prop · G303162 · 1979-12-31 00:00:00 — Av de företag som på dessa säll fäll slöd är enligiulredningen mänga nu åler i ett svårl läge på grund av den ogynnsammalönsamhelsuivecklingen i branschen. Till denna utveckling har bl.a.räntehöjningarna sedan mitten av är 1979 starkimedverkat, eftersom de företag del här år fråga om är högt skuldsalla. Ijanuari 1980 sleg vidare oljepri- Prop.1979/80:162 24 Odlingen befinner sig f. n. ien akut ekonomisk kris. Under senare lid har enligt utredningen minsl trestörre Iradgårdsföretag avvecklals och sex förelag inställt betalningarnaeller gåll i konkurs. Utredningen anger att 13,2 milj. kr. har beviljats somlån enligt de med stöd av nämnda beslut ulfärdade förordningarna(1975:545 och 1977: 174) om statligt stöd till vissa trädgårdsföretag. Häravåterstår f. n. ca 7,4 milj. kr. Reslerande del av lånen, ca 5, 8milj. kr., har redan skrivits av i samband med ackord eller konkurser elleråterbetalats då förelag lagls ned. beslutade om ett temporärt lånestödtill sädana trädgårdsföretag som fått likviditetsproblem lill följd av densenasle tidens oljeprisökningar (prop. 1979/80:47, JoU 1979/80:23. rskr 1979/80: 83). Flera av de företag som ansöker om dessa nya lån är belastade medäldre lån från anslaget Lån till trädgårdsnäringen. För dessa företag är detenligt utredningen nödvändigt för atl öka kreditvärdighelen all få de äldrelånen hell eller delvis avskrivna. Ulredningen framhåller att avskrivning börske efler prövning i varje särskilt fall. Ett villkor skall vara att företagethar förutsättningar för rationell drift . Av remissinstanserna lillstyrker lantbruksstyrelsen ochTrädgårdsnäringens riksförbund förslaget. Lantbruksslyrelsen anför samtidigtatt förslagel i dagslägel inte är lillräckligl som slöd åt näringen, eftersomdet är begränsat till dem som redan tidigare fått stöd i form av statliga lån.I samband med fullgörandet av regeringens uppdrag tillstyrelsen att kartlägga situationen för högl skuldsatta lantbrukare ochträdgårdsföretagare kommer dock även andra kategoriers situation altanalyseras. framhåller att avskrivningarna börske på ett sådant sätt att de inle skapar snedvridna konkurrensför-håUanden ochdärmed skadar livskraftiga företag. Riksrevisionsverkei anser att man i förstahand bör undersöka om anstånd med betalning av räntor och amorteringar kansäkra företagens fortbestånd eller om ansiånd bör beviljas med amortering ochbefrielse ges från alt beiala ränla . Med hänsyn till allnyssnämnda ålgärder i vissa fall inle kan vara tillräckliga för att företagenskall kunna fortsätta driflen vill verket inte motsätta sig att vederbörandemyndighel bemyndigas atl efter ulredning och prövning i varje särskilt fallhelt eller delvis medge befrielse från återbelalningsskyldighet. För egen del vill jag anföra följande. Den ekonomiska ochfinansiella situationen för växthusföretagen har avsevärt försämrats under år1979. Som har nämnls beslutade om ell temporärtlånestöd till sådana trädgärdsförelag som fått likviditelsproblem till följd avoljeprisökningarna . Vidare har regeringen den 17 december 1979bemyndigal lantbruksstyrelsen att efler prövning i varje särskilt fall beslutaom ansiånd med betalning av räntor och amorteringar för lån som beviljatsenligt förordningarna (1975: 545 och 1977: 174) om statligt stöd lill Prop.1979/80: 162 25 vissa trädgärdsförelag, om del är nödvändigl förförelagens fortbestånd. Förelagens ekonomiska situation har dock därefterytterligare försämrals bl. a. på grund av höjd ränta och ökade oljepriser. Enligt min mening är det nödvändigt all med hänsyn tillrådande siluaiion förbällra de mesl utsatta företagens soliditet och kreditvärdighet.Del f. n. lämpligaste sättet för detla är enligt min mening atl ge möjlighetatt efter prövning i varje särskilt fall helt eller delvis efterge län som harbeviljals enligt förordningarna (1975: 545 och 1977: 174) om slalligl stöd tillvissa trädgårdsföretag även i andra fall än dem som omfattas av riksdagenslidigare lämnade bemyndigande (prop. 1940:281, SU 1940:210, rskr 1940; 373).Elt villkor för eftergift bör vara alt förelaget bedöms ha fömtsättningar förrationell drift . Vidare bör åtgärden vara nödvändig för företagetsfortbestånd. Det bör ankomma på lantbmksstyrelsen att besluta om eftergift. