prop · G303150 · 1979-12-31 00:00:00 — Med de anlaganden om import- och konsumtionsbenägenhetersom redovisats ovan erhålls ur modellen värden pä etl anlal mulliplikatorer.Med tillämpning av dessa mulliplikatorer kan den totala effekten av förändringari den offentliga seklorns verksamhel på bruttonationalprodukten räknas fram.För några av de viktigase variablerna redovisas multiplikatorerna och1980 nedan: Permanenta transfereringar lill hushåll 0,9 Direkta skaller -0.8 Indirekta skatter -0.9 I tabell 9: 7 redovisas beräkningar över finanspolitiskaeffekter för åren 1974- 1980. beräknas den offentliga sektorn hahafl en stimulerande inverkan pä ekonomin molsvarande avbruttonationalprodukten. Den expansiva effekten beräknas huvudsakligen kommafrån staten. Den negativa effeklen 1978 för kommunerna sammanhänger främst medde slora utbetalningarna av kommunalskaltemedel samt höjningen avkommunalskatterna med i genomsnitt , per skattekrona. beräknas den offentliga sektorns verksamhel hahaft en mera expansiv effekt på ekonomin än . Dettaåterspeglar effekten av det försämrade finansiella sparandet i den offenlligasektorn. Den finanspolitiska effekten frän staten beräknas ha blivit närmare enprocentenhet lägre 1979 än , medan effekten av den kommunala sektornsinkomster och utgifter går från - I % till -i-1 % av BNP. Prop.1979/80:150 170 Tabell 9: 7 Finanspolitiska eflekter 1974-1980 Procenl av brullonalionalproduklen i fasla priser Siaten: drekt effekl -0,2 -0,7 Kommunerna: direkl effekl -0,1 -1,8 ' Inkl. allmänna pensionsfonden. Fråganom hur den offenlliga sektorns effekl på ekonomin i övrigl ska beräknas är svåratt besvara både utifrån leoretiska och prakliska utgångspunkter. Denberäkningsmelodik som här används innebär alt om de offentliga utgifterna ochinkomslerna inte förändras realt setl frän den uppnådda nivån uppstår ingenfinanspolitisk effekt. Även om den offentliga sektorns finansiella sparande äroförändrad kan emellertid en finanspolitisk effekt uppstå genom all det skerförskjulningar mellan olika typer av inkomster och utgifter. tyderberäkningarna på alt den finanspolitiska effekten från den offentliga sektornskulle vara omkring noll procenl. Del betyder all de stimulerande effekterna ärungefär oförändrade jämfört med försgående år, vilket skulle innebära all BNPinle kommer all öka på grund av del direkta eller indirekta inflytandet som denoffentliga sektorn har. För olika sektorer i samhällsekonomin kan däremoi dessafinanspolitiska effekter vara positiva eller negativa p, g, a, ändrad sammansättningav inkomster och utgifter. Effekten av den kommunala seklorns inkomster ochutgifler pä motverkas av en nästan lika stor negativ effekt från statoch socialförsäkringssektor. Avtabell 9: 8 framgår något utföriigare hur olika delposter i den offentligasektorns inkomster och utgifler bidrar till den totala finanspoliliska effektenför , 1979 och 1980, När det gäller .siaten kan noteras atl denexpansiva effekten 1978 till största delen kan hänföras till inkomstsidan.1978 års skatteomläggning, de stora utbetalningarna av kommunalskattemedel ochsänkningen av den allmänna arbetsgivaravgiften är faktorer som förklarardetta. På utgiftssidan var det främst statliga byggnadsinvesteringar ochtransfereringar lill hushåll som gav positiva bidrag. Även industripolitiskaåtgärder gav en påtaglig expansiv effekt 1978, medan lagerstödet från tidigareår fick en återhållande effekt på produktionen därigenom att lagerneddragningen1978 blev större än vad den skulle ha blivit utan lagerstöd. Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 9:8 Finanspolitiska effekter 1978-1980 Procenl av brullonalionalproduklen i fasta priser därav; direkl skatl indireklskall Utgifter därav: Iransfereringar m. m. invesleringar Summa sialen Kommunerna Inkomster därav: skaller Ulgifter därav: Iransfereringar invesleringar Summa kommunerna Summa offenllig sektor -0,2 -0,6 -0,3 -0,8 -0,2 -0,1 -0,5 -1,0 -0,2 -0,3 Källa: Ekonomidepartemenlet. Som framgålt av avsnitt 9.2 ökade de industripolitiskaåtgärderna kraftigt samlidigt som den återhållande effeklen frånlagerstödet upphörde. De industripolitiska åtgärderna har uppskattats innebäraen expansiv finanspolitisk effekl motsvarande ca 1,av BNP under 1979.Konsumtion och investeringar väntas innebära en expansiv effekl på 0,, Under1980 väntas det statliga konsumtionsvolymen vara ungefär oförändrad samtidigtsom utbetalningarna för industripolitiska åtgärder kommer atl minska kraftigt.Den finanspolitiska effekten av dessa beräknas bli ca -1,för , Närdet gäller invesleringar vänlas uppgången på byggnadssidan motvägas av enminskning av maskininvesteringarna. Total sett innebärsammansältningsförskjutningarna i de statliga utgifterna mellan 1979 och 1980att kalkylerna ger en finanspolitisk effekl via utgiftssidan som äromkring noll, trots realt sett ökade statsutgifter. Utgifter med högmuliiplikaloreffekt - t. ex. konsumtion, investeringar, industripolitiskaålgärder - ulvecklas svagt, medan utgifter med låg muliiplikaloreffekt - t.ex. räntor på statsskulden - ökar starkt. Päinkomstsidan väntas skatteinkomsterna åter öka i reala termer 1979 och 1980efler volymminskningen 1978. Detta leder till negaliva effekler genom denköpkraftsindragning som skatteuppbörden innebär. är det de indireklaskatleinkomsterna som ökar i volym, bl. a. till följd av punktskattehöjningarnapå tobak, spril och energi. Sammanlaget skulle den statliga sektorn få enkontraktiv effekl på ekonomin som kan uppskattas lill 0,. Trolsden fortgående försämringen i statens budgetsaido dämpas den finanspolitiskaeffekten med den använda beräkningstekniken . Prop.1979/80:150 172 För kommunerna ökar utbetalningarna av kommunalskaltemedelinle lika snabbt som . Pä utgiftssidan betyderframför allt ökningen av konsumtionen expansiva finanspolitiska effekter. Sammantagetberäknas den kommunala sektorns expansiva effekt pä ekonomin uppgå till ca I %av BNP, dvs. den kontraktiva effeklen från staten molvägs i stort sett. Socialförsäkringssektorn beräknas ha haft ennågol expansiv effekt på ekonomin. Förklaringen härtill är alttransfereringarna till hushållen växte väsentligt snabbare ån den huvudsakligainkomstposten, arbelsgivaravgifterna. förutses effekten pä ekonominbli i stort sett neutral. Den tillfälliga förstärkning av socialförsäkringssektornsinkomsler som blir följden av den omläggning av uppbörden avarbetsgivaravgifter frän statliga myndigheter som beskriviis i tidigareavsnill, innebär att sektorns inverkan på ekonomin blir mindre expansiv 1980.Detta molvägs av att statens inverkan blir mer expansiv i motsvarandemån. Även höjningarna av socialförsäkringsavgifterna verkar dämpandepå ekonomin i högre grad än motsvarande höjningar 1979, vilka var nägot lägre. Densvenska kreditpolitiken fick i hög grad ulformas med hänsyn lill deninternationella ränteutvecklingen. Räntenivån i utlandet, som visadeen stigande tendens, fortsatte och under inledningen av 1980 attsuccessivt trappas upp (diagram 10: 1). stora oeh växande obalans iutrikestransaktionerna tillsammans med företagens svaga incitament förutlandsupplåning förstärkte landels känslighet för internationellaränteförändringar. Den icke statliga seklorns utlandstransaktioner gav under1979 upphov lill ett betydande valutaulflöde, vilkel i huvudsak svarade molbytesbalansunderskotlet. En omfattande statlig upplåning vidtogs, somkompenserade della utflöde. Valutareservens avtappning stannade härigenom på3,. Valulautflödel inom den icke statliga sektornfortsatte . Genom en statlig utlandsupplåning pä ca5 miljarder kr. bibehölls emellerlid valutareserven på ungefär samma nivå somvid utgången av 1979 (diagram 10: 2), Somen anpassning till det internationella ränteläget höjdes del svenska diskontotvid ett flertal tillfällen under andra halvårel 1979 samt (diagram 10: 1). Diskontot har därigenom stigit från 6,lill10%. Det relativt sett låga ränteläget i har möjligen tagit sigutiryck i ett utflöde av valuta, som kan ha varit större än