prop · G303162 · 1979-12-31 00:00:00 — Vid beräkning av priserna i ett läge utan subventioner har antagits att handelns öresmarginaler äroförändrade. Förändrad konsumtion av en produkt kan medföra förändrad relation mellan export och import. I den mån exporten förändras påverkasjordbrukets exportkostnader och därmedregleringsföreningarnas ekonomi. Förändradkonsumtion av mejeriprodukter medfören viss omställning av produktionen vidmejerierna. Sådan omställning medförockså att mejeriernas kostnader förändras. Underförutsättning att regleringsföreningarnasoch förädlingsindustrins ekonomiska slutresultat skall vara detsamma såväl i ett läge med som i ett läge utan subventioner leder en förändring av konsumtionens och exportens storlek till förändrade avrakmngs-priser. Sådana förändringar kan.inverka påproduktionens storlek, varvid Subventionernas effekter pä avräkningsprisernaeventuellt dämoas något. Om produktionen av subventionerade varor har ökat medfördetta dels ökade intäkter inte bara fir jordbruket utan också förlivsmeaelsindustrin, handeln samt t ex de företag, som förser jordbruket och förädlingsindustrinmed produktionsmedel, dels förbättraa sysselsättningi dessa branscher. I pi-aktiken har livs-medelssubventionerna påverkat den allmännaprisnivån i samhället vilket kan ha fått återverkningar i hela den svenska ekonomin. Det framgårhärav att en fullständig och rättvisandeanalys av livsmedelssubventionernas effekter berör ett vidsträckt område i samhället- och är i det närmaste omöjligatt genomföra. 4 Utvecklingen i stora drag höjdes den allmänna prisnivin nud i genomsnitt ca 9 ', (mätt iredKPl). Motsvarande för åren 19681972 var . För jordbruksregierade varor var prisutvecklingen i genotsnitt Z % --er år för åren 196S1972. 1979/80:162 76 erna kunde denna prisutveckling 1976 begränsas till 6 X medan utvecklingen föråren 1976--uppgick till drygt8 % . De disponibla inkomsterna ökade --1976 med närtnare . Pägrund av den kraftiga prisstegringen under dessa år begränsades den reala inkomstökningen till . Detta var dock en starkare inkomstutveckling än för åren 19681972 dåden blev endast 5 *. (realt). 1978 beräknas de reala disponibla inkomsterna ha minskat något. Genom subventionerna har värdet av de subventionerade varorna i förhållande till den totala privatakonsumtionen minskat frän i genomsnitt far åren 19681972till . För samtliga subventionerade varorhar konsumtionen ökat under 1970-taiet till följd av dels subventionerna, dels den allmänna standa-dstegringen. kan konstaterasatt konsumtionen av övriga livsmedelsvaror har ökat eller åtminstonevarit relativt stabil under dessa år. :nte för någon större produkt har konsumtionenuppvisat markant minskning. Den ökadekonsumtic-nen av livsmedel har också påverkat kostens näringsinnehåll. Sålunda har --1979 intaget av energi per person ökat med , animal iskt protein n-ed ., vegetabilisktprotein och fett med 6 ' Däremothar kostens innehåll av kolhydrater minskat meddrygt . 5 Subventionernas effekter på prisutvecklingen I följande diagram redovisasprisutvecklingen med och utan subventioner förk-mjölk, ost, fläsk, nöt- och kalvkött, fjäderfä och vetemjöl. Priserna i ett läge utan subventioner har beräknats med ledning av rådande priser med tillägg ''ör subvention och mer-värdeskatt på subventionen. 