prop · G3032 · 1979-12-31 00:00:00 — Vilka offentligt ägda förelag som skall anses tillhöra den skyddade krelsen måsle enligt TCO:s uppfattning närmare preciseras såsom skett i 1 kap, 4 § beträffande AB , Stadsjuristen i noterar atl liksom i 35 § SekrL även bl, a, förhandling för kommu nalt och statligt företag innefattas, I praktiken torde dock förekomma att de kommunala organen även är involverade i fackliga förhandlingar för andra lill kommunen knutna rättssubjekt än företag i egentlig mening, såsom stiftelser, föreningar och olika institutioner som bedriver allmännyttig verksamhet. Som exempel från kan nämnas för daghem och lekskolor, som egentligen blott rent formellt är ett fristående rättssubjekt. Stadsjuristen föreslår därför atl även arbetsrättsliga förhand lingar rörande sådana institutioner klart bringas under sekretessen. Efter ordet "företagellersammanslutning i vilken det allmänna har ett bestämmande inflytande " Ofr 7 kap, 1§), framhåller alt av verket framställd lönestatistik i allmänhet intetorde vara sekretessbelagd enligt 10 kap, 8 § utan enligt 7 kap, 5 §, eftersomden har tillkommit för att användas vid facklig förhandling. Enligtparagrafens första mening ankommer del på myndighei som har all självständigthandlägga ärende om förhandling all pröva fråga om utlämnande till enskild avuppgift som hänför sig till ärendet. Del kan enligt varatveksamt hur denna regel skall tolkas vid tillämpning av vissa 1979/80:2 Del B Bilaga 2 281 påsenare lid införda förhandlingsformer. Sålunda har förekommit all verket ochhuvudorganisationerna i kollektivavtal om löneförmåner överenskommit om attför olika verksområden utlägga vissa frågor för förhandling mellan vederbörandeverk och de lokala personalorganisationerna (jfr det s, k, ALLÄ-avtalel 1977),I överenskommelsen har därvid inlgits regler om atl strandad lokal förhandlingi frågan har kunnat hänskjutas till central förhandling mellan verket ochhuvudorganisationerna. Om uppgift begärs utlämnad vid sådan lokal förhandlingsom nu har nämnts, bör det enligt verkets mening ankomma på verket all prövautlämnande av uppgiften. Verket ifrågasätter om inte 7 § - om nu föreslagenordning skall gälla - bör tillföras ett andra stycke av följande innebörd: "för förhandling med stöd av kollektivavtal som annan myndighetslutit ankommer del på den senare myndigheten atl pröva frågan omutlämnande," - Även om den nu föreslagna ordningen inte bör gälla utanexempelvis den myndighei som vid varje lillfälle för förhandlingen skall prövaullämningsärendet, anser verket att den föreslagna lagtexten bör förtydligas, -I anslutning lill 7 § ifrågasätter verket vidare om inte all prövning enligt 5eller 6 §, alltså även utlämnande av uppgift till annan myndighei, bör åvilasamma myndighei oberoende av om uppgiften begärs utlämnad av enskild eller avmyndighei. Såvitt verket finner bör därför uttrycket "lill enskild"ulgå, har samma uppfattning i fråga om denna paragraf som beträffande2 §, Stadsjuristeni påpekar all del bör komma till uttryck i lagtexten atl sekretessen gäller inte blott i föreslående eller pågående rättslvisl ulan även i möjligen blivande rättstvist. Att paragrafen gäller även i sådant fall är visseriigen i allmänhet känt för jurister ioffentlig tiänst, men man måsle här som eljesl alllid ha för ögonen att sekretesslagen främst lillämpas av tjänstemän som på delta område är lekmän. Stadsjuristen anser sig mot utformningen av denna paragraf med fog kunna rikta anmärkningar av den art som anförs under 5 och 6 §§, Stadsjuristen påpekar vidare atl varje utlämnande av handling i rättslvisl (utom givetvis sädana handlingar som redan har ingens lill domstol) kan ge motparten en fördel. Även vägran att utlämna handling kan ge motparten en värdefull informa tion, om sekretessen baserar sig på skaderekvisit (jfr vad som anförs i SOU 1975:22 s, 183), Det föreslås därför att sekretessen enligt denna paragraf inte görs beroende av skaderekvisii. Även här omfattas kommunalt förelag av skyddsinlressel. Stadsjuristen