prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Bidrag till vissa åtgärder bör emellertid las borteller reduceras. Vad gäller verksamhetenpå ^prololyp- och ^demonslralionsområdei bör en mera planerande och initierande^verksamhel bedrivas ^lillsammans med de ^forskningsslödjande organen. Bidragtill ^förprojektering av vissa ^prolo^typer och ^demonstralion.sanläggningarbör kunna lämnas. Vidare föreslår verket alt prototyp- ochdemonstrationsbidragen kompletteras med lån. En permanentorganisation för rådgivning och bidragshandläggning bör byggas upp vid deregionala utvecklingsfonderna. Till fonderna bör delegeras även ^beslul ombidrag ^lill industriella processer. Beloppsgränsen för fondernas ^beslulföreslås ^dessulom höjd från nuvarande . För ^budgeiårei 1980/81föreslår industriverket all 290 milj. kr. anvisas under anslaget. Av ^beloppelavser 140 milj. kr. åtgärder i förelagens byggnader, processer ^saml småvattenkraftverk och 150 milj, kr. prototyper och ^demonslralionsanläggningar.^Verkel föreslår vidare all . av anslaget får användas ^lill^kosinader för administration, information ^saml utredning och uppföljning av^verksamhelen. ^Indusiriverkel föreslårvidare alt verket får bemyndigande alt under /81 ikläda statenekonomisk förpliktelse i samband med bidrag till ^energibesparande åtgärder sominnebär ^ålaganden om sammanlagt högst 40 milj. kr. under budgetåren 1981/82och 1982/83. Mot bakgrund av inneliggandeansökningar och det beräknade bidragsbehovet har statens industriverk i enskrivelse hemställt om att under innevarande budgetår fådisponera ytterligare sammanlagt 140 milj, kr. För byggnads- ochprocessåtgärder föreslår ^verkel alt verkets bemyndigande alt underinnevarande ^budgelår falla ^beslul som innebär ekonomisk förpliktelse förstaten för /81 utökas med 100 milj. kr. till 125 milj, kr, Ikonsekvens härmed föreslår ^verkel all anslagsramen för ^budgetårel 1980/81höjs från föreslagna 140 milj, kr. ^lill 240 milj. kr. och ^atl avvecklingen avbidragen ^lill byggnads- och ^processålgärder sker ^elt år ti^digare än som harföreslagits i verkets ^anslagsframslällning. För ^prolotyper och^demonslralionsanläggningar föreslår ^verkel ^atl anslaget tillförs^ytteriigare 40 milj. kr. under innevarande budgetår. De ändrade villkorenbeträffande såväl lånegarantier och statsbidrag enligt förordningen (1979:427)om ^sialligt stöd till ^irädgårdsnäringens rationalisering som statsbidragenligt förordningen (1979:428) om statsbidrag till ^energibesparande ^ålgärderinom ^iradgårdsföretag väntas medföra stimulans till ökat växthusbyggande.Detta kommer att orsaka väsentligt ökade anspråk på bidragsmedel eftersomändringen av villkoren bl, a, innebär ^atl bidrag kan ^ulgå för åtgärder viduppförande av nya växthus i den mån de ersätter äldre växthus. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 210 Styrelsen föreslår att^sammanlagi 10 milj. kr. anvisas för ^energibespa^rande åtgärder inom^triidgårdsnäringen. Sedan slödel till^ener^gibesparande ^invesleringar ^int^>m näringslivet ^m. ^inföidesvåren 1974 ^(prop. ^CU 1974:21, ^JoU 1979:19, ^rskr 1974; 180 och 196)har ^anvisal ^sammanlagi I 128 milj. kr. för ^sådanl ^slöd och för^adminislralion ^m. Av de anvisade medlen har 867 milj. kr.