prop · G303115 · 1979-12-31 00:00:00 — om lån till Saab-ScaniaAB och ", m. m. Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen läggs fram förslag till ett stödprogram som syftar till att göradet möjligt för den svenska flygindustrin att delvis ställa om sin tillverkningfrån militära till civila flygprodukter. föreslås anvisa 350 milj.kr. som lån till för att ge företaget möjlighet att deltaga iett civilt flygprojekt i samarbete med det amerikanska företaget . föreslås vidare anvisa 160 milj. kr, som lån tillVolvo för att i samarbete med det amerikanska företaget deltaga i ett civilt flygmotorprojekt. Slutligen framläggs förslagatt anvisa 10 milj, kr. till för studier av lätta, obeväpnade skolflygplan. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , Mundebo, Mogård,, Åsling, Söder, Krönmark, , , , ,, , , , , Propositionom lån till och , m.m. Densvenska flygindustrin tillkom före för att inomlandet säkerställa försvarels behov av stridsflygplan. Sålunda har tillverkningav flygplan i och flygmotorer i pågått sedan år 1930.Tillsammans med sina föregångare har flygdivisionen vid ()tillverkat 4000 flygplan, varav 2 000 jetplan. () och dess föregångare har sedan starten tillverkat ett femtontal typer avflygmotorer, uteslutande jetmotorer. Båda företagensverksamhet har helt dominerats av leveranser till försvaret och de har genomsin verksamhet utvecklat en för landet unik kompetens inom en mångfald områdenav avancerad teknik. gjorde en inbrytning på den civila marknadenomedelbart efter kriget med det civila passagerarflygplanet . Detta planfick emellertid överföras till i för att ge plats åt produktionför det svenska försvaret. Under1970-talet har det allt klarare framgått att sysselsättningen för militäraändamål vid företagen på skulle nedgå. Båda företagen har därförsedan en längre tid med sitt tekniska kunnande som bas sökt bredda sinverksamhet till den civila marknaden. Detta har också skett inom ett antalsmärre produktområden, men den militära sidan är fortfarande den heltdominerande. För svarar den för och för VFA ärden av omsättningen. Under1970-talets senare hälft har ett flertal utredningar arbetat med frågan om detmilitära flygets framtida utformning. Prop.1979/80:115 3 terade flygindustrikommittén (Fö 1978: 01) del 1 av sittbetänkande (Ds Fö 1978: 8). Kommittén anförde bl.a. att oavsett vilket beslutom flygplansupphandling som regeringen skulle komma att fatta, kommer ettminskat persunalbehuv främst på utvecklingssidan att uppstå vid flygindustrin.Enligt kommittén borde regeringen därför ta initiativ till överiäggningarmed berörda företag och fackliga organisationer i syfte att finna nyaarbetsuppgifter som kunde ge alternativ sysselsättning. Med stöd av regeringens bemyndigande den 21 december 1978tillkallade dåvarande chefen för industridepartementet en delegation' (I1978:09) för att bereda frågor om civilt utnyttjande av flygindustriellaresurser m. m. I delegationens direktiv framhölls att anskafl°ningen av nästageneration militära stridsflygplan kommer att medföra minskade insatser avfrämst utvecklingspersonal i flygindustrin. föreslog regeringen i prop. 1978/79:138att utvecklingsarbetet på flygplansprojekten /SK38/A38 skulle läggas nedoch att överbefälhavaren skulle ges i uppdrag att utreda andra altemativ. Dessaförslag godkändes av (FöU 1978/79:23, rskr 1978/79:237).Överbefälhavarens förslag har framlagts . I förslaget förordasstudier och inledande utveckling av ett stridsflygplan av enhetstyp för90-talet kallat JAS 90. Delegationen har fått regeringensuppdrag att undersöka förutsättningarna för bl. a, finansiering av arbetenavseende visst vindkraftaggregat. Delegationen har i skrivelse den 7 januari1980 redovisat sina synpunkter på projektet. Beträffande undervattensteknik har för delegationenpresenterat flera konkreta förslag till projekt. Flygindustridelegationentillstyrker ett visst statligt stöd för ett av dessa projekt. Flygindustridelegationen har under sitt utredningsarbeteinkommit