prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — a. energihushållningsdelegationens utvärdering och utveckling avoljepriserna visar sig motiverat all ^ulöka investeringsramen har jag föravsikt att till regeringen återkomma med förslag om ^ytteriigare utökning avinvesteringsramen för ^energibesparande åtgärder i befintlig bebyggelse /81. Energiministern kommersenare vid sin behandling av anslaget ^E^ 6. ^Energibesparande ^ålgärderinom ^näringslivel ^m.m. alt framhålla ^atl del bör inrättas ^etl lånesystemför ^energibesparande åtgärder inom ^näringsli^vel. Den närmare utformningenav villkoren för lånen, bl, a. ^avgränsningen ^mol nuvarande ^slödformer inom^bosladsdepartementels ansvarsområde, avser han alt ^efler samråd med migåterkomma ^lill . Vid min anmälan till ^prop.1978/79: 115 om ^rikllinjer för energipoli^tiken (bil. 3) tog jag bl. a. uppfrågan om kapitalmarknadsfinansiering av ^energi^sparlånen. Frågeställningenvar föranledd av att det i ^prop. 1977/78:76 med energisparplan för befintligbebyggelse hade ^föruiskickais all förslag skulle föreläggas 1978/79 ^ärsriksmöte om en ändrad ordning för finansieringen av del statliga^energisparsiödei ^lill ^bosladshus ^m. 1979/80:100 Bilaga16 139 ^namnila proposition skulle ^fr.o. ^budgetårel1979/80 endast bidrag och subventioner ^direkl belasta statsbudgeten. Vid min behandling i^prop. 1978/79: 115 av ^fr^figan om en lämplig ordning för finansiering av^energisparlånen kom jag fram till att frågan behövde övervägas ytterligare.Jag lovade att ^åierkomma underhösten 1979 i ^såilan tid att skulle kunna ^besluia omfinansieringsformen före årsski^f^t^ ^lel 1979-80. I avvaktan härpå ^beslölriksdagen ^(prop. 1978/79: 115 bil. 3, ^CU 1978/79:37, ^rskr 197^8/79:394) ienlighet med regeringens förslag att ^dittillsvarande ordning for finansieringav ^energisparlån över statsbudgeten skulle tillämpas under hela år 1979.Sedermera beslöt på förslag i ^prop. 1979/80: 6^2^ ^(CU 1979/80: 7,^rskr 1979/80: 119) ^atl nuvarande ordning skall ^lillämpas även under första^halvårel 1980. Jag vill nu på ^nyll ta upp frågan om finansi^ering av^energisparlån. Till grund för minbehandling av frå^gan om de framtida formerna för finansieringen av^energisparlån i ^prop. 1978/79: 115 låg ^ell förslag av^ener-^gihushållningsdelegalionen om ändrad finansiering av ^energisparlån^fr.o.m. ^budgetårel 1979/80. Förslaget hade utarbetats efter samråd meddelegationen (In 1967:30) för bostadsfinansiering ^(DFB). Del innebär i korthetall nuvarande administrativa ordning och regler för utbetalning av^energisparlån behålls men ^atl ett särskilt ^slalligl ^kredilinstitul inrättasför ^atl låna upp de medel som behövs för långivningen. För egen del anförde jaginledningsvis att del fanns skäl, främst statsfinansiella, som talade för altlånedelen i del ^slatliga ^energisparsiödei borde finansieras påannat sätt än över statsbudgeten. Jag framhöll dock ^atl enbartdessa skäl inte fick vara avgörande för ett ställningslagande i frågan. Av^slor ^belydelse ansåg jag del vara ^atl ^etl nytt finansieringssystem kunde^ulformas så ^atl det ^inle skulle försämra möjligheterna för den enskilde allpå ett smidigt sätt få del stöd som han eller hon är berättigad till.