^beräknals för ^ålgärder i näringslivels byggnader och processer ^saml småvallenkraftverk ^m. ^m., 237 milj. kr. för ^protolyper och^demonslralionsanläggningar ^m.m.. 22 milj. kr. för åtgärder i trädgårdsnäringensbyggnader och 2 milj. kr. för ^prolotyper och ^demonslralionsan^läggningarinom ^Irädgåidsniiringen. ^Medlen för ^bidragsgivningen disponeras vad avseråtgärder inom trädgårdsnäringen av ^lanlbruksstyrelsen och i övrigt av ^slalensindustriverk. Den hade, sedan^siödet ^lill ^energibesparandeåtgärder inom näringslivet ^inföides, bidrag beviljats med sammanlagt ca 844milj. Härav avser ca 661 milj. kr. åtgärder i näringslivets byggnader ochprocesser ^m.m.. ca 171 milj. kr. prototyper och ^demonslralionsanläggningar^m. och ca 12 milj. kr. ^ålgärder inom trädgårdsnäringen. Dessa åtgärderberäknas, enligt ^indiisiriverkels och ^lanlbrukssiyrelsens preliminära beräkningar,ha ^medförl en årlig energibesparing ^molsvarande ca 865 000 ^loe. Därav hänförsig ca 75000 ^toe till industrins byggnader, ca 650000 ^loe ^lill ^induslriellaprocesser, ca 125000 ^loe ^lillpro^totyper och ^demonslrations-^anliiggningar och ca 15 000 ^loe ^lill^ålgärder inom trädgårdsnäringen. Hos industriverketinneliggande ansökningar per uppskattas omfatta anspråk påbidrag om ^sammanlagi ca 280 milj. kr., varav ca 170 milj, kr. för åtgärder inäringslivels byggnader och processer ^m. samt 110 milj. kr. för prototyperoch ^demonslralionsanläggningar. ^Slatens ^induslriverkhar regeringens uppdrag all ^forllöpande utreda frågor om energianvändningeninom ^induslrin. 1 utredningarna ^(SIND 1976: 3) Tätorternas och den tunga^indusirins energiförsörjning och ^(SIND 1977:6) Industrins energihushållninghar verket gjort en bedömning av möjligheterna all spara energi fram ^lill . En ^ulvärdering av ^bidrags^verksamhelenhar ^redovisals i utredningen ^(SIND 1979: I) ^Ulvärdering av^Slalsbidragen ^lill ^energibesparande ^ålgärder i ^näringslivel. ^Verkel har iutvärderingen sammanfattat den bedömda besparingspotentialen enligt de^lidigare nämnda utredningarna. Enligt utvärderingsrapporten bör del finnasmöjligheter att med hjälp av statliga styrmedel få till stånd åtgärder som fråndet ^energisparsiödei infördes ^lillår 1985 ger en ^åriig oljebesparing om ca 1,3 milj. ton och ca 2 ^TWh el eller,^omräknal ^lill ^toe, ^totall ca 1,8 milj, ^loe. I ^anslulning till ^siltförslag till plan för den ^fortsatla^verksamhelen med ^slöd ^lill ^energibesparande ^ålgiirder - som redovisas iutredningen ^(SIND PM 1979: 9) ^Slalens ^slöd ^lillenergihushållning i ^näringslivel - har ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 211 verket gjort en bedömning av rimligheten i dennaberäkning. Därvid har verket bedömt att ytterligare ca 0,5- I ^TWh el kansparas eller produceras ^lill . Under de fyra år^siödverksamhelen har ^pågåll har av den beräknade^besparingspolenlialen tagits till vara. Fram ^lill år 19^85 beräknar alltsåverket att den praktiskt möjliga återstående besparingspotentialen uppgår tillca I milj. ^toe inom ^induslriella processer. För ^naringslivelsbyggnader har ^verkel i sist nämnda utredning mot bakgrund av ^lidigareredovisade undersökningar gjort motsvarande beräkningar. För åtgärder som^f^tillei inom ramen för nuvarande bidragsregler ^beiäknas den till år 1985återstående besparingspotentialen uppgå till ca 300000 ^loe ^perår. Verket bedömer alltså att denåterstående besparingspotentialen ^lill för åtgärder inom näringslivetsbyggnader och processer, som kräver ^slalligl ^slöd, uppgår ^lill ca 1,3 milj.