prop · G30397 · 1979-12-31 00:00:00 — omåtgärder mot strålrisker i byggnader; Regeringen föreslår atl antaga de förslag somhar upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. På grundval av de förslag som radonutredningen (Jo1979:01) har lagt fram föreslås i propositionen att bostadslån enligtbostadsfinansieringsförordningen (1974:946) skall kunna lämnas för åtgärdermot radon i bostäder. För sådana lån skall bl. a. räntebidrag kunna lämnas isyfte att begränsa ökningen av boendekostnaden. Osäkerhelen är stor bl. a. beträffande de hälsorisker somkan uppstå på grund av att det förekommer radon i våra bostäder. Kunskapernabehöver förbättras avsevärt och därför föreslås att medel anvisas för enintensifierad forskning om strålning i byggnader. I propositionen behandlasockså frågor om information och utbildning. Som bakgrund till förslagen lämnas vidare en redovisningav de åtgärder som, bl. a. med stöd av hälsovårdsstadgan och byggnadsstadgan,nu vidlas eller kommer att kunna vidtas mot sådana strålrisker i byggnader, somföljer främst av hög radonhalt i vissa bostäder. Prop.1979/80: 97 Närvarande:Slatsminisler Fälidin, stalsråden ,, , , Söder, Krönmark, , ,, , , , , , , Proposition om åtgärder mot strålrisker i byggnader. har strålning som härrör från radioaktivaämnen i vissa byggnadsmaterial och i mark uppmärksammats och under senare årägnals ökande intresse från slrålskyddssynpunkt. Strålskyddsinstilutet har i enskrivelse till regeringen pekat pä en rad frågor rörande strålning ibyggnader som enligt institutet bör utredas närmare. Frågan om strålrisker i byggnaderhar också uppmärksammats av i dess slutbetänkande (SOU1978:49) Energi, hälso-, miljö- och säkerhetsrisker. Kommissionen ansåg atteffektiva motåtgärder främst av byggnadsleknisk art borde vidtas för att manskall undvika att oacceptabla hälsorisker uppstår. Dessa frågor borde enligtkommissionen klarläggas i en särskild utredning. Med slöd av regeringens bemyndigande den I februari 1979tillkallade dåvarande chefen för en utredare' (Jo1979:01) med uppdrag att utreda frågan om åtgärder mot strålrisker i byggnader,m. m. Ulredaren skulle bl. a. pröva hur en kartläggning av strålningen i detbefintliga byggnadsbeståndet bäst kan genomföras och bedöma vad som kan ansesvara en acceptabel strålnivå. 1 uppdraget ingick också att föreslårekommendalioner om ventilation och andra byggnadslekniska åtgärder saml att seöver berörda myndighelers uppgifter vad gäller åtgärder mot strålrisker ibyggnader. Uppdragel omfattade också alt beakla hur de hus som medför de störstastrålriskerna skulle kunna identifieras och åtgärdas Prop.1979/80: 97 3 Utredaren skulle även behandla frågor om bl.a. forskning och om statsbidrags- och lånebestämmelser för bostäder. Enligtdirektiven skulle vidare prövas dels om behov finns all se över nuvarandelagstiftning inom della område, dels hur tillgängliga resurser kan användas påeffektivast möjliga sätt för att minska strålriskerna i byggnader. Utredningen om åtgärder mot strålrisker i byggnader m. (radonutredningen) avlämnade en första promemoria (Ds Jo1979:9) Preliminärt förslag till åtgärder mot strålrisker i byggnader.Promemorian - ulom de bilagor som hör till den - bör fogas till protokollet idetla ärende som bilaga I. har vidare den 19 oklober och den 8november 1979 i skrivelser lill regeringen lämnal förslag lill program förforsknings- och utredningsarbete om strålning i byggnader resp. finansiering avkostnader för alt sänka radondotlerhalten i befintliga bosläder. Skrivelsernabör fogas lill protokollet i della ärende som bilaga 2 resp. 3. Efter remiss har yttranden över promemorian Preliminärtförslag till ålgärder mol strålrisker i byggnader avgelts av ,riksrevisionsverkei, statens strålskyddsinstilut, konsumeniverkel,arbetarskydds-styrelsen, , statens institut förbyggnadsforskning, statens planverk, geologiska undersökning, statensprovningsanstalt, länsstyrelserna i , och län.Svenska kommunförbundet. , ,, Svenska , AB Svenska Bosläder,(), , , , ,Industrins