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatl regeringen föreslår dels alt 1. antaga förslaget lill lag om ändring i lagen (1967:340) ompris reglering på jordbrukets område, 2. godkänna vadjag har förordat om slyrning av slaklsvinsproduklionens utbyggnad, 3. godkänna vadjag har förordat om regleringen av priser m. m. på sockerbetor, 4. godkänna vadjag har förordat om prisregleringen på socker för tiden den I juli 1980-den 30juni 1982. 5. godkänna vadjag har förordal i fråga om användningen av avgiftsmedel, som inflyter /81 eller har influtit under tidigare regleringsår, 6. medge att denröriiga kredit på högst 120 milj. kr. som ställdes lill statensjordbruksnämnds förfogande i för ändamål utanförfördelningsplanen för införselavgifismedel får under /81användas av regeringen eller, efier regeringens bestämmande, inom jordbruksprisregleringen och regleringen avsockernäringen. 7. medge attstatens lagring av jordbruksprodukter förbudgeiårei 1980/81 får disponera en rörlig kredit på högst . 8. godkänna vadjag har förordal i fråga om prisstödet till jordbruket i norra , Prop.1979/80: 162 9. medge att för /80 statlig kreditgarantilämnas för lån till yttre rationalisering, lån till inre rationalisering,jordförvärvslån, driftslån och maskinlån med sammanlagi högst ,för lån lill trädgårdsnäringens rationalisering m. m. med högsl ,för lån till rennäringens rationalisering m. m. med högsl . samtför lån till inköp av avelshäslar och ridhästar med sammanlagt högsl 500000kr., 10. godkänna vad jag har förordat om eftergift av vissalån till trädgårdsföretag. Ärendel bör behandlas under innevarande riksmöie. 1 fråga om anslagsberäkningar för budgetårel 1980/81ålerkommer jag i nästa punkt. 5 Anslagsfrågor för /81 TIONDEHUVUDTITELN C 3.Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område 1978/79Utgift 1979/80 Anslag 1980/81 Förslag 3 880 203596 3 837 000000 3 966 000000 Under anslaget anvisas medel för olika prisreglerandeåtgärder. Frän anslaget bestrids kostnaderna för livsmedelssubventioneringensaml pris-sloppsersättningen lill jordbrukel. Vidare ulgår medel lilllåginkomslsals-ningen, avbylarverksamheten och andra sociala satsningar inomjordbruket samt medel som ersättning för införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen.Från anslaget beslrids även kosinaderna för prisutjåmningen. 1979/80 Beräknad ändring 1980/81 Prisuljämning Ersällning lill följd avlivsmedelssubvenlioner. prisslopp m. m. Låginkomslsalsning m. m. inomjordbrukel Ersättning för införsel-avgiftsmedel utanför fördelningsplanenSärskilda undersökningar Summa (avrundad) 3 280 000 000 Prop.1979/80: 162 27 Från posten Prisutjämning beslrids kostnaderna för inlernprisuljämning lill livsmedelsindustrin. Frän poslen ulgår också kompensalionför den koslnadsfördyring som tullskyddet på vissa fettvaror medlor för livsmedelsindustrinoch den lekniska industrin. För budgetårel 1980/81 beräknar nämnden kostnadernalill sammanlagi 200 milj. kr. Frånposlen Ersäitning till .följd av livsmedelssiibventioner. prisstopp m.m.bestrids kosinaderna för ersättning till jordbrukel dels lill följd avuteblivna införsel- och förmalningsavgifishöjningar saml föreskrivna avgiftssänkningarpå grund av livsmedelssubvenlionering och prisslopp, dels ersäitning tilljordbrukel för genom prisstoppet förhindrade prishöjningar på varor, vilkaspriser annars skulle ha höjls lill följd av siigande internationella priser. beräknar - om prissloppel kommer atlgälla oförändrat samt om nu utgående subventioner och konsumtionsmönsterbestår - ersättningsbeloppen för mejeri- och köttvaror lill ca 3 098 milj. kr.för /80. Däruiöver tillkommer kosinader för broilerstödel medhögst 20 milj. kr. Kosinaderna för den ålagda reduktionen