prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — ^RRVs förslag tilluppställning av statsbudgetens inkomster för /81 innebär alt^inkomslerna på denna ^litel benämns ^skalt på spritdrycker och redovisas underhuvudgruppen ^skatl på varor och tjänster. Inkomsterna beräknas uppgå ^lill . ^budgetårel 1980/81. För vin utgår ^skaltdels med en grundavgift för liter dels med en procentavgift (SFS 1977: 306 medsenaste ändring 1979: 858). Grundavgiften utgår med . för vin med en^alkoholhalt överstigande 15 volymprocent (starkvin) ^saml med . förannat vin ^(lällvin). Procentavgiftenmotsvarar av ^dctaljhandelspriset ^exkl, mervärdeskatt. De beräknade och redovisade ^inkomslerna på ^litelnunder de senaste budgetåren framgår av följande ^sammanslällning (milj.kr. Budgetår 1975/76 1976/77 1977/78 1978/79 1979/80 Statsbudget 500,0 600.0 680,0 720,0 870,0 Redovisat 532,2 581.8 709.8 786,8 1 skrivelse ^lill RRVden 26 ^oklober 1979 har ^riksskaileverket anfört följande: Under ^budgelåret1978/79 inflöt skall på vin med 786,8 milj. kr. mot 709,8 milj. kr. ^budgelåret1977/78. Enligt lagen 1979: 858har grundavgiften höjts , för starkvin och från 2,80 till3 kr, för ^lällvin med verkan ^fr.o.m.den 27 Oktober 1979. En höjning avgrundavgiften för ^slarkvin med , per liter ökar skatteinkomsten med^l,75x 1,5625 = . Skattens konstruktion med en grundavgiftoch en procentavgift på gör alt skatteinkomsten ökar med (1: (1-0,36)=) 1,5625 gånger höjningen avgrundavgiften. Genomsnittlig skatt per liter utgjorde . Skallehöjningenmedför en ökning vid oförändrad ^konsumlion. En höjning avgrundavgiften för lättvin med 0,20 krper liter ökar skatteinkomsten med ^0,20x 1,5625 ^=^ . per liter.^Genomsniltlig skatt per liter ut^gjorde 1978 . Skattehöjningen innebären ökning med 3.5 ^%. vid oförändrad konsumtion. ^Skatl efter de nya skattesatserna inflyter fr. o. ^m.februari 1980. Försäljningen av vin utgörs ^iill av ^lällvin. För liden juli ^1979-januai'i1980 beräknas 487 milj. kr. Inkomsten för hartidigare beräknats ^lill 383 milj. kr. För innevarande^budgelår kan ^inkomsien beräknas ^lill (487+383 (1.148x0,15+ 1,035x0,85)=)890 milj. kr. För /81kan inkomsten beräknas ^lill (487 (1.148x0,15+1,035x0,85)+1,09x403= ) 952 milj. kr. och för /82^lill (1,09x952^=) 1038 milj. kr.Härvid har antagits att skatteinkomsten ökar med ca 9 7c tillföljd ^tiv volym-, pris- ochpreferensförändrin^g. RSV beräknar ^inkomsien avskall på vin under ^budgeiårei 1979/80 ^lill 890 milj. kr. under budgetåret1980/81 till 950 milj. kr. ^KRV ansluter sig till^rikssskatteverkets beräkning. Inkomsterna på titeln^skatl på vin beräknas till . för ^budgeiårei 1979/80 och950000000 kr. för ^budgetårel 1980/81. ^RRVs förslag tilluppställning av statsbudgetens inkomster för ^budget^årel 1980/81 innebär attinkomsterna på denna titel redovisas under huvudgruppen ^skatl på varor ochtjänster. Inkomsterna beräknas uppgå ^lill 9.^50000000 kr. Skattpå malt- och läskedrycker Det utgår skatt på malt- och läskedrycker (SFS 1977:306med senaste ändring 1979: 858). ^Skatl utgår enligt följande ^sammanslällning. De beräknade och redovisade inkomsterna på titeln under de snäste budgetåren framgår av ^föjlande sammanställning (milj.kr. Budgetår 1975/76 1976/77 1977/78 1978/79 1979/80 Statsbudget 770.0 892,0 767,0 802,0 786,0 ^Redovisal 865,2 938,6 759.8 804,1 Malldrycker 706.8 780.4 595,0 620,0 Läskedrycker 1.58,5 158,3 164,8 184.1 1 skrivelse till