^Civilutskoliel hade tidigare ^(CU 1977/78: 31^)^ ^getl uttryck för sammauppfattning. ^Beiräffandeenergihushållningsdelegationens förslag ^konslalerade jag bl.a. ^atl det kundeförefalla vara en delvis onödig omgång all inrätta ^ell nytt ^kredilinslitutför en ^verksamhel som redan befintliga kreditinstitut skulle kunna svara för.Jag konstaterade detta mot bakgrund av de synpunkter som fullmäktige i riksbankenhade fört fram med anledning av förslaget. All lägga långivningen på de^kreditinslilut som avses ha ^fort,salta uppgifter inom^fastighelskredilgivningen till ^bosiadsbyggandel, dvs. Svensk bostadsfinansierings aktiebolag ^BOFAB ochSparbankernas ^Inleckningsakliebolag ^(SPIN-^TÄB) kunde ^enligi min mening lesig ^naluriigt med hänsyn till att ^energi-^spariånen är av långfris^tig natur.Jag ansåg därför all del fanns anledning all ^parallelll studera en ordning^enligi vilken dessa ^ire ^inslitui har hand om både upplåningen ochutbetalningen i fråga om ^energisparlån. Vid ^kon^lakler mellan företrädareför ^regeringskansliel och de tre ^bosladsinsiiiuien 1979/80:100 Bilaga16 140 hade ^framkommil all ^inslit^ulen var ^iniresserade av^atl medverka ^lill en sådan lösning. Därvid ^föruisalles all ^siaten skulleinföra en lånegaranti som ^säkerhel för lån från ^inslitulen. ^Beiräffandehuvuddragen i ^ell ^sådanl syslem, liksom ^huvuddi^iigen i ^ell system enligt^energihushållningsdelega-^tionens förslag, ber jag ^atl få hanvisa till min redogörelse i ^prop. 1978/79:115. Beträffandeförutsättningarna för en ny finansieringsordning på området anförde jagdessutom alt del är av särskild ^belydelse alt det skapas fullgoda ^garanlierför ^atl ^krediler lämnas utan störningar. Jag framhöllockså att ^elt nytt finansieringssystem måste bedömas med hänsyn till dessmöjligheter all fungera vid en ^evenluell ^kommunalisering av ^beslulen i^energisparfrågor. Vad jag anförde i finansieringsfråganföranledde ^civilulskollel ^(CU 1978/79:37 ^s. 15-16) all bl.a. uttala att en^fortsaU finansiering över ^slals^budgeten är i första hand naturlig medhänsyn ^lill de ^brisier som ^krediipriorileringssyslemel har ^visal sig ha pålånemarknaden i ^övrigl. En lösning där dessa ^kredilanspråk skulle fåkonkurrera på ^kredilmarknaden med ^främsl anspråk för bostadsbyggandet skulleenligt utskottet innebära en principiell ^försämnngav nuvarande förhållanden.Utskottets ^ullalanden i denna del föranledde ingen erinran från riksdagenssida ^(rskr 1978/79: 394). Dessa uttalanden av civilutskottet tordei första hand ha avsett en ordning där ^bosladsinstilulen övertar upplåning ochutbetalning i fråga om ^energispariån. Utformningen av ^etl sådant system har varit föremål för fortsalla överläggningarmellan företrädare för och de tre ^bosladsinstilulen. Del har^ingåtl i ^förulsällningarna för dessa överläggningar alt systemet inte fårmedföra någon försämring för den enskilde att få del ^slöd som denne ärberättigad till och ^atl stålen intekan medge att högre ^låneavgifler tas ut av den enskilde än vad som ^f^ ^n.gäller för ^energi^sparlån. Del sistnämnda innebär bl.a. ^atl räntevillkorenför lånen skall anpassas ^lill dem som gäller för institutens bottenlångivningoch all räntemarginalen får vara ^högsl 0,25 ^%. För uppläggning av lån ochvid överlagande av lån får las ^ul en engångsavgift om högst 150 kr.