1979/80: 162 Diagram 5.1 Utveckling av löpande och fasta priser förk-mjölk, ost och vetemjöl =priser med subventioner = priser utan subventioner Löpande priser K-mjölkkr/1 -I-- 1-- 1-- 1- 1-- 1-- 1- 1- 72 74 76 78 -»--- 1--- 11---- 1--- 1--- 1- Ost kr/kg kr/kg 25 H---- 1--- »- -i---- 1--- 1--- h 72 74 76 78 Vetemjöl kr/kg I I------ 1--- 1--- 1--- - i*------ 1--- 1--- 1--- 1--- 1h 72 74 76 78 -»--- 1--- 1--- 1--- 1--- 1--- 1--- (- Prop.1979/80: 162 kr/kg 40 Diagram5.2 Utveckling av löpande och fasta priser för nöt- och ochkalvkött, fläsk och fjäderfä ------ =priser med subventioner Löpande priser Nöt- och kalvkött ------ = priser utan subventioner prisnivå kr/kg 72 74 76 78 kr/kg 25 -I---- 1--- 1--- 1---- 1 I t I--- 1- -I---- 1--- 1--- 1- 16 14 4. I---- 1--- 1--- 1--- 1--- 1---- 1--- 1- 72 74 76 78 H---- 1--- 1--- 1--- (--- h -I---- »1-- 1 1--- 1--- 1 I Prop.1979/80: 162 74 Under antagandet att vägningstaleni konsumentprisindex är desamma i ett läge med resp utan subventioner, medför subventionerna att utvecklingen avkonsumentprisindex inte har varit såkraftig som den skulle ha varit i ett lägeutan subventioner. Utvecklingen av KPl ochlivsmedelskomponenten i KPl i ett lägemed resp utan subventioner (1972=100) Livsmedelskomponenten Faktisk med Beräknad utan subventioner Som framgår beräknas konsunentrisindex varit ca 1 ,högre i ettläge utan subventioner. Motsvarande ökning förlivs-medelskoraponenten är . 6 Subventionernas effekter på konsumtionen De viktigare faktorerna för konsurationsutvecklingen sammanfattas nedan: o utvecklingen av konsumentpriset för produkten i fråga. o utvecklingen av konsumentpriserna för utbytbara (substi tuerbara) produkter, o prisutvecklingen för livsmedel jämfört med pris- utvecklingen förandra produkter, o den disponibla inkomstens storlek och förändring (i viss mån ettuttryck för välståndsutvecklingen och befolkningenskonsumtionsnivä), Prop.1979/80:162 80 o befolkningens storlek, struktur och förändring samt 0 marknadsföringsåtgärder ochandra former av påverkan. 1 föreliggande arbete har det intevarit möjligt att beakta alla faktorerna utan subventionernas påverkanpå konsumtionen har uppskattats med ledning av vissa modeller som tar hänsyn till bl a priset på varan ifråga, inkomstutvecklingen samt i vissa fall priserna på andra varor som kan stå i ett konkurrens förhållande till den studerade varan. De modeller som använts har anpassats till data över konsumtion, priser ochinkomster för perioden --1977. I modellerna har ocksåbeaktats befolk ningens storlek och den allmännaprisutvecklingen. Modellernas utformning varierar frän produkt till produkt. Med ledning av beräknadepris- och inkomstelasticiteter har subventionernas inverkan pä konsumtionen kunnat beräknas. En prissänkningför en produkt mätt i fasta priser medför att konsumtionen av ifrågavaranderrodukt "--.a- (negitiv priselastici tet . I dessa beräkningar har antagits att i ett läge utan subventioner skulle de utbetaldasubventionsmedlen påverkat konsumenternas ekonomi genomlägre direkta skatter vilket skullemedfört att den disponibla inkomstenskulle varit större . Enligt modellerna medför en inkomstsänkningatt konsumtionen minskar (positiv inkcrast-elasticitet) och motverkar således i viss månovan nämnda priseffekt, I dessa beräkningar redovisas endast beräkningar av suD-ventionernas effekter för den totalakonsumtionen. Uppdelningen efter hushållstypeller inkomstklass kan inte göras eftersomaktuellt bakgrundsmaterial av detta slag saknas. I modellerna har det inte varit möjligt att beakta subventic.ernas och prisstoppetseffekter för t ex olika styckningsdetaljer för kött ellerandra produkter som ryms inoni de produktgrupper som här studeras. Det bördärför ytterligare understrykas att gjorda beräkningar resulterar i grova uppskattningar avsubve.itionernas effekter päkonsumtionen. Om man iställetantar att subventionerna helt eller delvis finansierats genom statlig upplåning blir resultaten nägot annorlunda. 