prop · G303160 · 1979-12-31 00:00:00 — 1979/80:160 Regeringens prupcKsition om fortsatt valiitarcjjleriiijj, m. m.; hcshitad den 2(1 iii;irs VIHO. Regeringen f'örel;iggcr vad som har upptagits i bitogadciitcliag av regeringsprotokoll för cicii åtgärd och det ändamål som framgår avföredragandens hemställan. I proposilionen föreslås att valularegleringen förlängsall gälla yllerligare citår.dvs. för liden den l9,S()-den 30 juni 1981.För rikstlagens yitramle läggs samiidigi fram elt förslag till förordning omfortsatt gillighel och ändring av valutaförordningen. Ändringen innebär attutländska företags filialer och kontor i behandlas som valuiainlänningaroavsett i \ilkcn formfilialerna och kontoren tlri\s. 1 Riksdiigen 1979,SO. / i,,,,,/. 1979/80:160 2 Lag om tillämpning av valutalagen (1939:350) Härigenom föreskrivs att 2 S försia stycket I, 2 och 4-9 saml5 S 1 och 3 valulalagen (1939:350) skall äga lillämpning den I juli1980-dcn . Förordning om dels iortsatt giltighet av valutaförordningen (1959:264), delsändring i samma förordning Härigenom föreskrivs i fräga om valutaförordniiigen (1959:264).som enligi förordning (1979:367) galler till utgången av . dels atl förordningen skall äga fortsatt giltighet tillutgången av .. dels alt I S skall häTiedan aniiivna Ivdelsc. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 denna förordning förstås med betalningsmedel: sedlar och skiljemynt samt växlar,checkar och andra penninganvisningar; utländska belalningsmedel: utländska sedlar och skiljemyntsaml andra betalningsmedel, som innefatta rätt till betalning i utländskt mynt; utländska fordringar: fordringar, som innefatta rätt tillbetalning i utländskt mynt och icke grunda sig på värdepapper, dock att lillfordran, som här avses, ej skall räknas pä avtal grundad fordran, därbetalningen fortfarande .ir betingad av avtalets fullgörande ä fcraringsägarenssida; utländska banktillgodohavanden: utländska fordringar, som inneståpå räkning hos den som inom riket äger driva bankrörelse eller som utom riketdriver bank- eller bankirrörelse; värdepapper: aktier, lottbrev och andra delaktighetsbevisi bolag samt obligationer och andra förskrivningar, vilka utfärdals försärskilda delar av skuldbelopp och uppenbarligen äro avsedda för den allmännarörelsen, så ock handlingar, varigenom någon tillförsäkras förfoganderätt övervärdepapper (ceriifikat); utländska värdepapper: värdepapper, vilka äro utfärdade avnågon, som är iiosatl i utlandet; vederlag i svenskt mynt: vederlag, som är bestämt alt utgåi svenskt mynt eller som utgöres av fordringar eller värdepapper, vilka äroutställda i svenskt mvnt. I Senaste Ivdelse 1963:176. Såsom bosalt här i riket anses enligt denna förordning densom har fast bostad i , därest han är utlänning dock endasl om han innehaftsådan boslad de tre senast förflutna kalenderåren. Juridisk person skall ansesvara bosatt i del land. där styrelsen har sitt säte, eller, om styrelse ickefinnes, där huvudkontoret är beläget. Filial för utländskt bolag eller förutländsk ekonomisk förening, som med stöd av .särskilt tillstånd driver näringhär i riket, skall anses vara bosatt i . Såsom bosatl här i riket anses enligt denna förordning densom har fast boslad i , därest han är utlänning dock endast om han innehaftsädan bostad de tre senasl förflutna kalenderåren. Juridisk person skall ansesvara bosatt i del land. där styrelsen har sitt säte, eller, om styrelse ickefinnes, diir huvudkontoret är beläget. Filial eller annat konlor för utländsktbolag eller för ulländsk ekonomisk förening, som driver verksamhel här i riket,skall anses vara bosall i . Denna förordning träder i kraft . Närvarande: statsministern . ordförande,och statsråden . Proposition om fortsatt valutareglering, m. m. Enligt valutalagen (1939:350. andrad senast-1978:257) g.;jjleralt fullniiik-lige i skall göraframställning till regeringen om valutarcgleriiig.om del prövas nödvändigl för atl nåde cenirala mäl som har fastställts förden ekonomiska poliliken. Fullmäklige