med två skrivelser med förslag till stödåtgärder för flygindustrin.Delegationen avlämnade sitt betänkande (Ds I 1980: 2) med förslagtill ett stödprogram för att ge flygindustrin möjlighet att utvecklas i civilriktning. har tidigare beslutat att bevilja ett lån om 138 milj. kr.till VFA för att finansiera VFA:s andel i ett civilt flygmotorprojekt som drivsav det amerikanska företaget (prop. 1979/80:13, NU1979/80:6, rskr 1979/80: 39). har inkommit med en skrivelse med hemställan omanslag för civil produktutveckling. har vidare träffatett samarbetsavtal med det amerikanska företaget . (Fairchild).Enligt avtalet skall svara för viss andel av utveckling, tillverkning ochförsäljning av ett nytt trafikflygplan, avsett för 30 passagerare. ' Generaldirektör , ordförande, direktörMorgan , ombudsman , verkställande direktör ,tekn. , ingenjör och generaldirektör . 1979/80:115 4 Företrädareför staten och har därefter förhandlat om villkoren för statens medverkan tillfinansiering av deltagande i projektet. Enighet har uppnåtts om ettavtal, enligt vilket staten beviljar ett lån på 350 milj. kr. på i avtaletnärmare angivna villkor. Enligt avtalet kommer regeringen, under förutsättningatt fattar de beslut som behövs härför, att slutligt godkännadetsamma. Avtalet, som undertecknades , bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 1. VFAhar inkommit med skrivelser med begäran om anslag för samarbete med detamerikanska företaget . VFA har den 28januari 1980 träffat ett samarbetsavtal med beträffande ett projektför att utveckla och tillverka två nya civila flygplansmotorer, en mindrejetmotor och en turbopropmotor. Enligt avtalet skall VFA svara för vissmotorutveckling samt tillverkning av vissa komponenter och reservdelar tilldessa motorer. Enförutsättning för att avtalet mellan VFA och skall gälla är att avtalträffas om statlig medverkan i finansieringen av projektet. Företrädare förstaten och VFA har förhandlat om villkoren för sådan statlig medverkan tillfinansieringen av VFA:s deltagande i projektet. Enighet har uppnåtts om ettavtal, enligt vilket staten beviljar VFA ett lån på 160 milj. kr. på i avtaletnärmare angivna villkor. Enligt avtalet kommer regeringen, under förutsättningatt fattar de beslut som behövs härför, att slutligt godkännadetsamma. Avtalet, som undertecknades , bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 2. 2 Den svenska flygindustrins situation m. m. 2.1Verksamheten vid , Flygdivisionen har sin verksamhet förlagd till , , Göteborgoch . Den största delen av divisionen återfinns i . Divisionensysselsätter ca 5 800 personer, varav ca 3 300 tjänstemän.Flygplansverksamheten sysselsätter ca 4 500 personer. kr., varav avsåg militära produkter. Verksamhetenvid flygdtvision är huvudsakligen baserad på beställningar från detsvenska försvaret. har en andra delserie av flygplanet beställts. Tillsammans med den option på en tredje delseriesom ingår i avtalet uppgår det totala antalet JA37 till 149. Detta programinnebär en förhållandevis jämn beläggning i verkstäderna till slutet av1980-talet. Beställningarnaav militära projekt minskar inom flygdivisionens utvecklingsavdelning ochsysselsättningen inom divisionen är därför vikande. Prop.1979/80:115 5 För att motverka detta och för att i möjligaste månbehålla den höga tekniska kompetens som den militära flygplansutvecklingen hargivit, eftersträvar att ställa om tillverkningen mot en ökad andel avcivila produkter. På uppdrag av deltarSAAB i arbete på att framställa vingklaffama till flygplanet 80.Vidare deltar som riskbärande partner i utvecklingen av passagerarplanet 146. har även en viss produktion utanför flygområdelför bl. a. leveranser till satellit- och raketprojekt. 