prop · G303107 · 1979-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1979/80:107 om godkännande av internationellanaturgumniiavtal; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. I propositionen föreslås att godkänner detinternationella naturgummiavtal som naturgummikonferens harantagit . Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden . , Mundebo, Mogård. , Asling, Söder, Krönmark,, , , , , , Winbcrg. Proposition om godkännande av internationellanaturgummiavtal Inom ramen för ett s. k. integrerat råvaruprogram somtillkom 1976 av konferens för handel ochutveckling () inleddes inom förhandlingarom ett internationellt naturgummiavtal. En överenskommelse om ett sådant avtalnåddes . Avtalsförhandlingarna har främst syftat till att nå enöverenskommelse mellan exportländer och importländer om åtgärder för attåstadkomma prisstabilisering. Utvecklingsländer, som producerar naturgummi, harvarit de drivande krafterna i arbetet på ett avtal. har liksom de andraOECD-länderna deltagit från början i såväl förberedelsearbetet som iförhandlingarna. Förhandlingarna har för svensk del förberetts inomutrikes- och handelsdepartementen. () har underförberedelsearbetet och under förhandlingarnas gång avgett ett antal yttranden.KK har därvid samrått med företrädare för den svenska gummibranschen.Överstyrelsen för ekonomiskt försvar (OEF) har också fortlöpande yttrat sig iärendet. Jämte företrädare för utrikes- och handelsdepartementen har personalfrån KK samt ÖEF deltagit i förhandlingsarbetet. Efter remiss har KK och ÖEFyttrat sig över avtalet. Den enda mellanstatliga organisation där frågor omnaturgummi f. n. behandlas är den London-baserade Internationellagummistudiegruppen. medverkar i gruppen . Tyngdpunkten igruppens arbete ligger på analyser av marknadsförhållanden såsom produktion,konsumtion, export och import samt priser avseende såväl naturgummi somsyntetiskt gummi och på frågor av mer teknisk karaktär. Inom gruppen har undermånga år från naturgunimiproducerande länder, särskilt syd-östasiatiska,framkommit önskemål om någon form av prisstabiliserande arrangemang förnaturgummi. Det är emellertid först sedan frågan aktualiserats inom , somarbetet för ett internationellt avtal har kunnat komma igång. svarade naturgummi för ungefär en tredjedel av dentotala världsproduktionen av gummi. av naturgiimmiproduktionen skeri , men också i , och är produktionenbetydande. Störst bland producentländerna är med avvärldsproduktionen. Därefter kommer och med 25 resp. 12 %.Övriga länder har mindre andelar än . Den totala produktionen av naturgummi har under perioden1973-1978 ökat med 3,3-3,, vilket är en betydligt lägre ökningstaktän förutsett och avspeglar tidigare relativt låga priser som i sin tur varresultatet av produktionsöverskott. har det inteproducerats mer naturgummi än vad som konsumerats. En produktionsökning hardock rapporterats vara på väg i flera länder och bedömningen inom vederbörandeinternationella organ pekar på att naturgummi kommer att höra till den mindregrupp jordbruksråvaror för vilka förutses den snabbaste produktionsökningen() fram . var genomsnittliga andelav världsexporten av naturgummi . Det nominella exportvärdet visadeunder perioden en genomsnittlig årlig ökning om . vilket ligger undervärdet för flertalet råvaror. Ökningstakten har dock varit högre under senareår. Ser man på exportvolymen, som i genomsnitt ökade , blir bilden förnaturgummit fördelaktigare. Exportvärdet per enhet var emellertid med undantagför jute och te det lägsta bland jordbruksråvarorna. export av naturgummi hade under åren 1973-1977ett genomsnittligt värde av nära 2,2 miljarder US $. svarar för närahälften av totalexporten. och andelar är 25 resp. 12 %.Naturgummit väger tungt i exporten för ett antal utvecklingsländer. FörMalaysia är naturgummit den största exportvaran. För och Thailandsvarar naturgummit för en hög andel av den samlade exporten. , och är andra länder för vilka naturgummit utgör en betydande delav