prop · G30317 · 1979-12-31 00:00:00 — Beträffandevite och möjligheten att på den försumliges bekostnad verkställa åtgärd för attundanröja något som ulan tillstånd har ställts upp pä 1979/80:17 100 allmänplats kan anföras följande, Enligl 1868 årsordningsstadga kunde polisstyrelsen ålägga en person atl vid vile efterkommameddelad ordningsföreskrift. Även förslag upptogs en beslämmelse omvite. Däremot togs någon beslämmelse härom ime in förslag. Skälettill detla var enligl ulredningen atl sirafföesiämmelsernas omfattning inte gavuirymme fören bestämmelse om vite, Departemenlschefen ansåg emellertid i prop,1956:143 (s, 134) att fall kunde länkas då del kunde visa sig lämpligt att sökanå rällelse genom vitesföreläggande. Alt tillgripa den ulvägen atlman låler utföra arbelet eller vidta åtgärden på den förslumliges bekostnad kundeenligt deparlemenlschefen i vissa fall framslå som väl bryskt.Vitesföreläggande borde därför vara ett alternativ till möjligheten att utföraarbetet på den försumliges bekoslnad. Visade del sig att inte hellervitesföreläggande var ett lillräckligl medel, borde giveivis möjlighelen altutföra arbetet på den försumliges bekostnad kunna tillgripas. Denna möjlighetborde enligt departementschefen begagnas först sedan det verkligen hade visatsig att den försumlige inte rättade sig efter tillsägelse och man sålunda hadeanledning räkna med att han tredskades. Det torde stundom inträffa, framhölldeparlemenlschefen vidare, atl den försumlige inte kunde anträffas medtillsägelse. Även i dessa fall borde möjlighel finnas alt ingripa, särskilt ibrådskande fall. Endast i undanlagsfall borde dock fä förekomma att man ingreputan atl den försumlige hade erhållit tillsägelse. Det borde fåske endast sedan det verkligen hade visat sig att den försumlige inte kundeanträffas och under fömtsättning alt ingripandet inte kunde anslå, 1 enlighet med vaddepartementschefen hade anfört upptogs i 31 § AOst som förutsätlning föringripande atl den försumlige inte genast efter tillsägelse därom fullgjordevad han hade försummat eller att han inte hade kunnat anlräffas med sådantillsägelse. Uttrycket "genast" skulle enligt departemenlschefentolkas så att den försumlige borde få den tid på sig för alt vidta åigärden somi del särskilda fallel var rimlig. Utredningen anser att delinte finns anledning att frångå departementschefens bedömning vid tidpunktenför AOsi:s tillkomst. När del är möjligt bör alltså-om tvångsmedel måsteanvändas- vite i första hand tillgripas. För att olyckshändelser skall kunnaförhindras kan det dock ofta bli nödvändigt atl snabbi vidla ätgärder på denförsumliges bekostnad. Dessa kan bestå i att hindrel flyttas eller i atl olikaskyddsåtgärder vidtas. Den enskildesrättstrygghet tillgodoses genom att han kan få frågan om det fanns fog förtvångsutförande prövad av domstol i samband med att kostnaderna för åtgärdenskall tas ul. Motsätter han sig att betala dessa, kan de nämligen tas ut endastmed stöd av domstolsutslag. I målet kan domstolen pröva bl. a. om ätgärden varbefogad och om det begärda beloppet är skäligl. På molsvarande sätt kan fråganom etl vitesföreläggande var befogat prövas, när talan förs om utdömande avvite. 