1979/80: 162 81 För fläsk har subventionerna medförten sänkning av priset med 1979 jämfört med ett lägeutan subventioner. Detta har enligt beräkningarnamedfört en konsumtionsökning med knappt 3 «. För nöt- och kalvkött är prisändringen något störreän för fläsk. Enligt beräkningarna tycks dessa produkter ha en större pris- och inkomstkänslighet än fläsk. Subventionerna bedöms ha medfört ökningav konsumtionen av nöt- och kalvkött. Fjäderfä var ej subventionerat . Det reala prisetsjönk med . Jämfört med t ex fläsk var prisutvecklingenogynnsammare ur konsumentsynpunkt. När subventioner infördes på fjäderfä 1976 sjönk det reala priset ytterligare ca3 %. Till följd av konkurrensen till annat kött har livsmedelssubventionerna iviss mån motverkat konsumtionsutvecklingenför fjäderfä. I ett läge utan subventioner beräknas konsumtionen ha varit högre . Under1979 beräknas ökningen i ett läge utan subventioner uppgå till . Subventioneringen har för k-mjölk medfört en sänkning av konsumentpriset jämfört med ett läge utan subventioner. Trots denkraftiga subventioneringen har - enligt beräkningarna -konsumtionen till följd av subventionerna ökat med , vilkettyder på att mjölk är nästan helt okänslig för prisförändringar. Detta gäller åtminstone vid de prisnivåer som när studerats. För ost har subventionerna lett prissänkning är 1979 jämfört med ett läge utan subventioner.Konsumtionseffekten har emellertid uppgått till endast . 6 1979/80. Konsumtionper person och år av vissa subventionerade produkter w«M~* faktisk konsumtion beräknad konsumtion i ett läge utan subventioner 50 -|- Not- ochkalvkött su.nl fMisk H---- 1--- h Kg per person 1 -- i---- 1 '-.-' Kg per person 12 -- Prop, 1979/80:162 83 Tabell 6.1 Konsumtionseffekter. -0,5 -0,5 -0,5 -0,5 Konsurationseffekten förbrödsäd iiar beräknats med ledning av en ef terf rågemodell därkonsumtionen förklaras av, förutom hushållens inkomster, av sammanvägda priser för dels brödoch spannmålsprodukter, dels övriga subventionerade produkter. Orsaken till att ennegativ konsumtionseffekt erhålles är att prisförändringarna försubventionerade produkter jämfört med ett lägeutan subventioner, enligt beräkningarna påverkar konsumtionen av brödsäd me-a än subventionerna på brödsäd. 7 Subventionernas effekter för konsumenterna 7.1 Ekonomiska effekter för studerade produkter Konsumenternas ekonomi har påverkats av 1 ivsmedelssubventionerna dels genom attpriserna pä de subventionerade varorna intehar ökat i den takt de skulle hagjort i ett läge utan Subventioner, dels genomatt konsumtionen av subventionerade varor har ökat. Om subventionerna inte skulle ha påverkat konsumtionens storlek. Prop.1979/80: 162 ' hade konsumenternas utdifter minskat med utbetalt subventionsbeloppuppräknat raed mervärdeskatt. Sora framgått av avsnitt 6 bedöttiskonsumtionen vara lägre i ett läge utan subventioner och härav blir utgiftsminskningen för de studerade varorna lägre änsubventionsbeloppet (inkl