^Bosladsinstilulen har ^emellerlid ^ansell all man för dessa lån antingen måste få höja räntemarginalen^yllerligare eller vid sidan av uppläggnings- och ^övertagandeavgif-^len la utäven ^aviseringsavgifier. ^Enligi ^inslilulen är del ökade administrationskostnaderpå grund av del förväntade stora antalet små lån som ^moiiverar detta. Jag har vidare inhämtatalt systemet bl.a. ^förutsätier all banker och ^bostadsinslilul tar ett kollektivtansvar för krediter . ^Behovel av byggnadskrediter skalldock i första hand tillgodoses av banksystemet. Systemet förutsätter också alllånesökanden vänder sig till flera från varandra helt frislående ^inslanser -^lill en för all få lånet i princip beviljat och till en annan för alt få^lånel ^uibelalal. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 16 141 Av vad jag nu har ^anförlframgår all ^etl system med en statligkreditgaran^ti för lån hos bostadsinstituten kan leda ^lill ökade kostnaderför den enskilde och risk för störningar i ^kreditgivning^cn. Enligt min meninggår det ^inle att utforma systemet så ^atl det kan anses tillgodose de krav somriksdagen har uppställt. En .sådan ordning bör därför ^inle införas. Inteheller bör energihushållningsdelegationens förslag genomföras. Del ^försla^gel^lorde i och för sig tillgodose de av uppställda kraven i tillräckliggrad. Förslaget har emellertid vissa andra nackdelar. Det förutsätter bl.a.att en ^hell ny organisation för kapitalanskaffning på ^kredil^marknaden byggsupp. Enligt min mening ^f^inns del knappast skäl för en s^ådan ny ^organisalionnår ^verksamhelen även i fortsättningen praktisk^t^ sett är att betrakta somhelt statlig. Inget av de alternativ tillden nuvarande ordningen för finansiering av ^energisparlån ^somjag ^hitlills har redovisat är således^invändningsfriti. Vid den fortsatta beredningen av ärendet i regeringskansliethar emellertid frågan om att ersätta del nuvarande ^energisparlånet medbostadslån för ombyggnad tagils upp. Även en sådan åtgärd skulle medföra all endel av långivningen läggs ut på kreditmarknaden. Det ^slalliga ^bosiadsfinansie^ringssystemelförutsätter nämligen lån från ^bosladsinslituten i princip upp ^lill avlåneunderlaget för bostadslån. Frågan huruvidaenergisparåtgärder i ^bosladshus ^m.m. skulle finansieras med stöd av bl.a.bostadslån i ^slället för ^energisparlån togs upp i ^prop. 1976/77; 107 omhushållning med energi i byggnader ^m.m. Bakgrunden till frågeställningen varett förslag av ^bosladssiyrelsen om alt föra över bestämmelserna i dendåvarande kungörelsen (1974: 252) om ^statligi stöd till ^energibesparande^ålgärder i ^bosladshus (upphävd 1977: 332) ^lill bostadsfinansieringsförordningen.I ^proposilionen ^(s. 35) anförde dåvarande bostadsministern bl.a. att ensamordning av bestämmelserna inom ramen för gällande ^energisparkungörelsesåvitt gällde stödet för enbart ^energibespa^rande åtgärder var ^atl föredra.Därigenom kunde man uppnå bl.a. enhetliga regler i fråga om lånens ^slorlek förolika ^låntagarkategorier. Mot denna bakgrund föreslogs ^atl^energisparkungörelsen skulle behållas och all en samordning av reglerna skulleske p^å^ så sätt att bestämmelserna i ^bosiads-^finansieringsförordningen omlån ^lill ^energibesparande ^ålgärderså långt möjligt fördes in i kungörelsen, ^Förslagel godkändes av riksdagen^(CU 1976/77: 32, ^rskr 1976/77: 244). Genom ^riksdagsbesluletupphävdes således den tidigare ^möjlighelen alt få bostadslån för^energibesparande åtgärder i ^bosladshus ^m.m. Den främsta anledningen härtillvar att bostadslånereglerna innebär att lånels storlek inte är delsamma föralla ^lånlagarkategorier. gäller att ^bosladslån för ombyggnad lämnas med30 % av låneunderlaget för ^bosladslån om huset ägs av bl.a. en kommun eller^ell ^allmännylli^gl bostadsföretag, om