1fråga om övervakningen kan konstateras atl kommunerna har intresse av 1979/80:17 101 attmedverka lill att reglerna om upplåtelse av allmän plats följs. En allmän platstillhör i regel kommunen och en ansökan om tillstånd är en fömlsätlning förall kommunen skall kunna ulöva sin veioräll. Vidare verkar kommunerna mycketaktivt för att förbättra de handikappades silualion genom insalser av olikaslag. Tryggheten på gångbanorna är ju i hög grad en handikappfråga. Kommunenspersonal lorde ofla uppmärksamma överträdelser av beslämmelserna. På gmnd avdet intresse som kommunen har av frågan bör del enligt utredningens meningfinnas förutsättningar för etl samarbele mellan kommunerna och polisen för attåstadkomma en bällre övervakning av atl bestämmelserna följs. Elt visstsamarbele förekommer i samband med tillståndsprövningen. Huvuddeln av ansvarelför övervakningen kommer naturligtvis-även om kommunerna kan hjälpa lill i vissutsträckning-alltid atl falla pä polisen, Enligthuvudregeln i 2 § AOst får allmän plals inte tas i anspråk förannal än detändamål som platsen är avsedd för. Gängbana skall således slå till de gåendesförfogande. I paragrafen ges emellertid polisstyrelsen möjlighet att göraavsteg frän huvudregeln. Vid prövningen skall slyrelsen göra en avvägningmellan bl. a. gångtrafikens intresse och det inlresse som avses blitillgodosett genom tillståndet att använda gångbanan för upplag m. m. Som harangetts i den allmänna motiveringen (avsnitt 6.5.2) har utredningen funnit atli AOst bör föreskrivas att polisstyrelsen skall ta särskild hänsyn tillgångtrafikens inlresse. Skälen härför har redovisats utförligt. Närtillstånd meddelas, skall polisstyrelsen enligt ulredningens förslag (avsnitt6.5.3) förena detla med de föreskrifter som behövs för att förhindraolyckshändelse. Föreskrifter av detla slag torde redan nu förekomma i storutsträckning. Föreskrifterna avses skydda särskilt gångirafikanter. Bl, a.måste hänsyn tas till de handikappade. Vidare bör tillslåndsmyndigheten se tillalt gående och då i första hand barn inle ivingas ut i trafiken. Därutöver kanföreskrifter behövas för att förhindra alt barn, på grund av lek eller annal,oväntal kan komma ut på körbanan, när uppställning sker intill vägkanlen. Ävenandra föreskrifter kan naturligtvis komma i fråga. 1ett nytt tredje stycke införs en möjlighet för polisstyrelsen atl befria enanordnare från tillståndskravet. Beslämmelsen motsvarar den möjlighel tillbefrielse från anmälningsplikt som redan finns i 13 § iredje slycket. Som harnämnls i den allmänna motiveringen (avsnitt 5,4) anser utredningen attpolisstyrelserna skall vara reslriktiva när del gäller att befria anordnarefrån tillståndskravet. 1979/80:17 102 allmänna motiveringen (avsnill 4.11.2) har framhällits att huvudansvaretför ordningshållningen vid en offenllig tillställning även i fortsättningenbör ligga på anordnaren. Utredningen har vidare anfört alt planeringen avordningshållningen bör regleras närmare. mening är det naturligt att anordnaren vid planeringen av entillställning även tänker genom vilka åtgärder som behövs för atl tillgodosekravet pä ordning och säkerhet. När han gör sin ansökan eller anmälan, bör hanveta hur ordningshållningen skall gå till. Hans ansökan eller anmälan bördärför innehålla uppgift härom. Sökande,klagande eller annan part skall enligt 18 § förvaltningslagen (1971:290)underrättas om innehållet i beslut varigenom myndighet avgör ärende, om detinte är uppenbart obehövligt. Bestämmelsen om skriftligt besked i 14 § tredjeslyckel AOsl kan mol bakgmnd härav inle anses nödvändig. Av 18 § förvaltningslagenfår nämligen anses följa att anordnare skall underrättas om polisstyrelsensbeslut med anledning av ansökan. Utredningen anser säledes alt nuvarande 14 §tredje stycket kan utgå. Anordnaren skall naturligtvis också underrättas, om enanmälan föranleder ett beslut om t. ex. ordningsföreskrifter för entillställning. 