalagen. Lag om ändring i lagen (1946:804) om införande av nyarättegångsbalken Härigenom förskrivs alt 28 § lagen (1946: 804) ominförande av nya skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen Ivdelse Utan hinder av nya rättegångs- Utan hinder av nya rältegångs- balken eller vad i denna lag förord- balken eller vad idenna lag förord nats skola alltjämt anses som gäl- näts skad lagen (1930:173) om be- lande räkning av lagstadgad tid alltjämt lagen an- anses som gällande. gåendeskyldighet för utländsk rnan att i rättegång vid svensk domstol mot inländskman ställa borgen för kostnad och skada, med iakttagande av att svaranden haratt framställa yrkande, varom i I § nämnda lag sägs, inom tid, som i 34 kap, 2§ nya stadgas: samt lagen om beräkning av lagstadgad tid. Denna lag träder i krafl . ' Senaste lydelse 1974:575. Prop.1979/80: 78 20 Närvarande: justitierådet , regeringsrådet ,justitierådet , justitierådet Vängby. Enligt lagrådet tillhandakommetutdrag av protokoll vid regeringssammanträde harregeringen på hemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådetsyttrande över förslag till lag om skyldighet för utländska kärande att ställasäkerhet för rättegångskostnader och lag om ändring i lagen (1946: 804) om införande av nya rättegånsbalken. Förslagen har inför lagrådet föredragits avhovrättsassessorn . Förslagen föranleder följande yttrande av lagrådet: Förslaget till lag om skyldighet for utländska kärande attställa säkerhet för rättegångskostnader 1 kungörelsen (1969: 645) om vissa rättigheter för slatslösapersoner och politiska flyktingar föreskrivs i andra stycket första meningenatt statslös person eller politisk flykting skall, om han stadigvarande vistashär i riket, vara befriad från skyldighet atl ställa säkerhet enligt 1886 ärslag. Vistas han inle stadigvarande här i riket, skall han - enligl andrameningen i stycket - i fråga om befrielse från nämnda skyldighet vara likställdmed medborgare i den stat där han stadigvarande vistas. Föreskriftema överensstämmermed fördragsenliga skyldigheter enligt art. 16 konventionangående flyktingars rättsliga ställning resp. an. 16 konventionangående slatslösa personers rättsliga ställning. Enligt det remitterade förslaget gäller skyldigheten attställa säkerhet ej för utländsk medborgare som är bosatt i . Detsammatorde även utan uttrycklig bestämmelse gälla statslös. Bestämmelsen i andrastycket första meningen kungörelse behövs därför inte vidare. Vadsom föreskrivs i andra stycket andra meningen i kungörelsen bor lämpligen lasin i den föreslagna lagen. bör för tydlighets skull klargöras, attstatslös person är skyldig att ställa säkerhet enligt den föreslagna lagen, omsådan skyldighet föreligger för medborgare i främmande stat till vilken han harsin närmaste anknytning. 1 överensstämmelse med vad som föreslås i 1 § förstastycket kan bosättningen väljas som anknytningsmoment. 1979/80: 78 21 Pågmnd av det anförda förordas att i 1 § tas in etl iredje stycke vari föreskrivs,att den som är statslös eller politisk flykting skall i fråga om skyldigheten atlSlälla säkerhel enligl denna lag vara likställd med en medborgare i den statdär han är bosatt. Beslämmelsen innebär bl.a. att, när medborgare i främmande stal enligt överenskommelse som avses i 5 §är befriad från skyldighet att slälla säkerhet, detsamma kommer att gälla förstatslös person och politisk flykting som är bosatt i den främmande staten.Däremot får statslös person och politisk flykting inte rätt att ställa krav påsäkerhel, om det inte direkt följer av överenskommelse som avses i 5 §. Enligtpunkt 4 i förslaget behöver säkerhet inte ställas i växelmål. Bestämmelsenmotsvarar vad i nuvarande lag stadgas om att säkerhet ej må fordras när talan gmndaspå växel. Fråganom ställande av säkerhet i checkmål har inte särskilt berörts vid tillkomstenav checklagama 1898 och 1932. Det finns emellertid anledning antaga att detundantag för växelmål som gäller enligt lag innefattar ävencheckmål. De skäl som kan åberopas för att undantaga växelmålen från lagenstillämpning synes kunna anföras även för checkmålens del. Utfärdas nu en ny lagi ämnet torde ett uttryckligt stadgande om undantag för checkmål böra upptagasi lagen. Det kan ske genom att i förevarande paragrafs fjärde punkt efter "växelmål"lillägges "och checkmål". Förslagettill lag om ändring i lagen (1946:804) om införande av nya Förslagetföranleder ingen erinran. Prop.1979/80: 78 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , . , , , Åsling,Söder. , , , , , , Proposition med förslag till lag om skyldighet förutländska kärande att ställa säkerhet för rättegångskostnader, m.m. Föredraganden anmäler lagrådets yttrande' över förslagtill 1. lag om skyldighet för utländska kärande att ställasäkerhet för rätte gångskostnader, 2. lag om ändring i lagen (1946:804) om införande av nyarättegångs balken. Föredraganden redogör för lagrådets yttrande och anför. Som lagrådet har förordat bör i lagen om skyldighet förutländska kärande att ställa säkerhet för rättegångskostnader tas in enuttrycklig beslämmelse om vad som skall gälla i fråga om slatslösa personer ochpolitiska flyktingar. Bestämmelsen bör lämpligen tas upp som ett nytt tredjestycke i I §. Jag godtar lagrådets förslag till lydelse av bestämmelsen. Tillföljd av det anförda bör andra stycket i kungörelsen (1969:645) om vissarättigheter för slatslösa personer och politiska flyktingar upphävas. Jag ämnarsenare anmäla den frägan för regeringen. Lagrådet har vidare föreslagit att undantaget i 2 § fjärdepunkten från kravet på säkerhet i växelmål utvidgas till att omfatta ävencheckmål. Oavsett vad lag skall anses ha för innebörd i fråga omcheckmålen finns det skäl som talar för att dessa mål behandlas på samma sätt somväxelmål. Jag tänker bl.a. på önskvärdheten av att även checkmålen handläggsskyndsamt. Jag har därför inte någon invändning mot lagrådets förslag på dennapunkt. ' Beslut om lagrädsremiss fattat vid regeringssammanträdeden . 1979/80: 78 23 Medhänvisning till vad jag nu har anförl hemställer jag alt regeringen föreslårriksdagen att anta de av lagrådet granskade förslagen med vidtagna ändringar. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar atl genomproposition föreslå rik.sdagen att anta de förslag som föredraganden har lagtfram.