Byggmalerialgrupp och Svenska Byggnadsentreprenörföreningen.Remissinstanserna har i några fall bifogat yllranden från underställdamyndigheter. En sammanställning av remissyttrandena bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 4. Efter remiss har yttranden över ulredningens skrivelseangående finansiering av kostnader för att sänka radondotterhalten ibefintliga bostäder avgelts av , , statensstrålskyddsinstilut, bosladsslyrelsen, statens planverk, statens råd förbyggnadsforskning, statens provningsanslalt, energihushållningsdelegationen,länsbostadsnämnden i , i kommun, förmedlingsorganeti kommun, hälsovårdsnämnden i kommun, kommun.Svenska kommunförbundet. Svenska , , ,, och . har bifogat yllrande frånlänsläkarorganisalionen i . En sammanställning av dessa remissyttranden bör fogas tillprolokollet i detla ärende som bilaga 5. Människan har under alla lider varil ulsatl för strålningfrån olika strålkällor. Joniserande strålning' utgör ett naturligtförekommande inslag i vår miljö och härrör främst från rymden, marken ochradioakliva ämnen i små mängder i människokroppen. Genom olika verksamheter kanmänniskan utsållas för ökad strålning som kan medföra hälsorisker. Så kan varafallet t.ex. vid röntgenundersökningar och strålterapi. vid teknisk användningav isotoper och kärnenergi saml vid användning av vissa mineralbaseradebyggnadsmaterial. Strålning i byggnader härrör främsl från radioaktiva ämnen ibyggnadsmaterial och i marken. Det har länge varil känl atl vissa byggnadsmaterial,framställda av naturligt förekommande , kan innehålla radioaktiva ämnen,t.ex. uran och radium. Exempel på sådana byggnadsmaterial är vissa slag avbetong, lättbetong och tegel. Radioaktiviteten hos dessa malerial varierarmycket. Gasbetong framställd av alunskiffer. ofta kallad blågrå lättbetong,innehåller vanligtvis betydligt större mängd radioakliva ämnen än övrigamaterial. Trä och plast innehåller inga nämnvärda mängder sådana ämnen. Den strålning som förekommer i byggnader är av två slag.Del är dels den gammastrålning som avges av radioaktiva ämnen ibyggnadsmaterial och mark, dels strålning som härrör från den radioaktivaradongas som bildas när radium sönderfaller. Radongasen hinner delvis tränga utur byggnadsmaterialet innan den sönderfaller i en serie radioaktiva produkter,s. Dessa är små partiklar som svävar i luften och även fastnarpå dammpartiklar. Radondöttrarna avger alfasträlning'. Denna förmår intetränga igenom huden. Inandning av luft som innehåller radondöttrar medföremellertid att lungvävnaden utsätts för en stråldos som på lång sikt kan ökarisken för lungcancer. Halten av radioakliva ämnen i marken är relativt hög påmånga håll i . Stråldoserna i byggnader orsakade av radonavgång frånmarken kan variera avsevärt mellan olika områden. Från mark innehållande alunskifferoch vissa graniter kan radonavgången vara avsevärt större än från annan mark.Alunskifferaska. s. k. rödfyr, som är starkt radonavgivande. har ibland använlssom fyllnadsmaterial vid byggande av bostäder. ' Joniserande strålning uppkommer vid sönderfall avradioaktiva ämnen och utgörs av energi som omvandlas till värme när strålningenträffar t.ex. vävnader i människokroppen. 1 fortsättningen avses med strålningendasi joniserande strålning. ' Gammastrålning är elektromagnetisk strålningsom uppstår bl. a. vid radioaktivt sönderfall. Gammastrålning är av samma natursom synligt ljus, men är mycket mer energirik och genomträngande. ' Alfastrålning utgörs av posilivt laddade heliumkärnor.Den har mycket kort räckvidd, i luft. 1979/80:97 5 gas, som avgår från marken, kan tränga in i inomhusluften.Radon inomhus kan i vissa fall också härröra från hushållsvattnel, om det hartagits ur brunnar borrade i radonavgivande berggrund. Strålskyddsinslitutet har sedan 1950-talel i samarbete medbl.a. byggnadsmaterialinduslrin ulfört omfattande målningar av hallenradioaktiva ämnen i de ftesta byggnadsmaterial. Det har därvid konstaterats atlmineralbaserade byggnadsmaterial avger