prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Andra inkomster under Uppbörd i ^sla^lens verksamhet harövervägande karaktär av ^försäljningsinkomsier. RRV föreslår all man skiljerpå dessa två typer av ^inkomsler. De ^offentligrältsliga avgifterna tas ut avmyndigheter med reglerande ^verk^samhel beslående av tillsyn, kontroll, ^tillståndsgivning etc. Avgifterna fa^stställsvanligen av regeringen. Efterfrågan på de tjänster som produceras styrs avlagar, förordningar eller liknande. Inkomsterna av denna verksamhet betraktassom ^offentligrältsliga avgifter oavsett om det finns koppling mellan^inkomsler och utgifter i form av ^etl uttalat ekonomiskt mål för verksamheten,^Samiliga ^inkomsler som redovisas i denna huvudgrupp bör benämnas avgifter istället för som ^inkomsler eller bidrag. Som exempel på reglerandemyndigheter kan nämnas bankinspektionen och länsstyrelserna. ^Försäljningsinkomsierredovisas av ^myndigheler som säljer varor eller tjänster till enskildapersoner, förelag eller offentligainstitutioner. Priserna bestäms vanligen av myndigheten själv ^tefter samrådmed RRV), Konsumenterna kan välja om de ^viil köpa varan eller tjäns^ten ifråga. Del finns ofta konkurrerande förelag inom verksamhetsområdet. Det prissom köparen får betala täcker vanligtvis hela kostnaden eller en inteobetydlig del därav. Flera av dessa myndigheter, uppdragsmyndigheter, redovisarinte sina inkomster direkt ^mol ^statsbudgeien utan endast överskottet av verksamheten.I de fall man ändå har valt att låta dessa myndigheter redovisa inkomster på^statsbudgeien bör de redovisas under denna rubrik. Dessa inkomster börfortsättningsvis kallas ^inkomsler i ^slällei för bidrag eller avgifter. 1 del förslag som RRVredovisar har u^tgångspunkten ^varil att klassificera de titlar som finns ^f. Bilaga 2.1 inkomstberäkning 23 II 3 Förslag till ny redovisning av statsbudgetensinkomster /81 I det förslag till nyredovisning av statsbudgetens ^inkomsler för /81 som RRV lämnari denn^a^ inkomstberäkning har vissa ändringar gjorts av del förslag somrefererats i föregående avsnitt^.^ Dessa ändringar anges i delta avsnitt. De lagstadgade^arbelsgivaravgifterna kommer ^inle att redovisas brutto som föreslås irapporten. De kommer i stället att redovisas på liknande sätt som gjorts i^RRVs inkomstberäkningar . ^Dessulom kommer två avgifter somtidigare redovisats under Uppbörd i statens verksamhet all redovisas somarbetsgivaravgifter. Avgifterna benämns lagstadgade socialavgifter ochredovisas i följande sex grupper 1221 Sjukförsäkringsavgift, ^nello 1241 Övriga socialavgifter, netto 1251 Bidrag tillförvaltningskostnader för arbetsskadeförsäkringen (Bidrag ^lill riksförsäkringsverketoch ^försäkringsrådel) 1261 Inkomster avarbetsgivaravgifter till ^arbetarskyddssiyrelsens och yrkesinspektionensverksamhet Det betyder attsjukförsäkringsavgiften (1221) och övriga socialavgifter (1241) ^nettoredovisaspå samma sätt som i ^RRVs inkomstberäkning ^f^ ^n., dvs, titlarna belastas med ^utgifter/omföringartill fonder eller för olika ändamål. Inkomsttypen Bidrag i ^RRVsrappor^t^ föreslås utgå eftersom de bidrag som finns ^f^ ^n. Delinnebär att nomenklaturen förskjuts för efterföljande inkomsttyper. (Återbetalning av lån ^blir4000och Kalkylmässiga inkomster blir ^5(X)0). Revolveringen av fondemaunder nuvarande Statens utlåningsfonder upphör för alla fonder utom förlånefonden för byggnadsarbeten vid folkhögskolor. Del innebär