17,17 a och 27 §§ allmänna motiveringen (avsnitt 4.11) har motiven för ändringarna i 17 och27 §§ och för föreskrifterna i den nya 17 a § redovisats utföriigt. Vidprövningen av om en förening är hänföriig under 53 § 1 mom. första stycket ekommunalskattelagen bör naturiigtvis den bedömning som har gjorts itaxeringssammanhang följas, om inte särskilda skäl föranleder annat. Det börankomma på föreningen att visa att den är hänföriig under nämnda lagmm. Underell övergångsskede kan polisstyrelserna bli tvungna atl göra en heltsjälvständig prövning, eftersom de nya beslämmelserna om skattefrihet för vissaideella föreningar tillämpas första gången vid taxering. Somframgår av den allmänna motiveringen (avsnitt 6.5.5) föreslås en mindrejuslering av paragrafens lydelse. Sanktionsregelnhar behandlats utföriigt i den allmänna motiveringen (avsnitt 4.11.6). 7.2Lagen om allmänna sammankomster Utredningenföreslär att i huvudsak samma regler för ordningshällning skall gälla förallmänna sammankomster som för offentliga tillställningar. Frågan harredovisats utförligt i den allmänna motiveringen (avsnitt 4.11). 1979/80:17 103 Tabellernaavser tidsperioderna den I juli-den 31 december 1976, den 1 januari-den 30 juni1977 resp. den 1 juli-den . Av tabellerna framgår de olikatyperna av tillställningar - se indelningen nedan - fördelade på ,ideell och annan anordnare. På dessa anordnare fördelas också antalettillställningar där ersättningsskyldighet för innerbevakning har uppkommit ochersättningsbeloppen. Dessatabeller redovisar det antal polismän och ordningsvakter som har använts vid deolika typerna av tillställningar under de tre tidsperioderna. Vidare framgårvilka belopp som anordnare av olika typer av tillställningar har ålagts betalaför inner- och ytterbevakning. Dennatabell ger en närmare redovisning för det fåtal fall där anordnare har ålagtsbetala för ytterbevakning. J Bil-, båt- ochflyguppvisning (även ballonguppstigning) L Sportshow (t. ex.Holiday on ice) M Övrig sport och idrott QTivoli och marknadsnöjen (t. ex. loppmarknad, folkparksnöjen, ,basar) R Festtåg (t. ex.karnevalståg, luciatåg, barnens-dag-tåg) STillställning av annal slag (t. ex. midsommarfest, valborgsmässofirande,mässor, invigningsfestligheier, kanalfeslligheter eller liknande, hundutställning) 1979/80:17 104 Tabellenredovisar olika typer av sammankomster fördelade på , ideell och annananordnare. En indelning i tvä perioder har gjorts med hänsyn lill att konserterm, m, överfördes frän AOst till LAS . Avtabellen framgår i vilken utsträckning ordningsvakter och polismän uttnytljalsför ordningshållning vid sammankomster. kÖvriga arrangemang som har redovisats som sammankomst (Hagaparks-fester,gårdsfest. Skansenfester,julmarknad, Lottadag, lassokastning,fallskärmshoppning, flyguppvisning, tältparty, leknologkor-tege,pensionärernas dag, TCO-dag, Skärholmspolisens dag och Franska skolansterminsavslutning) »/n "v-i o E u c ra c O = aj c S < i,i c 2 < h- 5 = « c u c ra c 1) c ra E 1) c ra r- u-i iS rM lo g <1- u-> ° o E _ g - o E (u c 2 ' o "ä " c o <: c2 < H E u c ra t O) C « Q -_ 4j c o o -= ' Co E OJ c =5 E = - <:S §2 = = ra r: t (U c ra c u c ra o 15 «c o ii c 2 < H E (u c ra :SS2<(2 t OJ c ra °" Ä = o äi c 2 < H J2 : O . . 