gammastrålning och radongas.Alun-skifferbaserad gasbelong avger avsevärt mer strålning och radon än övrigamaterial och är den främsla orsaken till de slrålningsproblem i byggnader somnu är aktuella. Den tillverkades under olika produklnamn.Alunskifferbaserad gasbetong finns till slörre eller mindre del i ell slorlantal byggnader. Anlalel hus med stor andel alunskifferbaserad gasbetong ibyggnads-stommen härav radonutredningen uppskattats till mellan 3 000 och 15000, till största delen småhus. Antalet hus som ligger på mark av alunskiffermed hög radonavgång har uppskattals till mellan 200 och 2 000. Utredningenframhåller dock att uppskattningarna är myckel osäkra. delvis lillsammans med statensinsiitut för byggnadsforskning, översiktligt studerat gammastrålning, radonhaltoch luftomsättning i vissa typer av byggnader. Man har bedömt att den genomsnittligalotala stråldosen från gammastrålning i svenska hus är 0,5 mSv/ år'. Dennalurligt förekommande strålningen är omkring I mSv/år och härrör från bl. a.radioaktiva ämnen i kroppen och kosmisk strålning. Som en jämförelse kan nämnasatl den stråldos som erhålls vid medicinska undersökningar i genomsnitt förhela befolkningen uppgår till I mSv/år och person. Radondollerhallen iinomhusluften har uppskattals lill i medeltal /m'', vilket ungefärmolsvarar en stråldos av 3 mSv/år. För hus som är byggda av alunskifferbaseradgasbetong har väsentligl högre nivåer av både gammastrålning och radondöttraruppmätts. Det har visat sig att hus eller ensiaka rum med högaradondolterhaller oftasi har en mycket låg luftomsättning. Om luftomsättningenökas minskar radondotterhalten. De stråldoser som kan erhållas från strålning i byggnaderär så små atl de inle innebär någon risk för akuta strålskador ellerhälsoeffekter. Enligt gängse anlaganden inom slrålskyddsområdet bidraremellertid alla stråldoser, hur små de än må vara, till risk för cancer.Risken antas vara proportionell mot stråldosen oavsett ursprunget lillstrålningen. ' är och anger mängdenenergi, uttryckt i joule, som mottas per kg kroppsvävnad. (1 mSv/år= entusendels ). All bestrålning, även den som kommer från inandningav radondöttrar, kan anges i effektiv dosekvivalent. Den effektivadosekvivalenten innebär att stråldosen i varje organ ges en vikt i förhållandetill risken så att t, ex. risker på grund av alfabestrålning av lungorna kanjämföras med gammabesträlning av hela kroppen. Radondotterhalten i luft angesi antalet radioaktiva sönderfall i en kubikmeter luft. Enheten ärbecquerel per m", Bq/m". En becquerel är ett sönderfall . 1979/80:97 6 cer, som kan förorsakas av strålning, upplräder efler enrelativt , kanske . Alfasträlning från radondöttrar anses kunnaorsaka lungcancer. Några experimentella eller epidemiologiska undersökningarsom bekräftar all den strålning som förekommer i byggnader har medförl ellermedför risk för cancer har inte redovisais. Däremol är del känl genom studierav gruvarbetare att höga radondolterhaller i gruvluft kan bidra lill uppkomstenav lungcancer. Radondollerhallen i de mest utsatta husen kan vara ungefär likastor som i gruvor. Gruvarbetare utsätts emellertid även för andra föroreningari gruvluflen. Riskbedömningen för dem är därför inte direkt tillämpbar när detgäller strålning i byggnader. Effekterna av en kombinalion av radon och annanluftförorening, i.ex. tobaksrök, är inle tillräckligt undersökta. a. lill följd av radon i bosläder haruppmärksammats också i vissa andra länder. De erfarenheter som kan erhållas fråndessa är dock av begränsat inlresse för vidkommande. Även i detinternalionella strålskyddsarbelet har problemel lagils upp, men någraslulliga rekommendalioner har inte utarbetats. Frågor om sanitära förhållanden i byggnader berörs i fleraolika förfaltningar. I hälsovårdsstadgan (1958:663) (HS) föreskrivs attbyggnader som inrymmer boningsrum skall vara så anordnade och inredda attsanitär olägenhet inte uppkommer för de boende (15 S). Enligt arbelsmiljölagen(1977: 1160) skall luflförhållandena i arbetslokaler