prop · G303143 · 1979-12-31 00:00:00 — Ingenting hindrar all revisorsuppdrag gäller t. v. Ibolagsordningen kan bestämmas all en eller flera revisorer, dock inte alla,skall tillsältas av annan än bolagsstämma, l.ex. slaien, kommun, de anslälldaeller ägarna lill akiier av visst slag eller aktieägarminoritet av vissstorlek. Utöver de allmänna behörighetskrav pä svenskl medborgarskap etc, somlagen uppställer för befallningshavare i bolagsorgan gäller såsom etl allmäntkvalifikationskrav alt revisor skall ha den insikt i och erfarenhet avredovisning och ekonomiska förhållanden, som med hänsyn lill arlen och omfångetav bolagets verksamhel fordras för uppdragets fullgörande. Medan brister ifråga om medborgarskap elc. kan föranleda all förordna behörigrevisor är del allmänna kvalifikationskravet sanktionerat endast på del sättetatt om bolagsslämman till revisor ulser någon som inle uppfyller nämnda krav såkan bolagsslämmans beslut klandras. Till revisor kan ulses auktoriserat ellergodkänl revisionsbolag. Bestämmelserom hur sådana bolag skall organiseras ochdrivas finns i förordningen (1973: 221) om auktorisation och godkännande avrevisorer och i kommerskollegiets revisorskungörelse (KFS 1973: 6. omlryckt1977: 23). Större bolag är skyldiga alt anlita kvalificerad revisor.Sådana företag indelas i två grupper, varav den ena omfallar bolag som skall haauktoriserad revisor och den andra gruppen omfattar bolag i vilken revisionenkan utföras av antingen aukloriserad revisor eller godkänd revisor. Vid lillämpningenav revisionsbestämmelserna likställs auktoriserat revisionsbolag medaukloriserad revisor och godkänl revisionsbolag med godkänd revisor. Uppgår bolagels bundna egna kapital till minst I milj.kr., skall minst en av bolagsslämman utsedd revisor vara aukloriserad ellergodkänd revisor. Minst en av bolagsslämman utsedd revisor skall varaaukloriserad revisor om 1. tillgångarnasnetlovärde enligt fastställda balansräkningar för de två senaste räkenskapsårenöverstiger etl belopp som moisvarar I 000 gånger det enligt lagen om allmänförsäkring beslämda basbeloppet för av resp. räkenskapsår (fn. 2. anlalelanslällda hos bolagel under de två senasle riikenskapsåren i medelialöverstigit 200. eller Bökmark: Nya akliebolagslagen s. 48 11. Prop.1979/80: 143 296 3. bolagets aktier eller skuldebrev är noterade påfondbörs eller på lista utgiven av sammanslutning av svenskafondkommissionärer. Den balansomslutning som är relevant avser de redovisadetillgångsvärdena med avdrag för eventuellt redovisade passivposler förvärdeminskning, varulagerreserv, ackumulerade överavskrivningar elc. Del är av största vikt att revisor intar en självständigställning i förhållande till bolaget. Med anledning härav uppställer lagenlångtgående jävsbestämmelser (10 kap. 4 6). Om aktiebolag försummar atl utse föreskrivna revisorereller utser revisorer som inte är behöriga, kan ingripa. Stårexempelvis revisor i läneskuld till del reviderade bolaget, skall länsstyrelsenentlediga honom och förordna behörig revisor. Ingripande av är inte det enda medel somslår till buds för rätlelse då revisor saknas eller revisor är obehörig. Ettval på bolagsstämma av obehörig revisor kan klandras. För fall då revisoravgår eller entledigas eller blir obehörig föreskriver lagen vidare attstyrelsen ofördröjligen skall föranstalta om nylt revisorsval. Det starkastemedlet torde emellertid vara att revisorer måsle finnas och medverka för attbeslut om fastställelse av årsredovisning samt om vinstutdelning och dechargeskall vara lagliga. Om revisor finns, men är jävig, kan besluten bliklanderbara. Revisor skall i den omfattning god revisionssed bjudergranska bolagels årsredovisning jämte räkenskaperna samt styrelsens ochverkställande direktörens förvaltning. Även om revisorerna normall tillsätts avbolagsslämman så utövar de sin granskning inte bara i aktieägarnas inlresse.Revisor är skyldig alt se till att bolaget iakttar de bestämmelser i akliebolagslageneller bolagsordningen som avser