totalexporten. Den framtida efterfrågan på naturgummi bedöms avinternationella organ som gynnsam, lät vara att ökningstakten kan komma attdämpas något i jämförelse med trenden . Även omkonkurrensen med syntetiskt gummi också i fortsättningen skulle bli hård ansesmarknads- 1979/80:107 4 utrymmet bli tillräckligt för naturgumniit. En årligökning av exportvolymen om anses möjlig och detta skulle innebära en störreexportökning än för någon annan jordbruksråvara. Starkt importbehov skulleföreligga i industriländer men framför allt i utvecklingsländer. På importsidan svarar , , , ochKina tillsammans för av totalvolymen. och EG tar varderaungefär en fjärdedel av världsiniporten. Utvecklingsliinderna svarar tillsammansför . årliga import av naturgummi, som under perioden1968-1972 genomsnittligen uppgick till drygt , har minskat till drygt15 . Detta beror inte på att naturgummit förloratmark till syntetgummit. Från till 1973-1978 har dengenomsnittliga årsimporten av syntetgummi ökat från 50 000 till endast 51 000ton. Förklaringen till minskningen av naturgumniiimporten ligger i detförhållandet att den svenska gummiindustrin har minskat kraftigt. Den svenska importen av naturgummi, som utgör endast 0,4 %av världsimporten, härrör i första hand från - . Indonesienoch har kraftigt ökat sin export till och debåda svarade för tjugoprocentiga andelar. Detgenomsnittliga värdet av den svenska naturgummiimporten för perioden 1975-1978var nära 50 milj. kr. då oljeprishöjningarna inleddes följdeliksom för flertalet råvaror en kraftig uppgång också av naturgummipriserna.För vissa naturgummikvaliteter har priserna i stort setttredubblats. Det har skett stegvis och ofta i en orolig marknadsbild.Naturgummipriserna kännetecknas traditionellt av stor rörlighet även om dennaunder senare år ej varit så besvärande för producentländerna som . Menockså i senare tid har stora oregelbundenheter förekommit. Efter nedgång år1975 skedde en återhämtning året därpå och denna fortsatte , då prisernavar förhållandevis stabila. föll åter priserna för att mot åretsslut nå nya toppnivåer. kännetecknades av en i stort settbibehållen nivå med mindre fluktuationer. har de högstapriserna genom tiderna uppnåtts för naturgummi. Utvecklingen kan ses motbakgrund av det spända förhållandet mellan stormakterna. Bakom den fastatendensen ligger också förväntningar om en ökande efterfrågan på naturgummi.Produktionsöverskott har vidare ej förelegat . En annanfaktor av betydelse är att syntetgumminas konkurrenskraft har minskat avsevärttill följd av oljeprishöjningarna. Naturgummi innefattas, som har nämnts, i detintegrerade program som vid den fjärde sessionen med utgjordedet viktigaste beslutet på råvaruområdet. I detta program lades stor vikt vid 1979/80:107 5 frågan om en prisstabilisering. Förhandlingarna på resp. råvaruområde skulle enligt resolution 93 (IV) avslutas vid utgången av . Ett första förberedande möte inom om naturgummiägde rum . Det följdes av ett andra möte . Mötenasyftade till ett klarläggande av frågan hur ett internationellt samarbete inomramen för ett prisstabiliserande avtal skulle kunna åstadkommas. Till vissledning i arbetet blev den överenskommelse som de ledande producentländerna påegen hand hade träffat . Efter flera förberedande möten kunde enförhandlingskonferens inledas i . Konferensen kunde börja sitt arbete utifrån de skildaförslag till utformning av ett komplett avtal som generalsekreterarehade mottagit från vissa deltagande länder. Producentländernas förslag byggdehuvudsakligen på producentöverenskommelsen . I övrigt förelåg förslagfrån främst , , och . visade det sig nödvändigt ajournerakonferensen. Ett antal kontroversiella frågor hade då utkristalliserats. Pä etttidigt skede i förhandlingarna blev det också klart att dessa skulle komma attdomineras av två parter, nämligen samt som företräddeproducentländerna. Vid ajourneringstillfället förelåg mellan dessa båda parterolika synsätt i flera väsentliga frågor, däribland priserna, storleken