prop · G303168 · 1979-12-31 00:00:00 — och Samhälle anser attbarntillsynsfrågan är viktig och måste vara en angelägenhet. SACOISR anser att en kraftig utbyggnad av barnomsorgen ärnödvändig för att båda föräldrarna eller ensamföräldrarna skall kunnaförvärvsarbeta och en förutsättning för att valfriheten skall kunna bli enrealitet. anser att en utbyggnad av barnomsorgen intefår ske på bekostnad av kvalitet och innehåll i verksamheten och att det ärviktigt att kulturella inslag kommer in i verksamheten. framhåller vikten av att ävenbarn i glesbygd bereds möjlighet att genomgå förskola. HSB uttalar följande. En utbyggd barnomsorg bör i större utsträckning än f. n.kunna lokaliseras direkt till bostadshuset genom s.k. lägenhetsdaghem. Sådanamindre daghem kan ha många fördelar framför större enheter. En viktig fördel ärsamordningen i tiden mellan färdigställandet av bostadsområdet och daghem.Vidare ger denna typ av daghem kortare väg vid lämning och hämtning av barnetsamt en bättre flexibilitet i utnyttjandet av lokaler. Lokalen kan lätt ställasom till lägenhet eller fritidslokal för de boende om behovet av daghemsplatserminskar. När det gäller föräldraledighet anserjämställdhetskommittén att papporna bör få rätt att utnyttja sinföräldrapenning med mammorna under efter födelsen. Även om den möjligheten kan vara angelägen anser LO detbetydligt vikligare att den särskilda föräldrapenningen som f. n. ulgår under90 dagar delas lika mellan föräldrarna utan möjlighet till överlåtelse annal äni undantagsfall, I det nuvarande systemet har förälder möjlighet att med enenkel anmälan till överlåta sin tid eller del därav till denandra föräldern, Visserligen har andelen fäder, som utnyttjat försäkringen isamband med barns födelse successivt ökat, men är det en minoritetav fäder som använt sig av rätlen. LO anser att en obligatorisk Skr.1979/80:168 67 uppdelning av den särskilda föräldrapenningen är heltnödvändig både ur barnens synpunkt och ur jämställdhetssynpunkt. LO motsätter sig också bestämt en förlängning avföräldraledigheten som inte ersätts för inkomstbortfallet genomföräldraförsäkringen. En sådan reform drabbar de ekonomiskt sämst ställdafamiljerna och i synnerhet ensamstående föräldrar. TCO är inne på liknande synpunkter när det gällerfördelningen av föräldrapenningen och anför. TCO anser atl rätten till föräldrapenning bör byggas ut . Sex av de tolv månaderna bör utgå i form av särskildföräldrapenning. Tre av de tolv månaderna bör knytas till fadern medan deövriga månaderna fördelas som familjen finner lämpligast. Ensamståendeföräldrar skall naturligtvis få . TCO anser att denna reform skullevara viktig både för en förändrad ansvarsfördelning ocharbetsfördelning samt synen på föräldraskap. Detta förslag antogs av TCO-kongressen1979. tar upp fördelningen avföräldraledigheten och anför. FPU anser att föräldraledigheten bör omfatta 12 månadermed ersättning för inkomstbortfallet samt att ingen förälder ensam ska fåutnyttja av föräldraledigheten. Ensamstående föräldrar ska fåutnyttja hela ledigheten. Män bör även i praktiken få samma möjligheter att fåvårdnaden om barn vid separation. Både universitets jämställdhetskommitté ochFolkpartiets ungdomsförbund tillstyrker förslaget om gemensam föräldraledighetunder . och Fredrika-Bremer-Förbundet stöderjämställdhets-kommitténs förslag om gemensam vårdnad med föräldrapenning avbarnen vid tvillingfödsel. liksom SAMN och CSN tar i sittyttrande upp effekter av åtgärder inom föräldraförsäkringens område ochRiksförsäkringsverket framhåller. Åtgärder inom föräldraförsäkringens område får inte leda lillatt föräldrarnas möjligheter att verka i yrkeslivet minskar. Det fr. o. m.1980-01-01 väsentligt utökade dagantalet för rätt till föräldrapenningför tillfällig vård av barn bör 1. ex. inte få medföra att kommuner minskar sinservice när det gäller dagbarnvård för tillfällig vård av sjukt barn. vill också erinra om att verket isitt remissyttrande över familjeslödsulredningens