prop · G303158 · 1979-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1979/80:158 om ändringar i reglerna för tillträde tillhögskoleutbildning Regeringen föreslär all antaga de förslag somhar upplagils i bifogade uidrag av regeringsprolokoll. 1 proposilionen läggs fram förslag lill ändringar ireglerna lör behörighet och urval för tillträde lill högskoleulbildning, I syfleall underiälla övergången frän gymnasie- till högskolestudier föreslås atlprincipiellt ca en tredjedel av det lotala antalet nybörjarplatser vid enutbildningslinje garanteras sökande med högst betyg över slutfördlärokurs i gymnasieskolan. Övergångsvis föreslås 30 procenl av resp.kvotgrupperna I:s och ll:s platser tillsältas på enbari betygsmeriler. Detföreslås också all högst arbetslivserfarenhet får tillgodoräknas. Dentotala poängen för arbetslivserfarenhet föreslås bli sänkt till 1,7 poängvarvid de försia 15 månaderna skall ge 1,0 poäng och de resterande 21 månaderna0,7 poäng. Vidare föreslås att föreningsarbete inte längre skall ge poäng.Slutligen anmäler föredraganden alt han avser alt föreslå regeringen vissaändringar i fråga om tillgodoräknande av ämnesbetyg. I 1979/80. Prop.1979/80: 158 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden . , Mundebo, Wikslröm. , Åsling.Söder, Krönmark, , . , ,, , Pelri Föredragande: slalsrådel Wikslröm Proposition om ändringar i reglerna för tillträde tillhögskoleutbildning 1979/80; 100 (bil. 12 s. 362) anmälde jag minavsikt att åierkomma till regeringen med förslag i vissa frågor rörandetillträde till högskoleutbildning att föreläggas vid innevarande riksmöie.Jag tar nu upp dessa frågor. Enligt beslut är 1975 (prop. 1975:9, UbU1975:17. rskr 1975:179) om reformering av högskoleutbildningen m.m. lillämpasfr. o. m. den nya regler för lilllräde lill grundläggande högskoleutbildning. Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) har i uppdrag atlfölja och utvärdera högskolereformen. UHÄ har i skrivelser ochden föreslagit vissa ändringar i nu gällande tillträdesregler. 1förstnämnda skrivelse redovisar UHÄ ocksä uppdrag rörande översyn avbestämmelserna för tillgodoräknande av föreningsmeriler. Skrivelserna bör fogastill protokollet i detla ärende som bilaga I och bilaga 2. gällande regler om behörighet och urval grundas påriksdagens beslut (prop. 1975: 9, UbU 1975: 17, rskr 1975: 179) omreformering av högskoleutbildningen m.m. och började tillämpas den I juli 1977.Till grund för regeringens förslag i propositionen läg elt omfallandeutrednings- Prop.1979/80: 158 3 arbele, vad gäller här berörda frågor främsl av kompeienskommillén(KK) i betänkandet (SOU 1974: 71) Om behörighet och antagning till högskolan. Dåvarande chefen för ulbildningsdeparlemenlel angav i nämnda proposilionen följande huvuduppgifter för reformarbetet i fråga omden högre utbildningen: att yllerligare öka ulbildningens tillgänglighet, särskiltför andra slude-randegrupper än de traditionella, och därmed främja den socialautjämningen, all bredda och differentiera det samladeutbildningsutbudet, särskilt med hänsyn till anknyiningen lill arbeismarknadenoch förnyelsen av arbetslivet, att demokratisera ulbildningens organisalion och anpassadess verksamhetsformer till en mer allsidig rekrytering av studerande. Genom riksdagsbeslutel är 1975 fastställdes de allmännariktlinjerna för tillämpningen av principbeslut (prop. 1972:84, UbU1972; 31, rskr 1972:240) rörande allmän behörighel för tilllräde tillhögskoleutbildning. Den som genomgått minst ivåårig linje med fullständigastudiekurser i gymnasieskolan, vari ingåtl minst två årskurser av varderasvenska och engelska, eller har molsvarande utbildning har allmän behörighetför högre sludier. Även den som uppnått älder och varit verksam iarbetslivet i minsl fyra är har allmän behörighel under förutsättning avkunskaper i engelska molsvarande tvä årskurser i gymnasieskolan. De allmänna behörighetskraven och särskildaförkunskapskrav uppslällda för viss ulbildningslinje avses lillsammansuttrycka kraven