attåterbetalningar av lån på 1723 milj. kr. som inte redovisats påstatsbudgeten kommer att ingå fr. o. ^m. Vissa omstruktureringar hargjorts av ^RRV^s^ ursprungliga förslag. Överskoll av ^slalens fastighetsförvaltninghar placerats efter ^Rörelseöverskoll och för^utom affärsverken ^åteifinns^sjölartsv^erket och ^slalens vägverk under alla tre huvudgrupperna^Rörelseöverskoll, Inkomster av försåld egendom och Avskrivningar. Vidare har^oidei fond, i de fall det i namnet på ^lileln, er^satts med andrabenämningar. Det kan finnas skälför all göra ^yiterligiite ^omflyt^tningar av vissa titlar liksom att se överen del benämningar. Del ^böi" vidare undersökas om vissa mindreinkomsttitlar kan sammanföras till ^nägni större titlar eller till övrig- RRV kan komma att lägga fram sådana förslag iden reviderade inkomstberäkningen för /81 . I övrigt kommenteras idenna inkomstberäkning de förändringar som berör resp. titel under beräkningenav resp. titel. Där anges var titelnskall redovisas enligt förslaget, vad ^litelnkallas i de fall den byter namn samt hur stora inkomsterna beräknas /81, Av tabell 3 framgårinkomsterna enligt förslaget till ny redovisning av statsbudgetens /81 fördelat på huvudgrupper (2-^siffernivå). Totala inkomsternaberäknas enligt förslaget uppgå till 154 535 milj. kr. Det är 2 867 milj. kr.mer än enligt nuvarande uppställning av statsbudgetens inkomster. Skillnadenförklaras av ^Oljelagringsavgiften på 1 175 milj. kr., som enligt förslagetskall ^bruttoredovisas, och återbetalningar av lån på fonder som tidigare^varil revolverande på 1723 milj. kr. samt vissa ^avrundningar på 31 milj. kr.som regelmässigt görs i den nuvarande uppställningen. Förslag till uppställning av statsbudgetensinkom^ster /81 på huvudgrupper^(^Z-sifTernivå), tusental kr 1100 Skatt på inkomst,realisationsvinst och och rörelse 1200 Lagstadgade socialavgifter 1300 Skatt på egendom 1400 Skatt på varor och tjänster 2000 Inkomster av^slatens verksamhet 2100 ^Rörelseöveskoll 2200 Överskoll av statensfastighetsförvaltning 2300 Ränteinkomster2400 Aktieutdelning ^Offentligrältsliga avgifter 2600Försäljningsinkomster Böter ^m.m. 2800Övriga ^inkomsler av statens verksamhet 3000 ^Inkomsler av försåld egendom 3100 Inkomster av försåldabyggnader och maskiner ^m. 3200 Övriga inkomster av markförsäljning 3300Övriga inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalningav lån 4100Näringslän 4200 Bostadslån 4300 Studielån 4400 ^Energisparlån 4500 Övriga lån 5000 Kalkylmässiga^inkomsler 5100 Avskrivningar 5200 Statliga pensionsavgifter, ^nello 2 968 100 65 797 501 3 891636 1 102 879 5 455 876 89526 770840 628222 218524 219999 2094284 204 320 988843522030 87000 292091 4 235 5^83 -136050 Bilaga2.1 inkomstberäkning III. Statsbudgetensutfall budgetåren 1974/75-1978/79 I tabell 4 presenterasinkomster och utgifter på ^slalsbudgeten . Budgetåret1975/76 sjönk underskottet till 3 724 milj. kr. Därefter har det ökat kraftigt. För /79 stegstatsbudgetens inkomster med 7 551 milj. kr. eller 6,jämfört med närmastföregående ^budgelår, ^Inkomslerna på statsbudgeten för /79 blev119664 milj, kr, ^Siatsbudgetens utgifter ökade med 21 049 milj, kr, ochuppgick ^lill 158 341 milj, kr, ^budget^årel 1978/79, ^Totalbudgetensunderskott blev följaktligen 38678 milj, kr, 1 den ^realekonomiskagrupperingen av statsinkomsterna som framgår av ^labell 5 uppdelas skatterna idirekta och indirekta skatter. Övriga ^inkoms^ler fördelas efter inkomst avkapital och rörelse, avgifter och bidrag samt övriga inkomster. De indirektaskatterna svarade för ^drygl av totala ^inkomslerna 1978/79, En närmare redogörelse förutvecklingen av statens inkomster och utgifter lämnas i ^RRVs publikation"Statens finanser 1979"', En detaljerad redovisning av^budgetutfallel framgår av ^RRVs ^"Budgetredovisning för budgetåret1978/79^", Tabell 4 Statsbudgetens utfall budget^åren1974/75-1978/79. 