RRV den 26 ^oklober 1979 har^riksskatieverkel i fråga om beräkningen av skatt på malt- och läskedryckeranfört följande: Under /79 inflöt skatt på malt- ochläskedrycker med 775,1 milj. kr. mot 734,3 milj. kr. Enligt lagen 1979:858 har skatten på malldrycker höjtsmed följande ^Prop.1979/80:100 104 belopp per liter: Lagrat lättöl med 0,07 ^lill ,öl med 0.20 till , ochstarköl med 0,85 ^lill . Ändringen träder i kraft ,vilket innebär alt skatt efter de nya skattesatserna inflyter ^fr.o.m. RSV beräknar den^skatleplikliga ^utlämningen under innevarande budgetår ^lill 90 milj. liter starköl, 200 milj. liter öl,110 milj. liter lagrat lättöl,290 milj. liter ^kolsyrad läskedryck och 30 milj. liter annan läskedryck. Förde två följande budgetåren räknar RSV försiktigtvis med en stabilisering pånuvarande nivå. RSV beräknar inkomsten av^skatl på mall- och läskedrycker under ^budgeiårei 1979/80 ^lill 875 milj. kr.och under ^budgeiårei 1980/81 till 940 milj. kr. Generaltullstyrelsenberäknar uppbörden av skatt på importerade ^mall-^och läskedrycker till 22milj. för /80 och 23 milj. kr. för /81. RRV ansluter sig^lill ^riksskatteverkets och ^generaltullslyrelsens beräkningar. ^Inkomslernapå titeln skatt på mall- och läskedryckerberäknas till . för /80 och . för^budgeiårei 1980/81. ^RRVs förslag tilluppställning av statsbudgetens inkomster för ^budget^årel 1980/81 innebär ^atl^inkomslerna på denna titel redovisas under huvudgruppen ^skatl på varor ochtjänster. ^Inkomslerna beräknas uppgå till . Allmän energiskattskall erläggas för bensin och ^gasol, vissa bränslen som kol, koks,^motorbrännolja och eldningsolja ^saml elkraft. Med bensin avsessamtliga i lagen om bensinskall angivna skattepliktiga varuslag och med ^gasolvara, för vilken ^skatl skall ^eriäggas enligt förordningen om ^gasolskatt. harregeringen ^beslulat om nedsättning av allmän energiskatt, efter prövning i varjesärskilt fall. Regeringen har ^medgelt nedsättning av energiskall på ^elkiaft,eldningsolja och fasta bränslen f^ör viss industriell tillverkning. De för bränslen nugällande skattesatserna framgår av nedanstående sammanställning. för buss vars^tjänsievikt övers^tiger per liter Elektrisk kraft per kWh för industriell verksamhet medförbrukning större än 40000 kWh per kWh Koks och ^koksbrikeller 14 ^ki^.^ per ton Tunna och ^Oocka oljor . Beträffandeenergiskall på bensin och ^gasol gäller i fråga om skattskyldighet och^beskatiningsmyndighei samma bestämmelser som för bensinskatt och ^gasolskatt.Övrig energiskatt redovisas av ^riksskatteverket samt av ^generallullslyrelsen^beiräffande ^skalt på bränslen som införts till riket av annan än den som ärregistrerad hos ^riksskatteverket. De beräknade ochredovisade inkomsterna på titeln underde senaste budgetåren framgår av följande sammanställning (milj. Bensin och ^gasol' ^'^Exklusive ^lullverkets uppbörd. 1979/80:30föreslår regeringen all energiskallen höjs med I öre förelektrisk kraft och med . per kubikmeter för olja. Vidare föreslås attskatten på ^gasol höjs med per liter till per liter. Höjningarnaföreslås träda i kraft . 