5 E _ g - C o 15 " C o E _ = - E (U c ra E o c ra c u c ra E a> c ra OO oo rn m rn fN tj-oo oo rn c o := *" c: o oo oo oo oo t o c ra :Sl2,2 rN| w-1 r E (U c ra ra -= c ra c (u c ra fc o c ra i: = ra ii E (u c ra b (u era :S S2 <(2 O O u-1 un oo oo : =: ra E V = 2 o 15 .S = o i-; c 2 :S1,2 E W c ra O 15 S c o ii c 2 < H c O) c ra o :;: IJ b- ra - O C a> c 5 X o r tT O E - - .« o - « c o 2 < f- E (U c ra E o c ra fc O) c ra CnI \o u r- o rs :S1I,2 S 8 fc 1) c ra E OJ c ra E (u c ra ra O 2 < 2 < IJ _. 00 rs TJ- O O O rs T)- rn I t/ rj- NO -tr "»I- r u-1 un r-- 00rn c 'c o * O wUl r- rs rn >o rs no no NOo \0 00 no rv) fN - m :j;2ZOD-0'Qic/3 ra o B < oo so r- o oo nD fN rvi rs ON nO no On oo oo oo rn un U-. S oi) < '= r - Vi un oo rn rn rs rn oo rn Tf Vl w-i rn r- no r » rs NO oo rs rs un -*- rs rn fN rs - O rn O TT m un r- u-i un I oo o O JS O 2 < fc a E 2 »/ 00 O O r- ON rs m ra c/J < a On rn 00 rs r- ra t/i r '~ - rn c 'c a 0\ O r ty TT cs Tj- m Ov rn m rs TT rs rs 00 fN Bilaga 1 labeU G Fördelning av koslnader enligl 17 § 2 st. -/ oklober 1977 53 550 87 295 Y Antal tillställningar med kostnader Prop.1979/80:17 112 Bilaga I tabeU H Anordnare abcdefghj k Totalt Ideell 1 244 5 777 24 81 28 I 160 Annan 7 10 17 Tiden I januari-1 oktober 1977 2 4 3 9 Ideell 14 I I 417 9 90 53 140 20 745 Annan 7 3 7 15 12 44 Prop.1979/80:17 113 Använda resurser för all hålla ordning Tiden: f/uli 1976-1 oktober 1977 Samman Antal ordningsvakter polismänsom Anlal polistimmar komst som utnyttjats använts vid samman- -12-31 -10-01 -12-31 -10-01 -12-31 -10-01 Summa 34 2 1939 2 8 1979/80. Statistik från internationella dragstertävlingar påMantorp park 1975-1977 Polisens personalinsatser m. m. Specifikation av den beräknade totalkostnaden ÖT/OB/Jour' 1 Trakt/Hoiell2 20 520/15 000 1056/2 112 20 904/15 000 1056/2 112 20 736/15 000 1 584/768 1 584/1 728 ' ÖT beräknad efler löneklass 4. 2 Beräknad efler två hela dagirakiamenien;hotellkostnaden uppskattad. 3 Bilkostnaden beräknad efler samma beräkningsgrundsom i SFS 1977:454, dvs. Körsträckan för varje fordon harberäknals uppgå till i genomsnitt ,dvs. * Kostnaderna för hästar och hundar har beräknals eflersamma beräkningsgmnd som i SFS 1977:454, dvs. per häst och per hundför varje påbörjad timme, vilkel gör per hund och per häsl. 5 Övriga kostnaden har uppskattats. Här ingår bl. a.inhyrning av civila bussar, siallhyror, transporter utförda av expressbyrå,hästtransporter, städning m. m. Ingripanden m. m. RFL=Rusdrycksrörsäljningslagen (1954:521) LTO=Lagen (1973:558) om tillfälligt omhändertagande LOB=Lagen (1976:511) om omhändertagande av berusade personer m. m. K-anm.=Anmälda brolt varpå fängelse kan ifrågakomma B-anm.=Anmälda brotl med bötespåföljd 1979/80:17 115 1.Ordningshällning vid offentliga tillställningar och allmänna sammankomster Ordningsstadgeutredningenföreslår att samma regler beträffande skyldighet att svara för kostnader förpolisbevakning skall gälla för offentliga tillställningar och allmännasammankomster. Ideella föreningar skall enligt förslaget inte behöva betalakostnaderna för polisbevakning vid offentliga tillställningar och allmännasammankomster. Andra anordnare skall i princip vara skyldiga att svara försådana kostnader, när tillställningen eller sammankomsten anordnas ivinningssyfte. Ulredningsförslagel får i huvudsak ett positivt bemölande.Hovrätten för , , länsstyrelserna 