prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Förändringen är^ell led i utbyggnaden av stödet vid vård av små barn och ^ulgör ^ellekonomiskt komplement ^lill den lagstadgade rätten till förkortad arbetstid som gäller ^f^ör småbarnsföräldrar . Lagen om rätt till ledighet för vård av barn ger föräldrar rätt^atl vara ^hell lediga från arbeteteller att förkorta sin dagliga arbetstid ^lill tre fjärdedelar av normalarbetstid så länge de vårdar barn under ^etl och ^ell halvt års ålder. Rätten ^lill förkortad arbetstid ^lill i vanliga fall sex limmar per dag gäller ^lilldess barnet är ^åtla år eller har avslutatdel första skolåret. Denna rätt ^lill ledighetär frislående från ersättningsreglerna inom föräldraförsäkringen. Föräldrarna har dock alltid ^rält till ledighet från sin anställning under lid då ^ersällning ^ulgår frånföräldraförsäkringen. Förvärvsarbetandeförälder som tillfälligt behöver stanna hemma och ta vård om barn i samband med sjukdom och liknandehar rätt till föräldrapenning ^uiöver de tider som nämnts i detföregående. Föräldrapenning för tillfälligvård av barn kan utgå när barnet eller dess ordinarie vårdare är sjuk eller i samband med besök i den förebyggandebarnhälsovården. Fadern har dessutomrätt ^lill ^ersäitning under 10 dagari samband med barnets födelse. Fr. o. ^m. den 1januari 1980 u^tvidgas denna ^rält ^lill föräldrapenning så alt den för barn födda och senare ^ulgårunder ^högsl ^[)er år fram till dess barnet är . Föräldrapenningen ^ulgår i dessa fall med sammabelopp som sjukpenningen. De ^lotala^kosinaderna för föräldraförsäkringens förmåner beräknas för ^näsla budgetår till ca 3 665 milj. kr. Enligt de finansieringsreglersom gäller täc^ks av kostnaderna genom arbetsgivarnas och^egenföretagarnas 1979/80:100 Bilaga 8 9 ^socialförsäkringsavgifier ^lill sjukförsäkringen och genom statsbidrag, vilketinnebär ^atl ca 550 milj. kr. faller på staten. En översyn avreglerna för rätt ^lill ledighe^t^ för vård av barn och av ersättningsreglerna inom föräldraförsäkringenkommer att genomföras. a. ta sikte på behovet av och möjligheterna att åstadkommaförenklingar i regelsystemet ^m. Föräldrar medsvårt handikappade barn i hemmet kan få vårdbidrag med samma belopp som folkpensionen för enförtidspensionär. Vårdbidraget beskattassom ^inkomsi och blir ^ATP-grundandeför den förälder som svarar ^föromvårdnandenav barnet. Vårdbidrag ^ulgår ^f^ ^n. för ca ^13(X)0barn. Frågan om vårdbidragetskonstruktion skall utredas. a. skall övervägas om vårdbidragels syfte ^bälire kan tillgodoses om^siödei delas upp på ^eu bidrag somlar ^sikle på del särskilda vårdbehovet och ^etl bidrag ^lill särskilda merkostnader ^lill följd av^handikappei. Genom bidragsförskotten gersamhälle^t^ ^ell ekonomiskt grundskydd för barn vars föräldrar lever åtskilda. Den ekonomiska tryggheten för dessabarn är därför inte beroende av denunderhållsskyldige förälderns förmåga alt ^beiala underhållsbidrag. Bidragsförskott ^ulgår avbasbeloppe^t^ och ^omfallar ^f^ ^n. ^drygl 220 000 barn. Barn varsförälder avlidit får ^ell ekonomiskt grundskydd genom barnpension från folkpensionering och ATP. Barnpensionenfrån folkpensioneringen ^Ulgår med lägst av basbeloppet och högst ^avbasbeloppet i de fall då inteänkepension eller barnpension från ATP ^ulgår. Barnpension från folkpensioneringen^ulgår ^f^ ^n. ^lill ca 43 000 barn. Flera utredningar har tillsattsunder del för att se över det ekonomiska slödel ^lill