1974/75 1975/76 1976/77 1977/78 1978/79 Skattpå inkomst och för mögenhet ^saml ^social- ^försäkringsavgifier ^m.m............................ 28091 Övrigskall på inkomst, förmögenhet ochrörelse 963 ^Au^iomobilskatiemedel ... 3 685 Allmän arbetsgivaravgift ^.^ ^i^ 360 Mervärdeskatt ............... 14 681 Tullar och ^acciser i ^övrigl 10851 Uppbörd i ^slalens verk samhet och diverse in komster ..................... 2 240 Övriga kapitalfonder .... 3317 Övrig fin^ansiering ............ 2467 Driftbudgeten^(exkl. av skrivningsanslag) ....... 73 853 Ökning av rörliga krediter 273 Summa utgifter 83187 97658 114845 137292 158341 ^Tolalhudgei.saldo -10698 -3724 -10484 -25179 -38678 ^Prop.1979/80:100 26 Tabell5 ^Utfallet av statens totala inkomster /75-1978/79. 151.") Vid ^RRVs beräkning av ^slatens inkomster i novemberhar ^ell ^laxeringsutfall förelegat för inkomståret innan. Den ^s.k.^RS-reformen (rationalisering av skatteadministrationen) innebar bl. a. all^laxeringspe-^rioden ^föriängdes. Således har ^laxeringsperioden avseende 1978års inkomster ^föriängts ^lill . Därefter ^måsle^ändringsregislreringar och korrigeringar av ^deklarationsmalerialei ^m.m, görasi den databas där lagringen av materialet sker. ^Etl definitivt ^laxe^ringsutfallberäknas därför inte föreligga förrän , Således saknas i ^RRVsberäkningsunderlag definitiva uppgifter om inkomsternas, avdragens, skatternasoch andra faktorers utveckling , Det innebär attprecisionen i ^RRVs beräkningar av statens skatteinkomster försämras jämförtmed ^lidigare år. Viss information finnsemellertid års taxering. har med hjälp avdatauttag i ^riksskattevekets databas presenterat en preliminär redogörelseöver taxeringsutfall per . Tyvärr har redogörelsenett ^begränsai värde ^setl från ^RRVs utgångspunkt. De taxeringsvärden för helariket som presenteras är nämligen endast ^minimivärden som taxeringen kananta. för datauttaget hade nämligen en mängd deklarationervarken registrerats eller taxerats. Dessutom var skönstaxeringar inte ^gjorda inågon ^slörre omfattning. Del enda skatteunderlagsom har ^prognoserats utifrån taxeringen är de kommunalabeskattningsbara inkomsterna. har, med början i juli månad1979, beräknat dessa fördelade på olika kommuner. Osäkerheten har^varil ^belydande eftersom förseningen i granskningen av deklarationernainneburit att prognoserna har byggt på färre antal färdiga laxeringar än vadsom planerats. RRV har i sin beräkning av statens ^inkomstei tagit hänsyn^lill den prognos som ^riksskatiever-^ket lämnade . Resultatetenligt denna prognos är att del kommunala ^skatteunderlagei ökade med drygt 12^%. ^RRVs främstahjälpmedel för beräkning av inkomstskatterna är den årliga ^taxeringsstalisliksom RRV själv gör i form av en ^urvalsundersök- Bilaga 2.1 inkomstberäkning 27 ning av deklarationer. Årets undersökning har^emellerlid inte kunnat slutföras under ^höslen 1979. En beskrivning av undersökningen och bakgrunden ^lill all RRV ^inle kunnat utnyttjaden, framgår av det