1Stockholms, och , polisstyrelserna i ,, , och distrikt, polisutredningen, åttakommuner och tillstyrker förslaget eller lämnar detuttryckligen utan erinran. Även om flertalet remissinsianser är positivaifrågasätter en del av dem de lösningar som utredningen föreslår på någrapunkter. Delta redovisas närmare i del följande. Principfråganom ideella föreningar skall befrias från skyldighel att betala kostnaderna förpolisbevakning berörs av några remissinstanser. påpekar altförslagel inle slår i överensslämmelse med de budget-politiska strävandenaunder senare år. Dessa innebär bl. a. avgiftsbeläggning av vissa tjänster sompolisväsendet ulför. Trots detta ställer sig positiv tillförslagel all ideella föreningar i princip befrias från skyldigheten att betalakostnaderna för polisbevakning, när föreningarna själva anordnar ofTentligatillställningar eller allmänna sammankomster. Ett led i det besparingsarbete som har föranlelts av det allmännaekonomiska läget är att undersöka förutsättningarna för alt la ul avgift förviss offenllig service åt enskilda eller juridiska personer eller att höjagällande taxa för sådana avgifter. är för egen del inte främmandeför tanken att det även på polisväsendets område kan finnas anledning auöverväga en avgiftsfinansiering i vissa speciella fall vid sidan av vad somredan gäller i fråga om ofTentliga tillställningar. För en sådan ordning talar,utöver de direkta statsfinansiella synpunkterna, bl. a. inlresset av attpolisen i första hand används för kvalificerade polisiära uppgifter, för vilkasutförande den omfattande utbildning som polisen erhåller verkligen behövs. Isammanhanget måste tilläggas alt det f. n. råder en avsevärd brist på poliserPå grund av tidigare eftersläpning kommer detta 1979/80:17 116 tiUslåndalt bestå under de närmasle åren, irots au utbildningskapaciteten nu utnyttjastill fullo. avser att i etl principbetänkande inom en snarframtid redovisa resultatet av sina överväganden i fråga om ökadavgiftsfinansiering inom polisens verksamhelsområde. - Ordningsstadgeutredningensförslag atl de ideella föreningarna skall befrias från avgifl förpolisbevakning vid offentlig tillställning kan sägas stå i strid mot desträvanden som sålunda har kommil att prägla den nuvarande budgetpolitiken.Del är emellertid etl gammalt önskemål atl de ideella föreningarna, i synnerhetidrottsföreningarna, befrias från de avgifter som det här är fråga om. Atl dömaav de uppgifter som redovisas i betänkandet blir också den kostnadsökning förslaten som kan beräknas uppkomma förhållandevis måttlig. Mol denna bakgrundvill polisutredningen inte motsätta sig förslaget. konstaterar med tillfredsställelse att utredningen förordarfri polisbevakning för anordnare av ideellt inriktade offentligatillställningar. Om utredningens förslag förverkligas, kommer enligt förbundetett av idrottsrörelsen framfört önskemål atl tillgodoses.Länsstyrelsen i anser alt tungt vägande skäl talar för attföreningar som verkar för religiösa, välgörande, sociala, politiska, konstnärliga,idrotlsliga eller därmed jämförliga kulturella ändamål - vilka ofta arbelar underknappa ekonomiska villkor - befrias från kostnaderna för polisbevakning vidoffenlliga tillställningar. Hovrällenför ansluter sig uttryckligen till utredningens förslag attarrangemang som i vinningssyfte anordnas av annan än ideell förening skall fåbära kostnaderna för polisbevakning. Samma uppfattning har länsslyrelsen iStockholms