att skydda bolagets borgenärer, anställda ochden aktieköpande allmänheten. Detsamma gäller i fråga om de bestämmelser ilagen som avser att ge skydd för de enskilda aktieägarna. Även del allmännasintressen måste beaktas under revisionen. Revisorerna skall för varje räkenskapsår avgerevisionsberättelse till bolagsstämman. I denna berättelse skall anges bl.a. omstyrelseledamot handlat i strid mot ABL eller bolagsordningen. För revisorgäller vidare vissa regler om tystnadsplikt och upplysningsskyldighet.Slutligen bör nämnas atl revisor som vid fullgörande av sitt uppdrag skadatbolaget kan åläggas skadeslåndsskyldighel. Av det anförda framgår att lagstiftaren reserverat de kvalificeraderevisorerna för i första hand de större bolagen. I de mindre bolagen gällerendast det allmänna kvalifikationskravet i 10 kap. 2 6, För vissa särskildafall kräver lagen emellertid även i små bolag medverkan av kvalificerad revisormed särskilda intyg. För att säkra alt aktiekapitalet verkligen tillförsbolagel vid apportemission krävs sålunda i registreringsärendet intyg häromfrän auktoriserad eller godkänd revisor. Av intyget skall vidare framgå attegendomen inte övervärderats och att den är eller kan antas bli till nytta förbolagets verksamhet (2 kap. 9 8, 4 kap. 6 8, 5 kap. 14 6). Också utanför ABL uppställs ofta krav på intyg frånkvalificerad revisor t. ex. i samband med ansökan om statsbidrag tilllagersiöd, exportstöd för teko- och glasindustrin, bidrag tillmiljövårdsinvesteringar, resebyrågaran-lier och trafiktillstånd för åkerier.' ' Viss kritik har under senare lid framförts mot de ökandekraven på sådana intyg. Se Balans 5/1977 s. 9 och 7/1977 s. 13. Prop.1979/80:143 297 9.2 BRÅ PM (1978:2) Revisors verksamhet Revisors verksamhet har granskats av enarbetsgrupp inom BRÅ. I en promemoria som f n. remissbehandlas, föreslås såvitthär är av inlresse, att del i aktiebolagsregistrel skall intas uppgifler omrevisor molsvarande vad som gäller beträffande bolags ställföreträdare (jfrdenna promemoria avsnitt 11) samtatl kvalificerad revisor skall krävas i alla aktiebolag. Som skälför sistnämnda krav anförs bl.a. att det generellt sett inte är företag medkvalificerade revisorer som är mest utsatta när del gäller ekonomiskbrottslighet. Det är i stället ofta fräga om akliebolag med lågt aktiekapital,som bildals för att ge den ende aklieägaren befrielse från personligt ansvaroch för att ge denne "en skyll utåt". I sammanhanget hänvisas lillföretagsskatleberedningens betänkande (SOU 1975:54) Fåmansbolag (s. 160) ochKedner: Förelagskonkurser (SIND 1975:2) som belyser behovet av kvalificeradrevisor också i små bolag. Tillgången på kvalificerade revisorer är f.n. begränsadmen enligt den arbetsgruppens bedömning bör det på anförda skäl finnasfömtsättningar för att tillgången på kvalificerade revisorer skall vara ibalans med successivt utökade krav pä kvalificerad revisor. Under en övergångstid, till dess det införts krav på attkvalificerad revisor skall finnas i alla aktiebolag, bör det därför varamöjligt att efler hand utvidga kretsen av företag vilka är skyldiga att hakvalificerad revisor. Säsom en första åtgärd bör införas beslämmelse med kravpå kvalificerad revisor i alla nystartade aktiebolag. Övergångsvis bör ocksägenom ändring i 10 kap. 3 6 aktiebolagslagen fler aktiebolag än omfattasav plikt att ha kvalificerad revisor. Huruvida endast skyldigheten enligt 10kap. 3 6 första stycket att ha auktoriserad eller godkänd revisor eller omockså skyldigheten enligt 10 kap. 3 8 andra stycket att ha auktoriserad revisorbör utvidgas kan givetvis diskuteras. Ett annat alternativ för en successivövergång till kvalificerad revision i alla aktiebolag kan vara att införaregler motsvarande vad som gäller för övergången till bokföringsmässigredovisning av inkomster av jordbruksfastighet. Övergången kan enligt ettsådant alternativ ske över genom att gränsen för kvalificeradrevision - kopplad lill företagels totala balansomslutning - sänks efter hand. I sammanhanget