barnfamiljerna. Familjeekonomiska ^kommiitén hari uppdrag all se över del ekonomiska stödsystemet, och därvid särskilt beakta fråganom ^fierbarnsfamiljernas ^siluaiion. ^Bosiadsbidragskommittén- som ^lillsalts av chefen för ^bosladsdeparle^menlel - ^arbelar med frågan om^bosiadsbidrageis ^konsirukiion, ^inkomsl-^prövning och ^adminislralion, ^Ensamförälderkommilién ^arbelar medau pröva frågorna om hur samhällsstödet till de ensamstående föräldrarna och deras barn skall u^tformas med hänsyn ^lill de förändringar som ^skell i olika avseenden sedan vissa av s^tödformernainfördes. Frågan om ^efierlevnadsskyddeis^omfallning och utformning ^uireds av pensionskommittén. Kommittén väntas läggafram förslag i denna fråga ^underår 1980, Barnomsorgens fortsatta utbyggnadintar en ^cenlral plats när del gäller samhällets ^ålgärder för socialservice och omvårdnad. anslöt sig ^lillett ^ulbyggnadsprogram som innebär alt skallfärdigställas 100 000 nya platser i daghem och 50000 nya platser i familjedaghem. De senaste kända barnomsorgsplanernavisar alt 88 400 pla^tser i daghem och 39 900 platser i fritidshem beräknas bli 1979/80:100 Bilaga 8 10 färdigställda under nämnda period. ^Dessulom^lillkommer 25 500 platser i familjedaghemför förskolebarn och 11 700 platser i familjedaghem för skolbarn. Överläggningarpågår med i syfte all säkerställa del fastlagda^utbyggnadsprogrammel i dess ^helhel. En särskildarbetsgrupp, planeringsgruppen för barnomsorg, har föreslagit all underlag förbarnomsorgsplaneringen las fram bl. a. genom särskilda ^efterfrågeundersökningar på kommun- och^kommundelsnivå. Betänkandet ^remissbehandlas^f^ ^n. har fåll i uppdrag au genomföra en sådan undersökning på kommunnivå under våren1980. Driftbidraget fördaghem utgår med . per plats och för fritidshem med , per plats. I bidragsbeloppen är beaktade ^kapilalijänstkoslnader. Likaså har hänsyn tagils till ^behovel av ^exira ^insalser för barn medbehov av särskilda stödåtgärder. Förfamiljedaghemmen ^ulgår ^slalsbidrag av kommunernas ^brultokosinaderför ^verksamhelen. Härtill kommer ^etl grundbelopp som för barn i förskoleåldern ^ulgår med . För barn i skolåldern utgår grundbeloppet medhälften av ^detla. Fr. o. ^m. den 1juli 1977 utgår ^eu särskilt statsbidrag till kommunerna för ^hemspråksiräning för invandrarbarn. Bidraget utgår förfem- och sexåringar som deltar ihemspråksträning som anordnas av kommunen. Bidragen till barnomsorgen är ^värdebesländiga genomanknytning till löneutvecklingen föranställda i ^offenllig tjänst. Inom har genomförts en översyn av statsbidragsreglernaoch frågan om gruppstorlek,personaltäthet ^m^.^ ^m^.^ i daghem och fritidshem^.^ Förslag har ^redovisals ien departementspromemoria.Promemorian har ^remissbehandlais och förslagen övervägs ^f^ ^n.inom . Del statligastödet till kommunernas barnomsorgkan för ^näsla ^budgelår beräknas^lill sammanlagt 4 612 milj. kr., vilket jämfört med innevarande budgetår innebär en anslagsökning med 975 milj.kr. Härtill kommer medel frånbostadshuvudtiteln som ^ulgår i form av ^slatliga ^bosladslån ^lill förskolor och fritidshem. Sta^tsbidragssystemetskall enligt tidigare beslut finansieras genom en socialavgift från arbetsgivare och^egenföretagare. Den är för fastställdtill av det ^löneunde^r^iagsom gäller för de allmänna ^socialför^säkringsavgifierna.Avgiften ^föreslåsförår 1981 höjd till2,^ienlighetmed det angivna finansieringsprogrammet. Inomregeringskansliet har