1 propositionen föreslås attnedsättning av allmän energiskatt även skall ske ^lill av^försäljningsvärdel för förelag med ^induslriell tillverkning. Avsikten är attden föreslagna höjningen av ^beredskapsavgiflen bör räknas in i^energiskattebelaslningen. Skattehöjningen beräknas öka inkomsterna med 1 200milj. räknat per helår. har i skrivelse till RRV anfört följande: Del finns skäl ^atlanta att ^skatlenedsättningen ^lill 1,får gälla tills vidare. ^Skaltenedsättningensstorlek med de föreslagna höjningarna är svår att beräkna men den uppskattas^lill 350 milj. kr. Hälften antas fördelas på vardera elkraft ^oehbränslen. a) Energiskattpå elkraft Om den föreslagnahöjningen genomförs blir energiskallen på elkraft per kWh. I ^induslriellverksamhet blir den dock per kWh för den del av förbrukningen somöverstiger 40000 kWh . Att skallen för de första 40000 kWh är högreper kWh beräknas ge 5 milj. kr. mer i inkomst än en enhetlig ^skatlesals om 3öre per kWh för ^induslriförbruk-^ningen. Förbrukningen inom industrin beräknas under ^budgetårel1979/80 uppgå 1979/80:100 106 till 41.1 ^TWh (1 ^TWh= 1 miljard kWh). Skatteavdragmedges för elkraft förbrukad i ^elektiolytiska processer. Förbrukningenuppskattas till 3,5 ^TWh. Fr. o. ^m. den 1 juli1979 får producenter av ^motlryckskraft göra avdrag för sådan kraft somförbrukas i egen industriellverksamhet. 1 gengäld skall skatten betalas för det bränsle som använts förelproduktionen. De gamla bestämmelserna innebar all avdrag fick göras förskatten på bränsle som användes för produktion av ^motlryckskraft. I allmänhetgjordes avdraget i deklaration för skallen på elkraft. Avdraget för sådan^motlryckskraft uppskattas till ^4.6TWh. Skattepliktig förbrukning inomindustrin blir då (41,1-3,5-4,6 = )33,0 ^TWh, För hushåll, handel ^m. beräknas förbrukningen /80 uppgå till 41,5 ^TWh, Om den föreslagna skattehöjningengällt under ^budgetårel 1979/80 skulle ^inkomsien ha blivit ^(33,Ox^10^"x0,03+4l ^,5x ^10^"x0,04-^175x ^l0^"^ ^+^ ^5x 10^"=)2480 milj. kr. har influtit 580 milj. kr.Förbrukningen antas öka . ^Inkomsien under liden november^1979-mars 1980 antas vara 25 milj. kr. mindre än året innan ^p.g.a. Inkomsten beräknas ^lill (1,05x814-25=) 830 milj. kr. Inkomsten under liden april-juni1980 är den första som påverkas av ^skatiehöjningen och den beräknas uppgå till27% av 2 480 milj. kr., som beräknats för ett helt ^budgelår, dvs, ^lill 670milj, kr, RSV beräknar ^inkomsien avenergiskatt på elkraft för / 80 till (580+830+670=) 2080 milj.kr. och för ^budgetårel 1980/81 ^lill (1,05x2480= ) 2604 milj. kr. b) Energiskatt på bensin och ^gasol Även om förbrukningen av^gasol för motordrift kommer alt öka , ^lorde^skatteintäklerna bli så små, alt de kan försummas i ^detla sammanhang. julioktober1979 inflöt 610,7 milj. kr. som energiskatt på bensin. Inkomsten under tidennovember ^1978-juni 1979 uppgick till I 066,8 milj, kr. Under antagande av enenligt ^SPI trolig ökning av förbrukningen med ca I % kan inkomsten under^budgeiårei 1979/80 beräknas till (610,7+^l,Olx1066,8 = ) I 688 milj. kr. Inkomsten under /81 beräknas till (1,01x1688=) 1 705 milj. kr. c) Energiskattpå andra bränslen än bensin och^gasol Inkomsten under ^budgetårel 1978/79 uppgick till 750,1 milj. kr. framgår av redogörelsen under "Energiskatt"har den påverkats av de ^skattenedsätlningar regeringen ^medgelt. Enligt uppgift från^energisparkommittén förorsakade den kalla /79 en ^merförbrukningav eldningsoljor av "minst 1 milj. ^m^^". ^Detla motsvarar enenergiskatt av 40 milj. kr. Pågående ^energisparkampanj verkar dämpande påförbrukningen. Under liden ^infiöt 167,5 milj, kr, och och förutses ca 87,5 milj, kr. Inkomsten under lidenjanuari-mars 1979 blev 227,7 milj. kr. Hälften av ^merinkomsten kan anses^hänförbar till denna