1 samband med att flygindustridelegationen inledde sittarbete, uttryckte den dåvarande regeringen ett önskemål om att erhålla ettbeslutsunderlag beträffande möjligheterna att utveckla ett lätt, obeväpnat skolflygplan.För detta krävdes vissa fortsatta, grundläggande studier vid . Företagethar för delegationen skisserat två sådana flygplan och begärt medel för vidarestudier av dessa projekt. Delegationen föreslog i skrivelse att SAABför /80 skulle erhålla ett statligt bidrag på 10 milj. kr. förfortsatta studier av skolflygplansprojekt. Reslutatet av dessa studier borderedovisas för regeringen . Som ett ytteriigare led i sin strävan mot civiltillverkning har haft kontakter med etl antal flygindustriföretag för attdiskutera samarbete för civil flygplanstillverkning. Diskussionerna har bl. a.lett fram till att , som nämnts, har träffat ettavtal med det amerikanska förelaget . (Fairchild) omsamarbete vad avser utveckling, tillverkning och försäljning av ett civilt passagerarflyg-planför 30 passagerare. Det skall börja levereras . Slutmonteringenavses ske i . ansvarar för tre fjärdedelar av utvecklingsarbetetoch hälften av produktionen. Marknadsföringen sker gemensamt. Arbetet med delnya flygplanet väntas sysselsätta ca 400 personer på ulvecklingsavdelningochca 500 personer vid verkstäder, 2.2 Avtalet mellan staten och Avtalet mellan staten uch syftar till att bevara etthögt tekniskt kunnande inom svensk flygindustri och till att främjasysselsättningen vid . Avtalet innebär i huvudsak följande. Staten lämnar ett lån om 350 milj. kr. för att göradet möjligt för att fullfölja sitt åtagande att utveckla, konstruera,tillverka och montera delar, komponenter och system på säu som närmare anges iavtalet mellan och Fairchild. Lånet utbetalas i svenska kronor i fyra posler;60 milj.kr. ijuli 1980, 100 milj.kr. ijuli 1981, 100 milj.kr, och90 milj.kr. Som villkor för utbetalningarna gäller att projektetfortskrider i huvudsak planenligl. Prop, 1979/80:115 6 Tillverkningenskall ske i antingen av självt eller undantagsvis genomunderleverantör. Återbetalningav lånet skall ske genom att till staten, i stället för amortering ochränta, betalar royaity i form av ett belopp i kronur för varje sålt flygplanmed undantag för de 100 först sålda planen. Beloppens storlek ochindexuppräkning framgår av avtalet. Avtalstiden är inte begränsad, vilketinnebär att återbetalning skall ske så länge försäljning förekommer, även omsumman av återbetalningarna på så sätt kan komma att överstiga lånebeloppet.Återbetalningarna kan emellertid helt utebli om försäljningen misslyckas. Påså sätl delar staten och företaget de kommersiella riskerna ochvinstmöjligheterna. Omsamarbetet mellan och Fairchild ändras, skall detta rapporteras tillstaten. skall även rapportera hur fortskrideri förhållande till uppgjorda tids- och kostnadsplaner. Avtaletinnehåller vidare bestämmelser om redovisning, revision, hävning, jämkning,skiljeförfarande vid tvist m. m. Somredovisades i prop. 1979/80:13 är VFA ett helägt dotterbolag till vid VFA syssselsatte ca 3.000 personer, av vilka ca 2.400arbetar med flygmotorer. Av de senare är ca 500 sysselsatta med forskning ochutveckling av jetmotorer. Omsättningen var 661 milj.kr. Flygproduktersvarade för av omsättningen. Resten hänförde sig till civila produkterutandör flygområdet. Detta produklprogram omfattar områdena värmeteknik, hydraulikoch energiteknik. Vid VFAtillverkas i första hand militära flygmotorer, f. n. motorer till de olikaversionerna av flygvapnet . För att tillverka jetmotorer krävs det,förutom en mycket avancerad material- och produktionsteknik, omfattandeutvecklings- och konstruktionsresurser. Dessa resurser utnyttjar VFA även föröversyn av civila flygmotorer. Vidare har VFA en viss legotillverkning avkomponenter till europeisk rymd- och flygindustri. VFA har till exempelframställt brännkammare till bärraketen , ett projekt inom det europeiskarymdorganet . Liksomför är sysselsättningen med militära projekt vid VFA:sutvecklingsavdelning vikande. I verkstäderna väntas dock sysselsättningen medmilitära projekt minska först . För attkompensera denna nedgång i sysselsättningen krävs en fortsatt omställning moten större andel civila produkter. Nya projekt måste dessutom planeras