påavtalets enda stabiliseringsinstrument, buffertlagret, samt åtgärderna tillstöd för buffertlagret. Konferensen återupptog sitt arbete . Då hadesärskilt den amerikanska delegationen modifierat sin inställning vilket kom attavsevärt underlätta förhandlingarna. tvingades man emellertid återbesluta om ajournering. I det läget förelåg ett av ordföranden utarbetatförslag till en samlad lösning av de mer väsentliga kontroversiella frågorna.Denna lösning hade producenterna och konsumenterna överlag, utom , förklaratsig i princip kunna godkänna. Det amerikanska godkännandet av principen om etts. k. golvpris innebar dock ett slags genombrott för konferensen, vilket banadeväg för framsteg på andra områden. Efter en förhandlingssession kvarstodi stort endast ett fåtal öppna frågor, bl. a. om beräkningen av de finansiellabidragen till buffertlagret och principerna för röstfördelningen mellanländerna. I en fjärde förhandlingsomgång löstes dessa frågor och därmed kundeett fullständigt avtal uppnås. Inledningsvis hänvisas i avtalet till deklarationen ochaktionsprogrammet om upprättandet av en ny internationell ekonomisk ordning.Naturgummits betydelse för medlemsländerna understryks. En stabilisering avnaturgummipriserna förklaras vara av intresse för såväl producenter somkonsumen- 1979/80:107 6 Ett internationellt naturgummiavtal sägs kunnaavsevärt bidra till naturgummiindustrins tillväxt och utveckling till förmänför båda dessa parter. Avtalet syftar främst till att åstadkomma en balanseradökning av utbudet och efterfrågan samt att lindra allvarliga problem somuppstår till följd av överskott eller knapphet på naturgummi. Vidare syftar dettill att åstadkomma stabila förhållanden inom handeln med naturgummi genom attöverdrivna prisfluktuationer undviks, som ogynnsamt påverkar såvälproducenters som konsumenters långsiktiga intressen. Avtalet skall också bidratill stabilisering av exportmedlemmarnas intäkter på basis av en expanderandeexportvolym till rättvisa och lönsamma priser. Det syftar också till att sökasäkerställa att tillgången på naturgummi svarar mot importmedlcmmarnas behovtill rättvisa och skäliga priser samt att förbättra tillförlitligheten ochkontinuiteten beträffande utbudet. Ett särskilt organ. , upprättas för att förverkliga de i avtalet uttaladesyftena. Organisationen skall ha sitt säte antingen i eller iLondon. Frågan skall avgöras vid det första sammanträdet med rådet, organisationenshögsta organ, i vilket samtliga medlemmar deltar. Förutom för enskilda länderär medlemskap i organisationen öppet för mellanstatliga organisationer medansvar i fråga om förhandling, godkännande och tillämpning av internationellaavtal, särskilt råvaruavtal. I avtalet skall finnas två medlemskategorier,exportmedlemmar och importmedlemmar. Röstfördelningen inom rådet sker så att exportmedlemmarnaoch importmedlemmarna inbördes skall fördeia vardera 1 000 röster. Varjeexportmedlem, utom sådan som har en årlig nettoexport understigande 10 000ton, skall tilldelas en initialröst. De återstående rösterna skall fördelasmellan exportmedlemmarna i proportion till deras nettoexport under femårsperiodenföre röstfördelningen. För en exportmedlem gäller dock särskildaberäkningsregler. Importmedlemmarna skall inte tilldelas någon initialröst.Rösterna skall fördelas mellan importmedlemmarna i proportion till derasnettoimport före röstfördelningen. Importmedlem skalltilldelas en röst även om nettoimportandelen inte berättigar till detta.Mellanstatliga organisationer tilldelas inte några röster men förfogar översina medlemmars röster i särskilda frågor. Rådet, som förutses sammanträda två gånger , skallutöva alla de befogenheter och vidta alla de åtgärder som erfordras förverksamheten inom ramen för avtalet. Som regel skall beslut fattas med fördeladenkel majoritet. Därmed avses en majoritet inom såväl exportmedlemskretsen somimportmedlemskretsen. I avtalet har särskilt angetts när beslut kräverkvalificerad majoritet. Organisationen skall också arbeta