prop · G30358 · 1979-12-31 00:00:00 — Det är självklartatl vi inte kan kompensera oss för denna reala inkomstminskning på något annatsätt än genom en ökad export och en dämpad importutveckling. På är en förutsättning för alt bytesbalansenskall kunna förbättras alt den utlandskonkurrerande sektorn, i första handindustrin. 1979/80:58 48 Detta ställer bestämda krav på industripolitiken och arbetsmarknadspolitiken.Den nödvändiga stmkturomvandlingen måste underlättas som mansäkerställer atl processen äger mm i socialt godtagbara former så att enskildamänniskor eller regioner inte utsätts för oacceptabla påfrestningar. Enviktig fömtsättning för industrins utbyggnad är att investeringarna stimuleras,vilket bl.a. fömtsätter bättre villkor för sådant sparande som inriktas påproduktiva ändamål. Isyfte att främja investeringarna har regeringen beslutat attinvesteringsfonderna skall få tas i anspråk också . Däremot har delinte ansetts lämpligt atl ytterligare förlänga det särskilda investeringsavdragpå (med motsvarande bidragsmöjlighet) som infördes . I enperiod av svag tillväxt i världshandeln är det inte möjligt att uppnå dennödvändiga förbättringen av bytesbalansen enbart genom att vinna andelar på exportmarknadema.Vi måste också dämpa den snabba importtillväxten. Även härvidlag spelar den utlandskonkurrerandesektom en ceniral roll. Del är viktigt att den svenska industrin vinnermarknadsandelar också på hemmamarknaden. Dämtöverär del av stor vikt att vi på alla sätt försöker nedbringa kostnaderna för vårökande oljenota. En minskning av oljeimporten ligger också i linje med vårainternationella åtaganden. Åtgärder för att spara energi och för att utvecklasäkra inhemska energikällor måste mot denna bakgmnd ges högsta prioritet. Ävenbeskattningen av energiförbrukningen måste utformas för att premiera sparandeoch hushållning. Regeringen har därför föreslagit att skattenpå olja höjs med . per m på bensin med per liter (med enmotsvarande höjning av kilometerskatten) och på el med per kWh.Regeringen avser att vidta särskilda åtgärder så att inte de som bor iglesbygden skall få en i förhållande till andra försämrad situation genom dehöjda energiskatterna. I samband med skattehöjningarna ökas också bredskapsavgiftenmed . per molja resp per liter bensin. Totaltberäknas skattehöjningama öka statsinkomsterna med ca 2900 milj. kr. De prishöjningar som skalte-och avgiftsökningarna medför,på oljan, på bensin och för el, kommer givetvis atlha en dämpande effekt på efterfrågan. Hur stor minskningen blir beror på priselasticiteten.Det kan nämnas att för varje procentenhet som förbmkningen av olja, bensin ochel sjunker minskas belastningen på bytesbalansen med uppskattningsvis 375 milj.kr. och statsinkomsterna går ned med ca 100 milj. kr. Det är naturiigtvis angelägetatt spareffekten blir så stor som möjligt men med alla rimliga antaganden fårhöjningarna en klart positiv effekt för budgetbalansen. Deökande oljepriserna, behovet alt skapa realt utrymme för en ökande export ochför den nödvändiga strukturomvandlingen och kapacitetsutbyggnaden av den utlandskonkurrerandesekiorn medför - vilket också Prop.1979/80:58 49 ströksunder i regeringsförklaringen att utrymmet för inhemsk konsumtionsökning,såväl offentlig som privat, blir ytterst begränsat under de närmaste åren.Självfallet finns härvidlag ett samband: Ju mer den offentliga utgiftsökningenkan hållas tillbaka desto större blir utrymmet för reallöneökningar. F. n.växer utgifterna i den konsoliderade offentliga sektorn (summan av staten, kommunemaoch socialförsäkringssektorn) trendmässigi med i volym. Utvecklingenär mycket stabil . beräknas BNP ikonjunkturinstitutets