föreslår att skyddssfären utvidgas i likhet med vad som förordas under 5 och 6 §§, , Länsslyrelseni , , Göteborgssjukvårdsstyrelse samt 7"C0 har samma uppfattning belräffande skade- Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 282 rekvisitetsom i fråga om 3 § resp, 5 och 6 §§, Också kritiserardetta rekvisit. Förbundet erinrar om atl redan i samband med OK:s belänkandefrån kommunall håll underslröks alt det inte lorde vara lämpligt att låtaskaderekvisii avgöra om kommunen har skyldighel all utlämna handlingar irällstvister. Den omständigheten alt kommunen skulle få utlämna sådanahandlingar som går i för kommunen gynnsam riktning men innehålla alla dehandlingar som har motsatt innehåll skulle, framhölls det då, ge kommunernasmotparter värdefulla indirekta upplysningar. Det kunde inte vara rimligt att irättsfrågor och andra liknande frågor ge kommunema en så ogynnsam ställning somskaderekvisilet skulle medföra. De nuvarande beslämmelserna i 6 § SekrL, sommedger innehållandet av alla handlingar i rällstvister m, m, vare sighandlingarna är för kommunen gynnsamma eller ogynnsamma, torde bättresäkerställa pariteten med kommunernas motparter. Förbundet erinrar vidare omatt fann det anförda övertygande, vilket ledde till atl man föreslog enabsolut sekreiess ulan skaderekvisii och tidsbegränsad lill dess saken blivitslutligl avgjord eller tjugo är förflutit från handlingens tillkomst. Förbundetvidhåller sina tidigare framförda uppfattningar och hävdar att sekretessen -såsom också föreslog - inte görs beroende av skaderekvisit. Förbundetvidhåller också den tidigare framförda åsikten alt begreppet rällstvisl ger tillämpningsområdetför sekretessen en alltför snäv omfattning även om man med rällstvisl, liksomnu, avser inte blott pågående rättstvister utan också möjligen blivande sådana.Enligt förbundet bör man därför överväga att utbyta ordet rällstvisl moträttsliga angelägenheter eller liknande, Sveahovrätt påpekar atl en riklig bedömning av frågan om uppgifts utlämnandeknappasl kan göras av annan myndighet än den som är inbegripen i rättstvisten.Det lorde därför lämpligen föreskrivas att sekretessprövningen skall tillkommasådan myndighei. När del gäller andra statliga eller kommunala rättssubjektanser hovrätten att den föreslagna ordningen givetvis måste behållas, Riksskatteverketerinrar om all 8 § blir tillämplig i de fall verket utövar uppgiften all bevakaslalens rätt i vissa kronomål, 9§Ingen remissinstans har berört denna paragraf Sekretess med hänsyn till skyddet för enskilds personliga förhållanden Deverksamhetsområden som bör läckas genom sekretessbestämmelserna i 8 kap, ärenligt regeringsrätten i huvudsak lämpligt utvalda och angivna. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 283 mycketskiftande uttryckssätten för atl ange de skyddade uppgifterna, när dessa ärlikartade, är dock ägnade atl förvirra, helst som det inte alltid är möjligtalt av termerna dra någon slutsats huruvida en saklig skillnad är avsedd.Sålunda anges uppgifterna avse i 1 och 2 §§ hälsotillstånd och personligaförhållanden, i 7 och 8 §§ sjukdom och pereonliga förhållanden och i 4,9 och 10§§ pereonliga förhållanden, Sislnämnda begrepp bör anses som del övergripandeoch innefatta även hälsotillstånd och sjukdom. Någon skillnad isekretesshänseende mellan uppgifter om hälsotillstånd och om sjukdom bör enligtregeringsrätten inte göras, om den ens är möjlig all upprätthålla. konstaterar att 8 kap, förutom hälso- och sjukvårds-sekretessenbehandlar sekretessen inom socialvården, familjerådgivningen, det allmännaföreäkringsväsendet, det obligatoriska skolväsendet och gymnasieskolan, ärendenom arbetsförmedling eller yrkesvägledning, myndighels personalsocialaverksamhet, vissa värnpliktsärenden, kriminal-register m, m, och hälsarförslagel om en enhetlig skeretesslagstiftning för alla dessa områden medtillfredsställelse. Sekretesseninom hälso-, sjuk- och socialvården m. m. Sekreiessenför uppgifter inom vårdområdet i andra fall än som gäller