prop · G30338 · 1979-12-31 00:00:00 — Förslagetatt överflytta beslutanderätten i ersättningsfrågor till länsstyrelserna ansesfördelaktigt under förutsättning att länsslyrelsernas personal får den Ulbildningsom behövs. Förslagetatt del 25 96 påslaget skalt täcka koslnader som kommunen får ersattaavseende barnomsorg, social hemhjälp, åtgärder enl. barnavårds-och nykterhetsvårdslagarna,lolkhjälp samt den föreslagna ersättning för visst psykiatriskt, psykologisktoch kuralivt stöd åt flyktingarna kan kommunen absolul inte acceptera. Orsakentill detta är resultatet av en ekonomisk översikt som gjorts över den hjälp somersatts av staten avseende flyktingar . Ersällninghar sökts och erhållits för barnomsorg, hemhjälp samt lolkhjälp. 1979/80:38 100 Dessaersätlningar utgjorde 117 96 av den socialhjälp somersatts. utgjorde de 70 96 av socialhjälpen. utgjorde de 52 %av socialhjälpen och under försia halvärel 1979 hårde ulgjorl av densocialhjälp som utbetalats. Siörsta ersäitningsposien efter socialhjälpen utgörbarnomsorgen. Föratt bereda barn till flyktingar plats i barnomsorg krävs extra insalseri form av ökad personaltäthet eller förminskade barngrupper beroende på attdessa barn inle enbart har språksvårigheter utan oftast också psykiskastörningar. Den slalliga ersällningen för hemspråksträning läcker bara enbråkdel av dessa extrakostnader. Den situationen alt samlliga flyktingfamiljerklarar sin ekonomi utan kommunalt stöd, men alt deras barn finns i kommunalbarnomsorg kan mycket väl vara en realitet , och med det nuvarandeförslaget skulle della innebära att kommunen inte erhöll någon som helst ersällningför den fördyring av barnomsorgen som man fått kännas vid. Vi hävdar därförbestämt att ersättningen för fördyrade kostnader inom barnomsorgen skall liggautanför schablonpåslaget, Schablonpåslagetbör endast ses som en ersättning för den administrativa merbelaslning som enkommun helt självklarl får då den tar emol flyktingar. Vissa smärre svåradministreradebidrag såsom ersättning för hemhjälp, åldringsvärd, lolkservice m.m. bör räknasin i 25 96 regeln. Hallstahammarskommun är i stort positiv till den föreslagna förordningen, men kräver attersättningen till barnomsorgen skall ligga utanför det schablonmässigapåslaget. Laxåkommun har under en följd av år tagit emot flyktingar och invandrare från denordiska länderna. Hjälpbehoven hos dessa människor har varit varierande, fränfullständig utmstning till tillfällig hjälp till livsuppehället. Större delenav dessa kostnader har ersatts av statsmedel via . Medtanke pä de ofla stora utgifter delta medför för en liten kommun med hårtansträngd ekonomi, skulle det i fortsättningen bli svärl att utan enstandardsänkning efter en social nedrustning klara omtanken om vara invandrare.Vi behöver bara som exempel nämna att delkontot socialhjälp under år 1978kostade . Av denna summa gick . som hjälp tillutländska medborgare. Till delta får man sedan lägga ej särskilt specificeradekostnader för administration. Avhär anförda skäl är det helt naturiigt att nämnden finner socialutredningensprincipbetänkande (SOU 1974:39) böra ligga fill gmnd för ett kommande beslut iärendet. Nämnden ansluter sig även till vad som framkommit i promemorian"och flyktingarna" (Ds A 1978:1), där arbetsgruppen talar omen förenkling av bidragsadministrationen, utgivande 1979/80:38 101 aversättning med fasta belopp för olika typer av ersättning m.m. Viansluter oss även lill förslaget om borttagande av "ettårsgränsen"och förordar atl ersättning av statsmedel flr utgå lill dess all flyktingen kommili ordnade förhållanden. Närdet gäller administrationen av hjälpen borde nägon form av kompensation fördelta arbele kunna utgå. Den föreslagna överflyttningen av alla flyktingfrågortill en verksamhelsgren finner vi vara bra. Detla