för att studierna på linjen skall kunna genomföras på ell fulllliilfredsslällande sätl. De särskilda behörighetsvillkoren för en allmänutbildningslinje fastställs, om inle regeringen föreskriver annat, avuniversitets- och högskoleämbetet (UHÄ), () eller slyrelsenför . De krav som uppställs skall ulformas somkrav på sådana kunskaper i ämnet som moisvarar en eller fiera årskurser pånågon linje i gymnasieskolan. Vidare krävs för särskild behörighel betyget 3 i ämneteller, om kravet avser två eller tre ämnen, etl betygsmedelvärde om 3,0 idessa. Om för särskild behörighet kunskaper krävs i fier än tre ämnen, skallmedelvärdet 3,0 uppfyllas antingen för samtliga ämnen eller i var och en avgrupper om minsl två av dessa ämnen. Då antalet behöriga sökande till en utbildning är störreän anlalet tillgängliga platser görs etl urval. Del urvalssyslem som - för flertalet allmänna ulbildningslinjer- infördes är 1977 grundas pä en indelning av de sökande i fyra kvolgrupper.Till en grupp förs sökande med tre- eller fyraårig gymnasieskoleulbildning(kvotgrupp 1), lill en grupp sökande med ivåårig gymnasieskoleutbildning(kvotgrupp 11), till en grupp sökande med folkhögskoleutbildning (kvotgrupp 111)saml till en grupp sökande som uppnåll och varil verksamma iarbetslivet saml övriga sökande som ej förs lill Prop.1979/80: 158 4 de tre första grupperna (kvotgrupp IV). Utanför kvotgrupperna avsäits vissandel av platserna för sökande med utländsk förutbildning. 1 urvalssystemel merilvärderas såväl betyg eller resultatav högskoleprov som arbetslivserfarenhet. Fördelning av studieplatserna mellankvotgrupperna sker genom proportionell kvotering - dvs. varje kvotgrupp tilldelasutbildningsplatser i förhållande lill det antal behöriga sökande som hänförstill kvotgruppen. Betygspoäng beräknas såsom medelvärdet av de belyg somingår i sökandens avgångsbetyg. Den maximala betygspoängen är fem. För ensökande som har fier än tio betyg som skall medräknas i belygsmedelvär-delbestämmes delta bl.a. ulan atl hänsyn las till de tvä lägsta betygen.Arbetslivserfarenhet ger maximalt 2,0 poäng. Även arbelslivserfarenhelsom har förvärvals i föreningslivet meritvärderas och ger maximalt 1,0 poängför uppdrag . Maximalt ger arbetslivserfarenhet och föreningsmeriler2,5 poäng. Till 20 procenl av platserna inom kvolgrupperna I och 11görs urvalet på enbari betygsmeriter. Till övriga platser i grupperna I och II görs urvalet på den sammanlagdapoängen för betyg och arbetslivserfarenhet. Inom kvotgrupp III görs urvalet påden sammanlagda poängen för studieomdöme från folkhögskola ocharbetslivserfarenhet. Urvalet i kvotgrupp IV görs pä den sammanlagda poängen för högskoleprov ocharbetslivserfarenhet. Till av utbildningsplatserna i kvotgrupp IV har sökande som endast är behörigai denna grupp förelräde. Vid urval till enstaka kurs får antagningsmyndigheten medförtur anta behöriga sökande efter bedömning av varje sökandes behov avutbildningen, tidigare utbildning och yrkesverksamhet. Myndighelen bestämmerhur många sökande som skall antas i denna ordning. Därefter fördelas debehöriga sökande i tre grupper, nämligen: behöriga sökande som har minsttvåårig högskoleutbildning, behöriga sökande som ej har minst tvåårighögskoleutbildning men som har minst 15 månaders arbetslivserfarenhet samtövriga behöriga sökande. Utbildningsplatserna fördelas mellan grupperna iförhållande till antalet behöriga sökande i varje grupp. Vid fördelning avutbildningsplatserna inom en grupp bestäms företrädet mellan de sökande påsådant sätt atl som studerande i första hand skall antas den sökande somantingen har ansökt om plals endast vid ifrågavarande kurs eller som i sinansökan har angivit kursen som det första av två eller flera alternativ.Därefter antas den sökande som i sin ansökan har angivit kursen som etttidigare alternativ än övriga sökande har gjort. Om sökande inle kan särskiljasenligt dessa föreskrifter antas sökande efter lottning. 