påbörjats en översyn av de av olika statliga myndigheter utfärdade normer och anvisningar somkan vara ^eu hinder för barnomsorgens utbyggnad. Utgångspunkten är därvid allmöjliggöra en snabbare utbyggnadsamtidigt som kvaliteten i barnomsorgen blir tillgodosedd. En särskildkommitté har tillkallats för au göra en översyn av frågan om språksituationen för invandrarbarn iförskoleåldern. Översynen skall - mot 1979/80:100 Bilaga 8 11 bakgrund av en karlläggning av^hemspråksiräningens nuvarande ^omfall^ning, ^organisalion ochpersonalresurser - bl. a. skapa klarhet ^beiräffande rätten ^lill ^hemspråksiräning och föreslå sådana förändringarsom bättre än ^f^ ^n. tillgodoserinvandrarbarnens speciella behov. ^Kommilén skall vidare undersökamöjligheterna all trygga tillgången på ^tvåspråkig personal. Undersocialstyrelsens ledning bedrivs utvecklings- och försöksverksamhet inom ^förskoleom^rådel i anslutning till dereformer som beslutals . Försöksverksamheten avser bl, a.utformningen av verksamheten inom denallmänna förskolan och daghemmen, uppsökande ^verksamhel bland barn i förskoleåldern och den tidigaskolåldern ^saml ^ålgärder för barn med särskilda behov av stöd ochstimulans. 1 ^anslulning ^lill ^barnårel har ^slöd ^lillvissa projekt som rör ^l. ex. invandrarbarn och handikappade barn utgått genom bidrag från allmännaarvsfonden. Statistiska centralbyrånhar ^dessulom fått i uppdrag ^atl undersöka orsakerna ^lill de sjunkandefödelsetalen i landet. Barnomsorgsgruppenberäknas under första delen av lämna ett slutbetänkande som avser föräldrautbildning under ^förskole- ochskolåldrarna ^saml föräldrautbildning som når alla i samhället. ^Familjeslödsutredningenberäknas lämna ett slutbetänkande avseendebarnomsorgen för de minsta barnen. Nuvarande^lekmiljörådels uppgifter föreslås fr. o. ^m. utvidgas ^lill au omfatta barnmiljöfrågor och ^barnsäkerhelsfrågor. Vidare föreslås ^atl rådet från nämnda tidpunkt benämnsbarnmiljörådet. Omsorger for de äldre Antalet personer över65 år har under ^ökal och därigenom ^kommii ^atl ^uigöra ^alll ^slörre andel av totalbefolkningen. Ökningen av antalet äldre liksom deras ökande andel avtotalbefolkningen väntas fortsätta under hela ^1980-lalet. ^Ulvecklingeninnebär alt samhällets ^insalser för de äldre tar i anspråk allt ^slörre ekonomiska och personella resurser. Devägledande målen för samhällets ^insalser för de äldre är ekonomisk trygghet,gemenskap och närhet, god bostad ochvid behov service av skilda slag. Hörnpelaren för de äldres ekonomiska trygghet är pensionssystemet.En ökande andel pensionärer har numera även ^tilläggspension. Med denmateriella ^irygghelen som grund bör äldreomsorgen medverka ^lill en meningsfull ^livssitualion för de äldre.Livssituationen kan ^förbältras omde äldre kan bo kvar i sin invanda miljö, ^Della ^släller ^slora krav på såväl bostädernas standard och ^uiemiljöns utformningsom kompletterande samhällsservice iform av social hemhjälp, färdtjänst, tekniska hjälpmedel, social jouroch andra ^insalser. Den socialahemhjälpen har byggts ^ul kraftigt under 1960- och ^1970-lalen. får ca 360 ^(^XK) äldre och handikappadehjälp genom den sociala ^Prop.1979/80:100 Bilaga 8 12 Del sammanlagda ^anlalet^hjälptimmar uppgår till närmare 50 miljoner. Den sociala hemhjälpen utvecklasalltmera mot nya arbetsformer och arbetsuppgifter. En strävan finns att öka dellokala samarbetet med hemsjukvården. ^Sla^Lsbidrag ^ulgår med 35 %av kommunernas ^brutiokostnader för den sociala hemhjälpen. a, ^kosinader för service i form av hårvård, ^foivård, badservice,matdistribution och snöröjning. Det statliga bidraget ^lill social hemhjälpberäknas för ^budgeiårei 1980/81 ^lill I 060 milj. kr., ^vilkel innebär enökning med 130 milj. kr. jämfört med innevarande ^budgelår. Färdtjänsten är av ^slor^belydelse för de rörelsehindrades möjligheter all aktivt kunna ^della isamhällets olika aktiviteter. Som ^etl komplement ^lill de allmännakommunikationerna är färdtjänsten en förutsättning för all förverkliga kravetpå integration och normalisering för handikappade. Antalet personer med^färdijänsiiillsiånd är ^f^ ^n. ^drygl 250 OCX). Nya anvisningar med vissa^förtydliganden ^beiräffande ^rälien ^iill ^slalsbidrag för färdtjänsten harutarbetats och en ^f^ortsatt översyn kommer alt ske av bes^tämmelserna för^slalsbidrag. För ^näsla ^budgelår beräknas ^siaisbidragsbe-^hovet ^lill 220milj. ^vilkel innebär en ökning med 40 milj. kr. jämfört med innevarandebudgetår. Kommunerna har undersenare år ^lill ^slor del byggt utboendet för äldre genom ^s.k. finns omkring 20 000 lägenheteri sådana . De förändringar som sker ^beiräffande ålderdomshem gällersom regel ombyggnad av redan befintliga ålderdomshem. Antalet platser iålderdomshem var ca 59 000. Pension^ärernas egnaföreningar är av stor betydelse. För nästa budgetår beräknas medel för ^ökalstöd ^lill pensionärsorganisationernas betydelsefulla ^verksamhel. tillsattesäldreberedningen som ett samordningsorgan inom regeringskanslie^t^ förregeringens ^insalser på ^äldreområdei. Planeringen aväldreomsorgen är under utveckling. Den behöver ^slöd av forskning ochutvecklingsarbete. För all ^siödja utvecklingsprojekt och försöksverksamheterinom äldreomsorgen disponeras för innevarande ^bud^gelår 3 milj. kr. För^näsla ^budgelår beräknas ^molsvarande belopp för sådana projekt. De senaste årensutveckling med utbyggnad av den decentraliserade öppna ^hälso- och sjukvården^forisälier. Vårdcentraler, lokala sjukhem och hemsjukvård avser alt genärhet, ^läiiillgänglighei och kontinuitet i vården. ^Anlalel personer över80 år kommer au öka från ca 294 1980 ^lill ca 433 2 000. Dessahar ett väsentligt ^ökal sjukvårdsbehov i jämförelse med övriga befolkningen.Det är viktigt au den enskildes behov av trygghe^t 1979/80:100 Bilaga 8 13 och omtanke slår i förgrunden vidplanering av de ökade insatser inom sjukvård och annan vård och omsorgsom de äldre behöver. Den fortsatta utbyggnaden av den slutnalångtidssjukvården är inriktad på atti ^slörsia möjliga utsträckning ge möjligheter till ^hemorlsanknuten värd. För vissa patienter kanbehovet av medicinsk behandling, vård, omvårdnad och tillsyn helt eller delvis tillgodoses ihemmen. Del är önskvärt av såväl humanitärasom ekonomiska skäl ^atl fortsätta satsningenpå vårdformer som underlättar för de äldre ^atl bo kvar i sin hemmiljö och få godmedicinsk vård och personlig omvårdnad. För att stimulera en sådan utvecklingerhåller sjukvårdshuvudmännen ^eustatligt ^slöd ^lill hemsjukvården. Sjukvårdshuvudmännensplaner för åren 1980^-1984 innefattar en utbyggnad av långtidssjukvården med i ^genomsnitl 2 000 platser per år.Erfarenhetsmässigt har dock detfaktiska antalet nya långvårdsplatser blivit lägre än ^beräknai,bl. a. beroende på ^svårigheler alt rekrytera personal. ^Eu särskilt bidrag från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen har införts för alt stimulerautbyggnaden. Inom ^socialdepanemenlels^sjukvårdsdelegaiion pågår ^eu arbete med alt utarbeta ^eu ^nyu principprogramför ^hälso- och sjukvården med sikte ^1990-2000(HS90). ^Della arbete är en uppföljning och vidareutvecklingav del ^lidigare principprogrammet^(HS 80), där ^tankegångarna om en utbyggd primärvård ligger kvar och där deförebyggande insatserna ges ^ell ^slörre utrymme. God samordning mellan medicinsk och social service är en nödvändigförutsättning för helhetssyn i vården. Del är ^vikliglmed kontinuitet i kontakterna mellan patient och såväl läkare som övrig vårdpersonal såsom t. ex.distriktssköterskor och sjukgymnaster. En^proposiiion ^kommeralt föreläggas ^underår 1980 med förslag ^lill^ålgärder som underlättar en utveckling avprimärvården i denna rik^tning. Frågan om ^behovelav ^hälso- och sjukvårdspersonal för framtiden uppmärksammas på ^fiera ^säll.^Socialdepanemenlels ^sjukvårdsdelegaiion har ^fastställi ^ell ^nyll^läkarfördelningsprogram för , Med nuvarande ^ulbildningskapaciiei kommer antalet läkare all öka ^lill 1985, vilket innebär en ökning med 16 000 läkare . Brist på läkareråder inom vissa geografiska områden och inom vissa specialiteter såsom långtidssjukvårdoch psykiatri. ^Allmänläkar-^uibildningenhar byggts ^ul successivt och ^omfallar 356 platser av 1040. ^Sjukvårdsdelegaiionen ^arbelarockså med all ta fram prognoser för andra personalkategorier såsom sjuksköterskor, undersköterskor,sjukgymnaster, ^arbeisterapeuierochvissa ^assisienkaiegorier. Prognoserna skall bilda underlag förplanering av lokal och ^cenlral utbildning. ^Ulredningen omvissa frågor rörande sjukvårdens inre ^organisalion har avgivit sill^sluibelänkande ^(SOU 1979:26), vilket har karaktären av en 1979/80:100 Bilaga 8 14 ^Beiänkandei ^remissbehandlas ^f^ ^n, inomregeringskansliet. En särskildutredning har ^hafl i uppdrag, att allsidigt belysa de vikliga frågor som är förbundna med sjukvård i livelsslutskede. ^Ulredningen har publiceratsju rapporter som behandlar olika frågor som rör sjukvård för döende patienter. ^Ell slutbetänkande ^(SOU1979:59) från ^ulredningen har nyligen^överiämnats med bl. a. förslag ^lill normer och målsättningar för vård avdöende. ^Hälso- ochsjukvårdsutredningen, vars uppdrag har varit att lägga fram förslag till en samlad lagstiftning för hela ^hälso- och sjukvården innefattande även förebyggande åtgärder, har avslutat sitt arbete, ^Ulredningens betänkande ^(SOU 1979:78)Mål och medel för ^hälso- och sjukvården ^remissbehandlas ^f^ ^n. Regeringen harunder hösten lagt fram en proposition (1979/80:6) om ^uppgifler och organisation.Förslagen är i huvudsak av principielloch övergripande ^nalur. En särskild ^organisaiionskommitié har tillsatts för att lägga fram detaljerade förslag ^lill ^organisalion av ^slyrelsen. I propositionenföreslås en betydande minskning av ^anlalel anställda vid . Minskningen bygger i huvudsak påvissa angivna förutsättningar, bl.a. att ^nykierhetsvårdsansialier och ungdomsvårdsskolor övergår till kommunala huvudmän. Socialkonsulent- och^länsläkarorganisationerna föreslås upphöra. Sociala enheter skall enligtförslaget organiseras vid ^länsslyrelserna. Omorganisationenav som avses starta , skall ske successivt och planeras vara fullt genomfördunder /84. har i december 1977överlämnat en utredningsrapport, benämndMedicinsk språkvård. Regeringen har överlämnat rapportentill . För alt minska ärendebalansen förregistreringsärenden på anvisas