vara tillfredsställande.Arbelarskyddsstyrelsen har också utfärdat anvisningar om vissa gränsvärden förradon. I byggnadsstadgan (1959: 612) (BS) och i verkslällighetsföreskriflernatill den - bl.a. Svensk byggnorm (SBN 1975) - finns bestämmelser ombyggande och om planläggning. Strålskyddslagen (1958: 110) syftar till all geskydd mot såväl joniserande som icke-joniserande strålning. Frågor om strålrisker i byggnader faller inom flera olikamyndighelers ansvarsområden. Enligl strälskyddslagen har statensstrålskyddsinstilut ansvaret för skydd mol joniserande och icke joniserandestrålning. är central tillsynsmyndighet enligt HS och har inomsitt verksamhetsområde tillsynen över den allmänna hälsovården. är central förvaltningsmyndighet bl. a. för ärenden om plan- ochbyggnadsväsendet och skall bl.a. meddela verkställighetsföreskrifter till BS.Statens råd för byggnadsforskning har till uppgifl alt planera, initiera ochfinansiera forsknings- och utvecklingsverksamhet inom byggnadsområdet. bedriver forsknings- och försöksverksamhet inombyggnadsområdet. Dessa myndigheter har på olika sätt tagilupp frågor som rör strålrisker i byggnader. Slrålskyddsinslitutel har sålundainformerat om risker med alltför kraftig minskning av luftomsättningen och omstrålning i bostäder. Som jag tidigare nämnde har institutet vidare, delvis isamarbete med , utfört radioaktivi- 1979/80:97 7 tetsmätningar pä olika slags byggnadsmaterial och i olikatyper av bostäder. Institutet har också i samråd med ochplanverket informerat hälsovårdsnämnder och byggnadsnämnder om strålrisker ibyggnader. har samrått med socialslyrelsen och strålskyddsinslitulelinnan ventilationskraven för nya byggnader fastställdes i SBN 1975. ,strålskyddsinstilutet och socialslyrelsen har tillsammans gett ul eninformationsbroschyr om radon i bostäder. Slalens råd för byggnadsforskningtillsalle en grupp som sysslar med frågor om hälsorisker ibyggnader. Rådet genomför f. n. etl större försök med ålgärder mol högaradondolterhaller i bostäder. På regional nivå har länsstyrelserna ansvarel för bl.a.plan- och byggnadsväsendet, miljöskydd och allmän hälsovård. ärtillsynsmyndighet enligt HS och BS m.fl. förfaltningar. hari sin verksamhet på arbetsmiljöområdet kontakt med de kommunala tillsynsmannensom oftasi är hälsovårdsinspektörer. biträderlänsstyrelsen i frågor som rör den allmänna hälsovården men är underställdsocialslyrelsen. Förslag har förelagts (prop. 1979/80:6) om ändradorganisation av socialslyrelsen, vilken bl.a. berör länsläkarorganisationen. I kommunerna har hälsovårdsnämnderna enligt HS ansvar förbl.a. bostadshygien, yrkeshygien och hygien inom offentliga lokaler. Hälsovårdsnämndenhar att bedöma om sanitär olägenhet föreligger och i så fall rekommendera ellerkräva åtgärder. 1 hälsovårdsnämndens arbetsuppgifter ingår vidare informationlill allmänhelen saml enligl praxis viss granskning av fysiska planer och avbyggnadslovsärenden. har ett ansvar för fysisk planläggning ochför all gällande byggnadsbesläm-melser följs. Flera åtgärder mol strålning i bostäder har vidtagitsunder del , främst på Initiativ av radonutredningen. En omfattandespårning av bostadshus med hög radondotlerhalt inomhus har genomförts i Uppsalakommun i samarbele mellan kommunens hälsovårdsnämnd och socialslyrelsen.Härvid har mätning av gammastrålning med bilburen utrustning, s. k.bilspårning, prövats i stor skala av geologiska undersökning (SGU). Påregeringens uppdrag tar SGU f.n. för huvuddelen av landet fram s.k. GEOstrålningskartor, dvs. kartor i vilka kända uppgifler om bl. a. gammastrålningfrån marken ställs samman. Strålskyddsinslitulel har undersökl olika metoderför att mäta radon- och radondotterhalter i bostäder. Huvuddelen av landets kommuner har på egel initiativbörjat att spåra upp och mäta strålning i bostäder. Den f.n. lämpligastemetoden alt i tätorter snabbi spåra hus med hög radonhalt är atl använda sig avbilspårning. Sådan spårning utförs främst av SGU och har redan genomförts iett 40-tal kommuner och beställts av ytterligare ungefär 150 kommuner. Undersökningarmed handinslrumenl pågår eller planeras i etl 20-lal kom- Prop.1979/80:97 8 Därmed har ungefär 200 av landets kommuner redantagit initiativ till ett aktivt spårningsarbete. Statens provningsanstaltmedverkar i samråd med i att organisera mätningar ikommunerna. Somjag inledningsvis har redovisat avlämnaderadonutredningen promemorian (Ds Jo 1979: 9) Preliminärtförslag till åtgärder mot strålrisker i byggnader. 