och påbörjasi god tid om en jämn sysselsättning skall kunna upprätthållas. VFA har därförfört diskussioner om samarbete med utländska tillverkare av civila flygmotorerför att med den hittillsvarande militära verksamheten som bas bredda sittverksamhetsområde. Prop.1979/80:115 7 resulterat i ett avtal med det amerikanskaföretaget . Enligt avlalet skall VFA deltaga i etl prujektför alt tillverka uriginal- nch reservdelar till en ny flygmntur betecknad CF6-32uch avsedd för medelstura trafikflygplan, i första hand och 777. Föralt göra det möjligt för VFA att deltaga i detta flygmotorprujekt har statsmakternaanvisat 138 milj. kr. sum lån till VFA. Sum nämnts har VFA träffat etlavtal med um samarbete med utveckling av två civila flygmutnrer. VFA uchGarrett skall gemensamt utveckla en mindre jetmntur med beteckningen TFE 731-5uch en turbuprnmutur med beteckningen TPE 331-I4för mindre pas-sagerarflygplan.VFA:s andel i prujekten är resp. . VFA betalar en del av Garretlsnedlagda knslnader i prujekten uch blir gennm avtalet delaktigt i avancerad mnturteknulogiuch kvalificerad prnduktinnsteknik. De nya prujekten förväntas sysselsätta ca100 personer med utvecklingsarbete och 400 personer med verkstadsarbete vid VFA. 2.4 Avtalet mellan staten och Avtalet mellan staten och VFA syftar till att bevara etthögt tekniskt kunnande inom svensk flygindustri och till att främjasysselsättningen vid VFA. Avtalet innebär i huvudsak följande. Staten lämnar VFA ett lån på 160 milj. kr. för VFA:smedverkan i utveckling och tillverkning av en mindre jetmotor samt en turbopropmotor.VFA skall svara för viss motorutveckling samt tillverkning av komponenter ochreservdelar till dessa motorer på sätt som närmare anges i avtalet mellan VFAoch . Lånet utbetalas i svenska kronor i två poster; 85 milj. kr. ijuli1980 och 75 milj. kr. Tillverkningen skall ske i antingen av VFA självteller genom annat bolag som ingår i . I undantagsfall får VFAanlita svensk underleverantör. Återbetalning av lånet skall ske genom att VFA till stateni stället för ränta uch amnrtering betalar ruyaity i furm av en andel av sinaintäkter från försäljningen av kumpnnenter uch reservdelar till mninrerna. Ruyal-tynssturlek framgår av avtalet. Återbetalningar beräknas pågå till andra hälften av1990-talet, även um summan av återbetalningarna på detta sätt kan knmma attöverstiga lånebelnppet. Återbetalningarna kan emellertid helt utebli umförsäljningen misslyckas. På detta sätt delar staten och företaget dekommersiella riskerna och vinstmöjligheterna. Om samarbetet mellan uch VFA ändras, skall detta rappnrterastill staten. VFA skall även rappuriera hur Garrett-prujektet furt-skrideri förhållande till uppgjorda tids- uch kustnadsplaner. Avtalet innehåller vidare bestämmelser nm reduvisning, revisiun,hävning, jämkning, skiljeförfarande vid tvist m.m. Prop.1979/80:115 8 2.5 Flygindustridelegationens betänkande m. m. Flygindustridelegatiuncn tillkallades den 5 februari 1979.1 dess uppgifter ingick att inventera uch värdera ulika möjligheter altutnyttja flygindustrins resurser såväl inum sum ulnm flygumrådet. Delegatiunenhar avlämnat förslag dels under utredningsarbetet, dels i silt betänkande. I en skrivelse förnrdade flygindustridelegatiuncnatt möjligheterna att utveckla ett nytt lätt, ubeväpnat skulflygplan skulle studeras.Delegatiunen föreslug att skulle beviljas elt bidrag på 10 milj. kr, förgrundläggande studier för atl skapa beslutsunderlag nm två sådana flygplansprujekisum skisserats vid företaget. Flygindustridelegatiunen framhåller i sitt betänkande attendast utveckling för den civila flyg- nch rymdmarknaden, snm ligger näraindustrins nuvarande tekniska inriktning, kan ge väsentliga tillskott avutvecklingsarbete . Delegatiunens förslag duminerasdärför av de redan beskrivna projekien vid uch VFA. Det framhålls ocksåatt den av statsmakterna beslutade ökningen av de statliga insatserna pårymdområdet (prup. 1978/79: 142, NU 1978/79: 36, rskr 1978/79: 292) i vissutsträckning