2.2 Behov av översyn och ändringar Ända sedan kompetensutredningen lade framsitt betänkande (SOU 1970; 21) Vägar till högre utbildning, i vilket grundernatill de 1979/80:158 5 nuvarande behörighetsreglerna presenterades, har debattenom behörighet för och urval lill högskoleutbildning varil livlig. Särskilt iniensivhar den varit sedan de nya behörighels- och urvalsreglerna trädde i kraft den Ijuli 1977. Det ligger i sakens natur atl ändringar av sådana regler vilka direklpåverkar olika gruppers möjligheter att välja mellan studier och annanverksamhet väcker uppmärksamhet. Elt syfte med de nya reglerna är alt bidratill en mera allsidig rekrytering av sluderande till högskolan. Eflersom mångautbildningsvägar inom högskolan har en - delvis siarkt -begränsad kapacitet iförhållande till eflerfrågan, blir en konsekvens självfallet att grupper som lidigarehar varil praktiskt tagel ensamma om all konkurrera om utbildningsplatserna nufått minskade möjligheter i konkurrensen. Det är just detta resultat avhögskolereformen som livligast har diskuterats. Debatten har därvid fokuseratspå begränsningen av möjligheterna alt gå över direkl frångymnasieskoleutbildning till högskoleulbildning, betygsmeriternas vägning mol arbelslivsmeriterinklusive föreningsmeriter, den förändrade åldersstrukturen bland nybörjarnapå vissa utbildningslinjer samt nivån på och omfattningen av de särskildaförkunskapskraven. Lät mig först konstatera att debatten om ocherfarenheterna av behörighets- och urvalsreglerna för högskolan inte geranledning att ompröva de grundläggande principerna för dessa. För det försiarör debatten och de redovisade erfarenheterna endast en del av högskolan,nämligen de ulbildningslinjer till vilka anlagning sker enligt de nyabehörighets- och urvalsreglerna. För det andra, vilket UHÅ också betonar, harde nya bestämmelserna varit i kraft så att något underlag som skullege anledning till djupgående ändringar av de principiella grunderna förbehörighets- och urvalsreglerna ännu inte föreligger. UHÄ framhåller också atlen mer genomgripande prövning av tillträdesreglerna bör aklualiseras först närgymnasieutredningen (U 1976:10) har slutfört sitt arbele. Det blir då, enligtUHÄ, möjligt att grunda övervägandena på nya förutsättningar rörande belyg som urvalsgrundför tillträde till högskoleutbildning och, i vidare mening, kopplingengymnasieskola - högskola. Till ett sådant mera långsiktigt perspektiv hänför UHÅocksä frågan om ökad differentiering av tillträdesbestämmelser mellan olikautbildningslinjer eller grupper av linjer till vilka antagning sker genom delcentrala daiorbaserade antagningssystemet. Frågan om en annan rollfördelningän den nuvarande mellan central och lokal antagning bör också ingå i detlångsiktiga perspektivet. Jag delar UHÄ:s allmänna syn på de förutsättningar som mästegälla för en mera ingående prövning av behörighets- och urvalsreglerna. Dessa regler som ju skall vara uttryck för hur principernaför antagning till högskolan bör omsättas i verkligheten har emellertid i någraviktiga avseenden redan nu visat sig bristfälliga. Det är på sådana punkler jagi det följande förordar ändringar av behörighets- och urvalsreglerna. UHÄ harförordat vissa ändringar i fråga om möjligheterna att ulan tidsutdräkt gå Prop.1979/80:158 6 över från avslutad gymnasieskoleulbildning till högskolan,borttagande av föreningsverksamhet som meritgrund för urval vid anlagning lillhögskoleutbildning och slopande av kravel på en period i samma anslällningeller verksamhet för all arbetslivserfarenhet skall kunna tillgodoräknas. Jagåterkommer strax lill dessa frågor. Därutöver tar jag också upp arbetslivsmeriternas tyngd iförhållande till betygsmeriter samt vissa mindre frågor rörande särskilda förkunskaperoch urval till enstaka kurs. När är 1975 beslöt om reformering av högskoleulbildningenangav den bl.a. att det var angeläget att garantera etl visst utrymme för direklövergängfrän gymnasieskolan lill utbildningslinjer i högskolan. Den väg som valdes fören sädan garanii var att 20 procenl av antagningsplatserna i var och en