prop · G303144 · 1979-12-31 00:00:00 — Denna skall i vissa fall ocksä innehålla uppgifl ommeddelantalet anställda hos föreningen och om löner och andra ersättningar sombetalats ut under räkenskapsåret. 4.8.2 Bestämmelser om utvidgad redovisningsskyldighetför större ekono miska föreningar och fondbörsulredningen har gemensamti betänkandena (SOU 1970:41) Företag och Samhälle resp. (SOU 1971:9) Slörreförelags offenlliga redovisning lagt fram förslag till lag med särskildaredovisningsbestämmelser för vissa akliebolag och ekonomiska föreningar.Beslämmelser föranledda av nämnda utredningars förslag har för aktiebolagensdel lagils upp i den nya aktiebolagslagen (1975: 1385). med alt dennya akliebolagslagen antogs genomfördes ändringar i föreningslagen i deavseenden som aktualiserats av samarbets- och fondbörsutredningarna (prop.1975:103, LU 1975/76:4, rskr 1975/76:114, SFS 1975; 1391). Anledningen härtillvar att ändringarna i föreningslagen ansågs böra genomföras möjligt ochinte anslå till den nya lagsiiftningen om ekonomiska föreningar kan träda ikraft. Del har dock betonats atl reglerna bör ses som ett provisorium i avbidanpä resultatet av den inom pågående översynen avföreningslagen. Ändringarna i föreningslagen träder i kraft den I januari 1977och innebär sammanfattningsvis följande. Ekonomiska föreningar, i vilka antalet anställda under detvä senasle räkenskapsåren i medeltal överstigit 200. underkastas vidgadredovisnings-plikt. Sålunda skall sådana slörre föreningar i årsredovisningenta med föregående års resultaträkning (vinst- och förlusträkning) och balansräkning.Vidare skall lämnas uppgift om lagerreserven, dvs. i princip skillnaden mellanlagrets bruttovärde och bokförda värde. Lagerreserven skall anges öppel iresultat- resp. balansräkningen med upplysning om vilken ändring ellerminskning därav som förekommil under årel. Liksom slörre aktiebolag skallstörre ekonomiska föreningar till förvaltningsberättelsen fogafinansieringsanalys saml avge delärsrapporter. Reglerna om publicitet för ekonomiskaföreningars årsredovisning skärps därhän atl slörre föreningar blir skyldigaatt sända in årsredovisning (och delårsrapport) till utansärskild anmodan. De nya bestämmelserna sanktioneras av all gesmöjlighet att vid vite ålägga styrelseledamot atl sända in årsredovisning ochdelärsrapport till myndighelen. 4.8.3 Den nya bokföringslagen Föreningslagen innehåller - liksom aktiebolagslag- utförliga bestämmelser om årsredovisning. bokföringslag har i motsvarandefrågor bara några få, mera allmänl hållna bestämmelser, varför för- Prop.1979/80: 144 150 eningslagens hänvisning till bokföringslagen (se avsnitt4.8.1) inle har någon slörre räckvidd i sak, 1 fråga om den löpande bokföringengäller emellerlid bokföringslagens bestämmelser också för föreningarna. antog en ny bokföringslag(prop. 1975: 104. LU 1975/76: 15, rskr 1975/76: 205, SFS 1976: 125). Lagenträder i kraft . I lagen ges ulförliga beslämmelser om bädelöpande bokföring och årsbokslut. Reglerna ligger väl i överensstämmelse medden utveckling som ägt rum på del redovisningslekniska området och ävenutbildats i bokförings- och redovisningspraxis. Enligt bokföringslagen består löpande bokföring av bådekronologisk bokföring (grundbokföring) och systematisk bokföring(huvudbokforing med sidoordnad redovisning). Alla i rörelsen förekommandeaffärshändelser skall bokföras. För varje sädan händelse skall bokföringengrundas på en verifikation, dvs. en handling som härrör frän affärshändelseneller, om sådan handling inte finns, särskilt upprällas med uppgifler om denna. Den nya lagen släller inga krav pä bundnabokföringsböcker. Bokföringen skall sålunda ske i elt ordnat och betryggandesystem av böcker, korl, lösblad eller andra hjälpmedel. I fräga om den löpande bokföringen ställs inte upp någrasärskilda tidsgränser i vidare män än atl kontanta in- och utbetalningar skallbokföras senast dagen efter transaktionen. 