kan bidraga till lösningen av de prublem sum uppstått i flygindustrin. Flygindustridelegatiunen knnstaterar att det är förenatmed betydande risker att i stur utsträckning överföra flygindustrinsutvecklingsresurser från militär till civil verksamhet, främst beroende påskillnaderna i marknadsstruktur mellan den militära och den civila sidan. Enförutsättning för att ett utvecklingsarbete för den civila marknadens behovskall lyckas, är enligt delegationens uppfattning att ett organiserat samarbelekan etableras med utländska företag som redan har en stark ställning påmarknaden och som kompletterar de svenska företagen. Detta framhålls som denenda realistiska vägen att inhämta konkurrenternas försprång. Delegationen framhåller att projekt utanförflyg/rymdområdet kan få betydelse enbart på . Man har undersöktprojekt inom områdena datorstödd konstruktion, materialteknik,undervattensteknik, energiteknik, transmissionsteknik m.m. Delegationensförslag på dessa områden inskränker sig till arbeten av mindre omfattning ochförberedande karaktär. Sammanfattningsvis föreslår delegationen att staten totaltskall satsa högst 675 milj. kr., varav 642,5 milj. kr. för flyg- ochrymdområdena och 32,5 milj. kr. för övriga områden. Förslagen avser att iförsta hand ge och möjlighet att utvecklas i civil riktning. Detstatliga stödet i samband med omstrukturering vid dessa företag bör klartbegränsas och omfattning. En förutsättning är vidare enligt delegationenatt företagen i ett fortfarighetstillstånd kan räkna med kommersiell lönsamhet.De åtgärder som föreslås kan dock enligt delegationen bara lösa problemen medöverkapaciteten vid flygindusirins utvecklingsavdelningar till en viss del. Prop.1979/80:115 9 Den svenska flygplans- och flygmotorindustrin har underden gångna byggts upp till en tekniskt avancerad industrihuvudsakligen inriktad på att tillgodose det svenska försvarets behov avmoderna stridsflygplan. Kompetens har byggts upp på en mångfald högteknologiskanyckelområden. Inte minst viktig är sysiemkompetensen, dvs. förmågan att hållasamman och leda utvecklingsarbetet på stora och komplicerade projekl. De samarbelsavlalsom de svenska företagen har slutit med framstående utländska företag ibranschen visar enligt min mening att den svenska industrins kompetens står påen hög nivå, även vid en internalionell jämförelse. Som jag inledningsvis har framhållit minskar emellertidbeläggningen för försvarets behov vid och , i första hand påutvecklingssidan men även på produktionssidan. Frågan om det militära behovet av flygindustriellaresurser utreds f, n. av militära flygindustrikommitté (Fö1979:02). Efter samråd med chefen för försvarsdepartementet finnerjag det såväl av försvarspolitiska som av industripolitiska skäl viktigt attslå vakt om den fortsatta existensen av de kvalificerade nationella resursersom har byggts upp i flygindustrin. En utvecklingskompetens är nödvändig bådeför att kunna utveckla och för atl kunna tillverka flygplan inom landet. Ettflertal studier har framhållit att speciella konkurrensfördelarstår att finna inom områden som fordrar högt utvecklad teknik. Jag finner det dårförföljdriktigt att flygindustrin söker sig ut på nya marknader, där dessspeciella kompetens kan utnyttjas till alt skapa lönsamma exportintensivaprojekt för den intematiunella civila marknaden. En svensk flygindustri med enbredare marknadsbas än enbart den inhemska försvarsmarknaden har enligt minbedömning rimliga kommersiella framtidsutsikter. En överföring från militära lill civila användningsområdenav flygindustrins utvecklingsresurser är emellertid förenad med svårigheteroch risker av främst marknadsmässig art. För att klara en sådan omställningkrävs det enligt min mening att den svenska flygindustrin samarbetar med utländskaföretag som redan har etablerat sig på flygmarknaden och vilkas kompetens kompletterarde svenska företagens. Både uch VFA har nckså arbetat påatt skapa civila samarbetsprnjekt. Jag ser de av inledda samarbetsprujekten