vad som direktföljer av underskottet i bytesbalansen och de registrerade kapitaltransaktionerna.Osäkerheten när det gäller statistiken pä delta område är Diagram 10:1Diskontot för och 1976-1980 Procenl Valutareserven exkl. \ Statens utlandsupplåning \ emellertidbetydande, varför några mer bestämda slutsatser knappast kan dras. Föratl förstärka diskontohöjningarnas effekt på penningmarknadsräntorna höjdeskassakraven för affärsbankerna ijuli och saml i januari 1980.Kassakraven har därmed skärpts från till . Ijuli 1979skärptes även villkoren för bankernas upplåning i . Dessa ålgärderledde lill en stegring i specialinlåningsräntan, som överstegdiskontohöjningarna med . Företagens avkaslning vid placering av störrelikvida medel i svensk bank anpassades därigenom i högre grad än vaddiskontohöjningarna indikerar till de inlernationella räntehöjningarna. Ävenbankernas likviditetskvoter höjdes vid ell flertal tillfällen under 1979.Syftet var att hålla tillbaka bankernas kredilexpansion. Genom de vidtagnaåtgärderna dämpades kredilgivningen lill hushållssektorn under andra halvåret1979. Statsbudgetenfortsatte alt ge slora likviditetstillskott 1979. Genom intensifiering avstatsupplåningen hos kapilalmarknadsinstituten och allmänheten begränsadeslikviditetseffekten, men slatens likvidiserande inverkan på banksystemet ochsamhällsekonomin i övrigt blev trots det något slörre 1979 än 1978.Penningmängdens ökning blev trots detta väsentligt mindre Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 175 Tabell 10: 1 Penningmängden Milj. kr. Penningmängd, procentuell ökning: Penningmängd, ökning: Slalens upplåning i utlandet (ökning = -) bankerna (ökning = -) Medel på investeringskonlon i (ökning = -) (ökning = -) Bankernas utlåning till allmänheten exkl. refinansiering i utlandet Bankernas fordringar på övriga Detta förklaras i huvudsak av den kraftigaförsämring av bylesbalansen som skedde. Även den likvidiletsindragning somskedde genom alt medel sattes in pä särskilda likviditelsutjämningskonion iriksbanken bidrog emellertid till denna utveckling. Parallellt med diskontohöjningarna samt ijanuari 1980 uppjusterades även den långa räntan. 1 syfle att breddakapitalmarknaden hade under loppet av 1978 differensen mellan kort och långränta vidgats. Sålunda uppgick skillnaden mellan räntan på långastatsobligationer och diskonto till 3 1/. Detta gap kvarstod framtill diskontohöjningen , Därefter framtvingade uppgången avden korta räntan att gapet minskades. Efter räntejusteringarna i januari 1980uppgär skillnaden 1 1/. Sedan huvuddelen av arbetet med detta kapitel slutförtshar sänkt affärsbankernas kassakrav från till . Samtidigtemitterade staten två nya obligationslån i syfte att låsa in denkassalikviditet hos bankerna som blev resultatet av kassakravssänkningen.Sänkningen innebar således inte någon lindring av den strama penningpolitiken. 1979/80: 150 176 Statsbudgetens underskott fortsatte atl tillväxa kraftigt1979 och uppgick till . (tabell 10: 1). Samlidigt finansieradesbudgetunderskottet i större omfattning än föregående år på den svenskamarknaden utanför banksystemet. Trots detla blev siatsbudgetenslikviditelseffekt någol större än 1978. ägde - i huvudsak till följdav bylesbalansunderskottet - ett valutautflöde på . rum inomden icke statliga sektorn (diagram 10:2). Även insättningarna pälikvidileisutjäm-ningskonlo i fick en viss likviditetsindragandeeffekt. Penningmängdens tillväxt blev därigenom förhållandevis måttlig 1979.Ökningen uppgick till . ökade bruttonationalprodukten i löpande prisermed . Detta innebar, all den reala likviditeten, uttryckt som kvotenmellan ett genomsnitt av penningmängden över året och bruttonationalprodukten,visade en viss dragning uppål, varigenom den sannolikt kom atl förskjutas någolöver silt trendmässiga värde 1979 (diagram 10: 3). Diagram 10:3 Real likviditet 1967-1979 Index 1967 = 100 IIIII \ \ \ \ \ \ \ L_J 1967 1968 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 Den reala likviditeten är definierad som kvotenmellan elt index för penningmängden och ett index för bruttonationalproduktentill löpande priser. Den reala likvidilelen har en långsiktigt fallande trend.Källor: Konjunklurinstitulel, oeh siaiisiiska centralbyrån. Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 177 Tabell 10: 2 Bankernas inlåning sektorvis 1978 och 1979 Källa: Siaiisiiska centralbyrån. Likvidiieisutvecklingen inom vissa seklorer Som framgår av tabell 10:2 var ökningen av bankernasinlåning från företagssektorn lägre 1979 än 1978. Inom företagssektorn vardenna utveckling mest markant vad gäller industriföretagen. Bankernas inlåningfrån kommunerna fortsatte atl växa i snabb lakl, även om en Diagram 10:4 Olika sektorers reala likviditet 1969-1979 \~"~""*' / X "' \ / \ " --- """" \ Industri / /"*\ \ \ / \ '''*' / \\ y / " s. / /'' \ y 1 \. \ y 1 \ v / / \ J \ / 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 Den reala likviditeten är för kommuner,industriföretag och hushåll definierad som kvoten mellan etl index för vissalikvida lillgångar och elt realekonomiskl aktivitetsindex. Omvandlingen frånmonetär lill real likviditet har åstadkommits genom en division för kommunernasdel med utgifterna för konsumtion och investeringar, för industriföretagensdel med industriproduktionen och för hushällens del med den privatakonsumtionen, alll i löpande priser. Källa: Konjunklurinstitulel. 12 1979/80. Prop.1979/80: 150 178 avsevärd dämpning i ökningstakten skedde till följd av atlkommunernas inkomstöverskott blev lägre än 1978. 1979 har kommunernasinlåning i bankerna stigit frän . lill drygl 20 miljarderkr. Hushållens inlåning ökade nägol snabbare än 1978. Diagram 10:4 ger en samlad bild av de olikasamhällssektorernas reala likviditet, dvs. likvida medel i relalion lill eltvisst aktivilelsindex. Av diagrammet framgår, att kommunernas reala likviditelfortsatte atl stiga kraftigt . Ökningen av indusirins reala likviditetdämpades väsentligt 1979, En bidragande orsak till denna utveckling var denproduktionsökning som skedde. För hushållens del fortsattelikviditetsuppbyggnaden någol. torde dock hushållensreala likviditet åler har börjat sjunka. Bankernas likviditetsläge, som hade varitsynneriigen läll, blev allt mer ansträngt (tabell 10: 3). Bakomdenna utveckling låg betalningsbalansulvecklingen och slatsskuldspoliliken. Enstarki bidragande orsak var även höjningarna av kassakraven, som under 1979ledde Tabell 10:3 Bankernas likvida tillgångar 1977-1979 Slalens upplåning i utlandet (ökning = -) Slatens upplåning utanför bankerna (ökning = -) Allmänhetens innehav av sedlar och mynt (ökning = -) Medel på investeringskonton i (ökning = -) Likvidiletskonlon i (ökning = -) Kassakvotmedel i (ökning = -) Korta nettofordringar på spar- och Spar- och föreningsbankernas likvida ullgångar Korta nellofordringar på affärsbanker Diagram 10:5 Affärsbankernas likviditetskvoter 1976-1980 Genomsnittligtöverskott för affärsbankssystemel under successiva 12-månaders-perioder.Procent tillinsättningar i på . I samma riktning verkade äveninsättningarna på likviditetsuijämningskonto i . Detansträngda likviditetsläget ledde till att affärsbankernas upplåning iriksbanken steg kraftigt, som affärsbankernas nettofordringar påstaten ökade väsentligt långsammare än 1978. Affärsbankernas placeringar istatsobligationer uppgick till . och 1979 tillnärmare . Åtstramningenav likviditetslägel i kombinafion med en relativt snabb utlåningsökning hosbankerna under vissa perioder ledde till att bankernas faktiska likviditet iförhållande till krav gradvis reducerades (diagram 10: 5). Upplåningenpå kreditmarknaden var , vilket var 17 miljarderkr. mer än (tabell 10:4). Av den totala ökningen härrörde 5,4miljarder kr. från den registrerade svenska upplåningen i utlandet. Statensupplåning utomlands ökade mer än den toiala registrerade upplåningen utomlands.Staten dominerade även tillsammans med bostadssektorn den inhemska upplåningen.Affärsbankernas nettoköp av statsobligationer, som var mycketomfattande, uppgick till ca . sjönkaffärsbankernas innehav av skattkammarväxlar betydligt. Härigenom blev derastotala kredilgivning till staten avsevärt lägre 1979 än 1978. Affärsbankernasutbetalningar av bostadsbyggnadskrediter uppgick till . 