mervärdeskatt). Tabell 7.1 Konsumenternas utgifter för studerade produkter, Mkr Utbetalda subventioner' inkl mervärdeskatt Eftersom konsumtionen beräknas ha ökat till följd av subventionerna minskar konsumenternasutgifter för de studerade produkterna medmindre än utbetalat subventionsbelopp. Skillnaden mellan det totala subventicnsbeloppet och konsumenternas utgiftsminskninghar gått till tidigare led i marknadskedjan som ersättning för ökad inhemskförsäljning. ökadede studerade animalieprodukternas andel av den totala privata konsumtionen från 8,0 till 5,6 ". Under de är som subventionerna utgått har denna andel minskat till 1978. Enligt beräkningarna över konsumtionen i ett läge utan subventioner, skulle destuderade produkternas andel av den totala privata konsumtionen varit på en tämligen nivå vid . 1) Avser subventioner och ersättning till följdav den internationella prisutvecklingen förstuderade produkter. Prop.1979/80: 162 J,UU-- Destuderade produkternas andel av den totala privata konsumtionen ,..uppskattad utveckling i ett läge utan ä,'A}.. B,00-- 7,iO-- Subventionernas effekter för olika hushälIsgrupper har i sin promemoria om"Livsmedelssubventioner" i samverkan med finansdepartementetsstatistiska sekretariat gjort vissa uppskattningar av subventionernas effekterför olika hushälIsgrupper. Beräkningarna bygger pä subventionsnivån 1 "Livsmedelssubventioner". Promemoria avgivenav jordbruksutredning (Ds Jo1974:12). 1979/80: 162 86 per , och äe skatteskalor som använts avsir . Vidare har beräkningarna baserats pä konsumtionsmönstret inom olika hushållstyper enligt hushållsbudgetundersök-ning. Eftersom det för närvarandeinte föreligger någon ny hushållsbudgetundersökning har inte heller några nya beräkningargjorts vad gäller subventionernas effekter för olika hushållsgrupper. Inkomsteffekternas storlek för olika hushäl Isgrupper har berai-nats för typhushåll med olika inkomstnivåer och barnantal. Bruttoinkomsteffektens storlek för ett hushåll beror påstorleken ocn inriktningen av dess livsmedelskonsumtion. Nettoinkomsteffektenberäknas som skillnaden mellanbruttoinkomsteffekt och skattehöjning för resp hushåll. Den anger hur mycket resp hushällstypskulle vinna eller förlora pä subventionerna. I nedanståendetabell redovisas såväl brutto- som nettoinkomst-effekterna för några olika hushållstyper. Vidare anges också ncttoinkomsteffekten i förhållande till de beräknade totala årliga utgifterna för jordbruksbaserade 1 ivsmedeisvarcr i ett läqs utan subventioner. Tabell 7.2 Bruttoinkomsteffekter och beräknade nettoinkomst-effekter för olika hushållstypertill följd av subventionerna. Kronor perhushåll och är. Bruttoinkomsteffekt -1- 695 Nettoinkomsteffekt (inkomst-skattefinansiering) -f 480 Beräknade totala årliga utgifter för jordbruksbaserade livsmedel (1975) 4 960 -inkl subv belopp 5 653 Procentuell nettoeffekt -t- 8,5 -25,0 -12,2 Prop.1979/80: 162 87 Det framgår att subventionerna nar haft mycket varierande effekter för olika hushållstyper. Låginkomsttagare och barnfamiljer medmedelinkomster kan uppvisa positiva nettoeffekter av subventionerna, medan huvudsakligen höginkomsttagare md och jtan barn kanuppvisa negativa nettoeffekter. För låginkomsttagare med tre barn blevde totala årliga utgifterna för jordbruksbaserade livsmedel ca 12 * lägre med subventioner än utan. För en höginkomsttagare utan barn blev dären:ot motsvarande utgifter ca 25 ' högr. Dessa resultat avser är 1974, men i stora drag torde degälla även under senare Sr. Särskilt bör understrykas att subventionernaav k-ffljölk haft dessa effekter för barnfamiljerna. Bedömningen av subventionernas effekterför olika hushållstyper äratt de inte bara har haft en inkomstcmfördelandeeffekt mellan olika inkomstnivåer utan också en inkomcto;iifördelandeeffekt mellan familjer med olika antal barn. 7.3 Effekter på kostens näringsinnehåll Beräkningar av subventionernas efrskterpi de studerade produkternas näringsinnehåll framgårav nedanstående tabeil. De beräkningar som redovisas i tabellen 3v;e endast subventionernas effekter pä k-mjölk, ost, grädoe, nöt- och kalvxött,fläsk, fjäderfä och mjöl. Beräkningarav subventionernas effekter på det totala naringsintagethar således inte gjor:s. 1979/80:162 88 Subventionernas effekter fbr de studeradeprodukternas (Index 1972=100) I ett läge utan subventioner 99,5 98,5 100,0 100.3 108,0 113,3 117,3 117,4 117,2 121.5 99,1 103,8 107,4 110.9 111.6 111,5 116,2 7.4 effekter påandra produkter Effekter av subventionerna på andra produkter än de subventionerade kan antas föreligga eftersom dels inkomsterna är högre i ett läge utan subventioner och dels att prisutvecklingenför subventionerade och andraprodukter inte är densamma. I detta saimianhanghar i princip endast effekten av de högreinkomsterna i ett läge utan subventioner studerats. För andra livsmedelsprodukter än de studerade produkterna beräknas konsumtionen i ett läge utan subventioner öka med 1 - 2 ". Detta motsvarar ett beloppom 300 - . 1979/80: 162 89 Enligt dessa beräkningarskulle därför merparten av de ökadeinkomster konsumenterna skulle få i ett läge utan subventioner användas förkonsumtion av livsmedel med eh förskjutningfrån de - - subventioneradeprodukterna till icke subventionerade varor. 8 Subventionernas effekter för jordbruket Den annorlunda konsumtionsutveckling som skulle ha förelegat i ett lägeutan subventioner skulle troligen ha påverkathandelsutbytet. För mejeriprodukter skulle en sänkt konsumtionsnivå ha påverkat produktionen vid mejerierna- mot ökad produktion av handelsvarornasmör och mjölkpulver. Den ökadeexporten i ett läge utan subventioner skulle ha ökat jordbrukets export-kostnader, vilka i sin turskulle ha fått negativ inverkan på jordbrukarnas avräkningspriser. De lägre avräkningspriser som skulle ha gällt i ett lägeutan subventioner skulle ha gjort produktionen i jordbrukarledet mindre lönsam. Effekten skulle ha blivit minskad produktion. I ett läge utansubventioner har bedömts att produktionen av mjölk skulle ha varit ca 138 Mkg (4 ') lägre ocn för nöt- och kalkött ca 1 milj kg lägre. För fläsk har ir.te några effekter på produktionen kunnat konstateras. En minsxning avproduktionen skulle ha medfört ettminskat bidrag till jcrd-brukarnas inkomster av eget arbete och egetkapital. Den totala nettoeffekten för jordbruket av ökade exportkostnader och minskadproduktion i ett läge utan subventioner har beräknats leda till en minskning av jordbrukarnas inkomster av eget arbete och eget kapital som uppgår till ca i genomsnitt per är under 1975-1977. 1979/80: 162 90 2TATZ:;ö :onDBRUK2;. 'XMNO 1S:9-12-C6 Dnr 15-394/75 Statens jordbruksnämndangående prisstödet till jordbruket i norra fr o m Regeringen har i beslut gettstatens jordbruksnämnd i uppdrag att efter samråd med lantbruksstyrelsen inkomma med förslag med anledning av den i propositionen 1978/79:100 bil 13 nämnda treårsöversynen avprisstödet ti 11 jordbruket i norraSverige, översynen skall även omfatta fråganom stöd till äggproduktionen. I uppdraget ingår ocksäatt se över prisstödet till rennäringen. 