hänvisas också till frågan om enrevisionsplikt beträffande handelsbolag, kommandilbolag och enskildanäringsidkare (jfr betänkandet (SOU 1978: 67) Nya bolagsregler]. Arbetsgruppen delar självfallet uppfattningen allkvalificerad revisor bör krävas i alla aktiebolag. Under enövergångstid bör emellertid en prioritering kunna göras så att det beräknadetillskottet av kvalificerade revisorer sätts in där revisorerna gör mesl nytta. Risken för missbmk av aktiebolagsformen är som tidigareantytts störst i fåmansbolag med lågl aktiekapital. Det ligger därför nära tillhands att föreslå kvalificerad revision i första hand i sådana bolag.Emellertid finns bolagels karaktär av fåmansbolag inte registrerad iaktiebolagsregistret och anlalet 5 000-kronorsbolag utgör långt mer än hälftenav samtliga bolag. Denna lösning är därför inte framkomlig. Prop.1979/80: 143 298 arbelsgruppen kvalificerad revision i aktiebolag sombevisligen är i riskzonen på det sättet atl en del av del regisireradeakliekapiialel har gåll förlorat. Därigenom säkras också efterlevnaden av den idel föregående föreslagna likvidationspliklen närdet under tre räkenskapsår iföljd förelegal en pålaglig brist i aktiekapitalet. 1 enlighel härmed föreslås att till 10 kap. 3 8 fogas ellnyll stycke av innebörd atl i bolag, där enligi senasl fastsiälldabalansräkning full läckning inle finns för bolagels regisirerade aktiekapital,minsl en av bolagsslämman ulsedd revisor skall vara aukloriserad eller godkändrevisor. Den föreslagna lagändringen bör träda i kraft samiidigi med deföreslagna likvidationsbestämmelserna. Om bolagsstämman i bolag som enligt det nämnda måsle hakvalificerad revisor inte utser sådan, bör del ankomma på atlefter anmälan förordna behörig revisor. 10 kap. 6 8 föreslås ändrad för allläcka också denna situation. Del åligger enligt del lagrummet slyrelsen, allgöra anmälan till . Emellerlid kan anmälan göras av envar och delförefaller lämpligl alt regislreringsmyndigheten i den mån den uppmärksammarförhållandet gör sådan anmälan till . Särskild lagbestämmelsehärom behövs inle. Det kan anmärkas all förordnande av inte ärdel enda medel som slår lill buds för rätlelse då revisor är obehörig. Val påbolagsstämma av obehörig revisor kan klandras. Vidare krävs alt behörigrevisor medverkar för atl beslul om fastställelse av årsredovisning saml omvinstutdelning och ansvarsfrihet skall vara lagliga. 9.3.2 Revisors skyldighet vid kapilalbrisl En näraliggande fråga är hur revisor skall agera när delenligt hans mening föreligger likvidationsplikl för bolagel lill följd avbrislfällig läckning av aktiekapitalet men slyrelsen och bolagsslämman gör enannan bedömning. F. n. föreskrivs (13 kap. 2 6 första slycket iredje meningen)att ansökan atl bolagel försätts i likvidation då kan göras av revisor. Fråganom denna formulering innebär att revisorn inte bara har räll utan också pliktatl göra ansökan om tvångslikvidalion även om bolagets ledning och aktieägareinte önskar detla och är beredda all la elt personligt belalningsansvar förbolagels uppkommande förbindelser vid fortsatt drift har uppmärksammats påflera håll. a. har kommerskollegiei, revisionsenhelen, för den angivnasituationen uttalat (REV 250/77); All styrelseledamot,verkställande direkiör och aklieägare enligt paragrafens första stycke tredjemeningen givits rätl all anhängiggöra ärende av det slag, varom här är fråga,får ses mot bakgrund av - förutom intresset att skydda bolagets bundna kapiial- beslämmelsema i paragrafens fjärde stycke om personligt betalningsansvar. Förrevisor aktualiseras ej sådant ansvar. Revisorns rätl att anhängiggöra ärendehar i propositionen till ny aktiebolagslag av föredraganden i stället uttryckligenmoliverals med atl; "... del är angelägel all skyddet för det bundnakapitalet blir effektivt. Ertärenhelen visar att slyrelsen inle sällan underlåtitatl ansöka om ivångslikvidalion och det är därför befogal atl initiativrättges ät revisorn som är väl insatt i bolagels ekonomiska situation." Vad