genom ett antalkommittéer som upprättas i och med avtalet. Det skall finnas en förvaltningskommitté,en kommitté för buffertlagrets verksamhet, en statistikkommitté och en kommittéför övriga åtgärder. Däremot skall inte någon styrelse 1979/80:107 7 Organisationens sekretariat skall ledas av enverkställande direktör som jämte en buffcrtlagerdirektör skall utses av rådet.Den sistnämnda funktionärenskall vara ansvarig inför såväl rådet somverkställande direktören. Den övriga personalen utses av verkställandedirektören. Utgifterna för all verksamhet, utom den som rörbuffertlagret, skall bestridas från ett förvaltningskonto. Kontot skallfinansieras genom bidrag från medlemmarna i proportion till deras röster. I fråga om avtalets operativa delar gäller följande. Somenda instrument för att uppnå prisstabilisering och andra syften i avtaletskall upprättas ett internationellt buffertlager. Lagret skall ha en totalkapacitet om varav utgör ett s. k. nödfallslager.Medlemmarna åtar sig att finansiera totalkostnaden för lagret. Den skall delaslika mellan de båda medlemskategorierna, exportmedlemmar och importmedlemmar.Bidragen för de skilda medlemmarna skall stå i proportion till derasröstandelar i rådet. För importmedlemmar med en andel av eller mindre avden totala nettoimporten av naturgummi gäller vissa lättnader. För den händelseden beräknade totalkostnaden för lagret, som den framgår av bilaga tillavtalet, skulle överskridas skall rådet från medlemmarna begära in erforderligtbelopp i proportion till röstandelarna. Ett initialbidrag tillbuffertlagerkontot skall av verkställande direktören begäras in inom en periodav 18 månader efter avtalets provisoriska ikraftträdande. Verkställandedirektören kan därefter, när behov föreligger, begära in ytterligare beloppinom ramen för medlemmarnas bidrag. Buffertlagrets verksamhet har noga reglerats i avtalet.Ett prisfält inom vilket man skall söka hålla marknadspriset har fastställts iavtalet liksom vissa prislägen då buffertlagret skall tas i anspråk.Nödfallslagret skall tas i anspråk då normallagrets kapacitet utnyttjats ochmarknadspriset befinner sig på vissa bestämda nivåer i avtalets prisfält. Detskall användas till att försvara ytterlägena i det fastställda prisfältet. Allalagertransaktioner skall ske på etablerade marknader till gällande priser ochavse leverans av naturgummi . Terminsaffärer får inteförekomma. Översyn och ändring av prisfältets mittpunkt, det s. k.referenspriset, skall baseras på marknadstrender och/eller förändringar avbuffertlagret. efter avtalets ikraftträdande skall rådetgranska referenspriset. Upp-eller nedjustering av referenspriset skall ske iförhållande till hur ett genomsnittligt s. k. marknadsindikatorpris under ensexmånadersperiod befunnit sig inom prisfältet. Om en nettoförändring om skett av buffertlagret sedan den senaste granskningen av referenspriseteller avtalets ikraftträdande kan rådet besluta om lämpliga åtgärder, såsom attupphäva buffertlagrets verksamhet, att ändra ordningen för'lagrets köp ellerförsäljning samt att ändra referenspriset. Om nettoköp eller nettoförsäljningfrån lagret om har skett sedan avtalets ikraftträdande elleröversyn av referenspriset genomförts skall upp- eller nedjustering av 1979/80:107 8 sistnämnda pris verkställas. Som en följd av en ändring avreferenspriset ändras automatiskt övriga priser i avtalet utom ytterlägena somendast är indikativa. De indikativa priserna kan efter beslut som rådet fattarmed kvalificerad majoritet granskas och ändras. Vid en sådan process skallsärskilt beaktas marknadsutvecklingen liksom buffertlagrets ställning. Vartrettionde månad efter avtalets ikraftträdande skall dessa priser ses över. Detkan också ske vid exceptionella omständigheter på begäran av medlemmar somförfogar över ett visst minimiantal röster samt i vissa fall då referensprisetändras. I avtalet har också angetts de typer och kvaliteternaturgummi som buffertlagret får köpa och sälja. Naturgummit skall lagras isåväl export- som