1979.Avlyften var , lägre, vilket Tabell 10:4 Kreditmarknaden Milj. kr.,nettobelopp innebaralt stocken av utestående bostadsbyggnadskrediter växte med 3 miljarder kr.Under 1978 ökade denna stock med 800 milj. kr. Affärsbankernas neltoköp avbostadsobligationer varav ungefär samma storieksordning 1979 som 1978. Somframgår av diagram 10: 6 steg ökningstakten för affärsbankernas uteståendekrediter till andra ändamål än bostadsbyggande , varefter denstabiliserades på en hög nivå. sjönk ökningstakten i linjemed de älstramningsätgärder som vidtagits. Setl över hela 1979 begränsadesdärigenom ökningen av affärsbankernas stock av utestående krediter i svenskakronor till andra ändamål än bostadsbyggande till 8,jämfört med 12,1 %under 1978. Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 181 Diagram 10:6 Bankernas utestående krediter till andraändamål än bostadsbyggande 1976 Källa: . Fr.o.m.årskiflel 1978/79 tillåts svenska banker att inom ramen för valutaregleringenrefinansiera även kortfristiga krediter lill valutainlänning i utländsk valutaför finansiering av export och imporl. Denna finansiering skedde iutländsk bank. uppgick denna korta refinansiering i utlandet till4,. förekom således ej motsvarande kortfristigarefinansiering utomlands i bankerna. Den långa refinansieringen var av ungefärsamma omfattning 1979 som 1978. Enligt tabell 10: 5 var affärsbankernas totalaövrig utlåning . större 1979 än 1978. Exkluderas denkortfristiga refinansieringen på , minskade i ställetaffärsbankernas övrig utlåning med , 1979. Svängningarna ägderum inom företagssektorn. Spar-och föreningsbankernas totala kredilgivning ökade med . En stor del av ökningen utgjordes av lån tillhushållssektorn. Bankerna köpte även statsobligationer i större utsträckning1979 än 1978. Utbetalningarna av spar- och föreningsbankernasbostadsbyggnadskrediter ökade 1979 dubbelt så snabbt som avlyften. Härigenomkom stocken av utestående bostadsbyggnadskrediter att växa med ca 1 miljardkr. Somframgår av diagram 10:6 tenderade även spar- och föreningsbankernas övrigutlåning, sell , att sjunka i takt . För åretsom helhet uppgick ökningslaklen lill 9,, vilkel var en lika snabb ökning somunder 1978. Deenskilda försäkringsinrättningarnas lotala nettoplaceringar på kredilmarknadenväxte med . Tabell 10:5 Bankernas utestående krediter till andraändamål än bostadsbyggande ' Inkl. kortfristiga krediler för finansiering av exportoch import. Kullor: och statistiska cenlralbyrån. Diagram 10:7 Statens budgetunderskott 1976-1980 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 183 Tabell 10: 6 Statens budgetulfail samt upplåningsformer19771979 Budgelutfallel (nelloutg.-) Statsskuldens förändring inom landel (ökn. Statsskuldens förändring ulom landel (ökn. Anm. För atl ernå överensstämmelse mellan uppgifterna förstålens upplåning och budgetutfallet har riksgäldskonlorets och statsverketskassaförändringar dragits av från skattkammarväxlar och korttidslän. framför allt deras nettoköp av statsobligationer samtlångivning till bostadssektorn, som ökade. översteg allmänna pensionsfondenspensionsutbetalningar dess ränteinkomster med , vilket var1,. mer än 1978. En motsvarande större del av premieintäkternamåste således användas för atl täcka pensionsuibetalningarna. Fondökningenbegränsades således 1979 och blev endast obetydligt större detta år jämförtmed Fondens placeringar påkapitalmarknaden i form av värdepapper och reverslån växte med 1,5 miljarderkr. Fonden ökade sina placeringar istatsobligationer med , Även kreditgivningcn till kommuneroch företag växte. 10.3 Den sektorvisa upplåningen Som framgår av diagram 10: 7 ökade statensbudgetunderskott, sett över löpande 12-mänadersperioder, i snabb takt 1979.Statens upplåning utomlands växte med . 