skulle bäde praktiskt ochadministrativt resultera i snabbare handläggning lill gagn för alla parter. Efteratl ha tagit del av arbetsgruppens överväganden och förslag, tillstyrkes förslagel,emedan det är synnerligen angeläget atl staten påtar sig koslnader för depersoner och grupper del här är fråga om. Arbelsgruppenföreslår alt ersättning under längre lid än huvudregeln skall kunna utgå förflyktingar, som inom huvudregelns tidsram inte kunnat försörja sig på grund avsjukdom eller handikapp som fanns vid hitkomsten eller som har sin grund iflyktingsituationen. kommun anser att det är synnerligen angelägelall undanlag från huvudregeln görs för ylleriigare gmpper och dä för personersom på grund av älder inte kan fä nägol arbele och personer som uppnåttpensionsåldern. Vidareär det synneriigen angelägel att del för dessa grupper utgår ersättning försocialhjälp som lämnas enligt §§ 12 och 13 i socialhjälpslagen och inte endastenligt § 12 socialhjälpslagen som arbetsgruppen föreslår. Svenskaröda korset (SRK) Förvilka utländska medborgare skall ersättning ulgå? Personersom sökt arbels- och/eller uppehållstillslånd (UAT-sökanden) SRKtillstyrker varmt förslaget att staten skall ersälla hjälp lill UAT-sökande ochvälkomnar alt UAT-sökanden därmed i fortsäliningen inle, som tidigare skett imindre kommuner, behöver riskera atl socialhjälp nekas där sådan är av nöden.När kommunerna nu kan påräkna full kostnadsersättning från staten för utgivenhjälp till dessa personer finns förutsätlningar att se generöst på sådanahjälpsökanden, vilka lidigare hafl stora försörjningssvårigheter underväntetiden. SRK vill i sammanhanget uppmärksamma en annan aspekt än denekonomiska, som i vissa fall har lagts pä frågan om huruvida kommunerna skallutge socialhjälp eller inle till UAT-sökanden. Det har förekommil atlsocialhjälp nekats också av del skälet alt det samlade invandrartryckel i kommunenvarit förstört. Avsikten har dä varit alt förmå 1979/80:38 102 denUAT-sökande atl söka sig lill annan kommun. I samband med att staten nubeslutar ersälla kommunerna för utbetald socialhjälp till dess fakliska koslnadanser SRK det angeläget atl hjälpen ska vara obligatorisk för att undvikaställningstaganden av nämnd karaklär. SRKnoterar med tillfredsställelse bibehållandet av slalsbidrag till kommunernaför socialhjälp m.m. lill flyktingar saml vissa andra icke svenska medborgareoch ansluter sig också lill ulredningens förslag att rälten till sädanersättning förlängs till . SRKdelar inte utredningens synpunkl att statlig ersällning endasiskall kunna utgå för koslnader för personer som bedöml vara flyktingar samtför den som överförts understöd av särskilda regeringsbeslut. Även ommöjligheterna till socialhjälp för dessa personer inte utnyttjats i särskiltstor ulslräckning saknas underiag i utredningen beträffande behovet av sådanhjälp. Vid tillståndsgivningen för anknytningsfall finns eu försörj-ningskrileriumknutet till den flykting som önskar ta hit en nära anhörig t.ex. en äldreförälder. Konsekvensen är i många fall att en flykting tar pä sig enförsörjningsbörda som sträcker sig längre än till sin egen familj (make/makaoch minderåriga barn). Detta kan ofla leda till en tung ekonomisk belaslningoch utgöra etl svårt hinder för flyktingens möjligheler till anpassning iSverige. Tillföljd av del försörjningskrav som uppställs redan vid tillståndsgivningentorde många flyktingfamiljer leva under mer knappa ekonomiskaomständigheter än övriga invånare. SRKanser därför atl försörjningskravet lill tillståndsprövningen i anknytningsfallbör avskaffas. SRKvill i anledning av del ovanslående anföra slarka skäl emot utredningensförslag om att ersättningen för socialhjälp lill dessa personer skall upphöra. SRKförordar således atl staten även fortsättningsvis ska