höstrapport öka med i volym 1980. Eftersom deoffentliga utgifterna motsvarar närmare 2/3 av BNP skulle detla, vid oförändradutgiftspolitik, innebära att dessa i stort sett loge i anspråk hela denekonomiska tillväxten 1980. Dessutom torde den långsiktigt möjligatillväxttakten i BNP ligga lägre, eller på i volym. Vidoförändrad utgiftspolitik skulle därför de ofTentliga utgifterna ta ianspråk betydligt mer än hela den ekonomiska tillväxten. Självfallet vore ensådan utveckling orimlig; den skulle bl.a. leda till växandebytesbalansunderskott, förvärrad inflation och sjunkande reallöner. Omde offentliga utgifterna fortsatte att öka i samma takt skulle också mycketstora krav på skattehöjningar komma att ställas. De skulle i sin tur leda tillökad inflation som riskerar att underminera konkurrenskraften. I en ond cirkelskulle därmed tillväxten i ekonomin minska vilket i sin tur sänker de realaskatteinkomsterna. Möjlighetema att genom höjda skatter minskabudgetunderskotten är starkt begränsade. Åretsbudgetarbete måste mot denna bakgmnd präglas av mycket stor restriktivitet ochåtgärder måste vidtas för att minska automatiken i utgiftsökningarna. Kravetpå en lägre takt i utgiftsökningen gäller inte minst den kommunala sektorn.För 1979 uppskattar kommunernas ökningstakt till 5,4 %vilket är avsevärt mer än de varom regeringen och kommunförbunden slutit enav de fyra största partierna godkänd överenskommelse. Visserligen kan enligtpreliminära beräkningar kanske en procentenhet av den höga ökningslaktenförklaras av särskilda insatser för att motverka ungdomsarbetslösheten, men detär likväl uppenbart att ökningen ligger klart över den överenskomna ramen. Iregeringsförklaringen erinras om att uttalade atl ytterligareålgärder för atl begränsa den kommunala tillväxten måste prövas, om denkommunala expansionen visar tecken att fortsätta i samma snabba takt somhittills. Enlägre tillväxt i den offentliga sektorn är också nödvändig för atl industrinskall kunna rekrytera den arbetskraft som behövs för en fortsatt expansion.Behovet av en växande utlandskonkurrerande sektor har starkt ökat genom deökade oljekostnadema. Som etl räkneexempel kan nämnas alt en ca lO-procentigökning av förädlingsvärdet i den utlandskonkurre-4 1979180. 1979/80:58 50 randesektom skulle förbättra bytesbalansen med . och innebäraca 90000 nya sysselsättningstillfällen inom första hand industrin. Närdet gäller den privata konsumtionen ligger gjorda åtaganden gentemotpensionärer och bamfamiljer m.fl. fast. Detta innebär att uppskattningsvis 1,av det utrymme som kan avsättas för en privat konsumtionsökning ärintecknat. Det ytterligare utrymme som kan stå till förfogande förreallöneökningar blir under dessa fömtsättningar med nödvändighet synnerligenbegränsat. 2.2Fortsatt reformering av inkomstskatten Med1977 års beslut om sänkning av den statliga inkomstskatten och införande av ettinflationsskydd for skatteskalan inleddes ett långsiktigt reformarbetebeträffande inkomstbeskattningen. beslöts om en utvidgning av inflalionsskyddetså att den särskilda skattereduktionens belopp anpassas till penningsvärdetsutveckling. Alla skattskyldiga ges därmed, oavsett inkomst, samma kompensationför inflationens urholkning av grundavdragets värde. beslöts omvissa marginalskattelättnader för . Detär angeläget att nu fortsätta det inledda reformarbetet. Ett primärt mål är attdämpa marginalskatteeffektema. I detta avseende innebär mina förslag delsfortsatta sänkningar av skattesatserna i ett brett inkomstskikt, dels införandeav en s. k. marginalskaitespärr, dvs. en regel om begränsning av densammanlagda statliga och kommunala marginalskatten. Vid utformningen avförslaget till