medel för tillfälliga^persorialförstärkningar. Under år1980 kommer förslag att föreläggas om införande av lagstiftning för kontroll av radioaktivaläkemedel. Samtliga ^kosinader för den ^slatligaläkemedelskontrollen täcks med registrerings- och årsavgifter. Inomsocialdepartementet pågår förberedelser för att inrätta ^ell ^läkeme-^delsinformationsråd, som skall ha ^lilluppgift att öka läkemedelskunskapen i samhället och skapaförutsättningar för en bättre användning av läkemedel. Den förebyggandehälsovården har stor ^belydelse för au up^ptäcka sjukdomar och förebygga mänskligtlidande. Medel föreslås ^ulgå ^lill st^atens bakteriologiska laboratorium för ^s. k.^PKU-undersökningar och för enförsöksverksamhet med undersökning av alla nyfödda i landet för ^atl påvisa ^brisl på sköldkörtelhormon. Sådanbrist kan leda till psykisk utvecklingsstörningoch ^dvärgväxt. 1979/80:100 Bilaga 8 15 Hälsovårdsupplysninghar stor ^belydelse i det förebyggande ^hälso- och sjukvårdsarbetet. Den av riksdagenbeställda utvärderingen av abortlagstiftningen kommer framför ^alll au inriktas på all finna åtgärder som kan förebygga aborter. Medel föreslås för information om preventivmedel ochandra ^abortförebyggande ^ålgärder.Det är ^vikligl ^atl denna information också når invandrarkvinnorna. Medel beräknas förinformationsmaterial om skadeverkningar vid bruk av alkohol och tobakför alt användas vid bl. a. skolor och mödravårdscentraler. Denomgivningshygieniska avdelningen vid ^slatens naturvårdsverk ^ombildas fr, o. ^m. till ettfristående ^miljömedicinskt laboratoriummed ^socialslyrelsen som chefsmyndighet. De hälsovårdande och miljömedicinska resurserna ^förbältras därigenomväsentligt. De statligaundervisningssjukhusen avser ^fortsatla rationalisering av ^verksamhelen i ^likhei med vad som sker på andraområden. Medel anslås för upprus^tning av sjukhuset.Särskilda medel anvisas för all elimineradelade arbetspass vid sjukhuset. Vid akademiska sjukhuset i de nya barnklinikerna färdigställts . Utvecklingen inom denpsykiatriska vården fortsätter ^moi en ökad andel öppen vård och en minskning av den slutna vården.Socialstyrelsen har 1979 redovisatförslag ^lill ^ålgärder för auunderlätta denna utveckling och ^förbällra den psykiatriska vården. Utredningens om sjukvård i krig huvudbetänkande^(SOU 1978:83) har ^remissbehandlaisoch bereds i . Samhällsutvecklingen harunder senare år medfört stora sociala påfrestningar. Arbetslöshet, otrygghet och brist på gemenskap får djupt^allvariiga och tragiskakonsekvenser. Missbruksproblemen ökar på ^eu myckel oroväckande sätt. De socialaerfarenheterna av denna utveckling måste tillmätas ^slörre ^belydelse vid samhällsplanering och^samhällsulformning. Anslaget ^lill forsknings-och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet inom verksamhetsområde föreslås för1980/81 bli 21,7 milj. kr. Därav ^förulsältsalt ^minsl 1 milj. kr. reserveras för studier av samhällsutvecklingens socialakonsekvenser. Till deindividuellt inriktade insatserna inom hör omsorger om barn ochungdom, äldre människor och människor med handikapp samt stöd och vård, ekonomisk hjälp och ^annal biståndål familjer och vuxna som behöver del. Av ^cenlral betydelse är bestämmelsen omden enskildes ^räti ^lill bistånd för sin försörjning och sin livsföringi övrigt. Riksdagenbehandlar ^f^ ^n. en ^proposiiion med förslag ^lill ny lag om som skall ersätta nuvarande barnavårdslag,^nykterheisvårdslag 1979/80:100 