^loe. ^Enligi ^induslriverkels plan^förden fortsatta verksamheten skall bidragen ^lill ^ålgärder i näringslivels^bygnader och inom ^induslriella processer ^irap-^pas ned och upphöra ^hell^efler ^budgetårel 1983/84. För fyraårsperioden /81-19^83/84 föreslår^verkel all ^sammanlagi 480 milj. kr. Med denna bidragsvolym ^lordeenligt verket en ytterligare besparing ^fr.o.m. innevarande ^budgelår om ca800000-900000 ^loe ^mi^Msvarande av den beräknade ^ålersiående^besparingspolenlialen kunna uppnås. För ^atl underlättainförandel av oprövad men i ^huvdsak färdigutvecklad ^leknik för ^bälireenergihushållning bör enligt verket stöd till prototyper ochdemonstrationsanläggningar ^ulgå även ^fortsätiningsvis. Bidragsvolymen anger^verkel ^lill 150 milj. kr. Kostnaderna för den svenska^imporlen av olja uppgick ^lill ca 15000 milj. kr. beräknasmotsvarande belopp bli ca 24000 milj. kr. Att bedöma kostnaderna föroljeimporten framöver är svårt, men ^klarl är att vi får räkna med fortsattakraftiga ^koslnadsslegringar. ^Koslnadsul^vecklingen på olja ^släller delsvenska ^samhällel inför ^slora svårigheter. Det stora oljeberoendet ^måsledärför minskas. Aktiviteter som medför ^atl beroendet av olja snabbi minskarbör ^mol denna bakgrund ges en hög prioritet. ^näringslivel ärmöjligheterna goda all snabbi få ^lill ^slånd en hushållning med energi genom^insalser för att ersätta olja. De nuvarande insatserna inom ^detla område -slödel ^lill ^omslällningsålgärder inom näringslivels byggnader och processeroch ^lill prototyper och ^demonslra^lionsanläggningar - har som jag nyss^nämnl ^hitlills medfört ^belydandebesparingar av olja. Även den återstående besparingspotentialen är av^väsenllig ^omfallning. ^Uiöver de bidrag till^energibesparande ^ålgärder inom ^induslrin ^m.m. ^somjag redogjort förtidigare, lämnar staten även bidrag och andra former av stöd dels till^energibesparande åtgärder inom bostadssektorn, dels ^lill ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 212 energiteknisk forskning och utveckling fram ^lill ettprojekts demonstrationsskede. Med de nuvarandestödformerna är del alltså inte möjligt att ^siödja uppförande av anläggningarsom har lämnat ^prolotypstadiel. Del har också ^visal sig ^svårl all uppnå enbredare ^lillämpning av såväl ^leknik som finns ^lillgänglig somrelativt ^nyulvecklad teknik. Exempel på sådan ^leknik är användande av^allernaliva drivmedel, ^främsl metanol eller ^ela-^nol, ^energiprodukiion sombaseras på ny mindre ^miljöslörande ^kolleknik, ^ulnytljande av ^i,ex. torv,^flis och skogsavfall ^saml ^ulnylljande av solenergi. Teknik inom dessaområden finns i viss ^ulslräckning ^lillgänglig som följd av forsknings- och^uivecklingsinsalser och ibland även som ^proto^lyper och^demonslralionsanläggningar. I flera fall ^ulnylljas sådan teknik ^f^ ^n. Del innebär ^atl del ^lekniska risktagandet är ^begränsaisamtidigt som de kommersiella riskerna i ^elt inledningsskede ofta är ^slora.Teknik av denna ^lyp bedöms bidra ^lillatt ^pålagligl minska ^oljeberoendei om lämpliga styr- och ^slimulansålgärderkan ^vidlas. För alt bl. a.undersöka behov och ^konsirukiion av ^etl ^slöd till sådan teknik gavregeringen ^lidigare ^oljeersällningsdelegalionen (I 1979: 01) i uppdrag^atl utreda möjligheterna alt finansiera investeringar i ^energiieknik somsyftar till all snabbi minska ^oljeberoendei. I sin rapport (Ds 1 1979: 17)av ^energiieknik för ^oljeersällning redovisar ^delegalionen sinberäkning av vilket behov av ^slöd som finns för ^invesleringar i energiproduktionoch för