län, polisstyrelsen I distrikl saml och Norrköpingskommuner. Förslagetatl anordnare av allmän sammankomst skall kunna åläggas att bekosla ordningshållninggenom polispersonal ifrågasätts av två remissinstanser, nämligen riksåklagarenoch kammarrätten I . Kammarrätten delar utredningens uppfattning attdet kan te sig stötande atl vissa rent kommersiella sammankomster inle kanåläggas svara för ordningshållning genom polispersonal. Kammarrällen anser ändåatl förslaget inte bör förverkligas. Vid tillkomsten av LAS uttaladeföredragande departementschefen att det med hänsyn till kravet attförsamlingsfriheten inte underkastas andra inskränkningar än som äroundgängligen nödvändiga från principiell synpunkt var rikligast att samhälletundantagslöst log på sig kostnaderna för ordningshållning vid allmännasammankomster. Kammarrätten anser att della uttalande fortfarande bör följas.Gränsdragningsproblemen omöjliggör enligt kammarrätten en från alla synpunkterinvändningsfri lösning av spörsmålet vilka sammankomster som skall belastas medkostnader för ordningshållning. Kammarrällen tillägger atl polisstyrelsensmöjlighet att föreskriva all anordnaren skall anlita ordningsvakter på egenbekostnad också bör bidra till att anordnare av t. ex. popkonserter inte kanvältra över 1979/80:17 117 alllförstora kostnader på staten. Riksåklagaren anför följande. Förslagel innebär atlmöjlighel öppnas atl ålägga anordnare av allmänna sammankomster kosinadsansvarför ordningshållning genom polispersonal. Sådana koslnader kan bli belydandeoch de kan i vissa fall ulgöra ett reellt hinder för anordnande av allmänsammankomst. Visserligen utgör kosinadsansvar för ordningshållning inle enavgifl knuten till sammankomsten som sådan, men till sill innehåll måste den igrundlagshänseende anses jämförbar med de avgifler som diskuteras i förarbetenatill regeringsformen, nämligen bevillningsavgifter och vissa skatter.Utredningen har också själv synbariigen hafl vissa betänkligheter beträffandeåläggande av kostnadsansvar, eftersom man å ena sidan velat befria vissasammanslutningar från sådant ansvar och å andra sidan pekat ut andra anordnaresom ur inlegritelssynpunkt mindre skyddsvärda. 1 grundlagen görs emellertidinle någon åtskillnad mellan olika anordnare och inte heller mellan olikasyften med sammankomsterna. Enligt riksåklagarens mening kan den föreslagnalagändringen inte anses förenlig med grundlagens bestämmelser om mötesfrihet. Iallt fall behöver denna fråga ytteriigare övervägas, innan någon lagsliflning iämnet genomförs. Hovräiien.forVästra anser däremot att vad utredningen anför om atl samma reglerbelräffande skyldighet alt svara för kostnader för polisbevakning, bör gällaför offentliga tillställningar och allmänna sammankomster är övertygande.Länsstyrelserna i , och , polisstyrelserna iTäby, och distrikl, polisutredningen och åtav samma mening. Hovrällenför Väslra ansluter sig lill utredningens uppfattning attbetalningsskyldigheten, när den föreligger, bör omfatta i princip alla kostnaderför polisbevakning som föranleds av arrangemanget. Närmareom förutsättningarna för befrielse från kostnadsansvaret Ifråga om avgränsningen av de ideella anordnare som bör befrias frånersättningsskyldighet har utredningens förslag fått ell i huvudsak positivtmottagande. Synpunkter och invändningar framförs dock av några remissinstanser. Riksskutieverkel(RSV) som har begränsat sitt yttrande till endast denna fråga anför