avkvotgrupperna 1 och 11, dvs. de kvotgrupper lill vilka de studerande hänförssom har avgångsbetyg från ire- eller fyraårig resp. Ivååriggymnasieskoleutbildning, skulle avsällas för urval på enbari betygsmeriter.Någon begränsning i fråga om gymnasiebetygens ålder för att få delta i urvalettill dessa av platserna angavs emellertid inte. De nu gällandeföreskrifterna innebär därför all såväl sökande med färska gymnasiebetyg somsökande med äldre belyg konkurrerar med varandra om dessa platser. Den av UHÄtillämpade urvalstekniken innebär dessutom alt urvalet först görs till dessa20 procenl av platserna på enbart betygsmeriter, där alla som hänförs tillresp. kvotgrupp dellar, därefter till ålersiående platser inom kvotgruppen pågrundval av såväl betygsoieriter som arbetslivsmeriter. Den tillgängliga statistiken över åldersfördelningen blandsamtliga antagna lill spärrade utbildningslinjer med central antagning, förvilka de nya lillirädesreglerna gäller, fr.o.m. ger följande bild. Äldersinlervall Antagna ht 1977-ht 1979 -20 21-24 25-29 30-34 35-39 40-44 45- Summa 46 295 100 labellen visar att av de antagna är elleryngre och 37 procenl i åldern är. Sammanlagt är alltså 69procent av de Prop.1979/80: 158 7 Totalbilden visar således en belydliglslörre direktövergång än den som ansåg borde garanteras. Studerarman emellertid antagningsslatistiken för enskilda ulbildningslinjer visar denen slor variation mellan linjerna. Så t. ex. har läkarlinjen under samma lidsperiodendasl av de anlagna 20 är eller yngre och 23 procenl av de anlagnai åldersgruppen 21 lill . Elt annat mått på olikheten lar man genom alljämföra medianåldern för samtliga antagna lill högskolans ulbildningslinjer, vilkenär , och för de antagna lill läkarlinjen, där medianåldern är . Densenare siffran kan också jämföras med medianåldern för anlagna lillläkarlinjen läsårel 1975/76. innan högskolereformen Irädde i kraft,vilken dä var . bör emellerlid nämnas alt medianåldern förläkarlinjen alltsedan höslen 1977 har sjunkit - om än långsamt - var den . Även om läkarlinjen här kan sägas vara eltextremfall sä uppvisar också andra kraftigt cftcrirågade utbildningar likartadeavvikelser från den lolala bilden. Enligt min mening ger den tillgängliga statistikenanledning all konstalera dels att det av uppsatta målet för direklövergänginle har uppnåtts på de mesl efterfrågade utbildningslinjerna, dels altifrågasätta om 20 procenl av kvolgrupperna I och 11 är en rimligl avvägd andelför garanterad direklövergäng från gymnasieskolan lill högskolan. Till detlakommer atl gällande föreskrifter ger en osäkerhet om vilken anlagningskapacilelsom faktiskt avsätts för direklövergäng. eflersom kvolgruppernas storlek ärproportionell mol del antal sökande som hänförs till de olika kvotgrupperna.Riksdagen uttalade i samband med beslulel all. när nägon erfarenhet vunnils avantagningssystemets verkningar, en förnyad prövning av utrymmet för direklövergängskulle kunna göras. Jag anser i likhet med UHÄ att en sådan prövning nu börske. UHÄ har i sin skrivelse anvisat enmetod alt åsladkomma en förbällring av direklövergången. Den innebär all manvid urvalet i kvotgrupperna 1 och 11 först besätter huvuddelen av platserna pågrundval av poäng för betyg och arbelslivserfarenhel och därefter besätterresterande platser på grundval av enbart betygspoäng. Genom etl sådantförfaringssätt uppnås att äldre sluderande med höga poäng för betyg, vilkanormall också har arbelslivspoäng. kommer alt las in inom ramen förden"Törsta"' urvalsomgången. Vid det därpå följande urvalet pä enbaribetygspoäng ökar dä möjlighelema för unga sluderande, som enbari har sådanapoäng, att antas. Meloden kan kortfattat beskrivas som en spegelvändning av denleknik för urval som används . Den fordrar ingen särskild övergångslid för informaliontill de studerande, eflersom den inle förutsätter nägon förändrad metod för atllillgodoräkna de sökande poäng för betyg eller arbetslivsertärenhel. Teknikenkan därior, enligt UHÄ, böria tillämpas vid antagningen