tvångsåtgärderföreslås i promemorian uppdelad på två nivåer: en absolut sekreiess förförtroendeuppgifter inom sjukvård eller hälsovård och en sekretess med omväntskaderekvisit för uppgifter inom sjukvården och hälsovården i övrigi samt inomsocialvården. Också inom elevvården föreslås sekreiess på två nivåer. Tillde remissinstanser som tillstyrker promemorieförslaget i fråga om hälso- ochsjukvårdssekreiessen hör . Förbundet konstaterar att dennuvarande 14 § sekretesslag alltid vållar storatUlämpningssvårigheter genom sin omständlighel och de ständiga påbyggnadernamed nya detaljföreskrifter. Här hade redan nått långt i fråga omöverskådlighet och klarhet i sitt lagiextförslag, och promemorians förslag geri annan leknisk dräkt samma klara intryck. Enligt förbundet är detutomordentligt viktigt att sekretess- och tystnadspliktsregleringen på deltaömtåliga område är klar och olvetydlig. Därför är del också tillfredsslällandeatt promemorians lagförslag är kompletterat med belysande mollivutta-landentill ytteriigare vägledning om vad som skall gälla. Detta hindrar dock inte på en del punkter, t, ex, i fräga om vad som anförs om särskildaanteckningar om förtroendeuppgifler i patientjournaler, kunde önska ännuklarare riktmärken för dem som har atl hantera uppkommande sekretessproblem isjukvårdens vardag. Förbundet tillstyrker all man behållerförlroendesekretessen inom hälso- och sjukvården, Ocksåyorsvare/ssjukvårdsstyrelse anser att principlösningen med särekild förlroendesekretessär att föredra framför en principlösning med en enhetlig sekretessregel. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 284 regelav det sislnämnda slaget skulle enligt styrelsens bedömning göra del löpandesjukvårdsarbetet onödigt tungrott genom att den kan leda till sekretesskydd därsådant strängt taget inte behövs. har förtroendesekretessen gammaltradition på området och har blivit föremål för rättslig undersökning ochanalys (promemorian s, 355), Även om principlösningen med förtroendesekreiessinte är lika sträng från sekrelessynpunkl som principlösningen med en enhetligsekretessregel, innebär den en förstärkning i förhållande till dagslr.get.Enligt 14 § gällande sekretesslag kan sekretessbelagd handling utlämnas, omtrygghet kan anses vara för handen atl utlämnandet inte kommer atl missbmkastill skada eller förklenande för den vilkens pereonliga förhållanden ihandlingen avses eller för hans nära anhöriga. Promemorieförelaget kräver förutlämnande av uppgift som lämnats under förtroendesekreiess samtycke av denberörde enskilde utom i vissa i lagtexten särskill preciserade fall. Styrelsenansluter sig till promemorieförslaget på denna punkt, även om det kan medföravissa praktiska svårigheter när del gäller atl l, ex, i journaluppgifter skiljaut förtroendeuppgifter från andra anteckningar. Enliknande uppfattning redovisas av datainspektionen som anser atlpromemorieförslaget överensstämmer med den uiformning som lystnadspliktenenligt läkarinstmklionerna sedan gammalt haft och slår vakt om det speciellaförtroendeförhållandel mellan läkare (och annan sjukvårdspersonal) och patient.All förtroendesekretessen endasl hänför sig lill frivillig rådgivning,behandling och vård är enligt inspektionen viktigt. Del bör därför understrykasalt en läkare som exempelvis förordnats all verkställa rätlspsykialriskundersökning med den föreslagna lösningen måste anses skyldig alt klargöra förpatienten alt undersökningsresultaten måsle redovisas lill domstol och andramyndigheter. Även i övrigt är det enligt instruktionen angelägel attförtroendesekretessens omfattning preciseras. Detta bör, såsom föreslås ipromemorian, i huvdsak ske genom en särskild lag. Hovrättenför , länsslyrelsen i samlkommunstyrelsen i förklarar också att de tillstyrkerprinciplösningen med dels förtroendesekreiess, dels sekretess med skaderekvisitinom verksamheterna sjukvård och hälsovård, Länsslyrelsen i länanser att en samordning av sekreiessen inom närliggande vårdområden av skildaanledningar kan vara önskvärd, I