betänkande"Föräldraförsäkring" (SOU 1978:39) mot bakgrunden avföräldraförsäkringens komplexitet föreslagit en systematisk genomgång avföräldraförsäkringen i förenklande och förenhetligande syfte. Denna fråga börenligt verkets mening ägnas stor uppmärksamhet i anslutning till den fortsattautbyggnad, som förutsätts i handlingsplanen. Skr.1979/80:168 68 förhållandevis gynnsamma ledighelsreglervid vård av barn kan dock fa effeklen all det främsl blir kvinnor som söker sigdit. SAMN föreslår alt Socialslyrelsen undersöker effekler och skillnader förhela arbetsmarknaden när det dels gäller regler för ledighel, dels hurledigheten uppfattas av omgivningen och vem som utnyttjar den. Remissinslanserna har framfört olika synpunkier på fråganom ankepension bl. a. anför . Skatte- och familjelagstiftningen i bygger numerapå principen om ekonomiskl självständiga makar i familjen. Jämslälldhelskommitlénanser atl del skall vara utgångspunkten för den framtida familjepoliiiken ochatt i linje därmed änkepensioner och livränior som utgår enbart till kvinnorbör avskaffas. instiimmer i principen men vill erinra om att del i varjefall för många invandrarkvinnor är elt långt steg lill alt uppnåförutsättningarna för att leva efter en sådan princip. Verket anser att manöver huvud taget vid lagsliftning inom det familjepolitiska och familjerältsligaområdet alllid behöver överväga vad det kan innebära för olika grupper av invandrarbefolkningen. TCO framför bl. a. följande. TCO har i olika frågor drivit att kvinnor och män ska varaekonomiskt oberoende individer men när det gäller änkepensionen vill TCOunderstryka atl skillnaderna mellan kvinnors och mäns förvärvsarbetefortfarande är så stora att en snar avveckling skulle drabba många kvinnor.Därtill kommer atl denna fråga är komplicerad bl. a. med tanke på att änkepensionenpå vissa områden är reglerad i avtal. Det finns alltså anledning att nogautreda denna fråga. /SR anför bl. /SR anser alt förekomslen av bestämmelser inom denallmänna pensioneringen och försäkringsväsendet, som gör skillnad på män ochkvinnor, måste tas bort. Det förhållandet att barnlösa änkor har rätttil! pension, medan däremot änklingar med minderåriga barn inle har samma rällbygger på hell föråldrade värderingar och återspeglar attityder som varilförhärskande vad gäller kvinnans roll både i samhället i slort och i familjen.Samma pensionsregler bör därför tillämpas oberoende av kön och civilstånd.Förekomsten av barn bör därvid vara den utslagsgivande faktorn. PRO tar också upp frågan om pension för frånskilda kvinnoroch framhåller att dessa kvinnor saknar möjlighel atl utnyttja makensintjänande pensionspoäng då mol bakgrunden av att honhaft små eller inga egna inkomster. YKR instämmer med förslaget om avvecklingen av änkepensionutom för en mindre grupp äldre kvinnor. Skr.1979/80:168 69 Moderaia samlingspartiets kvinnoförbund -anser altavskaffande av det s.k. hemmamakeavdragel är elt sleg i räll riklning men atlen sådan detaljförändring inte är tillräcklig utan alt en mer genomgripandeomläggning av skattesystemet måste genomföras. Fredrika-Bremer-Förbundet och SACOISR anser atl allbeskattning bör vara individuell. Jämställdhetskommitten ifrågasätter skattereduktionen förhemmamakar och säger att elt alternativ vore att stegvis la bort avdraget. ÖB (för armén) CA)) påpekar atl detta kan fåföljande konsekvenser; - Båda makarnamåste förvärvsarbeta. - Personalrörligheten,möjligheten att byta tjänstgöringsort begränsas. - CA möjligheteratt påverka kompeiensförnyelse inom olika områden reduceras. - Möjligheter att stödja verksamhel i rekryieringssvaga områden minskas. 4.6 Information till sammanboende Moderata samlingspartiets kvinnoförbund, YKR och HSBbetonar behovet av lättillgänglig och utförlig information till sammanboende. 