energihushållning . ^Delegalio^nen har därvid^kommii fram till all del sammanlagda stödbehove^t^ uppgår ^lill 2 500 milj.kr. Beräkningarna innebär ett genomsnittligt stödbehov på 500 milj. kr. per årunder femårsperioden. Med hänsyn bl. a. till all del är osäkert hur olika^siyrmedel inom del ^energipoliliska ^områdel kommer ^atl påverkastödbehovet bedömer delegationen ^atl ^behovel av medel uppgår ^lill 300 milj.kr. för del första året som ^stödel kommer alt utgå. Enligt ^delegalionenbör slödel ^ulgå i form av lån med förmånliga villkor ^lill de ^merinvesleringarsom uppslår i jämförelse med en investering i en oljeanläggning eller i en^kombinalion av lån och bidrag ^lill ^merinvesie-^ringarna. Delegationen harinte haft i ^uppgifl all föreslå hur ^elt stödsystem skall finansieras. Manpekar emellertid på två principiella vägar som slår till buds. Den ena ärfinansiering över statsbudgeten och den andra är all finansieringen sker i formav en avgift på ^oljeprodukler. Vad gäller^adminislralionen av ^lånesysiemel belyses i ^rapporlen för- och nackdelar medtre organisationsformer - ^myndighel, ^akliebolag och stiftelse. Delegationenfinner att del aktuella ^lånesysiemel har en mycket ^slark koppling tillnuvarande ^slödformer och förordar ^mol denna bakgrund att industriverket börhandha ^adminislralionen av ^verksamhelen. ^Oljeersättningsdelegationens^rapporl visar enligt min mening alt en fond med uppgift ^atl genom relativt^sell förmånliga lån ^siödja introduktionen av ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 213 energiteknik för ^oljeersattning och energihushållningbör fylla en viktig uppgift ienergipolitiken. Med hänsyn till behovet avall snabbi få till stånd åtgärder för att underlätta en bred introduktion påmarknaden av delta slag av teknik bör en fond för investeringar i energitekniksom kan ersätta olja ^m.m. kunna ^inrätlas under ^budgeiårei 1980/81. Utformningen avfondens verksamhet kan ske enligt huvudsakligen följande ^rikllinjer. Fonden ^iör i huvudsak varainriktad på att underlätta investeringar som bygger på färdigutvecklad ellerrelativt färdigu^tvecklad teknik, men där det kommersiella risktagandet är^belydande. Syftet med fonden bör vara all ^siödja en ^ersäitning av olja meduthålliga energikällor, helst ^fömybara och inhemska med minsta möjligamiljöpåverkan. Del ^slöd som på ^della sätt lämnas bör enligt min mening ^ulgåi form av lån. ^Stödel bör i första hand underlätta etablerandet av verksamhetsom ^f. är förenad med ett ^bely^dande kommersiellt risktagande så allintroduktion av ny energiteknik stimuleras. När del gäller finansieringen avfonden är jag positiv till att en avgift tas upp på oljeprodukter. Därigenomfår man också ytterligare ^elt ^incilamenl ^lill hushållning med olja. Del har ^inle ^varil^oljeersättningsdelegationens ^uppgifl all lägga fram ^ell fullständigt förslag^lill hur en fond för ^invesleringar i ^energiieknik skall utformas. Det finnsdärför behov av att ta fram^ytteriigare underlag innan ^eU mer preciserat förslag till en sådan fond kanläggas fram. a. behöver närmare fastställas vilka ^avgränsningar sombehöver göras ^mol ^nuvarade stödformer, liksom hur behovet av dessa^slödformer påverkas av införandet av en fond med den föreslagna inriktningen.Vidare krävs all ^elt mer detaljerat förslag beträffande administrationen av^verksamhelen, regler för fondens utlåning ^m. Eftersom en fondav ^detla slag kommer att få betydande ^ullåningskapacilei bör även dess inverkanpå kapitalmarknaden i övrigt belysas närmare innan ^elt förslag om inrättandeläggs fram. Ett viktigt led i^framtagningen av ett fullständigt ^underiag för beredning av frågan om en fondför finansiering av energiteknik för oljeersättning ^m. är denremissbehandling av ^oljeersätiningsdelgalionens ^rapporl som äger rum ^f^ ^n.Så snart beredningsarbetet är avslutat avser jag alt efter samråd med chefenför återkomma till frågan om en fond för de beskrivnaändamålen. För /81bör, mot bakgrund av vad jag nu har anfört, ^fortsatla bidrag utgå för^omslällningsålgärder i näringslivets byggnader och processer och en utvidgningske av ^stödel till prototyper och ^demonslra^lionsanläggningar. Vidavvägningen mellan dessa två slag av bidrag har jag prioriterat stödet till^prolotyper och demonstrationsanläggningar. Därutöver bör under ^budgetårel en^salsning på ^energiieknik för ^oljeersattning göras i form av den nyssbeskrivna fonden. När del gäller ^befinllig bebyggelse bör en uppbyggnad avenergisparplanen ske enligt vad chefen för ^bosladsdepartemenlel ^lidigaredenna dag har ^anförl. 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 214 Slödel ^lill ^omstållningsålgiirderinom industrins byggnader och processer har ^ulgåll sedan åren 1974- 1975.Slödel utgår endast ^lill åtgärder i befintliga anläggningar. Det ligger isakens natur alt ^elt stöd av denna karaktär minskar i betydelse allt eftersomindustrin ersätter befintliga anläggningar med nya. Vidare har de under del^senasle ^årel ^iniräffade oljeprishöjningarna ökat den företagsekonomiskaavkastningen på investeringar i ^oljebesparande syfte. Avsikten har som^föicdraganden anförde i ^proposilionen om riktlinjer för energipolitiken(1978/79: 115 bil. 94) varit att stödet successivt skall trappas ned allteftersom ^oljebespa-^ringspotenlialen för denna typ av åtgärder har ^lagits^lill vara. hade inte någon erinran mot uttalandet om ^nedlrappningav ^bidragsverk^samhelen (NU 1978/79:60, ^rskr 1978/79:429), ^Mol bakgrundhärav har industriverket, som administrerar stödet, föreslagit ^atl det inteskall ^ulgå efter /84. Med hänsyn ^lill allställning ännu ^inle har lagils ^lill hur fonden för ^invesleringar i^energiieknik som kan ^ersälla olja närmare skall ^ulformas är jag ^emellerlid^inle beredd alt redan nu ta ställning till när bidragen skall avvecklas.Bidragen bör för ^budgetårel 1980/81 ^ulgå i en sådan ^omfallning att enförhållandevis stor del av den återstående ^besparingspolenlialen för dettaslag av ^ålgärder kan tas ^lill vara. ^Indusiriverkel har^föreslagil att stöd till^energibesparande åtgärder inom jordbruket i fortsättningen bör administrerasav ^lanlbruksstyrelsen. ^Mol bakgrund av all verksamheten skall trappas ned ärjag inte beredd ^atl biträda förslaget. Jag utgår från alt industriverket i denmån så bedöms erforderligt för behandlingen av sådana ärenden inhämtar^lantbruksslyrel^sens synpunkter vad gäller de ^lantbrukslekniska aspekterna. ^Stödel ^lillprototyper och demonstrationsanläggningar kan ^f^ ^n. utgå med ett bidrag påupp ^lill av inves^teringen. Trots den höga bidragsandelen har del^enligi ^indusiriverkel i vissa fall ^varil ^svårl för den som söker bidrag attfinna en finansiering för återstoden av investeringen. ^Verkel har därför^föreslagil alt bidragen kompletteras med en ^lånemöjlighel så all lån ochbidrag kan utgå för ^sammanlagi högst av investeringskostnaden. ^Invesleringar iprototyper och ^demonslralionsanläggningar är ofta förenade med avsevärda både^lekniska och kommersiella risker. Del år angelägel alt ny teknik demonstrerassom en förberedelse för en bredare introduktion på marknaden. Del ^slorarisktagande^!