följande. RRVutför en urvalsundersökningavseende fysiska personers ^självdeklaralioneri syfte att skapa säkrare underlag för en ^prognosering av statens inkomster av ^skalt pä inkomst och förmögenhet samt socialförsäkringsavgifter. Undersökningenanvänds ävenför all beräkna effekter av ändringari skattesystemet. var laxeringen i första instans klar den taxeringsåret. ^Populaiionen ^(= de personer som lämnat allmän självdeklaration förtaxeringsåret) som RRV drar sitt urval från, fanns då fördelad efter till statlig ^skalt beskattningsbar inkomst.Urvalet drogs omkring och blanketter, på vilka lokal skattemyndighet fyllde i inkomst- ochavdragsuppgifter, sändes ut omkring den . Hoslokal skattemyndighet fanns deklarationerna oftast på plats och blanketterna kunde därför levereras ^lill RRV oktober/november.Bortfallet kunde hållas påen myckel låg nivå,oftast under ^lio deklarationer. Materialet kunde användas för verkels ^inkomstberäkningai , a. alt taxeringsperioden förlängdes ^t.o.m. RRVhar tillsammans med ^riksskatte-^verket (RSV) och ^(SCB) under utredningens gångdiskuterat konsekvenser bl. a. för ^RRVsurvalsundersökning. ^RS-projektet har i flerarapporter till regeringen meddelat att man skulle kunna tillgodose de krav RRVhar för att hinna utföra sin ^deklaralionsundersökning(se Rationalisering av skatteadministrationen, delrapport : 1 och 1974), För ^RRVs undersökningskulle ^RS-reformen bl, a innebära följande - förtursgranskningav visst deklarationsmaterial Undersökningenär en ^urvalsundei sökning. ^Detla innebäratt varje utvald person (deklaration) representerar ett antal personer i^populaiionen. Varje urvalsperson erhålleren uppräkningsfaktor ^s^i^im är lika med det antal personer den representerar. ^tiixeringsåret1979 ^inle är klar förrän 31 ^oklober måste urvalet göras på ^elt delvis ^ogianskat material. ^Detla innebär alt den beskattningsbara inkomsten som deklaranten på grundval av sina egna uppgifter ^åsatts ^k:in avvika ^fiånden som ^åsätisnär ^laxeringsperioden är ^tivslutad. Den uppräkningsfaktorden utvalda personen erhåller vid urvalet kan då skilja sig frånden uppräkningsfaktor personen skulle erhålla om taxeringen ^varil avslutad. Vid årets urval var ca 30 7- av ^populaiionen ^färdiggianskad (taxerad) närurvalet ^Prop.1979/80:100 28 För alt få in undersökningsmaterialet i tidoch med rikliga uppgifter (granskade) krävdes all de återståendedeklarationerna ^förlurs-^gran.skades. hade i månadsskiftetoktober/november, när undersökningen normall avslutas, avmaterialet kommit in ^lill RRV. Det stod då klart all årets undersökning ^inleskulle kunna användas ^lill höstens inkomstberäkningar. Följande alternativstod då till buds: - ^prognosering av RSV ^regisireradevariabler - ^prognosering av uppgifter från1978 års urval () Vid kontakter med RSV fick RRV besked omatt de av RSV ^regisirerade uppgifterna för de utvalda personerna kunde lämnastill RRV . Samtliga deklarationer skulle dåfinnas ^regisirerade. De uppgifter som registreras av RSV motsvaras i stort^setl av ^huvudblan-^ketiens första sida. RRV samlar förutom dessa uppgifter insidorna 2, 3 och 4 på huvudblanketten samt blanketterna Fl^,^ KI och ^K2,^Prognosering sker därefter på bruttovärden. Delta innebär all för varje personskrivs exempelvis ^inläktsräntor, avdragsräntor och extra avdrag fram. Efter^fram-^skrivning räknas inkomst eller underskott av kapital fram. Eftersom de uppgifterRRV kunde få från RSV