importländer. Proceduren för likvidering av lagret har nogareglerats. Om tillgångarna är antingen större eller mindre än medlemmarnastotala bidrag, skall överskottet eller underskottet delas av medlemmarna iproportion till varje medlems bidrag. Avtalet innehåller också en artikel om förhållandet mellanorganisationen och gemensamma fond. Den ger uttryck för att rådetskall förhandla med fonden, då verksamheten inom denna inletts, om villkorenför ett avtal gällande organisationens associering till fonden. Medlemmarna åtar sig genom avtalet att bedriva en politiksom säkerställer kontinuerlig tillgång på naturgummi. De skall också försökaförbättra kvaliteten på sin produkt. Inom ramen för kommittén för övrigaåtgärder skall ekonomiska och tekniska analyser genomföras. Genom dessa skalltas fram forsknings- och utvecklingsprogram samt projekt, som skall syfta tillbl. a. produktivitets- och kvalitetsförbättringar samt avse metoder förbearbetning, marknadsföring och distribution av naturgummi. Finansiellaresurser för sådana åtgärder skall rådet söka erhålla genom bl. a.internationella finansinstituiioner och det andra kontot i den gemensammafonden. Organisationen skall insamla statistik och andra uppgifterom naturgummi och besläktade områden. skall bedömningar omnaturgummiläget på världsbasis offentliggöras. Åtminstone en gång varje halvårskall uppskattningar göras i fråga om produktionen och konsumtionen samtexporten och importen av naturgummi. Särskilda studier av marknadstrendenliksom av problem inom naturgummiekonomin skall ocksåföretas av rådet. En årlig översyn av hur avtalet fungerar skall genomföras.Denna kan utmynna i särskilda rekommendationer till medlemmarna. Samtliga rådsbeslut skall vara bindande för medlemmarna.Under särskilda omständigheter kan rådet befria en medlem från skyldigheterenligt avtalet. Importmedlemmar, som är utvecklingsländer, och minst utveckladeländer, som är medlemmar, vilkas intressen påverkas ogynnsamt genom åtgärdersom vidtas enligt detta avtal, kan vända sig till rådet med begäran om hjälp. Avtalet är öppet för undertecknande till den 30 juni 1980.Det skall 1979/80:107 9 ratificeras och träderslutgiltigt i kraft , eller , om ländersom svarar för av nettoexporten, och länder som svarar för avnettoimporten, enligt de uppgifter som framgår i bilaga till avtalet, harratificerat eller godkänt detta. Avtalet kan på mer begränsade villkor träda ikraft provisoriskt. Rådet kan rekommendera medlemmarna en ändring av avtalet,som träder i kraft efter det att ändringen godkänts av ett visst antalländer från vardera medlemskategorin. Ett medlemsland kan begära utträde ur organisationen.Utträde kan ske tidigast efter sådan begäran. En medlem kan ocksåuteslutas ur organisationen om rådet finner att medlemmen bryter mot sinaåtaganden. Avtalet skall gälla av . Det kanförlängas för om högst . Rådet kan också besluta att omförhandlaavtalet. När som helst kan rådet besluta att avtalet skall upphöra. Vid enupplösning av organisationen skall rådet fortsätta att verka avhögst för att avsluta avvecklingen. Yttranden rörande internationella naturgummiavtalhar som jag nämnde tidigare avgetts av kommerskollegium och överstyrelsen förekonomiskt försvar. a. belyst de ekonomiskakonsekvenserna för av en anslutning till avtalet. Beräkningarna av detotala kostnaderna för buffertlagret finner KK oklara. Som avtalstexten harutformats ges Utrymme för andra beräkningar än de som framgår av avtaletsbilaga C. KK påpekar också att man i avtalet har gett rådet förutsättningar attvidta nödvändiga åtgärder för den händelse att beräkningarna i bilaga C skullevara inadekvata. KK anser att reglerna beträffande medlemmarnas finansiellaåtaganden är oklara och oprecisa på vissa punkter. I det sammanhangetuppmärksammar KK det förhållandet att bilaga B till avtalet, som ligger tillgrund för importmedlemmarnas individuella bidrag, kan komma att ändras redanvid internationella naturgummirådets första möte. Detta innebär enligt KK attberäkningarna