avförmal-ningsavgiflerna kan beräknas uppgå lill ca 125 milj. kr. förbudgeiårei1979/ 80. Ersättningen lill jordbrukel lill följd av genomprissloppel förhindrade prishöjningar på varor, vars priser annars skulle hahöjls på grund av siigande inlernationella priser, beräknar nämnden lill 115milj. för /80. Sammanlagi beräknar jordbruksnämnden sålundamedelsålgången för Ersättning till följd av livsmedelssubventioner, prissloppm.m. lill 3 358 milj. kr. för /80. kan inle förulse vilka förändringar iulgäende subventioner och av prissloppet som kan komma att inlräffa underbudgeiårei 1980/81. lar därtor reservationsvis upp enanslagspost om 3400 milj. kr. för /81. Av anslagsposten lill Låginkomslsalsning m.m. inomJordbruket får högsl 175 milj. kr. användas för att bestrida kostnaderna förleveranstillägg till mjölkproducenter, slöd lill smågrisproduktionen samtavbylarverksamhel inom jordbruket. Vidare får 5 milj. kr. användas förföretagshälsovård inom jordbruket och 120 milj. kr. till socialförsäkringsskyddför lantbm-karna. För leveranslilläggel för mjölk har anvisals 115 milj. kr.Slödel lill smågrisproduktionen har lagils upp lill 20 milj. kr. Föravbylarverksamheten har avsatts 40 milj. kr. Liksom hillills skall besparingarresp. överskridanden av beloppel för leveranslillägg för mjölk eller slöd tillsmägrisproduklion tillföras resp. avgå från beloppet för avbylarverksamheten. föreslår alt 300 milj. kr. anslås förbudgeiårei 1980/ 81. Prop.1979/80:162 28 1 skrivelse föreslog jordbruksnämndenatt, av del totala beloppet som enligt gällande regler skulle ulgå tilljordbruket och viss livsmedelsindustri fr.o.m. den , 60 milj. kr.skulle avsällas för låginkomslsalsning m.m. inom jordbruket. Beloppel fördelarsig med 10 milj. kr. lill leveranslillägg för mjölk, 5 milj. kr. till stöd åtsmågrisproduklionen, 41 milj. kr. till avbylarverksamhel inom jordbruket och 4milj. lill företagshälsovård inom jordbruket. Nämnden föreslog att beloppetskulle finansieras med prislilläggsmedel, vilka ersätter uteblivnaprishöjningar på grund av livsmedelssubventioneringen. på 66 milj. kr. för Ersättning förinförselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen fördelar sig för budgetåret1979/80 med 55 milj. kr. på kostnader för sänkning av partipriset på konsumtionsmjölkoch med 11 milj. kr. på kostnader för pristillägg för får- och lammkött.Anslagsposten för /80 innebår vad gäller får- och lammkött ensänkning med 1 milj. kr. jämfört med föregående år. Molsvarande belopp tas istället från införselavgifter utanför fördelningsplanen. Detta har blivit möjligtgenom att potatisförädlingen vid fr. o. m. år 1980inte längre finansieras med införselavgiftsmedel utan över statsbudgeten.Detta innebär att /81 ytterligare 1 milj. kr. av införselavgiftsmedelfriställs som kan finansiera pristillägg på får- och lammkött. Anslagspostenföreslås därför sänkl med I milj. kr. till 65 milj. kr. Särskilda undersökningar har använts för eltantal angelägna projekt inom jordbruksnämndens verksamhetsområde. För budgetåret1980/81 begär nämnden ett belopp av . Med hänvisning till sammanställningen och till vad jagtidigare har anfört beräknarjag anslaget till 3 966 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Prisreglerande åtgärder på Jordbrukets område förbudgetårel 1980/81 anvisa ett förslagsanslag av . Prisstöd till jordbruket i norra 1978/79 Utgift '140671271 1979/80 Anslag '141000000 1980/81 Förslag 193 600000 'Anslaget Stöd till jordbruket i norra . disponerar anslaget för pristilläggenligt förordningen (1978:472) om prisstöd till vissa jordbmk (ändrad senast1979:913) och enligt kungörelsen (1973:508) om prisstöd lill rennäringen(ändrad senast 1977:171). 