1 likhet med fleraremissinsianser nolerar jag med tillfredsställelse att utredningsarbetet omstrålrisker i bostäder har kommit igång snabbt. har bedrivit sitt inledande arbete i etapper.Grundläggande, praktiskt inriktad information om radonfrågor har bl. a. genomutredningens arbete kunnat slällas lill förfogande för kommunerna. Dessa harhärigenom kunnat ta initiativ till omfattande spårning och information. 2.2 Riskbedömningar och gränsvärden De stråldoser som erhålls från strålningen i byggnader ärsom tidigare framhållits så små att någon akul skada inte kan uppstå. På längresikt kan stråldoserna dock medföra en förhöjd risk för lungcancer. Istrålskyddssammanhang anses atl cancerrisken är proportionell mot stråldosenäven vid mycket små doser. har gjort etl försök att beräkna riskenför dödsfall i lungcancer på grund av strålning från i första handradondöttrar. Beräkningarna utgår från en expositionstid, dvs. den tid unaervilken människor utsätts för strålningen, av och all man uppehåller sig ibostaden av liden. För hus av alunskifferbaserad gasbetong angerutredningen ett medelvärde för radondotlerhalten om /m". Delberäknade antalet dödsfall i lungcancer vid detta medelvärde uppskattarutredningen till 20 per I 000 personer. Antalet dödsfall till följd avstrålningen i trähus beräknar ulredningen till 2 per I 000 personer.Ulredningen framhåller emellertid att riskberäkningar av detta slag är osäkra.Sambandet mellan strålning i bostäder och lungcancer behöver därför klarläggasytterligare. Del är också svårt all jämföra dessa risker med andravanligl förekommande hälsorisker. Ulredningen redovisar emellertid beräkningarsom innebär atl 100 personer av I 000 kommer alt dö i lungcancer ochytterligare 200 i hjärt- och kärlsjukdomar, om de röker 20 cigaretter per dag i40 år. Utredningen anser att det nuvarande kunskapsunderlaget kanläggas till grund för provisoriska gränsvärden vilka kan vara utgångspunkt förrelativt enkla åtgärder som väsentligt minskar hälsoriskerna i särskiltutsatta byggnader. Möjlighelerna all genom strängare definitiva gränsvärdenminska den samlade stråldos som befolkningen utsätts för bör utredas vidare, varvidföruiom hälsoriskema också andra samhälleliga konsekvenser bör klarläggasnärmare. Utredningen räknar med att sådana undersökningar kan genomföras och föreslår därför provisoriska gräns- Prop.1979/80: 97 9 värden som är avsedda alt tillämpas under en femårsperiod.Gränsvärdena är av tre slag och avser strålning från mark och byggnadsmaterialsaml radondotlerhalt i bosläder. Syftel med förslagel är dels att förhindra atl nybebyggelse föriäggs till mark som innehåller stora mängder radioakliva ämnen,dels att hindra att material med hög hall av radioaktiva ämnen används i nyabyggnader, dels att minska redan exislerande hälsorisker i befintligbebyggelse. När det gäller gammastrålning från mark föreslårutredningen gränsvärden som innebär all, om strålningen översliger 100 pRIh',ny bebyggelse inte bör ske och all. om strålningen är 30-100 pRjh, vissavillkor bör slällas för ny bebyggelse. Härigenom begränsas risken frångammastrålning utomhus och radonavgången direkt från marken in i byggnader. Vidare föreslår utredningen att provisoriska gränsvärden iform av index enligt en viss beräkningsmetod för gammastrålning ochradiuminnehåll fastställs för byggnadsmaterial som används vid nybyggnad. Omindexvärdena inte tillåts överstiga 1,0 begränsas den årliga stråldosen tillungefär 2 mSv från gammastrålning och till ungefär 10 mSv (motsvarande ca 70Bq/ m') från radondöttrar