är nettovärden, exempelvis inkomst av kapital, måste dedalaprogram som RRV använder omarbetas. I ^rättningsarbetelmed del insamlade materialet har framkommit alt vissa uppgifter är felförda i^RSVs dalabas. Bl, a. är underskott i förvärvskälla och allmänna avdrag oftaförväxlade. Sådana fel påverkar ^inle den enskildes ^laxering men kan resulterai stora fel i ^RRVs prognoser om ^framskrivning sker på nettovärden. Del berorpå att underskott i förvärvskälla och allmänna avdrag har olika^framskrivningsparametrar. De ^fram-^skrivningsparamelrar RRV har gäller förbruttovärden och en "översättning" av dessa till alt gälla förnettovärden skapar ytterligare osäkerhet. På grund av nämndaorsaker beslöt RRV att göra ^prognosering av det insamlade materialet . Den ^prognosering som^gjordes innehåller flera osäkerhetsfaktorer. Den största osäkerheten beror påatt den beräkningsmodell RRV använder är statisk. Det innebär all modellen^inle lar hänsyn till förändringar i ^popula-^lionens sammansättning,exempelvis förändringar i pensionärernas antal, antalet sysselsatta osv.^Däremoi lar modellen hänsyn ^lill ökningen av utbetalda pensioner,^lönesummeuivecklingen ^m. Den osäkerhet modellen orsakar blir ^slörre julängre prognosperspektivet är. RRV räknar med all ^årelsundersökning avseende kan användas för den revideradeinkomstberäkningen som verket kommer att göra . Antagandenför fysiska personers inkomster åren 1978,1979, 1980 och 1981 Inkomstutvecklingen för defysiska personerna har en avgörande ^bety-^de^kse för de direkta skatternasutveckling. På olika sätt påverkar den också förändringarna i de indirekta skatterna liksom destatliga affärsverkens inleveranser av överskott till staten. ^Ulvecklingen för defysiska personernas inkomstskatter bestäms ^främsl genom förändringar i inkomstav tjänst, dvs. huvudsakligen av ^lönesum^meuivecklingen. Förändringarna i dentotala lönesumman påverkas av avtalsuppgörelserna mellan arbetsmarknadensparter och av ändringar i sysselsättningen för ans^tällda, samt av den ^s,k,löneglidningen, dvs, ^för-^tjänstutvecklingen ^uiöver den ^avtalsmässigaökningen, ^Konjunklurinstitulel beräknar i sin ^höstrapporl 1979 att den ^toiala lönesummanökade med 8,. Av denna ökning svarade den^avtalsmässiga löneökningen för ca 8 ^procenlenheler. Denna siffra inkluderaräven kostnaderna för den femte ^semeslerveckan. Löneglidningen beräknas habidragit med ca 3 ^procenlenheler. Sysselsättnings-förändringen gav ^etlnegativt bidrag tilllönesummeutvecklingen på . Vissa uppgifter, bl. a. från de preliminära siffror som finnstillgängliga 1979, tyder på att lönerna kan ha ökatnågot mer än vad som antogs i ^konjunkturinslitutets höstrapport, RRV hardärför räknat med en lönesummeökning på 8,, ^Konjunklurinstitulethar även beräknat lönesummeökningen , kan den ^avtalsmässiga höjningen uppskattas ^lill knappt 6procentenheter , vari ligger effekter av 1978 års^förljänsiuivecklingsgarantier och den femte semesterveckan. Löneglidningenantas uppgå till och förändringar i sysselsättningen väntasge ^etl positivt bidrag tilllönesummeutvecklingen på , Sammantagetinnebär detta att ^toiala lönesumman beräknas öka år1979, 1 höstrapporten presenterarkonjunkturinstitutet en kalkyl för , Eftersom några avtal inteföreligger för understryker institutetall kalkylen har formen av ett räkneexempel, I kalkylen utgår man från en^kontantlönehöjning om , 1 ^kontantlönehöjningen ^inbe-^räknasdå också ett