5 Boende och samhällsplanering SAF, SI, Svenska handdskammareförbundel och SHIO harframfört följande synpunkter på jämställdhetskommitténs planeringsmål. Varuförsörjningsplaner bör upprättas i alla kommuner föratt säkra innevånarnas tillgång till rimlig kommersiell service. Vi villframhålla atl kommitténs förslag enligt vår uppfattning är ett utslag av planhushållnings-tiinkande,som vi bestämt motsätter oss. Ett bättre sätt att åstadkomma ett riktkommersiellt serviceutbud är enligt vår åsikt att ge serviceföretagen godamöjligheter all bedriva sin verksamhet. ABF framför däremot. Vi vill understryka nödvändigheten av att samhälletplaneras utifrån strävan till jämlikhet och solidaritet mellan människorna. Idet arbetet kan jämställdhetsplaneringen spela en viktig roll. Särskilt bratycker vi det är att jämställdhetskommittén har tagit upp kravet påvaruförsörjningsplaner i kommunerna. instämmer i att jämställdhet måsie bli ettövergripande planeringsändamål, bl. a. i plan- och byggnadslagstiftningen ochi den kommunala planeringen. Enligt ArkiteklFörbundets mening kommer denfysiska plane- Skr.1979/80:168 70 a. på grund av detla all behöva ges en ny inrikiningjämfört med . Såväl sysselsältningsplaneringen som den fysiska planeringenbehöver inriktas på all förbällra kommunernas handlingsberedskap och handlingsfrihelinför kontakter med olika huvudmän. i och slatens inslitut förbyggnadsforskning anser i likhet med kommittén att den fysiska planeringen måslesamordnas med och utgå från sysselsältningsplaneringen. i anför vidare. I mitten av 1970-lalet infördes i länsplaneringen som etlav målen att undanröja förvärvshinder och därmed öka jämställdheten mellan mänoch kvinnor. Del är nu väsentligt atl gå vidare och del bör övervägas att förain detta mål också i den kommande plan- och byggnadslagstiftningen.Länsstyrelsens möjlighel att med utgångspunkt från länsplaneringen beaktasysselsättningsaspekten i den fysiska planeringen bör också skrivas in i dennya lagstiftningen. Konsumeniverkel är enig med utredningen om att manhittills vid samhällsplaneringen har beaktat jämställdhetsfrågorna i alltförliten utsträckning. Det är angeläget att olika planeringsalternativs för ochnackdelar från jämställdhetssynpunkter alltid övervägs. Liknande synpunkterframförs av . , , ,, lOGT/NTO, KF, , Umeäuniversitets jämställdhetskommUté och . Slalens inslilul för byggnadsforskning påpekar attplaneringsprocessen inte berörs i betänkandet och anför bl. finns få kvinnor representerade i de politiskaförsamlingar som fattar beslut i bostadsfrågor. Byggnadsbranschen är ocksåstarkt mansdominerad. Undersökningar visar på att kvinnor värdesätter sittbostadsområde mot bakgrund av andra erfarenheter och värderingar än män. Detfinns därför anledning att ifrågasätta om inte kvinnor har kunskaper om boendetsom inte tas tillvara i dagens planering. Förslag till åtgärder bör framläggasom hur fler kvinnor skall kunna engageras atl delta i planeringen. Enligt uppfattning skulle samma resultat som inrältandetav jämställdhetskommittéer kunna uppnås med av statsmakterna fastlagdaövergripande mål och enhetliga riktlinjer för kommunernas planeringsarbete. instämmer ijämställdhetskommitténs förslag om att i alla kommuner och landsting bör jämställdhetskommittéerinrättas. Moderata samlingspartiets ungdomsförbund är negativa tillatt man skall rekommendera alla kommuner och landsting atl bilda särskilda jämsiälldhetskommittéer. Skr.1979/80:168 71 anser atl förslaget om jämslälldhelskommil-téermåste konkretiseras och utvecklas betydligt innan det går att ta ställning lillom detta är den bäsla metoden atl hävda jämslälldhctsmålet i planeringen. En avde avgörande frågorna är vilken ställning en sådan kommitté skulle få iförhållande till andra kommunala organ. SCB anför bl. En viktig källa för kunskap om boendeförhallanden är folk-och bostadsräkningarna. Redovisningen är knuien till hushållet som enhet. Folk-ochbostadsräkningarnas primärmaterial ger dock goda möjligheter atl även belysa boendeförhallandenför individer ev. kombinerat med uppgifter om hushållet. Med slörre insatser av resurser skulle man också kunnastudera hur boendeförhållandena har förändrals över tiden både