skalldärvid begära alt regeringen föreslår en lag som ger valulalagengiltighet av högsl ett är. Regeringen skull föreläggariksdagen de valutareglerande föreskriftersom regeringen avser att utfärda med stöd av bemvndigandet. Sådana föreskrifter finns i valulaförordningen (1959:264. ändrad senast 1977:1088). Genom lagen (1979:366) om tillämpning av valulalagen (1939:350) och förordningen (1979:367) om fortsatt giltighet avvalutaförordningen (1959:264) harvalutareglering föreskrivits för liden 30 juni 1980 (prop.1978/79:173. FiU 36, rskr 377). I skrivelse den K) har fullmäktige i hemställt att regeringen begär bemyndigande alt förlänga valularegleringen till . Fullmäktige föreslär en ändring ivalutaförordningen så att alla typer av filialer i som ägs av ulländskaförelag skall anses som valutainlänningar. oavsett i vilken form filialerna drivs.Slutligen föreslär riksbanksfullmäktige sädana ändringar ivalutalagen och valutaförordningen alt bearbetat guld med högre guldhalt än18 karat inte fär foras in i landet utitn lillstånd av rikshiinken. Kik'-l'';inksfiillni;ikiiL",' skri\cKe torclc fogastill tletta pvnrokoll vmii hitii'. ;(iI. Efter remiss har yllranden avgivits av bankinspektionen, kommerskolle-giiiiii.geiieraliulKiyrcisen. statens prov niiiysanslalt. \aliitakommiltén (E 1979/80:160 5 fullmäktige i riksgäldskonlorel. Svenska sparbanksföreningen.Svenska rescbyräföreiiingen, Guklcenlralen ekonomisk förening. En sammanställning av remissyllrantlena torde fogas tilldelta prolokoll som hilaga 2. 2.1 Frågan om furtsatt valutareglering Genom valutaregleringen är det niö|ligt att i penningpolitisktsyfte p. ".verka valutaströminania till och frän landet. Valulalagen är enfullmakts-lag som ger regeringen befogenhet alt under vissa i lagen angivnaförutsättningar förordna om valiitareglering och att utfärda närmare föreskrifteri valutaförordnincen. En redogörelse för innehållet i valulalagen och valulaförordningenfinns i prop. 1975:82 s. 14-21 och prop. 1977/78:169 s. 6 och 7. 1 det följandebegränsar jag min framslällning till vissa bestämmelser som har samband medriksbanksfullmäktiges förslag. Valutaförordningen innehåller förbud mot olikavalutadispositioner om inte ger tillstånd till dem. a. att den som är bosatt i (valutainlänning) inte får betala tillden som är bosatl i utlandet (valulautlänning) eller ta emot betalning avvalutautlänning. Dessa förbud avser väsentligen kapitalbetalningar, dvs.betalningar från i samband med investeringar i utlandet eller andrakapitalöverföringar dil samt liknande betalningar till . Viltgåendeundantag görs för löpande betalningar, varmed enligt 10 a S och anvisningarnatill 3 och 10 a SS valulaförordningen främst avses likvider vid export ochimport av varor och tjänsler på normala betalningsvillkor. Ar 1977 tillsattes valutakominiltén (E 1977:03) som fick iuppdrag atl från allmänna uigångspunkter göra en fullständig översyn avvalutaregleringen och valutalagstiftningen. Riksbanksfullmäktige har anfört att anledning alltjämtföreligger alt ta gällande fullmakter i valutalagen i anspråk och att gevalutaförordningen fortsatt giltighet. Fullmäktige har därför hemställt attregeringen begär bemyndigande atl tillämpa fortsatt valutaregleringunder liden 30 juni 1981 enligt samma lagrum i valutalagensom nu äger tillämpning, nämligen 2 S första stycket, 1, 2 och 4-9 amt 5 S Ioch 3 valutalagen. Vidare föreslås atl regeringen lägger fram förslag om att valulaförordningenskall äga fortsatt giltighet . Framställningen om fortsall valutareglering har tillstyrktseller lämnats ulan erinran under remissbehandlingen. Valulakommitlén framhållerall i rådande situation med obalans i samhällsekonomin saknas förutsättningarför ett ekonomisk-politiskt beslut om att upphäva valularegleringen. Oberoendeav bedömningen av den nuvarande valutaregleringen torde det enligi komniillcn rådaenighet om atl det behövs en fullmaktslagstiftning som 1' 1979/80. 