ny skatteskala har jag också beaktat behovet av att genominkomstskattesänkningar underlätta avtalsförhandlingama på arbetsmarknaden. Ändringarav inkomstbeskattningen är aktuella även av andra skäl. 1978/79:95uttalade Jag att det kommunala skatteunderlaget för framtiden bör beslämmas påett betydligt enklare sätt än f n. Den lagtekniska regleringen av dennaförenklade beräkning bör tas upp i detta sammanhang, varvid bl.a. frågor somrör det statliga och det kommunala gmndavdraget och den särskildaskattereduktionen aktualiseras. Enytterligare punkt där tiden nu enligt min mening är mogen för en reform gällerden skattemässiga behandlingen av avgifter till de erkända arbetslöshetskassorna.F. n. ses dessa som likställda med för s. k. K-försäkringar och de fårendast dras av tillsammans med sådana inom en total ram av 250/500 kr.Som bl.a. skatteutredning påpekat ligger det numera, sedan utfallandeersättningar från arbetslöshetskassorna blivit skattepliktiga, närmare tillhands att göra avgifter till dessa obegränsat avdragsgilla. Jag tar i detlasammanhang upp förslag till en sådan ändring. Påandra områden krävs ytterligare överväganden innan ställning kan tas 1979/80:58 51 1978/79: 160 angav jag några sådana områden, därutredningsarbete redan inletts eller skall påbörjas. Jag vill nu siirskiltpeka på problemet med stimulanser till hushållens sparande. Ett fortsatt högtoch om möjligt ökat sådant sparande är av samhällsekonomiska skäl ytteriigtönskvärt. är det angeläget atl detta sparande kan kanaliseras till deområden där det särskilt behövs, t.ex. som riskvilligt kapital i näringslivet.Ett faktum är emellertid att dagens beskattningsregler i förening medinflationen relativt sett missgynnar Just de sparformer som är desamhällsekonomiskt viktigaste och som i första hand står öppna för småsparare,medan spekulativa och från samhällelig synpunkt mer onyttiga placeringarkommer att framstå som gynnade. Olikamer genomgripande förslag har framförts om hur dessa problem skall kunnaangripas. Jag vill här bl. a. hänvisa till den progressiva utgiftsskatten, somhar belysts genom skalteutrednings försorg, och den s. k. realainkomstbeskattningen, som f. n. undersöks av realbeskattnings-utredningen (B1978:07). Studierna av dessa och andra tänkbara alternativ bör drivas vidare.Det är emellertid uppenbart att sådana mer genomgripande lösningar endast kanvara aktuella på förhållandevis lång sikt. Insatser för att komma till rättamed de värsta snedvridningarna måste emellertid göras så snabbt som möjligt.Införandet av del s. k. skattesparandet (prop. 1977/78:165. FiU 1977/78:37, rskr1977/78:346, SFS 1978:423-429) är exempel på en åtgärd i detta syfte, varigenommöjlighet har öppnats för ett visst begränsat sparande på bank eller isärskilda aktiefonder med en nettoavkastning som ligger betydligt över vad mannormall kan räkna med i dessa sammanhang. Men ylterligar åtgärder behövs, inteminst för att öka intresset för aktiesparande. Jag avser att återkommai denna fråga. Idet följande tar Jag först upp frågan om det kommunala skatteunderlaget eftersomdenna sammanhänger med vissa gmndläggande moment vid inkomstbeskattningen.Därefter behandlar Jag skatteskalans närmare utformning m. m. och i detsammanhanget tar jag också upp folkpensionärernas särskilda skattelättnaderför . Slutligen tar jag upp utformningen av avdragsrälten för avgiftertill arbetslöshetskassa. Enligt2§ lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighetsutdebitering av skatt, m.m. inräknas inte i del kommunala skatteunderlagetvissa skattepliktiga förmåner. Så är bl.a. fallet med sjukpenning enligt lagen(1962: 381) om allmän försäkring, AFL. Reglerna om detta