huset ägs av en^bosladsrällsförening med viss insyn, om huset är ett småhussom skall bebos av ^lånlagaren samt med ^Prop.1979/80:100 Bilaga 16 142 15 ^'7i i övrig fall. ^fill vissa särskilda^låniagargrupper kan bostadslån för ombyggnad lämnas med 20 ^%. av ^låneunderlagel.Systemet garanterar beroende på ^låneandelcns storlek lånefinansiering inomtotalt 100, 99, 95, 90 resp. 85 ^'7v av ^låneunderiaget. Den I januari 1980ändras dock reglerna i fragil om de två ^sisinämnda kategorierna så all^bosladslån till dessa i fortsättningen kan lämnas av ^låneunderlagel vilket ^ger en lånefinansiering inom^totall av underlaget ^(prop. 1978/79: 209, ^CU 1979/80: 4, ^rskr1979/80:31). Trots de skäl som år 1977anfördes mot alt införa bostadslån för ^energi^besparande åtgärder i^bosladshus har jag ^ansell det nödvändigt all nu på nytt överväga en sådanordning. Vad först gäller ^möjlighelema ^atl ^åslad^komma enhetligalånegränser ^villjag erinra om altbostadslån för sådana åtgärder för vilka bidrag har beviljats enligtförordningen (1975: 129) om bidrag av statsmedel till förbättring avboendemiljöer lämnas enligt bestämmelser som är lika oavsett^låniagarkategori. De nuvarande reglerna med olika lånegränser för skilda^låntagarkategorier är således ^inle i och för sig något hinder ^mol ^atl ifråga om lånedelen i ^energisparsiödei övergå till ^bosladslån enligt^bosladsfinansieringsförordningen. All välja bostadslån förombyggnad som finansieringsform vid sidan av ^energisparbidragel innebär bl.a.alt man utnyttjar en redan befintlig och väl fungerande statlig ^låneorganisaiion. ^Della ^lillgodoser ^inle ^minslkraven på fortsatt smidighet när del gäller den enskildes möjligheter att fådel stöd han är berättigad ^lill. ^Dessulom ger en sådan lösning möjligheter^lill en del administrativa förenklingar. ^Behovel av all i viss månminska belastningen på ^slatsbudgelen är enligt min mening också ^elt skäl som^lalar för denna lösning. Del bör dock framhållas att alternativet medbostadslån ger inte samma budgeteffekt som någon av de två andra redovisadealternativen. Beräkningar som har utförts inom visar attden belastning som ^energi^sparsiöde^i^ förorsakar på ^slalsbudgeten skullekomma alt minska . Vid t.ex. en total årlig ram för^energisparsiödei ^lill ^bosladshus om . skulle således^belaslningen på statsbudgeten minska med mellan 300 och 400 ^milj.kr. All ^alternalivel medbostadslån inte ger störrebudgetmässiga besparingar hänger samman med ^atl ^siödet till ^energibesparande åtgärder mångagånger avser förhållandevis små belopp ^vilkel medför all reglerna om ^s. kfördjupning av bostadslånet kan bli ^lillämpliga. ^Bosladslån för ombyggnad avsmåhus får enligt dessa regler bl.a. alltid fördjupas om ^låneunderiaget ärhögst . I fråga om flerfamiljshus gäller delsamma om ^låneunderia^gelär ^högsl . Hänsyn härtill har tagils vid beräkningarna. Det finns således skälsom talar för alt i den situation som föreligger välja ^bosladslån förombyggnad som finansieringsform vid sidan av ^energi^sparbidragel i ställetför det nuvarande ^energisparlånet. De olägenheter från ^främsl ^energipolilisk^synpunki som skulle kunna uppslå ^lill följd av all 1979/80:100 Bilaga16 143 reglerna om ^energisparlån skiljer sig från^bostailslånereglerna kan förhindras genom alt särbestämmelser införs för^bosladslån för ^energibespariinde ^ålgärder. Mot bakgrund av vad jagsåledes har ^anförl förordar jag ^atl det nuvarande ^energisparlånet slopasoch ^ersätls av bostadslån för ombyggnad och därmed sammanhängandeunderliggande kredit. ^Somjag har nämnt i detföregående har beslutat att ^gållande ordning i fråga om^energisparlån skall tillämpas till utgången av . Jag förordar därföratt den av mig föreslagna övergången till ^bosi^iidslån i fråga om^energibesparande åtgärder sker den ^Ijuli 1980. Vad jag nu har förordatinnebär således ^atl finansieringen av lån för ^energibesparande åtgärder ibostadshus även i ^forlsätiningen blir en i huvudsak ^slallig ^angelägenhel.Fördelen i förhållande ^lill nuvarande ordning med förslaget ligger främstdäri ^atl ^bosladslånesyslemel, ^lill skillnad från ^energisparsiödei,förutsätter att finansieringsbehovet delvis skall täckas via lån direkt frånkreditmarknaden. Vad sedan gäller dennärmare ^ulformningen av grunderna i fråga om ^bosladslån för^energispar^älgärder ^villjag ^lillall börja med framhålla vikten av reglerna för dessa lån och lån för sedvanligaombyggnader blir så enhetliga som möjligt. Som redan har berörts ^lorde deldock vara ^nödvän^digl all på vissa punkter införa särbestämmelser i fråga om^bosladslån för ^energispar^älgärder. En sådan punkt är regeln att ^bosladslåninte lämnas för ombyggnad av endast ringa ^omfallning. Enligt^bosiadssiyrelsens föreskrifter till bostadsfinansieringsförordningen gäller^f^ ^n. au län ^inle lämnas om ^låneunderlagel är ^högsl . ^Energisparlån ^däremoi lämnas om dengodkända ^koslnaden för åtgärden är så låg som I . All i samband med denföreslagna övergången från ^energisparlån till bostadslån höja den nedregränsen för lån ^lill den som gäller i fråga om bostadslån för ombyggnad skulleenligt min mening allmänt ^selt innebära en allvarlig försämring av^slödvillkoren. Jag vill dock i sammanhanget erinra om vad jag anförde i ^prop.1978/79: 115 ^(s. 16) om alt administrativa skäl ^lalar för all nedre gränsenför ^energisparbidrag och ^energisparlån höjs. Jag framhöll därvid bl.a. all enlösning kunde vara alt en förhållandevis ^måulig höjning av gränsen för ^lägsla^koslnad kombineras med all ^endasl ^energisparbidrag lämnas till arbeten avliten omfattning, men alt en sådan ordning behövde övervägas ytterligare. Jagräknade med ^atl dessa frågor skulle komma all tas upp av ^bosladssiyrelsen idess ^fortsatla arbete med förenklings- och rationaliseringsfrågor inom^lånehanleringen. ^Enligi vad jag har erfarit övervägs frågan ^f^ ^n. 1 ^avvakian på ^resulialel av styrelsens övervägandenförordar jag all den gräns som gäller i fråga om ^energisparlån skall gällaäven i fråga om ^bosladslån för ^energibesparande ^ålgärder. Milt förslaginnebär alt ^bosladslån för sådana åtgärder skall kunna lämnas även i del fall^atl åtgärden bedöms vara av 1979/80:100 Bilaga16 144 Som enda ^föruisättning förbostadslån som avser energisparåtgärder bör gälla ^atl ^energisparbidrag har^beviljals. För vissa ^ålgärder kanman i nuvarande syslem få ^enbari ^energisparlån. Delta gäller sädana åtgärdersom är direkt föranledda av ^stödberältigade ^ålgärder i fråga om väggar,fönster och bjälklag. ^Bosladslån bör kunna lämnas även för sådana^följdåtgårder. En annan punkt därsärbestämmelser torde vara nödvändiga är, ^somjag redan har berört, frågan omlåneandelen för olika ^låntagarkategorier. All för bostadslån för^energibesparande ^ålgärder tillämpa nuvarande regler i^bosiadsfinansieringsförordningen om olikalåneandelar för särskilda ^lånta^garkategorier skulle