1 övrigl skall bokföringen iprincip ske så snarl det är möjligt. Bokföringslagen innehåller också beslämmelser om bokföringmed användande av aulomalisk databehandling. Dessa beslämmelser innebär bl. a.att ursprungligl räkenskapsmalerial kan föreligga i mikroskrift, framställdl.ex, genom s, k. COM-ieknik, eller i form av hålkort, hålremsa, magnetbando.d. med endasl maskinläsbara registreringar. Förutsättning för all annal änmaierial i vanlig läsbar form skall få användas är att del är säkerslälll atlregistreringarna är varaktiga, atl de registrerade uppgifterna är lättåtkomliga och atl malerialel bevaras på ell betryggande säll. 1 fråga om räkenskapsårels förläggning i liden innebär dennya lagen vissa ändringar i förhållande lill gällande räll. Räkenskapsårelskall i princip sammanfalla med kalenderåret. Möjlighel ges dock lill s. k.brulel räkenskapsår. Brutet räkenskapsår skall sluta aniingen , den30 juni eller den 31 augusli. Andra perioder för brutet räkenskapsår är iprincip inte tillåtna. Lagen begränsar möjligheterna också till omläggning avräkenskapsårel. Omläggning från brutet räkenskapsår lill kalenderår kan alltidske, I annal fall krävs lillslånd lill omläggningen. Enligt lagen består årsbokslutet av både resultaträkningoch balansräkning. Schema för dessa räkningar finns i lagtexten. I företag medmer än lio anslällda skall resultaträkningen ställas upp i s.k. staffelform,dvs. en tilläggs-avdragsform, där resultatet av rörelsens verksamhel uppdelad iolika huvudavsnitt successivt kommer lill synes. Utförliga regler ges om värdering av olika slag avtillgångar. Dessa beslämmelser är i huvudsak grundade på det förslag lill nyaktiebolagslag som aktiebolagsutredningen lade fram i beiänkandei (SOU 1971:15) Förslag lill aktiebolagslag m. m. Liksom tidigare är aktiebolag, handelsbolag och ekonomiskaföreningar bokföringsskyldiga oavsell om de bedriver näringsverksamhet. En av tankarna bakom den nya bokföringslagen är alt denassocialionsrältsliga lagstiftningen i fräga om offenllig redovisning skallkunna hänvisa till bokföringslagens regler om årsbokslut och i övrigt innehållabara sådana bestämmelser som behövs med hänsyn lill de olika förelagenssärskil- Prop.1979/80:144 151 da förhållanden (se prop. 1975: 103 s. 275 och prop. 1975;104 s. 153). I överensstämmelse härmed är den nya aktiebolagslagen i fräga omredovisningsbestämmelserna direkt kopplad till bokföringslagen. Akliebolagslageninnehåller alltså endasl vissa särskilda regler om årsredovisning, vilkaspeciellt riktar sig till aktiebolag. Bestämmelser om koncerner och koncernredovisning saknas iföreningslagen. Frågan uppmärksammades dock vid lagens lillkomsi. Enligidirekliven för den ulredning som föregick föreningslagen skulle utredningennämligen beakta förhållandet mellan moder- och doUeriörelag (SOU 1949; 17 s.60). Bakgrunden härtill var atl frågan om koncerner ägnats etl belydandeutrymme aktiebolagslag. I den lagen ges en definiiion av vad somförstås med koncernbolag och meddelas åtskilliga bestämmelser angående bl.a.redovisningen och revisionen i sådana bolag. Utredningen konstaterade atl delockså inom föreningsväsendel förekom sammanslutningar som kunde sägas utgöraen koncern. Några beslämmelser om koncernbildningar pä föreningsområdel togs emellerlidinle upp i förslagel. Som skäl härtill anförde utredningen bl. a. all desammanslutningar som var akluella ofta bestod av en ekonomisk förening sommoderförelag och aktiebolag som dotterförelag (s.k. blandade koncerner) samlatt sädana koncerner inle kunde nås med bestämmelser om koncerner heltuppbyggda av ekonomiska föreningar. Utredningen anförde dessutom attkoncernredovisningens principer ulan särskilda regler om del redan hade vunniitillämpning i vissa föreningskoncerner av blandad typ. Vid riksdagsbehandlingen av förslagel lill lagomekonomiska föreningar yttrade chefen för i denna frågabl. a. följande (prop. 1951; 34 s. 141); En koncernredovisning är oivivelaktigt till slor nyllafrämsl för företagen själva och torde ofta utgöra en förutsättning för