ilaglexlen sägs kan svårligen lolkas som en absolut förpliklelse för revisornatt anhängiggöra ärendet. Samlidigt måsle ovannämnda propositionsullalandesägas klarl ge ultryck för atl lagstiftarens lanke varit all revisorn, omförhållandena enligi hans bedömning är sådana all rörelsen ej bör drivas vidare,verkligen bör utnyttja den rätl till inilialiv Prop.1979/80: 143 299 som lagen ger honom. Har revisorn kännedom om att delåligger slyrelsen alt inlämna likvidalionsansökan, men alt denna eller övrigainitialiv-beräitigade ej fullgör sin skyldighet respektive utnyttjar sinmöjlighel. är del därför svårl atl se annal än alt revisorn i sådana fall somovan sägs bör utnyttja sin initiativrätt. Frågan, om Underlätelse från revisorns sida atl göraanmälan lill rätten kan medföra disciplinär åtgärd, kan ej besvaras generelllutan får bedömas frän fall lill fall. Arbelsgruppen menar atl tiden nu är mogen atl lägga enabsolut förpliktelse pä revisorn i den angivna siluationen. 1 enlighet härmedföreslås all i 13 kap. 2 8 första stycket tredje och fjärde meningarna färföljande lydelse; "Godkännes ej på ordinarie bolagsstämma undernästföljande räkenskapsår balansräkning som utvisar atl full läckning finnsför del registrerade aktiekapitalet, skall slyrelsen eller revisor, om ejbolagsslämman beslular att bolagel skall träda i likvidalion, hos rätten ansökaatl bolagel försälies i likvidalion. Sådan ansökan kan även göras avstyrelseledamot, verkslällande direkiör eller aklieägare." Genom ordel"godkännes" markeras all det inle är fråga om en balansräkning perbalansdagen ulan en räkning som avser det aktuella läget på slämmodagen. Den föreslagna ändringen i 13 kap. 2 8 skall inle tolkassä snävt att revisor som i samband med en konflikt med styrelsen/aktieägarna avnyss angivei slag av bolagsslämman entledigats med omedelbar verkan därmedgenast har föriorai sin behörighet alt ansöka om bolagels försättande ilikvidation. En sådan behörighet bör även utan uttryckligt stöd i lag ansesföreligga från det revisorn lämnal sill uppdrag. Arbetsgruppenvill påpeka all förslaget inte löser frågan hur revisorn bör agera, om han haruppfattningen all bolagets aktiekapital har gått föriorai till mer än tvåtredjedelar men slyrelsen vägrar upprätta likvidalionsbalansräkning och kallatill bolagsstämma. Enligi 9 kap. 6 8 har revisorn räll lill extra bolagsstämmaoch om slyrelsen vägrar kan på hans begäran utfärda kallelse (9kap. 8 8). Om emellertid bolagsstämman - som man kan befara exempelvis närstyrelse och akiieägarkrels är identisk -finner all akliekapiialel finns ibehåll till en tredjedel eller mer, ger förslagel inte någon behörighel åtrevisorn atl ansöka om likvidalion av bolagel. Enligi vad arbelsgruppen harerfarii är denna och hithörande frägor f.n. föremål för överväganden inomrevisorsorganisalionerna. I avbidan på resultatet härav avslår arbelsgruppenfrån att nu lägga fram förslag till lösning. Praxis i dessa frågor böremellertid följas med uppmärksamhet. 1 anslutning berörda fråga kan nämnas all detsedan lång tid från olika håll har framförls kriiik mot all revisor tillsättsav bolagsstämman och inte av ett från bolagel frislående organ. Särskilt ifåmansbolag där akiieägarkrels och slyrelse ofta är identisk innebär det allrevisorn ulses av dem han skall konlrollera. Förslag om försöksverksamhel ivissa slörre bolag med revisorer utsedda av länsstyrelse har framlagts' meninle lell lill älgärder. Under en följd av år har vidare i väcktsmotioner om offenlliga revisorer i syfte att stärka revisorernas oberoendeställning. Från de synpunkter arbelsgruppen har all beakla skulle delvara värdefulll med revisorer som står mera fria från bolagsslämman än vjd somnu är fallel i t. ex. fåmansbolagen. Etl överförande på 1. ex. länsslyrelsernaav uppgiften all ulse revisor i aktiebolag förutsälter emellerlid bl. a. engrundläggande diskussion om revisionens syfte och revisorns roll i förelagen,en ' Samarbeisiilredningens betänkande (SOU 1971: 41) Förelagoch Samhälle. Prop.1979/80: 143 300 diskussion som inle kunnat föras inom ramen för dennaarbelsgrupp. Arbetsgruppen avstår därför från alt lägga några förslag i ämnetoch hänvisar lill de ålgärder som förordas i BRA-promemorian 1978; 2 och somenligt arbetsgruppens mening är allmänt ägnade atl stärka revisorns oberoende.Dessutom föreslås i förevarande promemoria bl.a. skyldighet för revisor atlansöka om bolagels försättande i likvidation. Därigenom markeras ocksårevisorns oberoende från bolagsstämman. 