ersätta koslnader för avkommunerna utgiven socialhjälp till dessa personer. Allmännaöverväganden om bidragssystemets utformning samt vilka koslnader som skallersättas SRKinser fördelarna med en schablonberäkning av ersättningen för olika sociala Insalser,inte minst för systemels administrativa enkelhet. uppstår risken altviktiga sociala behov inle blir lillgodosedda 1979/80:38 103 enärhela avgörandet om vilka insalser som skall ulföras läggs i kommunernashänder. Detta gäller särskilt FLYG:s (Fly ktinguiredningens) förslag ompsykiatriskt, psykologiskl och kuralivt slöd ål flyktingar. Erfarenhelernahar visat att nya behov av nämnt slag tillgodoses bäst genom specialdestineradeanslag. Utan sådana tränger svåriigen nya åtaganden igenom hos redan hårtansträngda kommunala organ. En schablonisering över så många socialabehovsområden som det här är frägan om (lolkservice, barn- och äldreomsorg,social hemhjälp, värd enligl barna- och nykterhetsvårdslagarna och psykiatriskt,psykologiskt och kuralivl stöd) kan fä till följd all vissa angelägna områdeninte kommer i åtnjutande av insatser p.g.a. kommunernas brister eller oviljaalt ta upp nya verksamheler. Sådana brisier, och olikheter i behandlingen avflyktingar i olika kommuner, kommer dä att kvarstå trots att statsbidragförutsätts utgå för verksamheten. Med undantag av barnomsorgen, som idagersätts med ett schablonmässigt bidrag om . per barn och inskrivningsdag,har i princip kommunernas fakliska kostnader ersatts pä de bidragsberättigadeområdena. Flera kommuner har framhållit all nuvarande ersättningssystem för barnomsorgskoslnaderär administrativt betungande varför man förordat ell schablonmässigt bidrag. Dellahar således också utredningen tagit fasta på och föreslår atl bidragel tillbarnomsorgskostnader inlemmas i del föreslagna schablonmässiga bidraget. Även på denna punkl vill SRKanföra tveksamhet lill utredningens förslag. FLYG föreslog en höjning av bidragelför barnomsorg till . per bam och inskrivningsdag, vilket ansågs bättresvara mot behovet. Erfarenhelerna från SRK:s barnstuga för latinamerikanskaflyktingbarn i Göleborg /78 visar också att flyktingbarnen har sådana behovatt särskilda insatser är befogade. Införs ett schablonbidrag ökar risken atlflyktingbarnen går miste om de särskilda insalser som de sä väl kan behöva. SRKförordar, mot bakgrund av det ovan sagda, alt ersällning ulgår lill kommunernasredovisade faktiska koslnader för utgiven socialhjälp samt atl specialdestineradebidrag bibehålls för de olika sociala insatserna, åtminstone vad gällerbarnomsorg och psykiatriskt, psykologiskl och kuralivt slöd ål flyktingar. SRKtillstyrker vidare att, som ulredningen föreslagil, bidrag tiil familjepedagogiskverksamhet utgär som . Belräffandeersättningens storlek har ulredningen föreslagil att schablonbidragel tillolika sociala insatser utgår med 25 96 av ersalt socialhjälp,familjepedagogiska insatser undantagna. SRK har inte möjlighel att beräknakostnaderna för de förslag, var för sig, som vi lämnat beträffande specialdestineradeanslag för vissa områden. Ulredningen har emellertid beräknal all delföreslagna 25 96-iga bidraget skall täcka även den utvidgning som FLYG föreslagil,inklusive en ökning av barnomsorgsbidraget. Vi förutsätter därför att frågan omfördelning av bidraget på de olika delområdena kan lösas inom 1979/80:38 104 ramenför den av utredningen föreslagna kostnadsnivån. Utredningenföreslår vidare att den slatliga ersättningen till landsUngskommunerna förvissa kostnader för flyktingar, framför allt sjukvård, avskaffas. SRKdelar utredningens förslag när man lalar om de flyktingar som har UAT och somär i behov av sjukvård. Sådan sjukvård bör ges efter samma gmnder som försvensk medborgare och kostnaderna täckas av respektive landsting. Däremotdelar vi inle utredningens förslag när del gäller de utlänningar som väntar på besluli tillståndsfrågan. Enligt har det inträffat alt sådanapersoner vägrats sjukvård av icke-akui karaklär, trols att behov av sjukvärd kunnalanses föreligga. Skälet har uppgelts vara oklarhet om kostnadsersättningen. 