innebära alt man ställdekrav p^å^ ^alt e^nskild^a^ ägare ^av flerfamiljshus ^saml småhusägare skallmedverka i finansieringen på ^etl ^annal och mera ^omfallande ^sätl än ^f^ ^n.Enligt min mening finns det ^inle skäl att vid en övergång till bostadslånfrångå den nuvarande ordningen på denna punkt, dvs. alt lånets storlek beräknasenligt regler som är lika för alla låntagare. Jag förordar därför ^atlbostadslån för ^energibesparande åtgärder - oavsett ^låniagarkategori - lämnasmed .30 % av ^låneunderiaget. Med ^låneunderiag avser jag i detta sammanhangden kostnad för åtgärderna som länsbostadsnämnden godkänner minskad med det^energisparbidrag som beviljas. Ytterligare en punktdär särbestämmelser ^lorde behövas gäller ^ränlebi^drag i samband med^bosladslån som avser småhus. På förslag av regeringen i ^prop. 1978/79: 115beslöt - som ^ell led i strävandena ^atl i första hand styra ^stödel^lill mindre ^investeringskrävande åtgärder - all ^ränlebidrag ^fr.o.m. den 1juli 1979 ^inle längre skulle lämnas isamband med nya ^energispariån ^lill småhus. Mot denna bakgrund förordar jagalt räntebidrag enligt ^bosladsfinansieringsförordningen inte lämnas tillkostnader för ^ränla på ^bosladslånel och ^underiiggande kredit ^lill den del^boslads^lånel med ^lillhörande underliggande ^kredii avser ^energibesparande^ålgär^der i småhus. Vad särskilt beträffar det fallet alt bostadslän harbeviljats för samtidiga ombyggnads- och ^energispar^älgärder, de ^s.k.^kombinalions-^fallen, innebär ^mili förslag au ^ränlebidrag bör lämnas endasttill ränta på den del av bostadslånet med tillhörande ^underiiggande ^krediisom avser andra åtgärder än ^energispar^älgärder. Vid tillämpningen av regelnom ^atl ^ränlebidrag ^ulgår endast om ^låneunderiaget vid ombyggnad av småhusär ^minsl . bör därvid hänsyn tas bara ^lill ^kosinader för andraåtgärder än ^energispar^älgärder. Också i fråga om kravetpå säkerhet för lånet finns det skäl alt införa en särbestämmelse. gälleri fråga om ^energispariån till andra än kommuner eller^samfällighetsföreningar alt säkerhet skall ^slällas om ^lånel eller summan avlånet och ^ålersiående skuld på ^lidigare ^beviljal ^energisparlån uppgår tillminst . Denna ordning, som innebär ^atl lån . normalllämnas ulan ^säkerhel, infördes bl.a. för all ^underiälla låneadministrationen.Det har ^emellerlid ^framkommil all del kan uppslå ^Prop.1979/80:100 Bilaga 16 145 problem med lån utan ^siikerhei när ^tlet hus för ^vilkel ^lånel ^iir ^bevi^|jaiövergår till ny ägare. I ^ilessa ^f^till kan lånemyndigheterna tvingastill ^ell ^belydande^merarbeie för all spåraden ursprunglige ^laniiigiiren. Risken lör ^olägenhelerav delta slag får anses vara störst nar lånet har en ^liin^g^ amorteringslid.Med hänsyn till vad jag har ^inhämlal om ^nuvariinde praxis i ^fr^.^åga omamorteringstidens längd vid olikalånestorlekar torde en ^siiiik-^ningav gränsen för lån utan säkerhet till . En sådansänkning innebär med nuvarande praxis ^atl i princip^endiisi ^liin ^metl amorteringslider på högst i fortsättningen ^fiir^belalas ^ul ulan säkerhet. Jag förordar således att den gräns där låntagare,som inte år kommuner eller ^samfällighetsföreningar, skall ställa ^säkerhelför lån till ^encigi-^sparälgärder sänks från nuvarande . ^lill 5 000kr. En ^särbeslämmelse ^lordeockså behövas i fråga om ^besvärsregleriiii om del ^somjag har ^förordiit ifråga om lån för ^energisparåigärder^godkämis. gäller att beslut i frågor som