10 Byte av firma och säte I bolagsordningen för aktiebolag skall anges bl. a.bolagets firma och den ort i där bolagets styrelse skall ha sitt säte(2 kap. 4 6 1 och 2 ABL). Beslutet om ändring av bolagsordningen fattas avbolagsstämman. Beslut om ändring i bolagsordningen skall genast anmälas förregisirering och får ej verkställas förrän registrering skett (9 kap. 14 8ABL). I samband med registreringen publiceras ändringen i Posl- och InrikesTidningar (18 kap. 2 8 ABL). Firma är den benämning under vilken näringsidkare driversin verksamhel /I 8 firmalagen (1974: 156)/. Aktiebolags firma skall innehållaordet aktiebolag. Firman skall tydligt skilja sig från annan förut iaktiebolagsregistrel eller filialregistrel införd ännu bestående firma. Förregistrering av aktiebolags firma gäller i övrigt vad som föreskrives ifirmalagen. Bestämmelserna i nämnda lag och förbud mot användning av firma ochom hävande av firmaregistrering gäller ocksä aktiebolags firma (16 kap. 1 och 266). Hänvisningen till firmalagen innebär bl.a. förbud motöveriåtelse av firma annat än i samband med överlåtelse av dennäringsverksamhet i vilken firman används (13 8 firmalagen). Förbudet kringgåsemellertid ofta genom att aktiebolaget genom ändring av bolagsordningen antarny firma varefter den gamla firman efter avregistreringen antas av elt annatbolag. Någon karenslid för avregistrerade firmor finns inte. För atl kunna identifiera bolagen trots firmabyten harvarje bolag ett organisationsnummer som följer det till dess bolaget upplöses/lagen (1974: 174) om identitetstecken för juridiska personer/. Beiräffandemöjligheterna att genom akliebolagsregislret följa firmabyten hänvisas lillavsnitt 3. Var slyrelsen har sitt säte har praktisk betydelse i enrad hänseenden. Först och främst gäller som bolagets hemvist den ort därstyrelsen har sitt säte. Bolaget har således atl svara i tvistemål i rätten påden orten. Samma bestämmelse gäller för konkursansökan. På skatteområdet gällerdessulom att den ort där bolagets styrelse har sitl säte är bestämmande förbeskaltningen av bolaget, I vissa skattesammanhang är emellertid även den ortdär verksamheten bedrivs av inlresse. Beträffande vissa skatter finnsbestämmelser om att den skatiskyldige skall låta registrera sig hos beskattningsmyndigheten.Sä är fallet i fråga om mervärdeskatt. Bolaget är därmed skyldigt alt inomviss tid underrätta om att bolagel ändrat sälesort. Prop.1979/80:143 301 Enligt uppgifter från många håll är det inte ovanligt attell bolag på obesiånd inför en förestående konkurs eller likvidation byterfirma. Anledningen härtill kan vara att firmanamnet represenlerar etl visstekonomiskt värde som bolagel vill bevara för framtida näringsverksamhet. Oftaingår emellertid namnbytet som ett led i en rad ålgärder som syflar till atlvilseleda borgenärer och andra intressenter i bolagel. 1 samma syfte företasibland ändringar i bolagsordningens bestämmelser om den ort där slyrelsen skallha sitt säte. Bolaget vill kanske förlägga ett ofrånkomligt konkurs- ellerlikvidalionsförfarande lill en ort där man saknar närmare erfarenhet av bolageloch där kontrollmyndigheternas arbetsläge är så pressat att eventuellaoegenlligheler kan beräknas passera obemärkt. Det är emellertid inte endasl när konkurs o I äromedelbart förestående som de angivna manipulationerna företas. Byte av sätekan också ske för att fortlöpande undgå skatter av olika slag. Åtgärdenkombineras då med underlätenhet att lill skattemyndigheterna i den nya ortenanmäla