period.Inkomsten kan därför beräknas ^lill 208 milj. kr. Under tiden april-juni1979 ^inflöl 259,1 milj, kr., varav 20 milj, kr, torde bero på den kallavintern. Skallehöjningen medför att effekten av nedsatt- Bilaga 2.1 inkomstberäkning 107 ^ningarna ökar med 30 milj. kr. under ^molsvarande lid1980. Inkomsten under /80 blir således ^(167.5 + 87,^5^ ^+^^208+(259,1^-20)x80/ 40-30 = ) 911 milj. kr. RSV räknar med en årligökning av förbrukningen med 1 ^%. Med hänsyn till skattehöjningen och^skatlenedsättningen beräknas ^inkomsien för /81 till ^(1,01X(I67,5+87,5+208+239.^l)x80/40^-115=)1290 milj. kr. Den sammanlagda energiskatten blir då för ^budgetårel 1979/80 (2080+ 1 688+911 ^=) 4679 milj. kr. och för budgetåre^t^1980/81 (2604+ I 705+ I 290 = ) 5 599 milj. kr. RRV ^ansluier sig ^lill^riksskatteverkets beräkning. Inkomsterna på titelnenergiskatt beräknas till . för ^budgetårel 1979/80 och . för /81. ^RRVs förslag tilluppställning av statsbudgetens inkomster för ^budget^årel 1980/81 innebär attinkomsterna på denna ^tilel redovisas under huvudgruppen skatt på varor ochtjänster. Inkomsterna beräknas uppgå ^lill . för ^budgelåret1980/81. Särskild bered^skapsavgift för oljeprodukter Under budgetåret1978/79 inflöt som särskild beredskapsavgift för oljeprodukter 807 milj. kr.Avgiften tas ut för att bekosta en utökad beredskapslagring av råolja ocholjeprodukter. Fr. o. ^m, är avgiften per liter bensinoch . per kubikmeter ^motorbrännolja, eldningsolja och bunkerolja (SFS1978:409), Avgift ^ulgär ej för flyg- och ^leabensin. Avgiftsmedlen fonderasoch tillförs en särskild ^oljelagringsfond och en ^oljeprospekteringsfond. 1979/80:30föreslår regeringen att avgiften höjs med per liter bensin och med 5 kr.per kubikmeter olja. Höjningen föreslås träda i kraft . Denkan beräknas öka inkomsterna med 350 milj. kr. räknat per helår. ^Riksskaiteverkethar i skrivelse till RRV framförtföljande: Om den föreslagnahöjningen av avgiften med till per liter träder i kraft den 21december 1979 kan inkomsten under ^budgeiårei 1979/ 80 beräknas sålunda.Utgående från det förhållandet ^atl inkomsten av särskild ^beiedskapsavgift förbensin förhåller sig ^lill inkomsten av bensinskatt före höjningen som 7 till68 och efter höjningen som 12 till 93 blir resultatet ^7x(l 220+600+845) ^^^ ^Jlx93^^^ ^^^ 3^,5 ^^^^ Inkomsten /81 kan beräknas till 600 milj. kr. Den särskildaberedskapsavgiften för eldningsolja, ^motorbrännolja och bunkerolja föreslåsbli höjd fr. o. ^m. 1979/80:100 108 Oljebolagens skattepliktiga leveranserunder blirsannolikt relativt små. Avgiftshöjningen slår igenom först vid leveranser ijanuari 1980. Avgift för dessa leveranser påverkar inkomsten först under tidenapriljuni . Under tiden juli-oktober 1979inflöt särskild beredskapsavgift för oljor med 108,8 milj. kr. Under november^1978-mars 1979 ^inflöl 201,6 milj. kr. ^oeh 176.1 milj.kr. Beräknar man den ^meriorbruk-^ning den kalla /79 förorsakadetill I milj. ^m^^^ (se Energiskatt c), motsvarar det en ^merintäkt av 22 milj.kr. som antas fördelad med hälften på vardera första och . Avskäl som ^angetls under Energiskatt c) beräknas förbrukningen under vintern1979/80 motsvara föregående vinters med avdrag för den nämnda^merförbrukningen. Med hänsyn till delta och ^lill avgiftshöjningen kan inkomstenunder /80 beräknas ^lill [108,^8+(26l.6-1^1)+( 176,1^-ll)x27/22 ^=^ ^].502 milj, kr. ^Della motsvarar21,1 milj, ^m^^. RSV räknar med enårlig ökning