1vissa fall har utlänningar som under viss lid vistats i , i väntan pätillstånd, återsänts till sitl ursprungsland sedan ansökan avslagits, ulan attadekvat sjukvård erhållits. Så har även skett med velskap om atl möjlighelertill adekvala sjukvårdsinsatser i hemlandet saknats eller varit längt mindre äni . Ylleriigareett exempel kan vara en flyklingkvinna som önskar få abort, ofta av det skälet atlgraviditeten allvariigl försvårar den redan mycket besväriiga och ovissasituation som familjen befinner sig i. Sä länge tillstånd inte är klartbeviljas dock inte abort p.g.a. oklarheten om vem som skall stå förkostnaderna. Dei är myckel sällsynt atl flyktingfamiljen själv kan klara dessa. Säuppstår dä den situation atl tillståndet antingen kommer , och lidenför ingreppet har överskridits, eller atl ansökan avslås och kvinnan förpassasåter till hemlandel. I det första fallel kan den oönskade graviditeten medföra ytteriigareanpassningssvårigheter i . I det andra fallet är det sannolikt attfamiljens tillvaro blir långl värre än den var innan de kom till ochsökte tillstånd och återanpassningen i hemlandel försväras avsevärt. SRKär medvetet om de svära gränsdragningsproblem som här kan uppstå. Rälten tillsjukvård är, och bör självfallel vara, förbehållen svenska medborgare ochutlänningar som har tillstånd att vistas i såvida det inte gällerdirekt akutvård av en utlänning som besöker landet. Risken för missbruk av ickesvenska medborgare lorde dock lätt kunna undvikas genom konlroll av utlänningensUAT-ansökan m.m. SRKföreslår därför att den statliga ersättningen till landstingskommunerna ochandra sjukvårdshuvudmän fortsättningsvis ska utgä lill kostnader för sjukvårdför utlänningar som väntar på beslut om UAT. Starka humanitära skäl talar för atlmänniskor som sökt sig till , i avsikt att stanna här, inte ska förmenasrätlen lill den sjukvärd som erbjuds svenska medborgare och utlänningar som hartillstånd att vistas i . Det bör heller inle vara så att människor,somkommit hit i förhoppningen att fä stanna här, återsänds Prop.1979/80:38 105 utanatl adekvala sjukvärdsinsaiser genomförts när så erfordrats. Det gäller ävennär insatserna inte är av akul karaklär, men sä allvariiga alt del på sannolikagrunder kan anlas au adekvat sjukvård inte kan erhållas i hemlandet. Vi avserhär även abortsökande utländska kvinnor som söker UAT men vars lillslånd ejavgjorts vid tiden för ansökan om abort. Utredningentar slutligen upp frågan om ersättning till organisationer för vård ochunderstöd till flyktingar. SRKdelar ulredningens uppfattning att om en organisation agerar på en kommunsuppdrag del är kommunens sak all svara för kostnaderna. Däremotmenar att den omsländigheten atl ell bidrag inte kan inordnas i ett generelllbidragssyslem inle får vara anledning till atl angelägna behov inte kantillgodoses, då sådana behov uppträder och särskilda lösningar kan varalämpliga. SRKvill här peka pä tvä angelägna områden där vär medverkan har varit, och lillstor del är, betydelsefull där kommuner eller andra samhällsorganännu inte tagit över verksamheten: a)/78 bedrev SRK verksamhet i en barnstuga för latinamerikanskaflyktingbarn i Göleborg. Anledningen var att kommunen inte ansåg sig kunnatillgodose de speciella behov som flyktingbarnen hade, inom ramen för denordinarie bamomsorgen. Myckel goda erfarenheler gjordes under de 3 terminer somSRK:s barnstuga var i drift. Bl.a. bereddes föräldrar till flyktingbarnen anslällningi projektet, och när kommunen tog över ansvaret