vid 0,5 luftomsättningar (oms/h). Radiumindexöver 1,0 bör dock kunna accepteras om radondotterhalten understiger /m'vid rekommenderad luftomsättning. För befintlig bebyggelse bör enligt utredningenprovisoriska gränsvärden fastställas för radondotlerhalten i inomhusluften.Utredningen föreslår att hus med radonhalter över /m' bör åtgärdas och hus med över I /m' . Genom åtgärderna börradondollerhallen enligt utredningen sänkas lill så låga värden som rimligtvisär möjliga. Provisoriskt riktvärde föreslås bli /m'. Samma riktvärdeföreslår utredningen för annan ombyggnad av större omfattning, då motivet förombyggnaden inte i försia hand är ålgärder mot strålning. Gammastrålningen i befintlig bebyggelse måste enligtutredningen l.v. accepleras mol bakgrund av all kända motåtgärder ärsvårgenomförbara. Riskerna med gammastrålning är också mindre än riskerna medstrålning från radondöttrar vid de strålnivåer som har uppmätts i bostäder. Remissinstanserna accepterar i allmänhet utredningensförslag till provisoriska gränsvärden under förutsättning all dessa senare kansänkas till en lägre nivå. Flera remissinstanser anser emellertid alt värdenaför befintlig bebyggelse ligger för högt och att lägre värden bör fastställasredan nu eller . Enligt statens planverk bör istället för radiumindex iförsta hand föreskrivas krav på en högsta lillåtna radondotlerhalt av /m'i inomhusluften för nya byggnader, eflersom detla överordnade krav reglerarfunktio- ' Gammastrålningen är uttryckt i enheten mikrorönlgen pertimme, /iR/h. 1 /xR/h molsvarar ungefär 0,0.5 mSv/år när man hela liden vistaspå platsen för det uppmätta värdet. Prop.1979/80:97 10 nen hos byggnaden. Därigenom las hänsyn även till radonfrån bl. a. mark och hushällsvatlen. Verket förordar därför som huvudförslagalt som nybyggnadskrav i SBN anges en högsta tillålen radondotlerhalt, varviddock förutsätts all lämpliga mätmetoder finns tillgängliga när föreskriftenträder i kraft. I andra hand kan verkel t. v. acceptera ulredningens förslag.Planverket har också för fastställelse undersiälll regeringen vissa förslagtill föreskrifter i SBN med denna innebörd. Även ålgärder i samband medbyggnadslovspliktiga ombyggnader berörs i planverkels förslag lill föreskrifter. För egen del vill jag framhålla att jag anser atl del ärsamhällels skyldighet alt medverka lill alt medborgarna i siörsta möjligautsträckning skyddas mot hälsorisker som kan bero på strålning i bosläder. I fortsättningen uppehåller jag mig särskill vid debyggnader som innehåller bosläder, eftersom höga nivåer av alfasträlning haruppmätts i en del av dessa. Arbetslokaler, sjukhus, skolor etc. har i allmänhelgod ventilation, vilket normalt torde medföra atl radondotlerhalten inle ärhögre än vad som kan accepteras. Givetvis bör strålningen även i sådanabyggnader ändå uppmärksammas. Mot bakgrund av de erfarenheter som har vunnits genomradonutred-ningens arbele anser jag alt del år nödvändigl att nu skapaförutsäitningar för alt minska radondollerhallen i de bosläder därhälsorisken är oacceptabelt hög. På tillkommande bebyggelse måste ställassådana krav att hälsoriskerna hålls på en så låg nivå som möjligt. Hänsyn måstedå tas till radioaktiviteten i såväl mark som byggnadsmaterial. Jag anser dock att del f n. inle finns lillräckliglunderlag för alt slällning skall kunna las till vilka gränsvärden somlångsiktigt bör gälla för strålning i byggnader. När strålriskerna ochkostnaderna för åtgärder mol dessa har klarlagts bättre, kan det bli aktuelltatl ta slällning lill vilka ytterligare åtgärder som behöver vidtas. Omåtgärder därvid skulle visa sig erforderliga i en slor del av bostadsbeståndetbör de samhällsekonomiska konsekvenserna särskill beaklas. Som bakgrund till de förslag somjag lägger framvilljag , efter samråd med chefen för och medstatsrådet , lämna en samlad bedömning av gränsvärdefrågor m.m. Dessa ärinle av den karaktären att de kräver beslut av . 1 stället ankommerdel på regeringen eller berörda myndigheter all närmare besluta i bl.