följande.RSV delar ulredningens uppfattning atl ett begrepp som ideell förening bör hasamma innebörd i olika författningar. RSV har ingel att erinra mot denföreslagna tekniken att i AOst och LAS hänvisa till kommunalskattelagens reglerom ideella föreningar. RSV delar uppfattningen att det är föreningarna självasom skall förse polisstyrelsen med de fakta som skall ligga till grund förstyrelsens bedömning. Med en sådan ordning bör polisstyrelsens behov avkontakter med skattemyndigheterna i ärendena bli av begränsal omföng. RSV villpåpeka alt skattemyndigheternas uppgiftslämnande till andra myndighelerbegränsas av beslämmelserna i 50 § 1 mom. sjätieslyckel och 3 mom.taxeringslagen och 17 § sekretesslagen. 1979/80:17 118 lagstiftarenönskar att polisstyrelserna i större utsträckning skall få tillgång tilluppgifter om föreningar i skallemyndigheternas handlingar, bör denna avsiktklargöras i förarbelena till en kommande lagsliflning. - RSV vill framhålla altpolisslyrelsen i varje enskilt fall måste självständigt pröva frågan omanordnaren är en sådan ideell förening som är hänföriig under 53 § 1 mom.första slyckel e) kommunalskattelagen. Polisslyrelsen är inte bunden avtaxeringsnämnds eller skattedomstols beslut i denna fråga ulan prövar givetvisärendet på egel ansvar. Teoretiskt sett är inle polisstyrelsen bunden ens avregeringsrättens bedömning av frågan, eftersom det är regeringen som i sistainstans prövar polisstyrelsens beslut i ärenden av detla slag. Det kan inteuteslutas alt man i ensiaka fall kan komma att fatta olika beslut i taxerings-resp. avgiftsfrågan. Några större olägenheter kan detta dock inte väntas medföra. Hovrättenför anser att utredningens förslag att samma krav som ställs uppför alt en ideell förening skall fl åtnjuta skattefrihet också skall gälla förbefrielse från skyldighet att bekosta ordningshållning genom polispersonalsynes lämpligt och följdriktigt. I Slockholms län ochpolisstyrelsen i distrikt ger uttryck för samma mening. Riksåklagarenavstyrker däremot den föreslagna lösningen. Han anser att det är naturligt atlskapa en självständig regel och att anknytningen till begreppet ideell föreningutesluter andra juridiska personer med likartad verksamhet. Enligtriksåklagaren framgår av utredningens betänkande alt del inte är den anordnandesammanslutningens juridiska form utan dess verksamhet och syften, som skallvara avgörande för om kostnadsansvar skall åläggas eller inte. Detla uppnåsinte, om man strikt knyter an till begreppet ideell förening. Länsstyrelseni anser atl det - särskilt som AOst och LAS är förfaltningar somi hög grad gäller allmänheten - är olämpligt atl hänvisa till ett visst lagrumi en annan författning och därigenom undvika att ge klart besked om vilkenkategori som avses. De från juridisk facksynpunkt klara fördelarna medutredningens metod torde enligt inle uppskattas av den bredaallmänheten eller de tillämpande myndighelerna. Länsslyrelsen föreslår därföratt det i AOst och LAS tydligt anges vad som avses med "ideellförening". Riksrevisionsverkei,som tillstyrker förslaget om kostnadsbefrielse för ideella föreningar, anseratt mer preciserade kriterier för prövning av frågan när andra anordnare skallbefrias från kostnadsansvaret behövs för att förhindra oenhetlig praxis vidpolisstyrelserna. Polisstyrelsen i distrikt anför liknande synpunkter,medan Folkeis anser att begreppet ideellförening bör omfatta även fackliga organisationer.