Bilaga 8 16 Den nya lagen om socialtjänsthar karaktären av en målinriktadramlag. Helhe^tssynen på människan och på familjen skall ^lillämpas. Varje kommun skall svara för^socialljänsien inom sill område. Kommunen får inom ramen för vad lagen angerordna ^verksamhelen ^efler egna förutsättningar och behov. De kommunala socialnämnderna ges ^ell särskilt ansvarför de ungas uppväxt till skydd och stöd. Socialnämnderna får också^ansvarei för vård utom hemmet isärskilda fall. I lagförslage^t^ finns också särskilda bestämmelser, som avser omsorgen om äldre människor ochomsorger om människor med handikapp. Samhälletsinsatser för ^atl främja en gynnsam utveckling och goda ^uppväxtvillkorför^f^t^f^l/v^zo^c/^t^ u^ngdom äri första hand av förebyggande karaktär. Samhällets grundläggande insatser sker i ^belydande utsträckning genombarnavårdscentraler, ^förskole- och fritidsverksamhet samt genom skolan. Insatser för att skapa en mera barnvänlig miljö ibl, a. bostadsområden sker i viss utsträckning genom medverkan isamhällsplaneringen av företrädare för sociala^myndigheler och av organisationer och boende. En omfattandeförsöksverksamhet med fritidsverksamheter för barn och ungdomar stöds av allmänna arvsfonden. Fondenstöder också försök med bl. a.särskilda insatser för ungdomar med sociala problem. finns 18ungdomsvårdsskolor med ca 500 ^elevplaiser. Utbyggnaden av den öppna vården harmedfört au ^ungdomsvårdsskoleorganisalionen har ^kunnal minska . Sedan ^fiera år pågår ^euutvecklingsarbete vid ungdomsvårdsskolornaför all ^förbällra behandlingsmetoderna. Försök med frivillig vård- också för vissa ^s, k. överåriga elever - sker vid 15 ungdomsvårdsskolor. Försök med alternativa behandlingsformer för^svårmoiiverade ungdomsvårdsskoleeleverpågår. En ^försöksverksamhel för alt ^förbällra ^främsl den teoretiska undervisningen och möjligheterna ^lill ^arbeislräning har utfallit väl. Förhandlingarpågår med och om en förändring av huvudmannaskapet förungdomsvårdsskolorna och ^nykterhetsvårdsansialierna. Förhandlingarna är enföljd av förslag i ^proposilionen om ^socialijänsilag. Bland ^akluellaombyggnader vid ungdomsvårdsskolorna föreslås all medel anvisas för ny- och ombyggnader vid i med 2,1 milj. kr. Missbruk avalkohol och narkotika är ^vårl lands ^slörsia sociala och medicinska problem. Missbrukets socialakonsekvenser i form av sociala problemmed skadeverkningar för hela livet blir^alll allvarligare. ^Anlalel personer med svårare alkoholproblem uppskattas av^socialslyrelsen ^lill mellan 200 000 och 300 000 personer. Huvudmålet för alkoholpolitiken är all nedbringakonsum^tionen av alkohol och alt förebygga och bota missbruk. 1979/80:100 ^Bilaga8 17 Den ökadealkoholkonsumtionen inger ^slor oro. ^Efler en nedgång i alkoholkonsumtionen under 1977 och 1978har försäljningen ^stigii under1979. Regeringen avser vidta ytterligare ^ålgärder för all bringa ned alkoholkonsumtionen. Särskilt allvarligt är altalkoholbruket gått allt längre ner iåldrarna, alt genomsnittsåldern för konstaterade alkoholskador sjunker och ^atl ^f^iera hundra barn föds medallvarliga skador ^lill följd av modernsalkoholbruk under graviditeten. beslutadeförbud ^mol mellanölet synes ha haft ^lill effekt att alkoholkonsumtioneni de lägsta åldrarna har minskat något. Regeringen föreslår ^atl^yllerligare 10 milj. kr. satsas på opinionsbildning och ^atiilydbearbelningmot alkoholkonsumtion och drogmissbruk. Därav föreslås 1 milj. kr.