1979/80:160 6 ger beredskap lör ingripanden mol destabiliseraiidekapitalrörelser. Valu-takoniniittén lillstyrker därltir att regleringen forliings.Bankföreningen oeh PK-hanken har inte n;igol alt invaiitla mot alt valularegleringenförlängs i avvaktan pä valulakt)ininittéiis resullal men tillägger att del ärsynnerligen angeläget atl ulretlMingsarbetet bedrivs skyiKlsanit. .lag vill frainliälla alt efter det senaste iirelsslora oljeprishöjiiiiigar åler stär inför en myckel allvarlig ekononiiskobalans gentemot omvärlden. Den politik som inleddes när den förra Irepartiregeringentilllriidtle var i vikliga hänseenden framgångsrik. Frän det läge av fimdamenlalobalans som ekonomin befann sig , styrdes ulvecklingen genom en radåtgärder in pä nva bancir. Genom devalveringarn;i är 1977, borttagandet avarbetsgivaravgiften samt genom det tvååriga löneavtalet för 1978 och 1979.lades gruntlen för en förbättring av bytesbalansen. Denna registreratle ett vissiöverskon åi l97 Det stora bytesbalansunderskotlet är ett utiryck för attvår samlade produktionskapacitet är för liten i förhållande till iinportbehovet.Den väg regeringen anvisar i finansplanen för att lösa bytesbalansproblemelinnebär alt förutsättningar skapas för att nå extern balans med bibehållande avfull sysselsällning. Dels måste tillväxt och sysselsättning i den utlandskonkurrerandeseklorn främjas. Dels är det nödvändigt för oss atl uppnå en långsammarekostnadsökning än våra konkurrentländer. Samlidigt måste givetvis kraftfullaansträngningar göras för att spara energi. Men även med målmedvetna insalser idessa olika hänseenden kommer det att dröja flera är innan vår strukturellaobalans med omvärlden har övervunnits. En fortsatt långfristig utlandsupplåningkommer därför att krävas för att täcka bytesbalansunderskotten. Det är viktigtatt denna upplåning och övriga kapitalrörelser mellan och utlandet kanstyras i sä jämna banor som möjligt och att detta sker på elt sätt som främjarmålet om extern balans. Valutaregleringen är det instrument som traditionelltanvänds för att åstadkomma den önskvärda kontrollen och styrningen avkapitalrörelserna. Med hänsyn till vad jag nu har anfört finner jag i likhetmed riksbanksfullmäktige och remissinstanserna det nödvändigt atl förläng;ivalutaregleringen så att den även i fortsättningen kan utnyttjas för attkomplettera den övriga valuta- och kredilpoliliken. Jag förordar därför attregeringen begär godkännande att förlänga valularegleringenytterligare . för tiden den I juli 198G-den .30 juni 1981. Enliul vad jag har inhämlal kommer valulakommitlén attunder lämna etl första betänkande i form av expertrapptirier.Kommitténs förslag i principiellt vikliga frägor fär avvakias innan några mer gentimgri-pandeändrinuar övervägs i fräga om valut;iregleringens Innehall och uiformnin! 1979/80:160 7 2.2 Utländska företags filialer i För att näringsverksamhet i skall fä drivas avutländska företag fordras särskilt näringstillstånd. Tillständsgivningen sker enligtlagen (1968:555) om rätt för utlänning och utländskt företag atl idk,'i näringhär i riket. Tillstånd fär beviljas om det ulländska företaget i sitt hemlandär registrerat som bolag eller ekonomisk förening och driver näringsverksamhet där.Den i bedrivna verksamheten skall ske genom en filial. Med filial avsesenligt 16 S i lagen ett avdelningskontor med självsländig förvallning. a. att filialen skall ha egen bokföring som är skild från det ulländskamoderbolagets övriga bokftiring. Filialen skall :,tä under ledning av enverkställande direktör som ansvarar för verksamheten har i rikel.Huvudprincipen är alllsä atl filialen skall vara en i väsentliga avseenden sjiilvständigenhet (jfr prop. 1968:98 s. 73 tich 114). De filialer som har fätl näringstillstånd att drivaverksamhet i skall enligt 1 S andra stycket valutaförordningen ansessom valuiainlänningar. Detta innebär att betalningar oeh andrapenningtransaktioner mellan filialerna och svenska enskilda eller juridiskapersoner inte berörs av valutaregleringen. Riksbanksfullmäktige har anfört alt ulländska förelagsfilialer i drivs i olika former varav vissa inte är alt anse som självsiändiglnäringsidkande. 