enlillfredsställande skötsel av de i en koncern ingående förelagen.Aktiebolagslagens regler i detta ämne ha säkerligen varit av värde och mantorde därför väl kunna ifrågasätta att upplaga liknande regler i föreningslagsliftningen.Det bör emellertid observeras dels atl med hänsyn till den olikartadestrukturen av aktiebolag och föreningar regler om redovisning i koncerner måsleges en annan utformning beträffande föreningar än akliebolag dels ock all man ivart fall icke torde kunna gå längre än att uppställa vissaallmänna riktlinjer för en dylik redovisning. Mycket synes ej vara att vinnahärmed, i synnerhet om koncernregler i föreningslagen endast skulle omfattaföretag som drivas i föreningsform. Atl i föreningslagen upptagaredovisningsregler även för blandade koncerner lärer icke böra ske utan enmolsvarande ändring av aktiebolagslagens bestämmelser. Med hänsyn till det anförda torde del icke vara lämpligtatt tynga föreningslagstiftningen med tämligen komplicerade föreskrifterbeträffande koncernföretag. Spörsmålel om redovisningen liksom om revisionen ikoncernförhållanden synes, när förhållandena så påkalla, böra upplagas lillförnyad prövning i ett vidare sammanhang. Den av departementschefen uttalade uppfatlningen godtogsav . Frågan om föreskrifier beträffande koncernföretag inomföreningslivet har uppmärksammats inom även efter lagens tillkomst.Sålunda 1979/80: 144 152 väcktesvid 1952 och riksdagar moiioner. vari hemställdes om ulredning röranderedovisning och revision för blandade koncerner. Motionerna föranleddeemellertid inle någon ålgärd (jfr ILU 1952: 7 och ILU 1954; 8). Ibåda fallen anfördes alt sädana omsiändigheler inte inträffat alt enomprövning av ställningslagande vid lagens tillkomst borde ske.Dessulom borde resultatet av en blivande aktiebolagsutredning avvaktas. Prop.1979/80:144 153 BUaga 1:3 DsJu 1976; II Den nya aktiebolagslagen kännetecknas bl.a. av att iframtiden högre krav kommer att ställas på aktiebolagens redovisning än f. n. Ikonsekvens härmed har också reglerna om revision skärpts genom ökade fordringarpå revisorernas kompetens. Som framgår av avsnittet 4.8.2 har bestämmelser omutökad redovisningsskyldighet införts också i föreningslagen. Ytterligareskärpningar främst regler om koncernredovisning - föreslås i del följande.Med hänsyn härtill och till att utvecklingen medfört attrevisorernas uppgift blivit alltmera komplicerad bör övervägas att också iföreningslagstiftningen föra in bestämmelser som garanterar attrevisionsuppdragen handhas av personer som har tillräcklig teoretisk sakkunskapoch praktisk erfarenhet för att utföra uppdragel på ell rikligt sätl. Önskemålet att få till slånd en sakkunnig och vederhäftigrevision erbjuder inle pä långt när samma problem pä föreningslagstiftningensomräde som inom aktiebolagsrätten. Genom att medlemmarna i allmänhet har en stark personliganknytning till sin förening har de ett alldeles särskilt intresse av aU setill att föreningen blir föremål för en sakkunnig revision. I allmänhet tordedenna gå lill så alt en eller flera medlemmar utses att tillsammans med enyrkesrevisor genomföra revisionen. Föreningarna har dessutom sedan lång tidtillbaka haft möjligheten att som revisor anlila revisionsorgan som inrältalssärskilt hos sammanslutning som har till ändamål att sköta gemensamma uppgifterför föreningar. Så t. ex. sköts revisionen inom de till KF anslulna föreningarnapå detta sätt. Det torde därför kunna fömtsättas att revisionen av deekonomiska föreningama f. n. sköts på ett tillfredsställande sätl. Altrevisionen i de ekonomiska föreningarna sköts på etl tillfredsställande sättutgör emellertid inte något skäl mol au frågan också får en tillfredsställandereglering i föreningslagen. På aktiebolagsrättens område har införts krav påkvalificerad revision i stora bolag med omfattande verksamhet. Anledningenhärtill är givetvis att intresset av en sakkunnig granskning av dessa bolaginte bara är koncentrerat till aktieägargmppen och företagels