till utbildning sombörjar . Enligt min mening är det angeläget atl antagningssystemet ulformaspå ell sådant sätt att de som under sin studietid i gymnasieskolan riklar insig Prop.1979/80: 158 8 på en beslämd utbildning i högskolan samt gör en fullödig sludieinsalsför alt nå della mål också skall ha en rimlig möjlighet all direkl komma in päden efterfrågade ulbildningen. Om man inle skapar tillräckliga förutsättningarhärför riskerar man det slags demoralisering av gymnasiestudierna som ledertill en utbredning av laklikval. Man skapar också en press på den snäva arbeismarknadenför ungdomar. De som söker sig lill denna i syfle all skaffa arbelslivspoängför anlagning lill högskolan kan komma att ta i anspråk sä mängaarbetstillfällen atl del gär ul över de ungdomar som söker etl mera sladigvarandearbele. Dessa förhållanden kan skada såväl gymnasieskolans verksamhel som ocksåkvalilelen inom högskoleulbildningen. Som UHÄ framhållit bör frågan om direktrekryleringockså ses i relation lill den tillväxt av den yngre delen av högskolans rekryieringsun-derlagsom väntas i början av 1980-lalel. den s. k. ijugoårspuckeln. vilken förorsakasav en ökning av antalet födda i milten av 1960-lalel. Mol denna bakgrund förordar jag atl garantin fördirektövergång från gymnasieskolan lill högskolan anges som en andel av del lolalaanlalel platser för resp. ulbildningslinje. eller sökalternaliv inom linje, ochinte som en andel av kvolgrupperna 1 och II vilkel. somjag har nämnl, är etl måll för direklövergångensom kan skifta över liden. Jag förordar vidare att garantin sätts till ca entredjedel av anlalel plaiser för resp. linje. Inom denna andel av platsernagörs urvalet på enbart betygsmeriler. För all direklövergången skall fä enreell innebörd fordras dessutom enligt min mening alt en sökande för atl få dellai urvalet lill den angivna Iredjedelen av platserna inte har ett för gammall avgängsbelyg.Vid val av en gräns för belygens ålder måste beaklas lid för värnpliktsljänslgöring.behörighets-komplettering och möjlighet för de enskilda alt göra någon tidsuppehåll mellan gy mnasieskole- och högskolestudier för l.ex. Jag har funnil att bör kunna ge lillräckliga möjligheterför de nämnda aktiviteterna. Jag ulgår också från alt dispens från krav på enhögsta ålder på avgångsbelygel skall kunna ges när tungt vägande skällalar härför. Jag förutsätier emellertid atl sädana dispenser kommer alt varasparsamt förekommande, vilket är nödvändigt om inle systemet efler skallråka i uppluckring. Jag vill också siryka under att inom garantiandelen för direklövergängskall antas endasl sluderande som genomgått gymnasieskolan och inte de som påandra säll. genom vuxenutbildning, skaffat sig molsvarandekunskaper. Den ulformning av garantin för direklövergäng frängymnasieskola till högskola, somjag här har förordal, bör enligt minuppfattning säkerslälla en rimlig möjlighet för studerande, som eftersträvar lill en kraftigt efterfrågad utbildningslinje inom högskolan, att utanonödig lidsuldräkl nä della mål. För de studerande som söker till andra linjerinom högskolan innebär milt förslag endasl en formell förändring. Som framgårav den redovisade statistiken torde direklövergången för flertalet linjerredan nu vara slörre än det garantiutrymme jag har förordal. Prop.1979/80:158 9 andra ord, om del genomförs, all medföra en mellan deolika linjerna i högskolan mera jämbördig direklrekrylering av studerande frångymnasieskolan. Den föreslagna ordningen innebär emellertid en förhållandevislångtgående förändring av lekniken för anlagning lill högskoleulbildning. Delkrävs därför en viss förberedelselid innan den kan börja förverkligas. Den kanockså komma atl medföra vissa ingrepp i kvolgruppsindelningen, framför alltsåvitt avser kvotgrupperna I och 11, beroende på vilken leknik som bedöms sommest lämplig för att nå det uppslällda målet för direktövergång. Jag avser atlsenare återkomma lill regeringen med förslag atl uppdra ål UHÄ atl utreda ochföreslå de förändringar av