tillkom genomlagstiftning (prop. 1973:49, SkU 1973:30, rskr 1973:199, SFS 1973:434och 437) när sjukpenningen m.fl. liknande ersättningar gjordes skattepliktiga.Skälet härtill var att staten, som skulle finansiera de ökade kostnaderna försjukpenningreformen, Prop.1979/80:58 52 skulle ges kompensation härför i samband med avräkningenav kommunalskattemedel mellan staten och kommunerna. Denna modell har sedankommit till användning i fråga om ytterligare skattepliktiga ersättningar. Det kommunala skatteunderlaget skall f. n. även ändras medhänsyn till vissa bidrag. Så skall enligt 1 § nyssnämnda lag underiaget ökasmed skatteborlfallsbidrag i anledning av skattereform; förordningen (1972:140) om skattebortfallsbidrag. Även i anledning av skattereformtillförsäkrades kommunerna kompensation och bestämmelser om detta logs in i dentidigare angivna 2 § (prop. 1975/76: 147, FiU 1975/76: 30, rskr 1975/76:258,SFS 1976: 198). Dessa olika justeringar gör f n. beräkningen av detkommunala skatteunderlaget komplicerad och svåröverskådlig. KEU 76 ansåg enförenkling angelägen, varigenom å ena sidan särbehandlingen avskatteunderlaget från de nämnda förmånerna upphör och å andra sidanskattebortfallsbidraget och kompensationen i anledning av skattereformslopas. Nettoeffekten av dessa åtgärder innebär emellertid en betydande omedelbarökning av det kommunala skatteunderlaget och en motsvarande ökad kostnad förstaten. KEU 76 pekade på hur denna effekt skulle kunna balanseras genomavräkning mot vissa statsbidrag, men som Jag närmare redovisat i propositionenom den kommunala ekonomin står denna väg inte längre öppen. I stället bör enannan lösning väljas som bygger på att gmndavdraget vid den kommunalainkomsttaxeringen höjs från . som den av staten finansieradesärskilda skattereduktionen minskas i motsvarande mån. Denna minskning bördärvid motsvara genomsnittlig kommunalskatt på mellanskillnaden ,dvs. Genom en sådan omläggning minskar det kommunala skatteunderlagetmedan statens skatteinkomster ökar. Förändringens storlek har avpassats så allövergången till de nya reglerna skall bli neutral i fråga om kostnadsfördelningenmellan stat och kommun. innebär däremot den förenklade skatteunderlagsberäkningenenligt de prognoser som redovisades i den nämnda propositionen en växandeinkomstöverföring till kommunsektorn. I de överläggningar om den kommunalaekonomin som regelbundet skall hållas i fortsättningen mellan regeringen och förelrädareför kommunförbunden får detla förhållande givelvis beaktas. Om i framliden deskattepliktiga förmånernas omfattning ökar mer markant kan det t.ex. bliaktuellt med en ny anpassning av det kommunala gmndavdraget resp. den särskildaskattereduktionen. För de enskilda skattskyldiga innebär omläggningen ingenändring av skallen i kommuner med genomsnittlig utdebitering. I kommuner medhögre utdebitering sjunker däremot skatten något, medan den blir något högre ikommuner med lägre utdebitering än genomsnittet. Avvikelsema kan beräknas uppgåtill högst ca . Höjningen av det kommunala gmndavdraget aktualiserarfrågan om det statliga grundavdragets utformning. Det statliga grundavdragetfår sägas 1979/80:58 53 utgöra en del av den statliga skatteskalan. Detta gmndavdragskulle för framtiden kunna undvaras, genom att skalan i stället ändrassamtidigt som den särskilda skattereduktionen anpassas härtill. DessaJusteringar avser Jag att närmare behandla i följande avsnitt om tekniskanpassning av skatteskalan, m.m. Höjningen av det kommunala gmndavdraget till 6000 kr.påkallar ytterligare ändringar. Jag har tidigare föreslagit (prop. 1978/79:111, bil. 7) att deklarationspliklsgränsen höjs till . Motsvarandehöjning bör ske även i fråga om andra gränser med anknytning till gmndavdragetsstorlek. Även i fråga om det s. k. hemmamakeavdraget i 2 § 4 mom. uppbördslagen(1953:272), UL, får en ändring göras. Också dessa frågor avser Jag att ta upp inärmasl följande avsnitt. Mina förslag i förevarande avsnitt föranleder följandelagändringar. 