av förbrukningen med I % under följande budgetår. Inkomsten /81 blir då (1,01x21,^lx27=)575milj, kr. Den sammanlagda ^inkomsien avsärskild beredskapsavgift för oljeprodukter kan således för budgetaret 1979/80beräknas till (395+502 = ) 897 milj, kr. och för ^budgetårel 1980/81 ^lili (600+575 ^=) 1 175 milj. kr. RRV beräknar^inkomslerna under ^liteln särskildberedskapsavgift för oljeprodukter då avgifterna fonderas till . förvart och ett av budgetåren 1979/80 och 1980/81. ^RRVs förslag tilluppställning av statsbudgetens ^inkomsler för /81 innebär att^inkomslerna på denna titel redovisas brutto under huvudgruppen ^skalt på varoroch tjänster. ^Inkomslerna beräknas uppgå till I . för budgetåret1980/81. Skattpå annonser och reklam ^Skatl utgår påannonser och reklam (SFS 1972: 266 med senaste ändring 1977: 1050). Skattenberäknas på underlaget exklusive skatt. för annons i allmännyhetstidning, annars . ^Skatlskyldig är den som i yrkesmässig verksamhetinom landet offentliggör skattepliktig annons eller skattepliktig reklam iannan form än annons eller framställer skattepliktig reklamtrycksak. ^Beskatiningsmyndighei förreklamskatt är ^riksskaiteverket eller, i fråga om reklamskatt vid införsel,^generallullslyrelsen. De beräknade och redovisade ^inkomslerna på titeln under de senaste budgetåren framgår av följande sammanställning (milj.kr. Budgetår 1975/76 1976/77 1977/78 1978/79 1979/80 S^tatsbudget 115,0 152,0 207,0 169,0 186,0 Redovisat 145,1 174,1 ^l. inkomsterav skall på annonser och reklam uppgick /79 ^lill 149,4 milj.kr. 1 skrivelse till RRV beräknar ^riksskai^teverket inkomsterna /80 till 180 milj. kr. och 210 milj. kr. för budgetåret1980/81. beräknar sin uppbörd av ^skalt på annonser ochreklam till 12 milj. kr. för /80 och 13 milj. kr. för budgetåret1980/81. RRV ansluter sig till^riksskatteverkets och ^generaltullslyrelsens beräkningar. Inkomsterna på titeln skatt på annonser och reklamberäknas till . för /80 och . för^budgetårel 1980/81. ^RRVs förslag tilluppställning av statsbudgetens ^inkomsler för /81 innebär altinkomsterna på denna ^tilel redovisas under huvudgruppen ^skalt på varor ochtjänster. Inkomsterna beräknas uppgå till . för budgetåret1980/81. Spelskatt (SFS 1972: 820 medsenaste ändring 1978: 761) ^ulgär fr. o. ^m. på roulett- ellerbingospel, som kräver tillstånd enligtlotteriförordningen. Skatten på ^roulettspel ären fast avgift för varje kalendermånad då skattskyldighet råder. För^roulettspel utgår avgiften med . för tillståndsom innebär rätt till spel minst om spelet bedrivs isamband med restaurangrörelse som erhållit tillståndatt servera spritdrycker, vin eller starköl till allmänheten efter kl. 01.00.Avgiften är . för annat tillståndsom innebär rätt till spel minst och är . Skatt på bingospel utgår av värdet av ^erlagda spelinsatser ochentréavgifter. De beräknade och redovisade inkomsterna på titeln under de senaste budgetåren framgår av följande sammanställning (milj.kr. ^Budgelår 1975/76 1976/77 1977/78 1978/79 1979/80 St^atsbudget 75,0 102,0 110,0 63,0 60,0 ^Redovisal 89,1 95,5 95,6 70,5 1 skrivelse ^lill RRVden 26 ^oklober 1979 har ^riksskatteverket anfört följande: Uppbörden /79 uppgick till 70,5 milj, kr., varav 52,7 milj, kr. avsåg^skalt på bingospel och 17,8 milj. kr. skatt på ^roulett-^och ^automaispel. Avsistnämnda belopp torde ungefär 10 milj. kr. vara att hänföra till ^skatl för^auiomalspel. Denna ^skatl har i samband med