för verksamhetenvar barnen längl bältre rustade och förberedda för en integrering i denordinarie barnomsorgsverksamheten. Kostnaderna visade sig bli lägre till följdav SRK:s inle obetydliga egensats-ning. Projektet hade inle kunnal genomförasulan anslag frän . SRKmenar att när del finns slarka skäl som talar för speciella barnomsorgsinsatserfören viss grupp flyktingbarn, och den akluella kommunen inle anser sig ha rådeller möjlighet, eller av annat skäl inte kan tillgodose dessa behov, skall enfrivilligorganisation kunna ta initiativ till en lösning och därmed också hamöjlighet till statsbidrag för ändamålet. Etl liknande exempel, som medgermöjlighet till statsbidrag, är när en grupp föräldrar anordnar etl egelbarndaghem, ulan all därmed behöva underordna sig kommunens daghemskö. Vidsådana initiativ kan slatsbidrag utgå även till dessa privata daghem. Etlsådant arrangemang som SRK:s barnsluga i innebar torde tillhöra sällsynhelernaoch endast inrättas då särskilda behov uppstår, t.ex. i samband med en oväntad lillslrömningav flyktingar till en kommun eller region, och då kommunen inte kan lillgodosede särskilda behov dessa barn har i den ordinarie verksamhelen. SRKföreslår således att bidragsmöjligheten bibehålls och att socialstyrelsenbemyndigas möjlighet att ge finansiellt stöd för nämnda insalser. b) Sedan år1975 har SRK, i samarbele med invandrarorganisationer, 1979/80:38 106 anordnatlägerverksamhel för flyktingbarn. Är 1978 deltog ca 350 barn i verksamheten,varav 120 av barnen var med på s.k. integrerade läger dvs. tillsammans medsvenska barn och ungdomar. deltog ca 500 bam i molsvarandeverksamhet. Ekonomiskt slöd för denna verksamhet har ulgåll frånsocialstyrelsen. Det administrativa och praktiska arbelet har ulförts avUngdomens Röda Kors. Utredningenberör över huvud laget inle dessa verksamheter i sin rapport. När man nu kategorisktföreslår att statsmedel inle skall utgå till organisationer måste det antagasall bidraget till flyktingbarnens sommarlägerverksamhet också kommer altupphöra. SRK vill starkt framhållabetydelsen av au nämnda bidragsmöjligheter bibehålls. Erfarenhetema från sommariägerverksamhetenär omvittnat goda, vilkel vid upprepade tillfällen framhållits av socialslyrelsenvid underhandlingar om verksamheten med Ungdomens Röda Kors. En frivilligorganisationhar utomordentligt små möjligheter all på egen hand svara för de slora koslnadersom är förknippade med verksamhelen, ulöver de frivilliga insalser som redangörs. Även anställd personal inom organisalionen engageras i verksamhetenliksom organisalionens egna kurs-och konferensgårdar ställs till förfogande. Denekonomiska egensalsningen är svär alt beräkna, eftersom insatserna är spriddapå ett 15-tal distrikl runt om i landel. Totall sett torde den vara avaktningsvärd siorieksordning. Hur många flyktingbarn sompå detla sätt bereds meningsfull koloni- och sommariägervistelse iorganisationernas regi känner vi inte lill. Flera organisationer torde varaberörda av liknande anslag. Delär inte troligt att alla dessa flyktingbarn skulle erbjudas liknande verksamhetomedelbart om slalsbidraget upphör och verksamhelen överförs lill kommunema.Det är dessulom mycket tveksamt om kommunerna skulle kunna klara av motsvarandeverksamhet inom de kostnadsramar som organisationerna håller sig inom tack varefrivilliginsalserna. EnligtSRK:s mening vore del myckel olyckligt om statsbidraget till denna verksamhelupphörde med de konsekvenser del skulle fä för såväl flyktingbarnen som förflyktingfamiljerna i sin helhet. SRKföreslär därför all bidrag till frivilligorganisationers insalser förflyktingar, särskilt för flyktingbarnen, bibehålles i lämpliga former. Medde avvikelser som anförts i det föregående tillstyrker SRK i övrigtutredningens överväganden och förslag.