1. ex. kontor för ulländska flyg- och transportföretag sombefordrar varor eller passagerare till och från . kanutan särskilt näringstillstånd upprätta kontor här för upplysning, reklam ochbiljettförsäljning. Dessa och andra konlor som får drivas här i landel utannäringstillstånd är enligt valutaförordningen att anse som valutautlänningar.Fullmäktige hemställer att regeringen ändrar 1 S andra stycket valulaförordningensä atl alla ulländska filialer i blir likställda i valutahänseende ochbehandlade som valuiainlänningar. , har inte haft något att invända motfullmäktiges ftirslag i denna del. har fäst uppmärksamheten påatt man vid prövning av näringstillstånd kräver atl verksamheten skall ha vissvaraktighet och vara av viss omfattning. Riksbanksfullmäktiges förslag innebäratt såväl filialer vars verksamhet är av ringa omfattning, som filialer vilkaupprättas för ett enstaka kortvarigt uppdrag skulle betraktas som valuiainlänningar.Det är tveksamt om dessa filialer är bokföringspliktiga. Kollegiet anser sigdock inte kunna bedöma om dessa förhållanden medför några svårighelerexempelvis för den tillsyn som skall utöva. För egen del vill jag framhålla att det kan finnas behovhos utländska företag med internationellt betonad verksamhet att förlägga vissafunktioner till utan atl behöva inrätta självständiga filialer medsärskild driftsledning, bokföring m. m. Det kan gälla t. ex. en agentur som harsina uppgifler begränsade till att upprätthålla affärsförbindelser mellanföretagel i hemlandet och den svenska marknaden. En vanli" verksamhetsformär alt 1979/80:160 8 utländska företag har kt)ntor hiir i lantlet föi iipplvsiiing,reklam eller biljettförsiiljning. t. ex. utländska flygbolags kontor i tiessa t)cli liknantle fall iir det rimligt att verksamheten hiir i laiulelkan bedrivas ulan hinder av valutaregleringeiis restriktioner. innebiirii antlra sidan atl valutaregieringens besliimmelser kommer all giilla ft)r siitlanaIransaklioner inelhm filialkonloren i och utlandet vilka inte iirltipaiulebetalningar eller annars undantagna frän regleringen. Den föreslagna imdiingen piiverkarinte filialkontorens bokföringsskyklighet och inte heller tViriitsiitl-ningarnaför valulakontrtill. .lag ansluier mig såletles till fullmiiktiges förshigi denna del med deii språkliga justeringen att i författningstexten anges såvälfilial som annat konlor. För all geiiomfiira förslaget kriivs endast en mindre imdrinuav I S valulafortirdningen. Förslaget till lag om tilliimpning av valulalagen iirutformat efter torebiltl frän motsvarande lagar som har antagits untler litligareiii". Detta lagförslag och det förslag till forordning som liiggs fram idenna proptisilioii iir av enkel beskaffenhet och lagrådets hör;inde torde dårförsakna hetytlelse. Jag har alltså inte funnit det erforderlist med hmrädseranskninL;av förskmen. 2..3 Fråga nm begränsningar i handeln med guld Regleringen av belaliiingsströmmarna till och lantletgiiller olika belalningsmedel i form av mynt. sedlar, \iixlar. checkaroch antlra betalningsanvisningar. Dessutom kontrtilleras handeln med guld. stmienliet valulalagsiiftningen inte fritt fär föras in eller ut ur landet. Giiltl behantllasniimligen som ett betalningsmedel i valiitahiinseende. Forbudet a\'serobearbetat guld. inbegripet platinerat guld. och aiulr;i ft)rm\ äror av gukl ttcliplalineral guld iin bladguld saml guldmynt. Bearbetat gukl - guldsmedsarbetenoch andrii föremål gjorda av guld - faller utanför vakitiivegleringeii.Kontrollen nv obearbetat gukl är avsedd nit hindra enskilda perstmer frän alt förviirvasådant guld. Genom atl försiiljning nv ohenrhetnt guld sker vin . stim snmnrbelar med riksbnnken. kan guldet förbehnllnstillverkningen nv guklsmedsnrbeten ticli deiilnK nrtir snml industriella imdamäl. Rikshnnksfiillmiiktige nnför nit del iir en huvudprincip isalutnregleriiigen alt vnlutninliiuning ej medges nit ta valiitnreserviillgiing;iri nnsprnk