1979/80:162 29 Mjölkinvägningen vid mejeri har under budgetårel 1978/79såväl i hela rikel som inom de områden i norra som uppbär exiramjölkpristill-lägg ökat med i förhållande lill föregående år. 1 frågaom slakl-djursproduktionen har någon större förändring inle inträffat. m. genomfördes en ändradområdesindelning, vilken beräknas medföra en ökad kostnad av ca I milj.kr. Med hänsyn till redovisade förändringar och till produktionsutvecklingenberäknar nämnden utgifterna för stödet till jordbruket i norra till 146milj. för /80. De föreslagna ändringarna av prisslödel fr. o. m. den I juli1980 beräknas öka kostnaderna för stödet med 44.9 milj. kr. Därtill kommer enkostnadsökning av 5 milj. kr. med hänsyn lill förväntad produktionsutveckling.Nämnden beräknar del sammanlagda medelsbehovei för budgetårel 1980/ 81 till 196milj. Jag har i det föregående lämnat förslag till förbättringav prisstödel till jordbmket i norra och till rennäringen. Med hänsynhärtill och till vad jag nu har anfört beräknar jag medelsbehovet på anslagettill 193,6 milj. kr. Jag förordar alt benämningen på anslaget ändras tillPrisstöd till jordbmket i norra . Jag hemställer alt regeringen föreslårriksdagen alt till Prisstöd till Jordbruket i norra /81 anvisa ett förslagsanslag av . Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition föreslå att anlaga de förslag somföredraganden har lagt fram. 1979/80: 162 30 TR.\NSraT Bilaga 1 STATENSJCnDBRUKSNÄMHD Dnr U09-968/79 Statens jorrbrulcsrämndangående kompei.siiticn till jorcbruKetoch visa livsmedelsindustri fr o m den 1 januari 198O till följd av kostr-.adsutveck] ingen . Enligt statsaaicternas beslut (prop 1977/78:151, JcU 1977/78:311, rskr1977/78:3'i8, regleringsskrivelse ) skall under löpande treårigaprisregleringsperiod (- ) jordfcr-uksprisregleringensmattpriser, prisgränser och införselavgifter justeras varje halvår oc.'-. den 1 ja.-uari. Detta inrefcär att justering nu skall göras med hänsyn till den prisraässiga ökning av produktionsmedels- och föradlingskcstnaaer som beräknas iia skett efter senast gjc-da justering den 1juli 1979. 1 l.rälleunder prisregleringsperiocen skall hänsynkunna tas till utvecklingen av världsmarknadsprisernaerligt de regler- scm har gillt under regleringsperioaerna "- . Prop.1979/80: 162 31 har nuöverlagt med Lantbrukarnas förhandlingsdelegation och konsUi-nentdelegationenangående den justering av priserna somskall ske . I samförstånd med delegationerna lägger nämndenfram förslag angående storleken och fördelningen av det belopp scm skall tillföras jordbruket och viss livsmedelsindustri. I anslutning härtill föreslås ändringar avmittpriser, pr-isgränser och införselavgifter m m. Vid överläggningarna har även diskuterats förslag till vissa ändringar i det prisgränssystem som på försök tillämpats och system för styrning av fläskproduktionens utveckling. Förslagen redovisas i det följande (avsnitt 3.I* .3 och U]. Prop.1979/80:162 32 4 System for styrning av fläskproduktionen Statens jordbruksnäirindanmälde i skrivelse till regeringenden att nämnden i enlighet med regeringensbeslut hade fortsatt arbetet att ta fram ett system för avgiftsbeläggningav storproduktion av fläsk. Nämnden anfördehärvid att den avsågatt till regeringen redovisa ett sådantsystem. Det nu redovisade förslagettill avgiftssystem ligger i linje med de riktlinjer till ett system fbrstyrning av animal ieproduktioner. som nämndenpresenterade för regeringen i skrivelse den 13mars 1978. I prop 1977/78:154 godtog departementschefen i huvudsak de av nämnden redovisade riktlinjerna till avgiftssystem. I samband med de nu avslutade överläggningarnamellan jordbruksnämndens konsumentdelegation ochLantbrukarnas förhandlingsdelegation har densenare delegationen presenterat ett inom LRF utarbetat förslag till system för styrning av fläskproduktionen. ' Eftersom förslagen delvis har olika syften har parterna enatsom att underställa båda systemen regeringens prövning. jordbruksutredning (SOU 1977:17) framhölls att en styrning av den totalaslaktsvinproduktionen var nödvändig. Utredningen framhöll att "de större animalieproduktionsföretagen expanderar ofta genom attutöka samtliga sina resurser. Under enperiod med besvärande överskott kan det därför vara motiverat att begränsa de större företagens utbyggnad genom att låta dessa företag stå för en större andel av exportkostnaderna.Kostnaden för exporten bör liksom nu finansieras med enslaktdjursavgift rör att den totala produktionen skallkunna begränsas." Utredningen föreslog vidare att avgiften bordekunna differentieras med hänsyn till företagsstorlek. 