utrymme för löneglidning och utbetalningar i efterskott ^lillföljd av klausuler i tidigare avtal. Den precisering av anlaganden som ^gjortssedan ^konjunkiurinstiiuteis höstrapport publicerades innebär bl, a. att avtalskomponentenhar antagits bli , I denna komponent ingår en effekt påknappt till följd av ^förtjänslut-^vecklingsgaraniierna itidigare avtal. Eventuella utbetalningar till följd av all prisklausulen i 1979års avtal har utlöst förhandlingar mellan arbetsmarknadens parter haruppskattats till 0,5 procentenheter.Det innebär att de nya avtalen förutsätts bidra med 5,3 procentenhetertill utvecklingen , Löneglidningen harantagits bli ^någol högre än och har satts till 2,7 procentenheter.Sysselsättningsförändringarna väntas även ge ^etl positivt bidrag tilllönesummeutvecklingen på ca 0,5 ^procenlenheler. Den ^toialalönesummeutvecklingen har sålunda i ^konjunkturinsti- ^Prop.1979/80:100 30 ^tulets beräkningar antagits uppgå ^lill 10,5^%.RRV har vall alt utgå från institutetsbedömningar. har intenågra antaganden redovisats varför RRV valt att schablonmässigt skriva framlönesumman . De utbetaldapensionerna förutses öka med 20,, Mellan åren 1978och 1979 har RRV antagit en utveckling på 14,. Bedömningarna grundar sig påkonjunkturinstitutels ^höstrapporl. har RRV antagit en utvecklingpå 15,. har några antaganden inte redovisats av^konjunklurinslitulet, varför RRV vall att schablonmässigt skriva frampensionerna , Av de olika^pensionsuibetalningarna är det allmänna tilläggspensionen och delpensionen somförutses öka snabbast. Pensionerna ut^gjorde av desammanlagda inkomsterna. För olika sociala förmåner,vilka numera upptas till beskattning, såsom sjukpenning, föräldrapenning,utbildningsbidrag ^m,m,, förutses också kraftiga ökningstal. Mellan åren 1977och 1978 väntas dessa förmåner ^totall öka med 17,och mellan åren 1978 och1979 med 10,, har RRV antagit en något långsammare ökning nämligen9,. har RRV schablonmässigt antagit samma ökning som för lönesumman.Ökningstakten har satts till , Av fysiska personerssammanlagda inkomst svarade inkomst av jordbruksfastighet för drygt1.5%. Inkomst av rörelse svarade för . I beräkningarna harantagits all inkomst av jordbruksfastighet och rörelse ökar med 1,resp, med8,. förutses inkomsternaav rörelse öka med ca 11,och inkomsterna av jordbruksfastighe^t^ med 7,. gäller nyaregler för beräkningen av inkomst av jordbruksfastighet och rörelse. Vidberäkningen medges avdrag för belopp som i räkenskaperna avsatts till^resultaluljämningsfond. Beloppen som avsät^ts får uppgå ^lill högst avlönekostnaden och för ^egenföretagare till av den egna inkomsten. Vidare medgesavdrag för avsättning till allmän investeringsreserv. Avdrag får göras medhögst . och högst av nettointäkten av förvärvskällan föreavsättningen. En förutsättning för att den skattskyldige skall erhålla avdragär att motsvarande belopp sätts in på ^etl särskilt räntebärande konto i bank.Avsättningarna skall dessutom vara bundna ^(prop. 1978/79: 210,SFS 1979: 610), Effekterna av dessamöjligheter ^lill avdrag iförvärvskällan beräknas begränsa utvecklingen av inkomst av jordbruksfastighetoch rörelse. Av denna anledning räknar RRV med oförändrade inkomster avjordbruksfastighet . ^Inkomslerna av rörelseförutsätts öka endast med 2,, För har schablonmässigtanlagils ^atl inkomst av jordbruksfastighet ökar med ^7%- och inkomst avrörelse , medges avdrag för^egenavgifter direkt i för- värvskällorna