^ gör alt bidrag är ^ell nödvändigt ^incilamenl för allinvesteringarna skall komma till stånd. Del ökande värdet av de potentiellabesparingseffekterna som är ^ell ^utiryck för höjda energipriser innebär ^inlealt den tekniska risken har minskat. Finansieringen av ^invesleringar somsnabbt kan medföra ^atl oljeberoendet kan nedbringas måste underlättas. Fråganom hur dessa problem skall lösas avser jag ^emellerlid la upp i samband med altjag ^ålerkommer ^lill frågan om en fond för ^invesleringar i ny ^energiieknik. Relativt omfattande undersökningar kan ibland varanödvändiga innan 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 215 man beslutar om projektering och genomförande av vissa typer av ^energi^besparande åtgärder.I likhet med industriverket anserjag det vara motiverat att i viss ^utstriickning lämna stöd i form av bidragäven ^lill ^lorprojek-^lering. Stödet bör dock endast omfatta ^förprojekteringav större ^prolotyper och ^demonslralionsanläggningar. Del bör vidare ^ulgåendast i de ^f^till där det är ^nödvändigl för all en från allmän ^synpunki^iniressanl anläggning skall komm^a^ till stånd. Jag förordar alltså att ^sådanl stöd ^f^ör utgå. Det är angeläget altbl. a. prov med ^dislribulion och användning av ^synleliska drivmedel genomförsför alt ge underlag för framtida beslut om införande av sådana drivmedel. Jagkommer därför i anslutning ^lill min anmälan till tilläggsbudget II till^statsbudgeien tor /80 ^(prop. 1979/80: 101 bil. 8) all la uppfrågan om all redan innevarande ^budgelår vidga ^slödmöjlighelerna. Vid bifall^lill milt förslag bör statsbidrag kunna utgå även ^lill^demonslrationsålgärder som avser införande av ^energiråvaror som ersätter oljaeller oljeproduk^ter inom ^induslrin, ^irans-^porl och samfärdsel eller inomövriga delar av näringslivet. Vad gäller beräkningen avmedel för bidragsverksamheten vill jag anföra följande. ^Indusiriverkel har ^beräknai^behovel av medel för sin ^bidragsgivning under /81 till^sammanlagi 290 milj. kr., varav 140 milj. kr. avser ^ålgärder i företagensprocesser och byggnader ^saml små vallenkraftverk och 150 milj. kr. prototyperoch ^demonslralionsanläggningar ^m.m. På grund av det ^slora antaletinneliggande ansökningar om bidrag och del beräknade behovet av bidragsmedelför ^atl tillgodose dessa har ^slalens industriverk hemställt om alt redanunder innevarande budgetår få disponera ^yllerligare 140 milj. kr. Lantbruksstyrelsen har beräknat all ^sammanlagi 10 milj.kr. erfordras för bidragsverksamheten inom trädgårdsnäringen. ^Mol bakgrund av vad jag nysshar ^anförl ^beräknarjag behovet av medel för ^slöd i form av bidrag till^energibesparande ^ålgärder inom ^näringslivel under ^budgeiårei 1980/81 ^lill225 milj. kr. Av beloppet ^beräknarjag 117 milj. kr. ^förålgärder i förelagensbyggnader, processer, ^m. ^m.. 100 milj. kr. för ^prololyper och^demonslralionsanläggningar, 7 milj. kr. för åtgärder i trädgårdsnäringensbyggnader och I milj. kr. ^föi- ^prolotyper och ^demon^slralionsanläggningarinom ^Irädgårdsnäringen. Jag har härvid ^lagit hänsyn även till vadindustriverket anfört beträffande behov av medel på tilläggsbudget förinnevarande ^budgelår. Vid min ber^äkning avmedel har jag också ^tagil hänsyn ^lill ^induslriver^kets kostnader föradministration, ^informalion, ^ulredning och uppföljning av^bidragsverksamhelen. harbemyndigande att under innevarande ^budgelår falla beslut om bidrag till^energibesparande ^ålgärder inom näringslivet samt ^lill prototyper ochdemonstrationsanläggningar ^m.m, som, ^inberäknal löpande ^beslul, innebäråtaganden om högst 25 milj. kr. 