införande av förbud mot^spclautomaler slopats från , Detta 1979/80:100 110 ^lörhållande synes ha medfört en mindre ökning av^skatleuppbörden avseende ^roulettspel, vilken för innevarande budgetårberäknas till 10 milj. kr. Skallen på bingospel har under tredje kvartalet 1979ökat med jämfört med ^molsvarande period ochberäknas med hänsyn härtill till 58 milj. kr. under innevarande budgetår. ^RSVs totala inkomsterav skatt på spel beräknas för /80 ^lill 68 milj. kr. och för^budgeiårei 1980/81 till 74 milj. kr. RRV ansluter sig till^riksskatteverkets beräkning. Inkomsterna på titelnskatt på spel beräknas till . för /80 och74000000 kr. för /81. ^RRVs förslag tilluppställning av statsbudgetens inkomster för /81 innebär allinkomsterna på denna ^tilel redovisas under huvudgruppen skatt på varor ochtjänster. ^Inkomslerna beräknas uppgå ^lill . för /81. Särskildavgift på ^svavelhaltigt brän^sle Lagen om ^svavelhaltigtbränsle (SFS 1976: 1054) trädde i kraft . Då upphörde lagenom begränsning av svavelhalten i eldningsolja alt gälla (SFS 1968:551). Föratt motverka utsläpp i luften av ^svavelföreningai har regeringen meddelatföreskrifter för användningen av ^svavelhaltigt bränsle. Regeringen eller ^förvaltningsmyndighel som regeringen^ulser kan medge ^undanl^tig från bestämmelse om den högsta mängdsvavelföreningar som får släppas ut i luften. I dessa fall får en särskildavgift tas ut med belopp som ^tastställsav regeringen eller utsedd förvaltningsmyndighet. ^Slalens naturvårdsverkutövar den centrala tillsynen överefterlevnaden av lagen. utövar fortlöpande tillsyn inom länet. Den särskildaavgiften utgår enligt taxa som fastställsav ^slatens naturvårdsverk efter s^amråd med RRV (SFS 1976: 1055). Särskild avgift på^svavelhaltigt bränsle uppfördes med 4 milj. kr. i ^slalsbudgeten för^budgeiårei 1978/79. Uppbörden under / 79 uppgick till 4,6 milj,kr. I statsbudgeten för /80 uppfördes ^lileln med 0,2 milj. kr. 1 skrivelse ^lill RRVden II beräknar ^slalens naturvårdsverk inkomsterna under ^litelnsärskild ^tivgift på ^svavelhaltigt bränsle ^lill 4 milj. kr. för ^budgetårel1979/80 och till 1.5 milj. kr. RRV ansluter sig tillstatens naturvårdsverks beräkning. Inkomsterna på ^lileln särskild avgift på^svavelhalligt bränsle beräknas till . för /80 och1.500000 kr. för /81. ^RRVs förslag ^lilluppställning av statsbudgetens ^inkomsler för ^budget^årel 1980/81 innebär attinkomsterna på denna titel redovisas under huvud- Bilaga 2.1 Riksrevisionsverketsinkomstberäkning 111 gruppen skatt på varor och tjänster. Inkomsterna^beräki^ws uppgå till I . för /81. Skatt på charterresor medflyg till utlandet utgår med 100 kr.för passagerare som fyllt (SFS 1978: 144). Skatteplikten gäller även för^s.k, ^IT-resor med reguljärt flyg. Reseskallen trädde ikraft den . Titeln uppfördes med 95 milj. kr. i statsbudgeten för^budgetårel 1978/79. Uppbörden under ^budgetårel 1978/79 uppgick till 104,6milj. 1 statsbudgeten för /80 uppfördes titeln med 110 milj. kr. Riksskatteverkethar i skrivelsen anfört följande: Lagen om ^skatl påvissa resor trädde i kraft den . Vissa övergångsbestämmelser, sombegränsade skattskyldigheten gällde till den . Under ^budgetårel1978/79 inflöt 104,6 milj. kr. Enligt ^lidigare uppgifter från en störreresearrangör räknade man med en årlig ökning av ^anlalel charterresor med . Antalet resenärer med ^sällskapsresecharler har emellertidsjunkit och beräknas fortsätta all sjunka, medan antalet