förindivider och hushåll. Såväl redovisningen i varje FoB för sig som beskrivning avförändringar kan kombineras med övriga uppgifter som finns om individer i FoB.t. - yrke, byle avyrke - förvärvsarbete,ej förvärvsarbete - giftermål,skilsmässor - utbildning år1970. Även i SCB;s undersökningar om levnadsförhållanden ingårkomponenten boende. I redovisningen av boendeförhållandena ingår viss individsla-tistik.Boende i småhus särredovisas efter kön, ålder och kommunstorlek. Boende i olikahustyper särredovisas för ensamstående efter kön. Boende i småhus särredovisasockså efter hälsotillstånd och kön. I rapporten om boendeförhållandena finnsytterligare information som skulle kunna vara av intresse i detta sammanhang.Möjligheter finns att göra vidare bearbetningar av materialet efter kön. har liknande synpunkter som SCB ochframför även att i bostadsbyggnadsplaneringen måste man åstadkomma en avvägningmellan den aktuella marknadssituationen och de långsiktiga målen. påpekar att till en stor del bygger boendestatistikredan i dag helt eller delvis på individuppgifter och redovisas också ofta så.I många sammanhang är det dock nödvändigt att få uppgifter om de hushåll somefterfrågar och brukar lägenhelerna. Man kan och bör givetvis verka för attstatistiken vid publicering också redovisas på individbasis uppdelad på män ochkvinnor. anser det inte rimligt att ersätta den nuvarandestatistiken med "statistik över individen". Däremot bör den nuvarandestatistiken med Skr.1979/80:168 72 fördel kunna kompletteras med statistik och sludier enligtkommilléns förslag. vill också undersiryka behovel av all hushållsbaserad slalisiikkompletteras med invidbaserad. Kommitténs förslag alt boendestatistiken skall bygga påindivider i stället för på hushåll är oklart. Förbundet vill emellertidunderstryka all statistiska uppgifter om hushållen och deras boendeförhallandenknappast kan undvaras som underlag för boendeplaneringen. Samma tveksamhet måsleanmälas beträffande kommitténs åsikt alt sludier över boendeönskemål i förstahand bör göras bland dem som står i bostadskön. Givelvis bör man ha en god bildav hur den aktuella bostadsefterfrågan ser ut men denna ger endast ettbegränsat underlag för planeringen som måste ske på lång sikt. Förbundet menaralt väsentligl ökade möjligheter till konsumentinflytande över planeringen ärett betydligt viktigare krav i delta sammanhang. 5.4 Gemenskap i boendet - alternativa boendeformer Flera remissinstanser stöder jämställdhetskommitténsförslag om gemenskap i boendet och alternativa boendeformer. Statens planverkhar följande synpunkter. Kommittén anger atl fler bostäder bör utformas med lankepå andra gemenskaps- och serviceformer än kärnfamiljens så att l.ex. Kollektiv- och för alla åldrar bör prövas men framföralltbehövs försök med varierande grad av kollektiv service i vanligabostadsområden. Det anges att delta är speciellt värdefullt alt beakta i desanerings- och kompletteringsprojekt som många kommuner står inför. anser det vara fullt möjligt att utvecklabestämmelserna i så att de passar även för kollektivochservicehus. Verket har även föreslagit regeringen detta 1976 ochavvaktar därför regeringens ställningstagande. Verket avser att i samband medden s. k. siadsförnyelseutredningen föreslå revideringar av bestämmelserna förombyggnad av bostäder i . Inom ramen för detta arbete kan verketäven studera bestämmelser för bostäder med varierande grad av kollektivservice. Bosladssiyrelsen hänvisar till sin publikation"Kommunala bostadsförsörjningsprogram", där man sagt att viktigautgångspunkter för kommunens bostadspolitiska åtgärder bör vara att åstadkommaett tillräckligt och varierat utbud av bostäder i olika delar av kommunen, atlskapa en god bostadsmiljö för invånarna och att ge möjligheter till en allsidighushållssammansättning i olika bostadsområden. Statens inslitut för byggnadsforskning framhåller. Frågan om den gemensamma förvaltningen bör klararerelateras till jämställdhetsperspektivet. Riskerar inte kvinnor att påläggasmer arbete i bostaden i stället för alt befrias från en del av detta ombrukarna tar över förvaltningen? Utgångspunkten ur jämställdhetsaspekt förorganiseringen och fördelningen av arbetet i bostaden/bostadsområdet bör varaatt underlätta det vardagliga hushållsarbetet samt att fördela detta jämnare på Skr.1979/80:168 73 män och kvinnor, inte att pålägga hushållen nya uppgifterutan att de gamla underlättas. 