1 lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns ochannan menighets utdebitering av skall, m.m. bör 2§ upphävas. Följdändringar fårgöras i 1, 3 och4§§ samt i 84 § lagen (1961:436) om församlingsstyrelse. Ändringarna i fråga om gmndavdragen bör las in i 48 § kommunalskaltelagen(1928: 370), KL, och 8 § lagen (1947: 576) om statlig inkomstskatt. 1 frågaom den särskilda skattereduktionen föranleder de nya bestämmelsema ändringar i2 § 5 mom. Jag återkommer i ett senare avsnitt till de närmare detaljerna idessa ändringar, liksom lill de följdändringar som blir behövliga. De nya reglerna bör såvitt gäller grundavdrag ochskaltereduktion till-lämpas första gången vid taxering. Delta börockså gälla i fråga om det ändrade kommunala skatteunderlaget. De nya bestämmelsematillämpas första gången i fråga om utdebitering för . Denna skallberäknas på gmndval av taxering. Jag föreslår att ikraftträdandetbestäms till . I fråga om utdebiteringslagen bör äldre bestämmelser omutdebitering samt om förskoltsulbetalning av allmän kommunalskatt tillämpas ifråga om . 1 dessa delar är det fråga om åtgärder som byggerpå och taxeringar. skall dessutom länsslyrelsenlämna de uppgifier som är föreskrivna i 3 §. Detta följer av vad Jag nysssagt om att äldre bestämmelser om utdebitering m. m. skall tillämpas underdessa år. På motsvarande sätt bör övergångsbestämmelser finnas i fråga omJustering av det kommunala skatteunderiaget enligt 2 § i den nämnda uldebiteringslagen.Nuvarande bestämmelser skall alltjämt gälla vid 1979 och taxeringar. 2.4 Teknisk anpassning av skatteskalan, m. m. Som jag redan nämnt bör det statliga grundavdraget slopasi samband med reformeringen av det kommunala skatteunderiaget. Isolerad skulledenna ålgärd leda till skatteskärpningar som varierar från . i skatte-5 1979180. skalans försia skikt till . De flestainkomsttagare skulle också få höjd marginalskatt. Etl sådant resultat ärgivetvis inte avsett och därför måste en teknisk anpassning ske avskatteskalan. En mindre ökning av den särskilda skattereduktionen krävs också.Jag vill erinra om alt minskning av denna reduktion med 435 kr.motiveras av atl det kommunala grundavdraget enligt mitt tidigare förslag ökarmed . Den särskilda skattereduktionen uppgår f n. till detbelopp varmed 0,4 basenheter, enligt lagen (1977:1071) om basenhet enligt 10 SI mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, överstiger . En lämpligjustering uppnås genom att gränsen om . ändras till , vilketalltså innebär en minskning av reduktionen med . Basenheten för år 1980uppgår till , vilket innebär att den särskilda skattereduktionen föråret blir . med mitt förslag. Genomatt inte längre något grundavdrag skall göras vid den statliga beskattningenkommer en given taxerad inkomst att motsvaras av en större beskattningsbarinkomst . En omräkning får därför göras av skattesatserna för attundvika de höjningar av marginalskatten som detta eljest innebär. Som framgårav följande uppställning kommer del totala skatteuttaget efter ändring avgrundavdragen och den särskilda skattereduktionen och med tillämpning av denomräknade statsskatteskalan alt myckel nära överensstämma med det som följer avgällande regler. Den kommunala utdebiteringen har i beräkningen antagits uppgåtill . Skattebeloppen avser skattskyldig utan skattereduktion om . Taxerad inkomst, kr. Skatt år1980 