skattepliktiga resormed ^reguljäi^^flyg har ^ökal jämfört med . Beräkningen avinkomsten har gjorts med det antagandel att ökningen av skattepliktiga resormed ^reguljäi'flyg kommer att kompensera minskningen av antalet resenärer vidcharter-flygning i ej regelbunden luftfart. RSV beräknar inkomstenav ^reseskati för /80 ^lill 110 milj. kr och för budgetåret1980/81 till 1 18 milj. kr. RRV ansluter sig till^riksskatteverkets ^beiäkning. ^Inkomslerna på ^lileln reseskall beräknas till110000000 kr. för /80 och . för ^budgetårel 1980/81. ^RRVs förslag ^lill^uppsiällning av statsbudgetens inkomster för ^budget^årel 1980/81 innebär altinkomsterna på denna titel redovisas under huvudgruppen skatt på varor ochtjänster. Inkomsterna ^beräkniis uppgå till . för ^budgelåret1980/81. 1979/80:100 112 RRV har erhållit uppgifterom nettoinkomster på flertalet inkomsttitlar under uppbörd i statensverksamhet. Uppgifterna har lämnats av de myndigheter som redovisar uppbörd i^slalens ^verksamhel. Vissa titlarhar dock beräknats av RRV. Dessa är bidrag ^lill kostnader för polis-, domstols-och uppbördsväsendet ^m. ^m,, ^vallendomstolsavgifter och pensionsmedel mm. Med stöd av dessauppgifter beräknar RRV inkomsterna av uppbörd i statens verksamhet till . för /80 och . för budgetåret1980/81. Statsbudgeten, utfallet och ^RRVs beräkning framgår nedan (milj. 1976/77 1977/78 1978/79 1979/80 1980/81 3 5^.^56,7 Nettoinkomsterna under^budgetårel 1974/75-1978/79 för resp. ^upp-^bördslitel framgår av bilaga A. Ibilaga B och C redovisas ^RRVs beräkning för budgetåren 1979/80 och 1980/81. Ibilaga ^E^ och Fredovisas inkomsterna fördelade enligt ^RRVs förslag till ändrad uppställning av statsbudgetensinkomster. RRV kommenterar i det följande några av de ^inkomsltitlar, som ingåri uppbörd i statens ^verksamhel. Expeditionsavgifterutgår för expeditioner som utfärdas av statlig myndighet. Inkomsternaredovisas av ^riksskatteverket, ^slatens ^irafiksäker-^hetsverk, domstolsverketoch ^m, fl. /79 uppgick^inkomslerna ^lill 153,0 milj. kr. I statsbudgeten för ^budgetårel 1979/80uppfördes ^inkomslerna ^lill 157.0 milj. kr. De ovan nämnda myndigheternaberäknar ^atl ^inkomslerna kommer ^atl uppgå till 177,5 milj. kr. /80 och ^lill 181,5 milj. kr. för ^budget^årel 1980/81.Uppjusteringen jämfört med beräkningen ^lill statsbudgeten 1979/80 sammanhängermed en eftersläpning av ^inkomsler från föregående ^budgelår ^saml enrevidering av prognoserad volym. RRV beräknar^inkomslerna på titelnexpeditionsavgifter till . för /80 och 181 500 000kr. för ^budgeiårei 1980/81. ^RRVs förslag ^lilluppställning av statsbudgetens ^inkomsler för /81 innebär attinkomsterna på denna ^tilel redovisas under huvudgruppen ^offentligrältsligaavgifter. Inkomsterna beräknas uppgå till . för ^budgeiårei1980/81. Bidrag till kostnader för polis-, domstols- ochuppbördsväsendet ^m. På ^inkomsiiiieln redovisas bidrag från ^konimuner till staten för^kosina^der för pensionering av personal inom del förstatligade polis-,^domstols-^och ^uppbördsväsendel ^m.m. (SFS 1966:681). För ^budgeiårei 1979/80beräknas bidragen fur pensionering uppgå ^lill 61,4 milj, kr. och för^budgeiårei 1980/81 till 58,0 milj. kr. Fr. o. ^m. budgetåret1970/71 redovisas även kostnadsbidrag till lokalhållningen för de allmännaunderrätterna på ^liteln. Kommun, som vid utgången av hadelokalhållningsskyldighet för rådhusrätt, skall betala kostnadsbidrag tillstaten (SFS 1970:390).