1.1 ililt£rj_k_ De nuvarande formerna förprisstödet till jordbruket i norraSverige tillkom efter beslut av riksdag (prop 1971;7i Jou 1971:33, rskr 1971:149) och har tillämpats . Förslaget till föregicks av en utredning "Jordbruket i norra " (SOU 1970:72). Enligt gällande bestäramelser (förordningen (1973:472) om prisstöd till vissa jordbruk, senast ändrad 1979:355) har jordbruksnämnden rättatt oesluta om mindre ändringar i gränsdragningen mellan stödområdena. Detta får ses mot bakgrund' av att utredningen fann det svårt att exakt bedömavar gränslinjen mellan stödområdena bordedras. närmast efter det att stödet införts företog nämnden ett antal gräns-justeringar, vilka var föranleddaav ett flertal framställningar. Nämnden har dock ansett sig böraiaktta stor restriktivitet i frågaom gränsjusteringar och har inte sedanden företagit några ändringar i omrädesgränserna. Tvaförsamlingar i flyttades da upo till stödområde-1 i fräga om pristilläggpå mjölk. Enligt beslut av 1973 ärs riksdag utvidgades prisstödet fr o m att även omfatta ren. 1979/80:162 91 En översyn av prisstödet företogs och medförde v ändringar beträffande stödområden och en uppräkningav stödbe loppen med tillämpning frånden . En ny översyn företogs vären1977 som medförde en uppräkning stödbeloppenfrån 1 princip innebärande kompei sation för kostnadsutvecklingen under den gångnatreärsperioc I uppdraget till 1972 årsjordbruksutredning ingick aet pröva grundernaför utformningen av stödet till jordbruket i norra . Utredningen lämnade en promemor () vari framhålls att utvecklingen tydde på att stödethade haft avsedd effekt och varit välavvägt i fräga o storlek, geografisk avgränsning och områdesindelning.Vidare föreslog utredningen att prisstödet skulls j-vidaas f-ill -mäor produktion ocn getskötsel. I proposition 1977/78:19 lämnade regeringen förslag om attst skulle införas för smågrisar ocb getter, vilket godkändes av dagen. Stödetträdde i kraft den 1 juli 1978.Regeringen uppd vidare åtjordbruksnännden att eftar samr, medlantbruksstyrelsen och med beaktande av vad som anförts i position 1977/78:19 och förekommit under riksdagsbehandlingen över prisstödettill jordbruket i norra . Med anledning härav lämnade jordbruksnämnden i skrivelse förslag till vissa gränsjusteringar, vilka trädde i kraftden 1 ji 1979. 1.2 t£det£ nuvarande om£att£i£g_o£h_f£rm Prisstödet utgår i form av pristillägg på mjölk som levereras mejeri samt påkött av nötkreatur, färeller svin som godkänt? vid besiktning enligt lagen(1959:99) om kozttesiktning a m, Rt stödet utgår i form av ett fast belopp per slaktad ren. Stödet till getskötseln ges i form av ett ärligt belopp per tprcQucerande get. Det regionala stödettill smägrisproduktionei utgår med olika ärligabelopp per modersugga med hänsyn till p duktionensbeläcenhet. Prop.1979/80: 162 92 De närmare bestämmelser som gälleråterfinns i jordbruksnämndens kungörelser, för mjölk 1979:69, för kött och fläsk 1979:68, för rennäringen 1973:85, senast ändrad genom 1977:82, för getskötseln1979:72 och för smågrisproduktionen i norra 1978:140. Stödområden och stödbelopp framgår av nedanståendeöversikt. Område öre/ka 1) läns och Västerbottensläns 