tor att göra plnceringnr i utliindskn viirdepnpper. I konsekvens meddetta har det ansetts att vnliitaiiiliinniiig inte heller btir fä görn plnceringnri gukl. Deiinn princip genomförs med stöd av det i valuUilagstiflningen slatliindellllsUmds-tvånget ftir införsel nv t>benrbelnl gukl. Med stöd av dessn besliimmelserreglerns guldimporten oeh iiveii giildförsiiljiiiiigen inom Iniitlet. Fiillmiikiigeanför vidnre nit det obenrbet;ide guldet siiills i obetiriiiisntl omfatliiiiii:till förfognnde for guldsmedsnrbeten. dentnlnrbeten oeh andrn tekniska niitln-mäl.Diiremot v;igvas tilldelning av tihenvhelnl gukl. tim iingoii benvhetniiig nvguldel inte avses ktimma till stiintl. pek;ir pa att gukl nu har htirjnl nnvniidas kirreii;i investe- 1979/80:160 9 ringsiiiidnninl, s. k. tesnurering. Det iir den mycket stornguldprishöjning som skett under sennre är som tikni intresset lör investeringari gukl. har medförl att mnn trots den upprntlhällnn guldregleriiigen söktfinnn utrymme för nit försälja guld för tesnurering. Vissn företng har därvid ifinguld tillvcrknt en enkel s. k. jelong. vnrs uppnrbetningskostnnd uppenbarligenär skäligen obetydlig men vnrs utformning nndn obestridligen förvnndlnr guldetfrän '"obearbelnr' till "benrbetnt" i tullnomenklalurens mening.Därmed omfultas guldjetongcn inle nv regleringen. Utvecklingen har enligt riksbnnksfullmiiktige visat attden nuvarnnde guklregleringen. som grundar sig pä kontrollen nv exporl ochimport nv entlast obearbetat guld. inle är tillriickligt länglgnende för ntl näsitl syfle. alt förliindrn tesnurering nv guld. Riksbnnksfullmiiktige nnser i likhetmed vnlutastyrelsen alt en valutareglering, som i övrigt förbjuder valutnförbruk-ningför olika tvper nv knpitnlplneeringnr, ocksä bör giilla placering i gukl. Altavskaffa guldregleringen i nuvnrnndc läge skulle le sig nnniiirkningsviirt. 1enlighet med elt förslug av vnkitnslyrelsen föreslär riksbniiksfullinuklige altdel reglerade området vidgas till utt omfatta samtliga guldsmedsnrbeten med en guldhaltöverstigande (18 karnt). Att anknyta till guidsmedsnrbetenns guldhaltinnebiir enligt fullmäktige en enkel urvalsmetod, särskilt som dessa arbetenändock i yrkesmässig hnndel måste proberas för den kontrollstämpling som enligtlag skall ske. Metoden hur också den fördelen alt den största gruppen guldsmedsvuror.vilka enligt uppgift tillverkas i 18 karat, biir fria från reglering. Fullmiiktigeframhåller dock ntl den föreslagna regleringen inte kommer att hindra atlguldvaror även i fortsättningen kan säljas för tesaurering. om guldhnlten begriinsastill 18 kurat. Fullmiiktige anser emellertid alt plnceringsiniressei kun vimlasnvin med lägre guldhult och att införselförbudet därför bör begriinsas tillföremål med högre guldhalt än 18 karat. De flesta remissinstansernu hur tillstyrktriksbanksfullmäktiges förslag i fråga om guldvaror eller lämnal del uiun erinrun.Hit hör bl. a. bnnkiiispek-tionen, statens provningsanslnll och Guldsmedsbrnnschenssumorgunisa-tioii. 1 flera fall har dock förts frum kritisku synpunkierpå forslaget, bl. n. av generallullslyrelsen och kommerskollegium. u. att det med hänsyn till kontrollsvärigheiernn blir nödvimdigt med undnntugfrän irnportregleringen. i. ex. (örgnvoroch resgods. ifrågasäuerom ändringen av beslåmmelserna för guldhandeln bör gn i den föreslugnariktningen. Från teoretisk ekonomisk synpunki kan enligi kollegiel starkt diskuterusom guld över huvud bör onifaltus uv vulutnbesinmmelserna. Förslaget uvstyrks av valutakomniittén, AB saml eltuntnl enskikin guldsmeder. u. nit guldet vid sidan uvsinindustriella och konstnärliga användning är en plnceringstillgnng som mer iinnågon nnnnn~varn är ett substitut lill viirdepnpper och vnlulor. Prop.1979/80:160 W också som en väsentlig tillgång i centralbankernas vulutureserver.Kommittén kommer sennre utt ta ställning till valuturegleringen ocksä i frågaom guldvuror. 