5/1 anser att kommitténs förslag om samhällsplanering somsyftar till gemenskap i boende och alternativa boendeformer givetvis skullevara av största betydelse för invandrarbefolkningen. För invandrarkvinnornaskulle det kanske framförallt vara viktigt med gemensamhetslokaler. Framtidens bostadsområden måste medvetet planeras för trygghel,gemenskap och jämställdhet anser . Moderata samlingspartiets kvinnoförbund pekar på vikten avatt bostäder och bostadsområden planeras och byggs med största möjliga hänsyntill människornas vilja och att varje enskild individ kan ha önskan om ochbehov av olika boendeformer under skilda perioder av sitt liv. Fredrika-Bremer-Förbimdet framför att statligt stöd ochstatliga lån måste ges så att olika storlekar och typer av kollektivhus kanprövas. vill också pröva nya former för samboende t.ex.kollektivhus. anför liknande synpunkter. HSB anser att en ökad användning av bostadsrätten somförvaltningsform ger bättre möjlighet att utveckla gemenskap i boendet, vilketär av särskild betydelse för ensamboende och äldre, dvs. de grupper av boendesom domineras starkt av kvinnor. 5.5 Arbetsplatser och kommunikationer redovisar följande synpunkter. En snabb, bekväm kollektivtrafik med täta turer skulleförmodligen vara en mycket viktig jämställdhetsfrämjande insats. Genom att sålångt möjligt överföra trafik från bilsystemet till kollektivtrafiksystemetökar kollektivtrafikens ekonomiska förutsättningar sommiljöstörningarna från biltrafiksystemet dämpas. Förutsättningar måste skapasför att nå en i linje härmed bättre fördelning av ekonomiska medel mellanbiltrafik- och kollektivtrafiksystemet. Målet bör vara att genom en välavvägd lokalisering avsamhällets olika funktioner och ett rationellt utnyttjande av transportmedeltillse att alla människor ges god tillgänglighet till de funktioner de behövernå. Kommunikationssystemet måste därför granskas med avseende på demöjligheter det ger barn, handikappade, billösa, skiftarbetande utan lail m.fl. att förflytta sig. Det är av vikt att försöka få en helhetssyn på resandet,som utgår från människors behov av att kombinera exempelvis arbetsresor med atthandla, hämta barn, besöka vänner etc. Detta framhålls mot bakgrund avtendensen att låta arbetsresorna i hög grad vara ensidigt styrande förkommunikationssystemets uppbyggnad. menar att en inskränkning av biltrafikensåtkomlighet och framkomlighet är en fråga som inte kan avgöras enbart genomfysisk planering utan bör avgöras även i annan ordning av kommunala politiskainstanser. 6 Regeringens skrivelse 1979/80. Skr.1979/80:168 74 Enligt planverkels uppfattning bör nytillkommandebostadsbebyggelse inom åtminstone landets urbaniserade regioner fördelas på ettmindre antal områden i varje kommun för atl därmed sträva efter atl ge allamänniskor en så likvärdig tillgång som möjligt lill en differentieradarbetsmarknad och kommersiell och offentlig service. Det finns i allmänhetbetydligt bäitre förutsättningar för att åstadkomma rimlig serviceförsörjningoch framtida sysselsättningsmöjligheter om bosättningen sker kring etl mindreantal centra än om bebyggelsen sprids på ett antal "pendlarsamhällen".Del finns således enligt planverkets mening starka skäl alt i allmänhet sökahålla tillbaka bebyggelseexpansionen i sådana orler där inle näringslivelsexpansion, fortbeståndet av etablerade serviceanordningar eller särskildamarkanvändnings- eller miljöskäl talar för en utbyggnad. Statens inslitui för byggnadsforskning anser bl. Kommunikations- och trafikfrågorna hör till de viktigastejämställdhetsfrågorna. I