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 216 1980/81 och ^högsl 15 milj. kr. ^budgeiårei 1981/82. ^Beiräffande ^slöd^lill ^energibesparande ^ålgärder i ^niiringslivet erfordras ibland möjlighetall göra ^ålaganden som sträcker sig över flera budgetår. Regeringen bör därförinhämta bemyndigande att under ^budget^årel 1980/81 fatta beslut ombidrag till prototyper och^demonslralionsan^läggningar ^m. som, ^uiöver löpande ^beslul, innebär^ålaganden om ^högsl 15 milj. kr. under /82, Jag hemställer ^atl regeringen föreslår all 1^.^ godkänna den av mig förordade ändringenav grunderna för ^slöd ^lill ^energibesparande ^ålgärder inom ^näringslivel, 2. bemyndiga regeringen alt under ^budgetårel 1980/81, i^enlighel med vad jag har ^anförl, ikläda staten ekonomisk förplik^telse isamband med bidrag ^lill ^prolotyper och ^demonslralionsanlägg^ningar, vilken^uiöver löpande ^beslul innebär åtaganden om högst , under^budgetårel 1981/82, 3. till ^Energibesparande åtgärder inom näringslivet ^m.^m. för ^bud^getårel 1980/81 anvisa ^eU ^reservalionsanslag av . Vissa utbildningsåtgärder ^m. 1978/79 ^Ulgift 6891638 ^Reservalion 3503457 1979/80 Anslag 5 000000' 1980/81 Förslag 6000000 ^'^ Härutöver har ^anvisals . på tilläggsbudget I. Från ^detla anslag,som disponeras av ^slatens ^induslriverk, bestrids kostnader för ^slatligabidrag till kurser rörande uppvärmning och ventilation, för ^ularbelande avplan med kursprogram ^saml ^lill kurser rörande förbättrad energihushållning i^induslriella processer och för ^slatliga bidrag ^lill de regionalautvecklingsfonderna för energirådgivning rörande bl. a. eldnings-, ventilations-och processteknik. Från anslaget ^beslrids även ^induslriverkets kostnader föradministration av verksamheten. ^Rikllinjer för^verksamhelen har angivits i ^prop. 1975:30 (bil. 355, NU 1975:30, ^rskr1975:202), i ^prop. 1977/78: 100 (bil. 196, NU 1977/ 78:42, ^rskr1977/78:207) och i ^prop. 1978/79: 115 (bil. 263, NU 1978/ 79:60, ^rskr1978/79:429), ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 217 i sy^f^te au minska och inom olika indu- ^+^ ^ ^ 800000 ^+^ ^ 5 200000 ^+^ ^ ^ 700000 All fördelas ^lill under 1-2 angivna ändamål efter ^besiäm^mande av statens - 500 ^(K)0 ^'^ Härutöver har anvisats . harsedan ^siödet infördes ^t.o.m /79 ^bevil^jal bidrag till^ulbildningsålgärder inom området lokaluppvärmning med ^sammanlagi 8,7 milj.kr. Under ^budgetårel 1978/79 har bidrag lämnats ^lill ^etl flertal kurser föryrkesverksamma inom värme- och ^venlilationsomrä-^dena. a. har Svenska^kommunförbundei fått bidrag för all arrangera kurser för driftpersonal. Vidarehar HSB, , , , , och ^induslriverkels ^SIFU-enhel ^m,fi.fåll bidrag till kurser med ^inrikining på ^lokaluppvärmningsområdel. Bidraghar även beviljats till andra utbildningsinsatser såsom studiecirklar,brevkurser, informationsträffar och demonstrationer ^m. Av det ^toiala ^anlalel^kursdeliagartimmar vad avser lokalområdet svarar ^fastighelssköiare för ^drygltvå tredjedelar. Kurser som riktar sig till denna målgrupp behandlar bl.