1979 till 9 miljarderkr. (tabell 10:6), Statens ökade inhemska upplåning utanför bankerna samt dessväxande utlandsupplåning innebar en lägre slatsupplåning i banksystemet 1979jämfört med , Nedgången berörde helt statsupplåningen i affärsbankerna iform av skattkammarväxlar, dagslån samt obligationer. Som framgår av tabell 10:7 uppvisade kommunerna även för1979 ett inkomstöverskolt, var dock väsentligt lägre än 1978,Försvagningen uppträdde redan under försia för att accentuerasunder . Det mindre omfattande inkomstöverskottet 1979 sloghelt igenom i en lägre likviditelsuppbyggnad. Kommunernas nettoupplåning påden inhemska kredilmarknaden var obetydligt större 1979 jämförl med 1978 ochuppgick till . Kommunernas upplåning utomlands var lägre 1979än 1978, 1979/80:150 184 Tabell 10:7 Kommunernas Tmansiella sparande 1977-1979 Summa finansiella lillgångar (1) Summa skulder (2) Finansiellt sparande (1)-(2) Källor: och statistiska cenlralbyrån. Färdigställandet av lägenheter var något högre 1979 än1978 eller 55 500 lägenheter. Igångsättningen av bostäder minskade dock medknappt 1 300 lägenheter till 56000 lägenheter. Volymmässigt blevbostadsinvesteringarna något större 1979 än 1978. Investeringarnasvärdemässiga ökning uppgick lill 1979, varvid behovet avbostadsbyggnadskrediter tilltog. Bankernas utbetalningar avbosladsbyggnadskrediter blev också bruUo . större 1979 än 1978, tecknades bostadsobligationslån för 15,1miljarder kr., vilkel var . mer än 1978, Den långafinansieringen medförde, att avlyften av utestående bostadsbyggnadskrediterökade i motsvarande mån. Sammanlagt expanderade bostadssektorns nettoupplåning påkreditmarknaden med . (tabell 10:8). Det var framför allt affärsbankernas men även sparbankernasstock av ulestående bostadsbyggnadskrediter, som ökade i en snabbare takt 1979 Tabell 10:8 Bostadssektorns upplåning på kreditmarknaden1977-1979 Direkta lån från bankerna Lån från enskilda och offentliga Tabell 10:9 Företagens upplåning på kreditmarknaden1977-1979 Upplåning hos övriga inslitui blev nettoförvärven av bostadsobligationerav en lägre omfattning. Bankernas, de enskilda och offentliga försäkringsinrättningarnasålagande angående förvärv av hypoteksobligalioner enligt överenskommelsen ombostadsfinansieringen 1979 uppfylldes i stort sett. Företagens inhemska upplåning på kreditmarknaden exkl.upplåningen från staten växte med endast 760 milj. kr. 1979 till 15,3 miljarderkr, (tabell 10:9), Upplåningen mot obligationer växte starkt. Under 1979tecknades företagsobligalioner för , vilkel var närmare 1miljard kr. mer än 1978. Däremot sjönk företagens direkla lån i bankerna. Under1979 finansierade sig förelagen i högre grad än 1978 via aktiemarknaden. Statenskredilgivning till företagen växte med . Staten svaradedärmed för av den inhemska kredilgivningen lill förelagen jämfört med 8 %under 1977. Mot bakgrund av företagens goda likviditetssituation, svagakreditefterfrågan saml differenser i det svenska och internationellaränteläget sjönk sektorns nelloupplåning ulomlands med drygl 1 miljard kr.1979. Företagens lotala upplåning i utlandet samt på den inhemskakreditmarknaden inkl. upplåningen från staten var , större än1978 och uppgick till . ökade företagens bankinlåningdrygt . mindre än 1978. satte företagen av ungefärsamma belopp på likviditetsuijämningskonto i . Företagens fasta investeringar ökade med 4,7 miljarder kr.1979. var lagren i stort seU oförändrade au jämföras med enlageravveckling på . Ulvecklingen av de fastainvesteringarna och lagren innebar därmed ett ökat finansieringsbehov frånföretagens sida 1979. Sektorns brutlosparande förbättrades kraftigt.Företagens finansiella sparande kom ändå atl sjunka med närmare 2 miljarder kr.1979. 1979/80:150 186 Hushållssektornsnettoupplåning i banksektorn ökade med ca 600 milj. kr. till 9,4 miljarder kr.1979 (tabell 10:4). Spar- och föreningsbankerna svarade merän väl förökningen.Affärsbankernas nettoutlåning till hushållen sjönk däremot 1979.