1 avvaktan pä dennu översyn finner konimittén utt guldirunsak-lionerbör förbli likställda med kapitnlbetalningur i regleringshänseende.Fullmäktiges förslag har det begränsade syftet att inskränku bl. a. guldje-tongmarknaden.som varit ringa och vars framtida utveckling är svårbedömbar, tillplacering i föremål uv 18 kuruls guld. som förslaget har ettbegränsat syfte aktualiserar det betydande praktiska gränsdragningsproblem och kontrollsvärigheteroch öppnar därmed möjligheter till kringgående. Det gäller inte bura atl som hittillsupprätthålla distinktionen mellan obearbetat och bearbetat guld och att bedömaom bearbetningsgruden skall anses tillräckligt hög för att guldföremålen skullfalla utanför regleringen. Kommittén anser att avsevårt större bedömningssvårighetertillkommer, om det också gäller atl la ställning till om guld ochguldsmedsarbeten med mer än 18 karat skall få importeras. Tullmyndigheternamåste då bedöma om sådana guldsmedsarbeten har en sådan bearbetningsgrad att deinle kan betraktas som tesaureringsobjekt. Pä motsvarande sätt måsteriksbanken/Guldcentralen vid import av obearbetat guld med mer än 18 karatbedöma om den slutprodukt som skall framställas av guldet blir etl "verkligtguldsmedsarbete"" och inte bara etl föremål avsett för tesaurering. Valutakommillén anför vidare att den har övervägl olikamöjligheter att komma till rätta med de påtalade problemen. Kommittén haremellertid dragit slutsatsen att olika metoder att motverka kringgående avvalutaregleringens beslämmelser rörantie guldimport är behäftad med praktiskasvårigheter. Med hänsyn till att tesaurering av guld i form av jeiongeroch liknande enkelt bearbetade guldföremål inle hur hafl några återverkningurav betydelse pä betalningsbalansen och att effekterna på tesaureringsintressetav en sänkning uv karathulten är ovissa, förordur valutukommittén all inga förfatiningsändringari valutalagstiftningen genomförs. Jag är i stort sett ense med valutukommittén i krilikenmot riksbanksfullmäktiges förslag. Särskilt vill jag framhålla min tveksamheti fräga om förslagels verkliga effekter pä den guldhandel mot vilken deföreslagna restriktionerna är riktade. Fullmäktiges förslag skulle visserligenmedföra hinder för fortsalt handel med jeionger av finguld menpenningplaceringar i jeionger och andra föremål av 18 karats guld skullefortfarande varu tillåtna. Ett förbud riktat mot enbart guld med högre hult ånIS karat förefaller därför inte kunna innebära nugot avgörande hinder förhandeln med tesaurerings-guld. Enligt min mening ligger det ocksä i sakens naluratt en sädan lagreglering medför prakliska grånsdrugningsproblem och knntro'l*värighe-teroch därmed öppnar möjligheter lill kringgående. En mer betydande import av guldhindrus redun nu genom förbudet i frägu om obcarbetnl guld. I delin snmmnnhang vill jag pekn pä utt det kan finnns vissniiivimdiiingar mot nit tu vuluturegleringen i nnsprnk för att begrånsu den inhemskahnndeln med guldjelonger m. m. efiersom delin inte hur nägot direkt sumbnnd medvalutnregleringens huvudsyfte, som ur nit såkrn landets vulutntillgnngnr. Jagvillerinra om alt valutakommittén f. n. arbetar med en lotal översyn nvvalutaregleringen. Däri ingår också att ta ställning lill om det alltjämt finnsbehov av att behälla vuiutareslriktionerna för guldhandeln. Mot bakgrund uv vudjug nu har anfört finner jug inte skäl förorda alt regeringen nu lägger framnågot förslag om ändring i de valulabestämmelser som reglerar handeln med guld.Jag avser i stället atl senare föreslå regeringen att överlnninuriksbanksfullmäktiges skri velse jämte remissyttrandenn i frägu om guldregleringentill vulutukommittén för ull övervågas i samband med utredningens fortsattaarbete. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jagalt regeringen dels föreslår att antaga etl inom ekonomidepartemenletupprätlal förslag lill 1. lag om tillämpning av valutalagen (1939:350), dels lämnar lillfälle all yttra sig över delinom ekonomidepnr-temenlet uppräiiade förslaget lill 2. förordning om dels fortsatt giltighet av valulaförordningen (1959:264), dels ändring i summa förordning.