rör ^energisparlån får^överklagiis till regeringen ^endasl om ^sådanl lån lämnas i kombination medbostadslån för ombyggnad. Jag förordar au en ^molsvarande begränsning i ^riiiien all överklaga besvär görs också förframliden. Besvären bör alliså ^inle få ^fönis vidare till regeringen i de fallnär bostadslånet avser endast sådana arbeten som belånas enligt de av migföreslagna särreglerna för ^energisparäigiinler. I övrigt bör de grunder somgäller i fråga om bostadslån för sedvanliga ombyggnader tillämpas även^beiräffande bostadslån för ^energibesparande ^ålgärder. Det innebär bl.a. ^atlkostnaderna för ^energibesparande åtgärder till viss del - normalt - skalltäckas av lån från ^bostadsinstitiiien. ^Detlagäller dock bara när låneunderlaget överstiger . vid småhus och . Om låneunderlaget ^inle ^översiiger dessa belopp,får låntagaren bostadslån motsvarande hela kostnaden i ^låneunder^lagel. Dettaföljer av de tidigare berörda reglerna om fördjupning av bostadslån i vissafall. Mina förslaginnebär sammanfattningsvis följande. Det nuvarande ^ener-^gispariånei ersättsden av bostadslån enligt ^bostatlsfinansie-^ringsförordningen.^Bosladslån för ^energibesparande åtgärder lämnas ^metl av låneunderlagetoch under förutsättning ^atl ^energisparbidrag har beviljats för åtgärden.Kravet på lånesäkerhet i fråga om lån för energi-sparåtgärder skärps för andralåntagare än kommuner och ^samfällighets^föreningar. De regler om fördjupning,ränta, räntebidrag och amortering som gäller i fråga om bostadslån försedvanliga ombyggnader skall gälla också för bostadslån som avserenergisparåtgärder. ^Ränlebidrag när bostadslånet avser småhus lämnas dock^endasl för den del av lånet med ^lillhörande underliggande kredit som avserandra ^ålgärder än energisparåtgärder, ^Inle heller får i sådana^kombinalionsfall ^kostnadernii för energisparåtgärderna beaktas vidprövningen av förutsättningarna för räntebidrag i fråga om bostadslån förandra åtgärder. Samma begränsningar i besvärsrätten som gäller i fråga om^energisparlån införs beträffande ^bosladslån för ^energibesparande åtgärder.10 1979180. 1979/80: 100 Bilaga16 146 ^Besluisram a ^r^ o c ^h^ anslag Jag föreslår all följanderamar ^faststålls för ^beslul om lån och ^bidriig till ^energibesparande^ålgiirder under /81. I fråga om ^liimen för ^beslul om bidragtill ^energibesparande åtgärder i ^slalligabyggnader har jag ^samrått med ^chefen för ^budgetdepartemenlet. 1^.^ ^Bitlrag och lån ^fi^ir ^e^nergibesparande ^ålgärder ^i^ bostadshus I . Bidrag för ^energibesparande ^ålgärder i allmänna s^amlin^gslokaler ^lOOOOOOO kr. Bidrag ^lill ^energibesparande ^ålgärder i ^sialliga byggnader . ^125()000(K) kr. Lån ^lill^energibesparande ^ålgärder i kommunala och landstingskommunala byggnader kani vissa fall lämnas när ^ålgärdema - utöver de direkta ^energispareffckterna -bl.a. har ett särskilt värde från ^ul värderingssynpunkt. Innevarande budgetårär som denna ^möjlighel ^lill lån föreligger och ^erfarenheler av^verksamhelen saknas. Utvecklingen under innevarande budgetår bör mot bakgrundav ^detla ^avvakias. Jag finner därför ingen anledning ^atl nu föreslå ensärskild delram för denna långivning. Del bör dock ankomma på regeringen ^atlefter särskild prövning medge all denna typ av lån kan beviljas under^budgeiårei 1980/81. Med hänsyn ^lill bl.a.^sysselsällningseffekterna bör lån- och ^bidragsgiv^ningen i fråga om åtgärderi ^bosladshus fördelas jämnt under budgetåret.