1/ Jfr avsnitt 4.3 1979/80:162 33 En differentiering av slaktdjursavgiften borde enligtutredningen "endast tillgripas dåmarknadssituationen för fläsk är sädan att det kan anses motiverat. De närmare villkoren för en differentiering bör utformas i samband med prisöverläggningarnavarvid storleken på differentieringen och övriga villkor kommen att påverkas av den aktuella marknadssituationen." När marknadssituationen förbättras bordeenligt utredningen differentieringen omprövaseller upphöra. Jordbruksministern anslötsig i prop 1977/78:19 till vad utredningen anförde om syftet med en sådan styrningoch fortsatte: "Närpristryckande överskott föreligger inom fläsk-och äggproduktionen, bör som utredningen framhållit de störreproducentE'-" stå för en större andel av exportkostnaden. När överskottuppstår pä fläsk och slaktdjursavgift behöver tas ut skall därför avgifts.-. eller motsvarande avräkning frånprisstödet differentieras efter besättningarnas storlek." Differentieringen bordeenligt departementschefen utformas "säatt den blir ett effektivt instrument föratt begränsa de större företagensutbyggnad. Det innebär bl a att det bör vara möjligtatt bedriva en rationell animalie-produktion på ett familjejordbruk utan att denna produktion i er, överskottssituation belastas med extra avgifter.Differentieringe.n bör som utredningen framhållit görastrappstegsformad." (JoU 1977/78:10) förklarade sig dela jordbruksministerns uppfattningom behovet av och syftet med att t vissa avseenden styra animalieproduktionen.Utskottet anförde vidare att"differentieringen bör som jordbruksministern har framhållit görastrappstegsformad. Avgifterna kommer därigenomförutom att påverka produktionens utbyggnad även att medföraen inkomstomfördelning från störreproducenter till familjejordbrukare. Som i propositionen anförs ligger detta helt i linje med strävan att näen ökad utjämning av inkomsterna mellan olikajordbrukarkategorier." Departementschefen har äveni prop 1977/78:154 samt i prop 1978/79:208 anfört synpunkter pä systemet med avgiftsbeläggning Prop.1979/80: 162 34 I den senarepropositionen framhålls "att det är angelägetatt arbetet med att ta fram ett effektivt fungerande system med differentieradeavgifter inom fläskproduktionen bedrivs skyndsamt så att ett sådantsystem kan börja tillämpas vid, pristryckande överskott. Departementschefen utgår från "attsystemet kan utformas på ett från bädeproducent- och konsumentsynpunkt tillfredsställandesätt." (JoU 1978/79:35) anslöt sig till vad departementschefen hade framfört: "Utskottet delar jordbruksministernsuppfattning att det är angeläget att arbetet med att ta fram ett effektivtfungerande system raed differentierade avgifter inom fläskproduktionen bedrivs skyndsamt, så att systemet kan träda i funktion när pristryckande överskott uppstår." har iskrivelser till regeringen (, , samt8 ) lämnat redogörelser förarbetet med att ta fram ett system förstyrning av slaktsvinproduktionen. Nämndenhar härvid framhållit att det visat sig att de administrativa svårigheterna har varit större än vad mantidigare hade kunnat förutse. Nämnden har i skrivelsen redogjort för sin avsikt att i en särskildskrivelse till regeringen redovisa ett sådantsystem. *-2 r°CSlä3.ti]lsstem_med_en_differentierad_Droduktions; Systemet innebäratt avgift utgår för svin som levereras till slakt. Avgiften skall i första hand erläggasgenom att ett avdrag görs frän det allmänna pristillägget vid avräkningtill producent frän slakteri. I vissa fall är det nödvändigt att avgiften erläggs direkt till jordbruksnämnden. Slakteriet blir skyldigt att alltid utta avgift -dvs ettavdrag frän pristillägget - förde producenter vilka harlevererat över ett visst antal svin.Slakteriet rapporterar därefter till jordbruksnämnden vilka avdrag som gjorts samt lämnar vissa andra uppgifter över de störreproducenterna. Producenter som levererat svin till flera slakterier kan för eriäggande av rätt avgift debiteras direkt av nämnden. 