kringflygplanen Duug-las DC9-80 nch British Aerospace 146 liksom VFA:s samarbetsprojektkring flygmnturn CF6-32 snm bevis för den svenskaflyg-industrins långsiktiga möjligheter på den internationella marknaden. VFAhar nckså en icke oväsentlig legotillverkning för ett flertal utländska flygmotortillverkare.Legotillverkning har emellertid nackdelen att ge relativt kortsiktigakontrakt, varför jag delar företagets bedömning att det är Prop.1979/80:115 10 nödvändigt att satsa även på mera långsiktiga projekt. Somjaghar redovisat har nch VFA tecknat var sitt avtal medde amerikanska företagen Fairchild resp. beträffande utveckling nchtillverkning av ett civilt passagerarplan resp. flygmotorer för civila flygplan.Det ena motorprojektet med är dessutom ett tänkbart alternativ för detflygplan som Fairchild och skall utveckla. De amerikanska företagen harbåda en ledande ställning på sina resp. marknadsområden. Framtidsutsikterna för den civila flygmarknaden är enligtsamstämmiga bedömningar goda. Trots oljekrisen under 1970-talel ökar flyglransporter-naglobalt sett. De kraftigt höjda bränslepriserna tvingar fram en generationsväxlingnär det gäller flygplan och flygmotorer i syfte att förbättra bränsleekonomin.Kraven på lägre bullernivåer verkar i samma riktning. Stora framsteg har gjortsnär det gäller struktur och aerodynamisk utformning av flygplan, vilka nu kanomsättas i konkreta projekt. På flygmotorsidan har gjorts stora framsteg bådenår det gäller rena jetmotorer och när del gäller turbopropmnturer av den artsom avses för Fairchilds och flygplansprojekt och som VFA avser utvecklatillsammans med GarreU. Den globala utvecklingen kännetecknas också av en ökandeandel internationella samarbetsprojekt. Detta betingas dels av marknadsmässigaskäl, dels av önskemål om riskspridning. Det kan i detta sammanhang erinras om den överenskommelseom handel inom den civila flygindustrisektorn som har slutits inom ramen fördet allmänna tull- och handelsavtalet (the General on Tariffs andTrade, ), vilket har godkänts av (prop. 1979/80:24, UU1979/80:13, rskr 1979/80:138). Överenskommelsen syftar till att underiättahandeln på detta område. Trots den förväntade positiva utvecklingen av den civila flygmarkna-denär de föreslagna projekten förknippade med betydande kommersiella risker,betingade bl.a. av att projekten är långsiktiga. Sålunda har båda projekten, omde blir framgångsrika, en tidsomfattning av åtminstone . Det ekonomiskaresultatet blir därför beroende av eventuella olikheter i kustnadsutvecklingeni uch under denna periud. Vidare har de svenskaföretagens andel i projekten en ekonomisk omfattning sum är stor i förhållandetill deras årsomsättning. Företagen förmår därför inte att helt med egna medelfinansiera sina andelar enligt de två samarbetsavtalen. Det faktum att företagen är beredda att ta en avsevärdrisk genom att satsa den större delen av erforderliga resurser i projekten avegna medel ser jag emellertid som ett klart bevis på deras egen tilltro tillprojekten och deras vilja att satsa helhjärtat på dem. De båda projekten harsom förut framhållits uckså fått flygindustridelegatinnens klara förurd. Jag finner att nch VFA:s deltagande i resp. samarbetsprnjektär Prop.1979/80:115 11 viktiga led i arbetet med att skapa en vidgad, civilmarknadsbas för svensk flygindustri. En sådan är enligt min bedöming ennödvändig förutsättning för en långsiktigt lönsam verksamhet. Därför finner jagdet berättigat att staten i form av lån satsar riskkapital i projekten för attgöra det möjligt för företagen att dellaga i dessa. Jag förordar således att medel anvisas för de lån tillSAAB och VFA som har förutsatts i avtalen mellan staten och företagen.Lånebeloppen, 350 milj. kr. kr., bör anvisas under särskildaanslag på statsbudgeten för /81. Under förutsättning att beslutar i enlighet medvad jag här har förordat, kan regeringen slutligt godkänna avtalen mellanstaten och resp. mellan staten och VFA utan särskilt bemyndigande frånriksdagens sida.