antagningssystemet som den föreslagna ordningen kankräva. Förändringar av kvolgruppsindelningen fordrar enligt min meningriksdagens medverkan. I uppdraget till UHÅ bör därför också ingå atl i det falldel bedöms som nödvändigl atl vidta förändringar beiräffande kvotgruppernabehandla denna fråga med förtur så att medgivande härtill kaninhämtas i ell lidigl skede av förberedelsearbelet. Jag anser all del är angelägel alt i avvakian pågenomförande av mitt förslag vidta de åtgärder som är möjliga inom nuvarandesyslem för att förbättra direklövergången lill de mesl efterfrågade utbildningslinjernainom högskolan. UHÄ har, somjag förut har nämnl, i sin skrivelse den 25februari 1980 förordal en omvänd antagningsordning inom kvolgrupperna 1 och II. Jag ulgär frän alt UHÄ, i enlighelmed vad som anmälls i nyssnämnda skrivelse, kommer all tillämpa den nyaordningen sä snarl som möjligt dock senasl fr. o. m. antagningen tillutbildning som börjar . 1 skrivelse har UHÄ -på grundval av simulerade antagningar förordat också en höjning av den andelav kvotgrupperna I och 11, inom vilken urval sker pä enbart betygsmeriler, frän20 lill 30 procenl. De av UHÄ förordade förändringarna innebär sammantaget förbällrademöjligheier till direklövergäng inom nuvarande syslem också i fråga om ulbildningslinjersom är kraftigl efterfrågade. Jag biträder UHÄ; s förslag och avser atl i annatsammanhang föreslå regeringen all ändra föreskrifterna om procentandel förurval på enbari betygsmeriler i enlighel härmed. Denna ändring bör träda ikraft som UHÄ börjar tillämpa den nyssnämnda ordningen för urval dvs.senast vid antagningen lill utbildning som böriar .' UHÄ;s överväganden och förslag är baserade på simuleringaravseende antagning lill utbildning som började innevarande termin. Med hänsyntill skillnaderna i fräga om sökandesiruklur m.m. mellan höst- och vårlerminsanlagningarnaavser UHÄ atl göra motsvarande undersökningar också på maierial frånantagningen lill utbildning som böar hösllerminen 1980. 1 den mån detta leder tillnya överväganden och förslag från UHÄ kan jag få anledning all återkomma tillregeringen i frågan . I anslulning lill frågan om direklövergången villjagberöra vissa aspekler 1979/80: 158 10 pä förhållandet mellun högskolestudier ochvärnpliktstjänstgöring. För att främja möjligheterna lill direklövergäng harjagi del föregående förordal ;itt sökande med gymnasiebetyg som är högsl tre årgamla skall garanteras en iredjedel av platserna på varie linje (molsv.). Den sioragrupp som fullgör sin grundläggande värnpliktstjänstgöring inom tre är efteravslutade gymnasiestudier kan genom denna få sina möjligheier lill direklövergängbegränsade på ett säll som framslår som oräilvist. Del finns därför anledningalt överväga ell syslem som innebär all den. som anlagits lill utbildningslinjemen på grund av värnpliktsljänslgöring inle kan la sin plals i anspråk, fårbehålla platsen inlill den sUidieslarl som inträffar närmasl eflervärnpliktstjänstgöringens slut. Denna fräga innehåller emellerlid fiera problembåde av leknisk nalur och i fräga om informalion lill de sökande. Jag är därförinle beredd all la slullig ställning innan det hela har ulrells närmare. Jagavser alt senare föreslå regeringen all uppdra ät UHÄ all uireda och komma inmed förslag i denna fråga. 2.4 Meritvärdering av arbetslivserfarenhet Vid urval till de linjer som omfattas av de nya tillträdesreglernages de sökande poäng för sådan arbelslivserfarenhel som har förvärvals genom bl.a.arbele i anställning, molsvarande verksamhel. vård av egel barn ellernära anhörig och erfarenhei frän viss föreningsverksamhet. Sammanlagi fårsökande tillgodoräkna sig högsl 2,5 poäng för sädana erfarenheler vari kan ingåhögsl 2,0 poäng för anställning eller molsvarande verksamhel och högsl 1,0poäng för erfarenhei frän föreningsverksam-hel. Jag tar föist upp frågan omtillgodoräknande av föreningsverksamhet. Frågan om föreningsmeriler som grund för urval till högskoleulbildninghar uppmärksammals i den allmänna deballen och i .