1979/80:162 35 kan ske genom att närandensammanställer de leveransuppgifter över de störreproducenterna som erhålls från samtliga slakterier en gäng . 4.2.1 Systemets innebördavseende slakteriet Varje slakteri skall fortlöpande följa upp de större slaktsvinproducenternas leveranser och rapportera dessa till jordbruksnämnden. När leveranserna under ett är från en producentblir så stora att avgiftsskyldighet uppstår eller högreavgiftsgräns passeras, skall slakteriet på eget initiativ göraavdrag från pristillägget med vissa fastställda belopp. I de fall producenten levererar svin till fleraslakterier,har varje enskilt slakteri inte tillräcklig information för attdebitera rätt avgift. För att komma till rätta med detta problem kommer jordbruksnämnden påbasis av de uppgifter som slakterierna lämnaratt göra en saiman-ställning överde producenter som levererat till flera slakterier. Nämnden kommer därefteratt meddela respektive slakteri om vilken avgift som skall tas ut. Om det iefterhand framgår att en producert betalat för liten avgift, kommer jordbruksnämnden att debitera resterande avgift direkt. För varje redovisningsperiod för det statliga pristillägget (d v s i princip ) skall slakteriet lämna uppgifter överdebiterade proauktionsavgifter till jordbruksnämnden. Slakteriet skall ävenlämna uppgifter Över vilka producenter som har levererat mer än ett visst fastställt antal svin under periocen. 4.2.2 Systemets innebördavseende producenten Producenten skall avge deklaration till jordbruksnämnden närleveranserna uppgär till den nivådä avgiftsskyldighet uppstår. Deklaration skall även avges om de totala leveranserna passerar någon ytterligare avgiftsgräns. Efter åretsslut skall slutligen producenten avge deklaration över årets samladeleveranser Prop.1979/80:162 36 I deklarationerna skall anges dels hur många svin som levererats, dels till vilka slakterierdetta har skett. Producent som levererar svin till slakt genom ombud ellersäljer till s k kreaturshandlareskall via denne överlämna en deklaration till slakteriet. I deklarationen skall intygas attsvinen har uppfötts hos producenten i fråga. Rven ombud eller kreaturshandlare som levererar svin tillslakt kommer att få betala produktionsavgift,omavgiftspliktigt antal uppnås. Den som har betalt avgift utan att ha producerat djurenkan i efterhand ansöka hos jordbruksnämnden om återbetalning.Sådan medges dock endast under förutsättning attintyg kan uppvisas som styrker att djuren har producerats av annan. avseratt upprätta ett register över de störreslaktsvinsproducenterna. Detta register kommer fortlöpande att hållasaktuellt med hjälp av dels uppgifter från slakterierna och producenterna över antalet levererade svin, dels vissa uppgifter frän lantbruksregistret och frän prövningarenligt miljöskyddskungörelsen. För att systemet skall fungera på ett tillfredsställandesätt kommer det att vara nödvändigt attfortlöpande kontrollera verksamheten utepä fältet, dvs hos producenterna och slakterierna. Kostnaderna fören sådan kontroll kommer att bliberoende av var gränsen för avgiftsuttag sätts. föreslår attsystemets kostnader för uppbörd och kontroll finansieras av avgiftsmedel. Dettaligger helt i linje med vad som f n sker i fråga om produktionsavgiften påagg. I regleringsbrev ang "Reglering av priserna pä vissa jordbruksprodukter, m m för regleringsåret1979/80" har jordbruksnämnden 1979/80:162 37 beträffande styrning av äggproduktionen erhållit ett sådant bemyndigande. Underavsnittet "Disposition av övrigaavgiftsmedel" punkt 5, sägs att"de medel som inflyter genom upptagande av avgift för innehav av värphöns, skall av jordbruksnämnden - sedan däravtäckts kostnader för uppbördoch kontroll - användas till prisreglerande åtgärder på äggproduktionensområde".