borgenärer. Deåsyftade företagen har stor betydelse från ekonomisk och social synpunkt, inteminst för arbetsmarknaden. Därför måste också det allmänna och de anställda iförelaget ha garanlier för att företaget underkastas en sakkunnig revision.Som framgått av det föregående förekommer ålskilliga större förelag som drivs iden ekonomiska föreningens form. Även här gör sig därför kravet på en kvalificeradrevision gällande. Från allmän och enskild synpunkt är nämligen detta krav likastort oavsett om företaget drivs i form av aktiebolag eller ekonomisk förening.Mot denna bakgmnd bör regler om kvalificerad revision tas upp också i lagen omekonomiska föreningar. Härigenom vinns också den fördelen atl i viss månöverensstämmande regler kan åstadkommas i förhållande till aktiebolagslagen,vilket bör vara en fördel inte minst med hänsyn till att regleromkoncernredovisning kommeralt föresläs ocksä för ekonomiska föreningar. 1979/80:144 154 Aktiebolagskall enligt den nya aktiebolagslagen ha auktoriserad revisor eller godkändrevisor, om bolagets bundna egna kapital överstiger en milj. kr. En liknandeföreskrift kan givetvis vara motiverad även för föreningarnas del. Hur mångaföreningar som har ett bundet eget kapital som när upp till denna summa äremellertid ovisst. Härtill kommer atl en anknytning lill det bundna kapitaletknappast är så lämpligt för föreningarnas del eflersom detta kapital kan växlamer än vad fallet är i aktiebolagen. En föreskrift av antytt slag bör därförinte genomföras. Däremot bör efter mönster i den nya aktiebolagslagen skärptakrav på revisorernas kompetens införas för föreningar med ett större antalanslällda. För aktiebolagen gäller alt minsl en revisor skall varaaukloriserad, om medelantalet anställda hos bolagel överstiger 200, Samma gränsbör gälla ocksä för ekonomiska föreningar. Härigenom uppnäs att frågan huruvidaförening skall vara skyldig att utse verkställande direkiör, lämna utökadredovisning och ha kvalificerad revisor bedöms efter samma kriterium, F. n.finns omkring 90 föreningar som har mer än 200 anställda. Det kan fömtsättasatt ätskilliga av dessa anlitar aukloriserad revisor eller revisionsföretag redannu. Genomden nya aktiebolagslagen öppnas möjlighet för aktiebolag att som revisor anlitaauktoriserat eller godkänt revisionsbolag. Något skäl att inte ge föreningarnasamma möjlighet i detla avseende som aktiebolagen föreligger inte. Tvärtomtalar bl.a. önskemålen om en enhetlig revision inom koncerner - och då ävenblandade sådana - för all en sådan möjlighet öppnas. Reglerna om revision genomauktoriserat eller godkänt revisionsbolag innebär i huvudsak följande. Auktorisationskall kunna meddelas svenskt aktiebolag eller svenskt handelsbolag.Fömtsättningen är att bolagel enligt bolagsordningen eller bolagsavtalet intefår driva annan verksamhet än yrkesmässig revision och därmed sammanhängandeverksamhet. Flertalet av ledamöterna och suppleanterna i aktiebolags styrelsesamt verkställande direktör skall vara aukloriserade revisorer. 1 fråga omhandelsbolag fordras alt alla delägare skall vara sådana revisorer, om intekommerskollegium medger annal. Aktiebolag och handelsbolag kan godkännas som revisionsbolagunder samma fömlsätlningar som gäller för auklorisalion av bolaget med denmodifikationen att kravet på aukloriserad revisor ersälts av krav på auktoriseradrevisor eller godkänd revisor. Auktorisation och godkännande gäller för en tidav fem är. Revisionsbolag skall för varje revisionsuppdrag som mottas utse en ibolaget verksam revisor som huvudansvarig för uppdraget. Han skall varaauktoriserad revisor eller, i godkänt bolag, sådan revisor eller godkändrevisor. Den huvudansvarige skall vara bosatl här i landet och ha rätt altensam eller i förening med annan teckna bolagets firma. Uppdragsgivaren skallunderrättas om vem som utsetts till huvudansvarig. Revisionsberättelse skallundertecknas med bolagets firma av den huvudansvarige. Om undertecknandet skeri förening med annan, skall anges vem som är