promemorieförslaget har dylika synpunkteremellertid avfärdats såsom ganska perifera. Avvägningen mellan offentlighets-och sekrelessinlressena inom de centrala vårdområdena är enligt länsstyrelsensvår. Sekretessen måsle här bli produkten av en kompromiss mellan olika, varför sig beaktansvärda synpunkter. förslag lillsekrelessreglering inom socialvården har enligt den uppenbarafördelen, all det präglas av praktiska handlingsregler, lättillgängliga försåväl allmänheten som handläggande tjänstemän. Förslaget kan dock svåriigeninpassas tekniskt i det Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 285 regelsystempromemorian bygger på. Utmärkande för promemorieförslaget är enligtlänsstyrelsen etl regelkomplex, som i sak inte i någon belydande grad avvikerfrån gällande rätt, I promemorian har myckel ulföriigt redovisats för-ochnackdelar av den ena eller andra lösningen av sekreiessen inom vårdområdena.Länsstyrelsen ansluler sig i alll väsentligt till den föreslagna regleringen. Fleraremissinstanser förordar emellertid en enhetlig sekretess av i princip absolutkaraktär. Till dem hör regeringsrätten. Avvägningen mellan intresset avoffentlig insyn och yttrandefrihet, å ena sidan, och nödvändigheten att skyddamotstående intressen, å den andra, medför enligt regeringsrätten särskildaproblem när de senare utgörs av uppgifter om enskildas personliga förhållanden.Inte minsl viktigt är härvidlag att de måhända största skadorna för denenskilde kan uppkomma genom publicering i massmedia. Såväl tidigare förslagsom del nu föreliggande kan sägas lösa konflikten med beaktande mer avoffentligheiskravei än skyddsbehovet, även om promemorieförslaget innehållervissa modifikationer lill förmån för ell ökat sekretesskydd. Särskiltallvariigt är dock den bristande överensstämmelse som enligt förslaget rådermellan tystnadsplikt och skyddet mot offentliggörande i massmedia.Regeringsrätten anför fortsättningsvis: Denföreslagna regleringen följer i stort vad TK föreslagit i fråga omtystnadsplikt, innebärande atl en uppdelning på två sekretessnivåer, enomfattande uppgifter om personliga förhållanden som lämnais i förtroende tillläkare eller viss annan sjukvårdspersonal och som innebär en i princip absolutsekreiess (ehum med åtskilliga undantag), den andra avseende uppgifter avangivet slag inom sjukvård i övrigi, innebärande sekretesskydd med omväntskaderekvisit av den strängare typen, I det senare fallel minskas dock förvissa ärenden, där enligt motiven inslaget av myndighetsutövning är stort,sekretesskyddet så all skaderekvisilet göres rakt, dvs, det skall positivtkunna antagas all röjandet medför men för all sekreiess skall gälla. Någonförlroendesekretess föreslås inte för socialvården men i övrigt är sekretesskyddetuppbyggt på liknande sätt som inom sjukvården. Förhandlingssekreiessens del innebär förslaget om förtroendesekreiess en nyhet somnödvändiggör en markering i patientjournaler och liknande handlingar humvida endäri införd uppgift har förtroendekaraktär. Redandet sagda är i och för sig ägnat alt framkalla tveksamhet om del lämpliga iförslaget med två sekrelessnivåer. Tveksamheten förstärks vid ett närmarestudium av de bestämningar som ansetts erforderliga för atl avgränsa områdelför förlroendesekretessen, Allvariigare är dock atl uppdelningen av sjukvårdenpå ell område där förlroendesekretess förekommer och ell annal där sådansekretess inte gäller lar föga hänsyn till patienternas och deras anhörigasbehov av skydd mot insyn i känsliga personliga angelägenheter, I dettahänseende går ingalunda någon skiljelinje mellan sjukvård som ej innebärmyndighetsutövning och annan sjukvård. Med denna gränsdragning kommer hela dendel av den psykiatriska vården som regleras av lagen (1966:293) om beredande avsluten psykiatrisk vård i vissa fall (LSPV) att uteslutas frånförlroendesekretess, oaktat inom denna vård otvivelaktigt förekommerförtroendesilualioner av samma slag som inom annan sjukvård. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 286 Utomallt tvivel slår också atl behovel av sekretesskydd i många fall är särskillstarkt för uppgifter om personliga förhållanden som förekommer inom denna vård,vare sig uppgifterna är av förtroendekaraktär eller ej. Pågrund av att någon regel om sekretessens fortlevnad i oförändrad form vidvidarebefordran mellan myndigheter inte föreslås skulle också, om en i förtroendemeddelad uppgift med stöd av 8 kap. 1 § tredje styckel 5 lämnas för intagning ivårdform, för vUken sekreiess enligt 8 kap. 2 § skall gälla,förlroendesekretessen övergå lill en mindre grad av sekreiess. Gränsenmellan frivilligvård och sådan som innefattar myndighetsutövning är flytande.Om den föreslagna skillnaden i sekretesskydd för personliga uppgifter genomförskan denna till och med bli ett påtryckningsmedel för all förmå någon allunderkasta sig frivillig vård och avstå från den rättssäkerhetsgaranti som ärförenad med prövningen vid tvångsomhändertagande. En följd av det senare kan jubli all uppgifter om ömtåliga personliga förhållanden fär röjas. Betänkligheternanär det gäller förslagets bestämmelser för den psykiatriska vården, omsorgemaom psykiskt utvecklingsstörda och smittskyddet ökas av det föreslagna andrastyckel i 8 kap. 2 §. För alla ärenden inom dessa vårdformer vidutskrivningsnämnd, beslutsnämnd, psykiatriska nämnden och förvaltningsdomstolföres enligt denna beslämmelse sekretessen ned på en avsevärt lägre nivå,nämligen den med rakt skaderekvisit, som enligt motiven medger en bedömninginom ganska vida ramar utan att ställningstagandet kan läggas uppgiftslämnarentill last som felaktigt handlande. Sekretessen rörande exempelvis en patientsom är omhändertagen enligt LSPV blir på detta sätt olika beroende pä om beslutrörande honom enligt därom gällande regler skall fattas av utskrivningsnämndeller av överläkaren. Överklagande av överläkarens beslul medför också en sänkningav sekre-tessgraden. Skillnaden i sekretesskyddför olika vårdgrenar är knappast sakligt motiverad. Mera tveksamt är omskillnad skall göras med hänsyn till det beslutande organets art. För domstolargäller i princip en högre grad av offenllighet - beträffandedomstolsförhandling är t, o, m, offentlighelen gmndlagfäst i 2 kap, 11 § RF,Skälet härför är all domstolar bör arbeta under full insyn från allmänheten.Det kan därför ifrågasättas all beträffande vårdmål som handläggs vidförvaltningsdomstol eller annan domstol tillämpa ett minskat sekretesskydd.Regeringsrätten vill dock, med hänsyn till vårdmålens speciella karaktär ochden enskildes intresse av skydd för insyn i hans pereonliga förhållanden, ickeförorda en sådan differentiering, Sekreiessen bör därför vara densamma i allainstanser i vårdmälen. Regeringsrätten kan därför ej tillstyrka de särskildareglerna för sekretess vid förvaltningsdomstol i 8 kap, 2 § andra stycket och 4§ iredje stycket i föreslagen lydelse. Tilldel anförda kan läggas ytteriigare skäl emot den föreslagna regleringen avsjukvårds- och socialvårdssekretessen. De ifrågavarande verksamhetsområdena ärmycket personalintensiva och rymmer etl stort antal personalkategorier medmyckel skiftande förutsättningar alt hanlera sekretessregler. Dessa måsledärför vara så enkla och lättillämpade som möjligt. Inte minst viktigt är allvederbörande inför propåer om utlämnande av uppgifter har ell klarthandlingsmönster alt följa. Med ell skaderekvisit uppslår alltid möjligheterför den som vill ha uppgifter utlämnade att argumentera för alt utlämnandet isjälva verket är tillåtet. Sådana övertalningsförsök kan vara svära all motståför den som inte har till egentlig arbetsuppgift atl syssla medlaglillämpningsfrågor. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 >,<,i 287 Molbakgmnden av det anförda förordar regeringsrätten atl inom sjukvård ochsocialvård skall gälla en enhetlig sekretess för uppgifter om enskildaspersonliga förhållanden av i princip absolut karaktär. TUl dessa verksamhetsgrenarbör också hänföras verksamhet avseende omprövning av beslul saml lillsyn. Närdet gäller domstolsprövning bör därutöver, med vissl undanlag (se nedan),tillämpas de allmänna reglema i 12 kap. Några skäl för den i 8 kap, 2 § andraslyckel och 4 § tredje stycket föreslagna särbehandlingen avförvaltningsdomstol föreligger inte. Som förut antytts bör inte heller desärskilda reglarna för utskrivningsnämnd, utvecklingsstördaoch psykiatriska nämnden införas. Undanlag frän sekretesskyddet bör enligtregeringsrätten föreskrivas enligt de principer som anges i 8 kap, I § iredjestycket förelaget samt den under punkt 4 i detta stycke omnämnda särskildalagen med de kompletteringar som kan behövas med hänsyn till del vidgadetillämpningsområdet för absolut sekretess. Vidare bör från sekreiess kunnaundantas beslul om frihetsberövande åtgärd samt anmälan eller beslul i ärendeom ansvarighet eller behörighet för personal inom hälso- eller sjukvården. Denför sjukvården och socialvården gällande tystnadsplikten bör i hela sinomfattning genombryta meddelarfriheten. Avsamma uppfattning är psykiatriska nämnden. När det gäller utformningen avsekretessbestämmelserna bör enligt nämndens mening två principer varavägledande. Först och främst måste den enskilde och hans nära anhöriga kunnakänna trygghet för atl deras personliga förhållanden inte utlämnas tilloffentligheten. Dämtöver kan man kräva all bestämmelserna är någol så när enklaoch lättillämpade för den som skall tillämpa desamma. Enligt nämndens mening ärdel olämpligt med den uppdelning av sekretesskyddet i olika nivåer inom en ochsamma vårdseklor. Särskilt betänklig finner nämnden uppdelningen av sjukvårdenpå ett område, där förlroendesekretess förekommer, och etl annal, där sådansekretess inte gäller. Detta tillgodoser nämligen inte patienternas och derasanhörigas behov av skydd mol insyn i känsliga personliga angelägenheter.Nämnden anför i denna del samma skäl för sin ståndpunkt som regeringsrätten.Inom sjukvården bör alltså enligt psykiatriska nämnden gälla en i huvudsakenhetlig sekreiess för uppgifter om enskilds personliga förhållanden. När detgäller utlämnande av uppgifter lill allmänheten bör skyddet i princip vara avabsolut karaktär. Vid utlämnande av sekretesskyddade uppgifter från enmyndighei lill en annan anser dock nämnden, med hänsyn till samarbetetmyndigheieremellan och till att en enskild kan vara föremål för olikamyndigheters behandling t. ex. inom sjuk- och socialvården, varvid ellsamarbete i de flesta fall gagnar den enskildes vård och behandling, att detinte är påkallat med ett lika starkt sekretesskydd. Undantag frånsekretesskyddet kan i stort sett föreskrivas enligt de principer som anges i 8kap. 1 § tredje slyckel. Särskilda regler för psykiatriska nämnden,ulskrivningsnämnd och utvecklingsstörda bör inteförekomma i annan mån än att beslul av sådan Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 288 nämndalllid bör vara offentligt. Socialstyrelsenkonstaterar all sekretessreglerna på hälsovårds-, sjukvårds-ochsocialvårdsområdena hör lill de viktigaste, eftersom de rör uppgifter somoftast är av mycket känslig karaktär. Enligt är del därförpåkallat med ett så starkt sekretesskydd som möjligt, där principen skall varaden, att den enskilde själv skall lä bestämma om och när en uppgift rörandehonom skall få utlämnas. Om den enskilde inte kan lita på atl de uppgifter hanlämnar i förtroende inte kommer att stanna hos t. ex. läkaren eller socialassistenten,leder detta till ett minskat förtroende för hälsovården, sjukvården ochsocialvården. Detta medför att den enskilde kommer att dra sig för all begärahjälp av myndigheterna, trots att han är i behov därav. Den som redan ärföremål för vård eller behandling kommer inte atl lämna ut alla uppgifter omsig själv, trots att de kan ha betydelse för en framgångsrik behandling. Dennuvarande sekretesslagstiftningen har utan tvivel starkt bidragit lill allskapa del förtroendefulla förhållandet, som i allmänhet torde råda mellanpatienter, läkare och annan vårdpersonal. understryker därförbetydelsen av all detta förhållande får beslå.