inkomst avjordbruksfastighet och rörelse. De ^egenavgifter som påfördes vid 1976 årstaxering får som tidigare dras av som allmänt avdrag men med vissabegränsningar. Avdraget fördelas med en tredjedel på vari och ^elt avtaxeringsåren 1977-1979 dvs. Detta innebar att de allmännaavdragen minskade mellan inkomståren 1975 och 1976, Mellan åren 1978 och 1979väntas också en minskning ske av allmänna avdragen, eftersom den sistatredjedelen av avdragen för ^egenav^gifter avseende försvinner. Dennadel är av storleksordningen 550 milj, kr. Inkomst av kapitaluppgick till av de sammanlagda inkomsterna. Mellan åren 1977och 1978 förutses inkomsterna av kapital vara oförändrade. Mellan åren 1978 och1979 torde inkomst av kapital öka med ^drygl , Del beror ^främsl på denkraftiga inlåningsökningen , eftersom den genomsnittligaräntenivån är densamma som . Prognosen för tyder på enfortsatt inlåningsökning sam^tidigt som räntehöjningen gör att dengenomsnittliga nivån på räntan höjs med drygt I procentenhet. Inkomst avkapital väntas därför öka med . I oktober 1978startade det ^s.k, skattesparandetmed bl.a. skattefri ränta. Behållningen på skattesparkonton uppgick i slutet avseptember till I 507 milj. kr. /80 beräknasbehållningen uppgå ^lill I 900 milj. kr. 1 förhållande till allmänhetens banktillgodohavanden beräknas behållningen påskattesparkontona uppgå till 0,vilket innebär ^atl effekten avskattesparandet på inkomst av kapital är försumbar. Däremot får"skattespararna" en ^s. k, ^sparskatlereduktion på av sparatbelopp. Det innebär att skattereduktionen beräknas uppgå till 380 milj, kr. (seavsnitt skattereduktion). Inkomst av annanfaslighet än jordbruksfastighet har hittillssvarat för av fysiska personers sammanlagda inkomst. För åren1977-1978 förutses en ökning på ^drygl eller med ca 600 milj. kr. Denkraftiga ökningen beror pä den höjda schablonintäkten för en- och^tvåfa-^miljsfastigheter. För åren 1979- 1981 förutses en måttlig ökning på ca4% . Under de senaste fem kända taxeringsåren, dvs, t, o. ^m. inkomståret1977, har underskott i förvärvskälla ökat med i genomsnitt . Den mestbetydelsefulla avdragsposten gäller underskott av annan fastighet. Orsakentill de höga ^ökningslalen torde därför hänga samman med ökad belåning påsmåhus. Utvecklingstakten för underskotlen saktar av mellan åren 1977^-^ 1978till beroende på den höjda schablonintäkten. Effekten av den högreschablonintäkten beräknas innebära att underskott av fastighet minskar med^drygl 1 000 milj, kr. Den sammanlagda inkomsteffekten av den höjdaschablonintäkten beräknas bli ca 1430 milj, kr, , Mellan åren 1978 och1979 beräknas de ^toiala underskotten öka med 117. förutsesunderskotten i förvärvskälla öka . 1979/80:100 32 Anta^ganden för aktiebolagens inkomster verksamhetsåren1978, 1979 och 1980 RRV genomför ioktober en undersökning av de svenska aktiebolagens, sparbankernas ochförsäkringsbolagens laxerade ^inkomsler. Undersökningen bygger på ^etl urvalom ca 2 100 förelag. Urvalet görs med hänsyn ^lill företagens statligt taxeradeinkomster och antal anställda. Dessa uppgifter finns i centralaföretagsregistret. De laxerade inkomsterna avser det föregåendeverksamhetsåret. har RRV erhållit uppgifter ur centralaföretagsregistret till grund för urvalsdragningen av förelag. Urvalet somgjordes byggde således på de statligt taxerade ^inkomslerna . Som ^lidigare har nämnts har taxeringsperioden förlängts till den 31 ^oklober 1979.