betänkandet påtalas starkt att utbyggdkollektivtrafik är en ålgärd som kan medverka till att ge kvinnor störreförutsättningar alt förvärvsarbela. Man bör även tydligare visa på kvinnornasintresse av bra trafiklösningar i närmiljön. Kvinnor har speciella erfarenhelerav trafikproblem i närmiljön som bättre bör tas tillvara i planeringen avbostadsområden. Moderata samlingspartiets kvinnoförbtwd delar utredningensuppfattning, att kollektivtrafiken måste förbättras avsevärt, både kvantitativtoch kvalitativt. Att däremot ha som målsättning att inskränka biltrafiken itätorterna kan knappast vara realistiskt; den effekten uppnås automatiskt, dåkollektivtrafiken fungerar tillfredsställande, men att försvåra framkomlighetenför av skilda skäl bilburna människor kan knappast varken gagnajämställdhetssträvandena eller visa omtanke om de boende. o All framtida trafikplanering måsle ta hänsyn tillkvinnors och barns behov, vilket bl.a. innebär - Kollektivtrafikmed bra förbindelser mellan arbetsplatser och boende-områden måste finnas. - Trafikfriavägar, så att barn kan gå själva till skolor och fritidshem. Kravet på närservice delas av flera remissinstanser. ansluter sig till jämställdhetskommitténsförslag att varuförsörjningsplaner bör upprällas i alla kommuner för alt säkrainvånarna tillgång till en rimlig kommersiell service och framför vidare att imöjligaste mån bör någon form av miniminivåer (basbehov) försocial, kommersielloch kulturell service preciseras för orter med olika befolkningsstruktur. delar grundtanken i förslaget om närservice menframhåller att ett förverkligande med stor säkerhet kommer att leda till ökadekostnader för såväl den kommunala som den kommersiella servicen. KF:s uppfattning är atl konsumenternas toialaservicesituation beaktas vid planeringen. I KF;s yttrande överdistributionsutredningens betänkande Skr.1979/80:168 75 "Samhället och distributionen" harockså KF krävtålerkommande kommunala varuförsörjningsplaner. Det är vidare viktigt altvaruförsörjningen ses i samband med övriga servicefrågor i kommunerna 1. ex.trafikförsörjningen anser KF. Moderata samlingspartiets kvinnoförbund poängterar altökade resurser till kvinnoidrott är mycket viktiga. anser att jämställdhetskommitténs förslagatt planeraden fysiska miljön och prioritera verksamheter som kan bedrivas närabostaden bör utvecklas mer. Rekreationsmiljöns tillgänglighet och användbarhet får iförsta hand inle bli en fråga om ekonomiska resurser och lillgång till egnatransportmedel. Planering för rekreation bör därför innehålla en konkret analysav möjligheterna för människor utan bil/båt att utnyttja rekreationsområdenasamt när så behövs - förslag för att förbättra dessa. Styrelsen anser - ilikhet med jämställdhetskommitten - att satsningar på frilufts- ochrekreationsaktiviteter i huvudsak bör göras i anslutning till människorsnärmiljö. pekar på den ensidighet som finns närdet gäller fritidsaktiviteter för barn och ungdom. Ideella föreningar såväl somkommuner måste på olika sätt stimuleras till att skapa aktiviteter där bådakönen kan delta och där helst också olika generationer kan vara med. Enligt uppfattning är det mycket som tyder på attdel sociala klimatet i bostadsområdena kan förbättras genom alt ökademöjligheter för verksamheter och aktiviteter tillförs. Sådana ansträngningarfrån samhällets sida får emellertid inte leda till att samhället därmed accepteraratt en del av befolkningen p.g.a. svag ekonomi skall vara mera låst till sinabostadsområden än vad andra befolkningsgrupper är. Närheten till idrottsanläggningar, motionsspår ochaktivitetsområden är viktig för många kvinnor om de över huvud taget ska ha tidatl utöva idrott. Ofta saknar kvinnor bil varför det tar längre lid att ta sigtill anläggningarna. Många kvinnor har också dubbelarbete varför fritiden blirreducerad. Det är därför angeläget att resorna till och från anläggningarnablir så korta och tidsbesparande som möjligt. Frågan om barnomsorgen är även idetta sammanhang viktig att lösa.