27,2 inland, fjälltrakter,samt och församlinga;'- i 2) ,(or:--j'jtteiisläns och lans 22,0 kustland, östra ,inre delen av 3) Kustområdet av ,ileaelpad ig,4 samt norra delen av 4) Södra delen av ,mellersta 11.2 samt nor-a och västraVärmland 5) , södradelen av , södra 4,6 och sydöstra delen av ,norra och norivästra delen av länsamt norra de en av . Oessutjmutgår tom det kalenderår dä vederbörande fyller 57 ärperson! i gt pri s"-i 1 lagj ti 11 fysi sk parson so.m vi J utgången av bedrev jordbruk i , eller eller 1 de delar av Ålvsborgs och öreoro län som inte ingår i stödområde 5 och som enligt äldre cestämmelser erhöll e/.tra mjölkpristi1lägg. 1.2.2 Kött och fläsk Område Kött av Fårkött Fläsk 1) , 175 175 39 och Jämtlandslan 2) 130 130 Z5 1979/80: 162 93 Område Kött av Farkött Fläsk 3) Av : 71 71 13 , kommun 4) ochKopparbergs 26 26 län samt av : den del som ej ingåri område 3. Prisstödet till rennäringenutgår i form av ett pristillägg cm per slaktad ren somgodkänts vid oesiktning enl.gt lacen(1959:99) om köttbesiktning m m. Prisstödet till getskötseln utgårtill företag med minst 10 mjölkproducerande getter i , , ,, , Kopparbergsoch . Stödet utgår med ett belopp om per mjölkproducerande djur och år, dock förhögst 50 djur per företag. Prisstödet utgår i form av olika stödbelopp per sugga och ar Beroende pä produktionens belägenhet. Stödet litgar med följandebelopp. Område Stöd per sugga 1) , och Jämtlandslän 2) 200 " 3) Av GävleDorgs län:landskapet 150 " 4) ochVärmlands lan samt den del av 75 "som ints ingåri område 3 Stöd 'tgar för hog;: 53 Suggor per fUr-atag. Prop.1979/80:162 94 1.3 _Ko£t£ae£n£ _fÖ£ £t£d£t_u£der_r£gj_e£i£ig£å£et 1'LL ltii'"i-_ Personliga tillägg 1 162 Totalt 110 206 Område 1 16 178 23 968 23 968 Område 1 2 252 2 632 2 632 Prisstödet för ren uppgick till . De förändringar av omrädesgränserna som skeade den Ijuli 1979 De-räknas vid aktuell produktionsvolym ge en ökad kostnad pa ca 1,1 - . 1979/80: 162 95 1.4 Pr£dktion£Utv£ckl_i_n£e£ /76 har produktionsutvecklingen för de viktigaste pro dukterna utvecklats på följande sätt. 1.4.1 Mjölk (vid mejeriinvägd mjölk) 75/76 76/77 lPl pcp 77/78 'Hlpp 78/79 78/7975/75 Område Mkg Mkg » llkg ", Mkg % 1 38,0 38,5 101,3 39,4 103,7 40,5 105,6 2 234,9 235,2 100,1 231,7 98,ö 242,j ij3,0 3 119,3 120,6 101,1 122,2 102,4 126,7 106,2 4 87,7 89,5 102,1 93,7 106,3 97,5 111,2 5 183,7 186,9 101,7 191,9 104,5 201,7 109,8 Totalt 663,6 670,7 101,7 678,9 102,3 708,4 105,3 Hela 3119,1 3087,7 99,0 3111,3 55,7 3215,5 103,1 landet 1.4.2 Nötkreatur(besiktigad slakt) 75/76 76/77 76/77,,.,,, 77/78 77/78,-.,-,, 78/79 78/75,-:-,,, //J//0 //:;//D /jD//o Prop.1979/80: 162 96 1.4.3 Får och lamm (besiktigad slakt) 75/76 76/77 11' pip TTP '''''/lS/16 '''' ''/IS/lS 1.4.4 Fläsk (besiktigad slakt) ''/75/76 ,,,,, ,,,-,-, .,,,,., 77/78 77/78,-,-,-, 78/7978/79,-,,,-,- 75//6 76/77 76/77,-,,-,, /7o//5 /75//o 1.4.5 Av tabellerna under 1.4.1 - 1.4.4 framgår att produktionsutvecklingen med några undantag varit bättre och i några fall mycket bättre i stödområdena än i landet scm helhet. Prop.1979/80:162 97 1.5 xtra £e£i£n£l£ idrag_0£h_k£s_tn£d£tj_lj_ä£g_ I detta sammanhang vill nämnden erinra om att medel inom reglerings ekonomin numera omfördelas föratt kompensera vissa områden belägna huvudsakligen i norra , för en i förhållande till övrigadelar av landet oförmånlig utveckling av frakt- och driftskostnader vid mejerier ochslakterier.