bytet. Skattemyndigheterna har visserligen rutiner för bylen av nuangivet slag men viss risk föreligger all bolaget glider ur kontrollsystemet.Under alla omständigheter blir det svårl atl upprätthålla kontinuiteten iskattekontrollen. De problemsom firmabytena aktualiserar kan endast delvis avhjälpas genom införande ifirmalagen av en bestämmelse om karenslid så all avregistrerad firma inte fårinregistreras på nyll innan förflutit. a. kan man inte på dettasätt förhindra att aktiebolag byter firma utan avsikl all låta det gamla namnetåteruppstå. Ekonomisk brottslighet innefattande manipulalioner med firmabylenlorde vara ojämföriigl vanligast i aktiebolag. Det närbesläktade problemet medotillböriiga ändringar av styrelsens säte måste lösas inom ABL:s ram.Arbetsgruppen menar därför all det är påkallal med föreskrifter i ABL sombegränsar rätten att byta firma eller säte. Utgångspunktenbör i fortsättningen vara att akliebolag får byta firma eller säte, om det ärpåkallat av särskilda skäl. Det kan vara marknadsmässiga skäl - bolaget har t.ex. övergått till ny verksamhet som anses böra komma till uttryck i firman.Eller skälen kan vara av organisatorisk arl. Bolaget har exempelvis förvärvatsav etl annal bolag och koncernförhållandet skall avspeglas i firman. Ävenandra särskilda skäl bör godtas. Den gamla firman innehåller t. ex. släktnamnsom inle längre återfinns i bolagsledningen eller bland aktieägarna. Som framgått av det föregående är särskild försiktighetpåkallad när firmabyten etc. kan antas ske i syfte atl undgå ansvar förgäldenärsbrotl. Arbetsgmppen menar därför att det över huvud laget inle börvara tillåtet att byta firma eller säte om ej full täckning finns för bolagelsregistrerade aktiekapital. Beräkningen härav bör få ske med lillämpning avbestämmelserna om likvidationsbalansräkning. Arbetsgmppen är medveten om att inarbetade firmanamnrepresenlerar förmögenhetsvärden som med den föreslagna ordningen inle blirmöjliga att utnyttja i i och för sig lojala företag som emellertid lidit förluslerså atl en del av aktiekapitalet gåll föriorat. Detta är emellertid intenågonting principiellt nytl. Bolag i likvidalion eller konkurs får sålunda inteändra sin bolagsordning. Vad som föresläs kan sägas innebära att tidpunktenför förbudet att byta firma etc. tidigareläggs i förhållande till vad som i daggäller. 1979/80: 143 302 Även om emellertid full täckning finns för akliekapiialelkan del finnas skäl all iaklla särskild försikiighei. Del gällerenligtarbelsgruppens mening om bolagel har eller har hafl problem medlikvidilelen. Bolag mol vilkel allvarlig belalningsanmärkning har förekommilunder del närmasl föregående årel bör därför inle tillåtas byta firma ellersäte. I ABL finns föreskrifter om intyg av kvalificerad revisorför all slyrka bl. a. värdel av apportegendomen (2 kap. 9 8.4 kap. 12 8).Arbelsgruppen föreslår en liknande ordning i de nu aktuellaregislreringsärendena. En sådan lösning ligger också väl i linje med förslageli avsnill 9 all akliebolag som saknar full läckning för silt aktiekapital skallha minsl en av bolagsslämman ulsedd kvalificerad revisor. I enlighel med del anförda föreslår arbelsgruppen altbeslul om ändring av bolagsordningen såvitt angår bolagets firma eller den orti där bolagets slyrelse skall ha sill säte får registreras om 1.ändringen är påkallad av marknadsmässiga, organisaloriska eller andra särskildaskäl och 2. yttrande företes från aukloriserad eller godkänd revisor om allfull täckning, när inlygel avges, finns för bolagets registrerade aktiekapitaloch att såviu känt någon allvarlig betalningsanmärkning mot bolagel inle harförekommil under det närmasl föregående årel. 13 kap. 2 8 tredje slyckel harmolsvarande tillämpning. Alltför stora krav kan inte slällas på revisorns undersökningspliktvid utfärdandel av det föreslagna intyget. Någon partiell revision av bolagetär inte nödvändig utan revisorn har atl göra sig en allmän föreställning ombolagels siällning ur solidilels- och likvidiletssynpunkt.