huvudansvarig. Somtidigare anförts (avsnillet 4.6) finns f n. möjlighet för ekonomisk föreningatt som revisor anlita sammanslutning med ändamål att handha gemensammauppgifter för föreningar. Förutsättningen är att det hos sammanslutningenfinns inrättat elt särskilt revisionsorgan. Om revisionsorganet utgör juridiskperson, kan i slället denna utses till revisor. Denna form av revisionförekommer bl, a, inom de till KF anslulna konsumenlför-eningama, där den visatsig fungera väl. Möjligheten att till revisor i ekonomisk förening utserevisionsorgan på sätt som är möjligt f. n. bör därför alltjämt stå öppen. Prop.1979/80:144 155 Revisorernas uppgift bör vara densamma som enligt gällandelag. De bör således granska föreningens årsredovisning och räkenskaper. Vidarebör de granska styrelsens och, vilket blir en nyhet, verkställande direktörensförvaltning, s,k. Frågan om revisorernas uppgifter ochinnebörden av begreppel förvallningsrevision behandlas närmare ispecialmotiveringen. Syftet med styrelsens årsredovisning är att vid varjeräkenskapsårs uigång lämna upplysningar om föreningens årsresultat, ekonomiskaställning och övriga förhållanden som är av belydelse för att bedöma föreningensutvecklingsmöjligheter. Årsredovisningen har naturligtvis värde för slyrelsen ioch för planering och kontroll. Dess främsta uppgift är dock att verka som etlkommunikationsmedel mellan företagsledning och olika intressenter. Till dessahör medlemmarna, anställda, olika kategorier kreditgivare, kunder,myndigheter, offentliga institutioner och massmedia. F. n. gäller att årsredovisning i aktiebolag alltid bliroffenllig genom alt den sänds in till palentverket. För de ekonomiskaföreningarna gäller att årsredovisningen visserligen mäste hållas tillgängligför envar hos föreningen men all den inte offentliggörs med mindre den påbegäran av sänds in dit. Fr, o, m. skall dockstörre ekonomiska föreningar - föreningar med minsl 200 anställda - alltidsända in årsredovisningen till (44 a 8 föreningslagen i desslydelse enligt SFS 1975: 1391), Utgångspunkten för reglerna om årsredovisning måste varaden. alt största möjliga öppenhet skall eftersträvas. Det är av centralbetydelse för bl.a. myndigheter, anställda och medlemmar att insynen iföreningens verksamhet är god. Mot den bakgmnden är det olämpligt altårsredovisningen inte görs offenllig hos en myndighet. Lika väl som gäller förde minsta aktiebolagen bör för de ekonomiska föreningarna gälla att årsredovisningenvarje år skall sändas till registreringsmyndigheten, alltså , såatt den därmed blir offentlig. Allmänl kan i fråga om de ekonomiska föreningarnasårsredovisning sägas att det i princip inle finns någon anledning atl ha andraregler än dem som gäller för aktiebolagens del. Utgångspunkten bör alltså varaden att reglerna i den nya aktiebolagslagen rörande årsredovisningen bör gällaäven för de ekonomiska föreningarna. Huvudprincipen i gällande lag är - i fråga om bådeaktiebolag och ekonomiska föreningar - att redovisningsbestämmelserna gälleralla bolag resp, föreningar oavsett storlek. Denna princip bör upprätthållasäven i fortsättningen. För slörre ekonomiska föreningar, dvs, föreningar medmer än 200 anslällda, har emellertid införts vissa särskilda bestämmelser(SFS 1975:1391), 1 fråga om årsredovisningen innebår de nya reglerna, attföreningen måste redovisa slorlek och förändring av lagerreserven samt avgefinansieringsanalys. Dessutom skall delårsrapport lämnas. Nägon ändring pådessa punkter bör självfallet inle göras . Vidare gäller alt störreekonomiska föreningar måste i årsredovisningen återge föregående årsresultaträkning och balansräkning. Har ändringar gjorts beiräffandespecificeringen av poster skall, om särskilda hinder inle möler, uppgifternafrån de tidigare redovisningshandlingarna sammanställas sä att specificeringenstämmer överens med den för året tillämpade. Detsamma skall enligt den nyaaktiebolagslagen gälla för alla aktiebolag oberoende av Prop.1979/80: 144 156 storlek.När