av bidrag måste omgärdas med vissa reservationer. KK kommer också in på frågan om möjligheterna till praktisktillämpning av avtalet och menar, att eftersom avtalets enda instrument ärbuffertlagret, skulle avtalet inte kunna påverka en marknadssituation med denhöga prisnivå som råder . Förutsättningarna för att ett så kraftigtprisfall skulle inträffa så att ett uppbyggande av ettlager i enlighet med avtalets bestämmelser skulle kunna ske torde enligt KKvara tämligen små. KK kommer till den slutsatsen att avtalets primära syfteatt praktiskt bidra 1979/80:107 10 till att stabilisera marknadspriset inom ramen för detöverenskonma prisfiil-tet förefaller svårt att realisera. KK påpekar dock ocksåatt avtalet är att uppfatta som ett led i integrerade råvaruprogram.Betydelsen av detta förhållande ser KK mot bakgrund av att naturgummiavtalet t.v. är det enda avtal som uppnåtts för en ny råvara. KK bedömer avtalet somresultatet av en god samverkan mellan producent- och konsumentländer på ettviktigt råvaruområde och vill på grund härav tillstyrka en svensk anslutning tillavtalet. Från branschhäll har det uttryckts tillfredsställelse överatt producent- och konsumentländer har kunnat enas om hur naturgummiprisetskall styras för att tillfredsställa alla parters intressen.Branschföreträdarna tillstyrker därför att ansluter sig till avtalet. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar anför att ettbuffertlager av naturgummi är av värde för att upprätthålla en lugnaretillförsel av varan. Vid produktions- eller distributionsstörning i ett störrenaturgummiproduceran-de land kan försörjningsproblem uppstå. Ett buffertlageranses i det läget kunna ersätta en del av ett produktionsbortfall om detta ärav sådan omfattning att en viss prisnivå i avtalet överskrids. Detta innebärenligt avtalet att lagret måste sälja. ÖEF understryker betydelsen av attbuffertlagret ligger på en sådan plats att inga fysiska distributionshinderuppstår. Ett buffertlager torde också, enligt ÖEF, till en del kunna ersättaett svenskt statligt fredskrislager. Förutsättningen för detta sägs dock varaatt buffertlagret ligger i eller nära . För egen del vill jag framhålla följande. Det integrerade program för råvaror, som antogs vidFörenta nationernas konferens för handel och utveckling (IV) omfattade nära tjugotaletråvaror, vilka skulle bli föremål för internationellt samordnade åtgärder. Avdessa var naturgummi en av de varor som prioriterades av . Arbetet pånaturgummiområdet kom också igång i ett tidigt skede och underlättades av attde ledande producentländerna sinsemellan hade en egen överenskommelse omprisstabilisering. Mot bakgrund av det svenska accepterandet av detintegrerade programmet med en gemensam fond som bärande element har Sverigetagit en aktiv del i arbetet med naturgummi. Också för industriländer är enöverenskommelse som syftar till prisstabilitet och mer ordnademarknadsförhållanden på naturgummiområdet av värde. Detta har kommit till klartuttryck i den svenska gummiindustrins inställning. Överenskommelsen om ett internationelltnaturgummiavtal bröt en rad av misslyckanden på skilda råvaruområden i försökenatt nå motsvarande mellanstatliga överenskommelser. Framgången på naturgummiområdetkan. förutom att den har sitt egenvärde, också få betydelse för det pågåendearbetet med upprättandet av den gemensamma fonden inom UNCT.\D ochfortsättningen av det integrerade programmet. I naturiiummiavtalet kan fördelarna för producentländerresp. konsumentländer enligt min meningsägas vara väl balanserade. Detta varockså ett mål som inte minst producentländerna kraftigt underströk frånförhandlingarnas början. Som KK har framhållit, föreligger emellertid vissaofullkomligheter i avtalstexten. De synes delvis vara att hänföra till detförhållandet att det först vid avtalets ikraftträdande går att få klarhet omländeranslut-ningen och därmed de individuella medlemmarnas exakta finansiellaåtaganden. Innan ratificerar avtalet bör ökad klarhet nås i dennafråga.