nu i denna promemoria föresläs atl alla ekonomiska föreningar skall sändain årsredovisningen till registreringsmyndigheten möler inte längre någothinder att nyssnämnda bestämmelser får gälla alla ekonomiska föreningar.Bestämmelserna bör därför ges generell räckvidd. Årsredovisningenbör bestå av balansräkning, resultaträkning - i gällande lag kallad vinst- ochförlusträkning - förvaltningsberättelse och - i slörre föreningar -finansieringsanalys. Föreningslageninnehåller regler om värdering av anläggnings- och omsättningstillgångar, nya bokföringslagen har emellertid intagits generella regler härom.Avsikten är att bokföringslagens regler i princip skall gälla alla företag (sehärom prop. 1975; 103 s. 275 och prop. 1975: 104 s. 153), Under sådanaomständigheter behövs inte några särskilda värderingsregler i föreningslagen. Gällandeföreningslag medger att uppskrivning av anläggningstillgång får ske, omtillgången måste anses äga ett bestående värde väsentligl överstigande delbelopp vartill den är upplagen i närmast föregående balansräkning.Uppskrivningsbeloppet får dock inte användas för vinstutdelning utan endast förerforderlig avskrivning på värdet av andra anläggningstillgångar. Upplysningom uppskrivningen och redogörelse för hur beloppet använls skall lämnas iförvaltningsberättelsen. Denrätt till uppskrivning av anläggningslillgångar som gällande lag medger börbehållas också . Ett avskaffande av den rätten skulle nämligen kunnaleda till obilliga resultat (se prop. 1975; 103 s. 259). För att motverkamissbmk bör rätten till uppskrivning-nedskrivning emellertid inskränkas lillfall, där sådan utjämning är påkallad av särskilda omständigheter. Molsvaranderegler har tagils upp i den nya akliebolagslagen. Beträffande användningen avuppskrivningsbelopp gäller som en nyhet i aktiebolagslagen att medlen färavsättas till en särskild uppskrivningsfond, hänförlig lill bolagets bundnaegna kapital. En molsvarande möjlighet bör införas också för ekonomiskaföreningar. Därigenom behöver föreningen inte använda uppskrivningsbeloppelgenast utan kan senare vid lämpligt tillfälle utnyttja medlen för erforderlignedskrivning av annan anläggningstillgång. Fonden bör ingå i föreningens bundnaegna kapital. Pä de uppskrivna värdena för tillgångar som är utsatta förvärdeminskning bör givetvis göras avskrivningar enligt god redovisningssed.Bestämmelser motsvarande aktiebolagslagens reglerom användning avuppskrivningsbelopp för ökning av akliekapitalet genom fondemission hardäremoi inte någon funktion atl fylla på föreningslagens område. Ienlighet med gällande lag bör i förvaltningsberättelsen lämnas sådanaupplysningar som behövs för en riktig bedömning av en förenings ställning ochresultatet av dess verksamhel samt styrelsens förvallning men som intelämpligen kan lämnas i resultaträkningen eller balansräkningen. Även händelserav väsentlig betydelse för föreningen, som inträffat efter räkenskapsåretsslut, bör anges. Enligt gällande lag kan slyrelsen undandra sig atl lämnakompletterande upplysningar i förvaltningsberättelsen, om upplysningen skullekunna medföra skada för föreningen. En motsvarande regel finns i 1944 årsaktiebolagslag. I den nya aktiebolagslagen har förfångsklausulen slopats medmotiveringen att bolagsledningen utifrån en subjektiv uppfallning skulle kunnagöra gållande atl en viss uppgift kan skada bolaget och på så sätt undanhålla vikliginformation. Av samma skäl bör förfängsklausulen beträffande ekonomiskförenings förvaltningsberättelse slopas, så att även påföreningslagstiflningens område skapas fömtsättningar för en öppen redovisningav alla sådana förhållanden som underlättar bedömningen av föreningensresultat och ställning. 1979/80:144 , 157 Enligt gällande föreningslag skall, om föreningen haft merän lio anslällda, i förvaltningsberättelsen anges antalet anställda i bolagetoch löner lill dem. I likhet med vad som kommer att gälla för aktiebolag bördessa uppgifter lämnas i fråga om alla föreningar oavsett storlek.