enligt nuvarande regler, kr. Ändringefter teknisk anpassning, kr. - 54 + 15 + 126 + 146 + 371 Upp till en inkomst som motsvarar 20 basenheter - 116000kr. -är avvikelserna obetydliga. Vid högre inkomster uppstår en mindreskatteökning. För att undvika denna skulle nya skiktgränser behöva införas iskatteskalan vid 21 resp. 31 basenheter, vilket Jag finner mindre lämpligt. Jagvill också fömlskicka atl Jag i det följande kommer att föreslå skatte- Prop.1979/80:58 55 lättnader som mer än väl uppväger den skärpning som dentekniska anpassningen här medför. Sammantaget kommer mina förslag alltså atlmedföra en skattesänkning även i de högsta inkomstskikten. De nu nämndaändringarna bör tillämpas första gången inkomster. Jag avser att i eltsenare avsnitt ta upp de ytteriigare ändringar av teknisk natur som föranledsav mitt förslag. 2.5 Margirialskattefrågor, m. m. 2.5.1 Sänkta marginalskatter för Jag har i fiera tidigare sammanhang deklarerat att ensänkning av margi-nalskattema är en av de mest angelägna skattefrågorna i dag.Skatteutskottet anförde också i sitt betänkande med anledning av prop.1978/79: 160 (SkU 1978/79: 55) att en sänkning av marginalskatterna numera ärangelägnare än under 1970-lalel. Av internationellajämförelser som utförts, t. ex. av , framgår att den svenska inkomstbeskattningen är unik framför alllgenom den starka progressiviteten redan i normala inkomstlägen för heltidsarbe-tande.Det finns andra länder i OECD-redovisningen som har ett högt genomsnittligt inkomstskalteuttag,men inget med så hög marginalskatt för inkomster motsvarande den genomsnittligeindustriarbetarens eller något därutöver. I någon mån återspeglar detta en hög utjämningsambilioni vårt land. Till stor del är det emellertid ett resultat av mänga års alltförkortsiktigt inriktad skattepolitik. Till följd av de starka höjningarna av dekommunala skattesatserna och den lidigare avsaknaden av ett inflationsskyddför skatteskalan har denna successivt kommit att ändra karaktär. Genom att denhögsta skiktgränsen i den statliga skatteskalan legal stilla i nominella termerunder före innevarande år har skatteskalan kommit alt bli allt mersammanträngd. Marginalskatten stiger snabbt med smala skikt i de normalainkomstlägena, medan någon differentiering mellan höga och myckel högainkomster knappast finns kvar. Skattesatser som fömt varit avsedda somutjämningsfaktor beträffande ett begränsat antal personer med särskilt högainkomster har kommit alt bli aktuella för allt större gmpper. För att komma ur denna situation fordras en flerårigmålmedveten reformpolitik. Ett avgörande steg har lagits genom beslutet altinföra ett in-fiationsskydd för skatteskalan (prop. 1977/78:49, SkU 1977/78:14,rskr 1977/78: 48. SFS 1977:1070 och 1071). Därmed har en fast grund lagls försuccessiva sänkningar av marginalskatlesaiserna. Man riskerar inte längre attinflationen raserar vad som i detta avseende vunnits genom lidigareårs beslul. skatteulredning har lagt fram eii förslag till marginalskatlesänk-ningari tre steg. 1 förhållande till skala innebar detta sammanlagdasänkningar . Resultatet skulle bl.a. bli altmarginalskatten när förslagel genomförts kommer att ligga under 50 Prop.1979/80:58 56 % för inkomster upp lill ca . i nuvarandepenningvärde och överstiga först vid ca . Enligt minmening bör etl program av minst denna omfattning genomföras. Ett mindre steghar tagits redan genom beslutet om 1979 års skatt (prop. 1978/79:50 bil. 2, SkU1978/ 79: 19, rskr 1978/79: 107, SFS 1978:912-915). Utrymmet för en skatteomläggningvar då med hänsyn till det samhällsekonomiska läget mycket begränsat. Också för1980 är det samhällsekonomiska läget ansträngt, men är inkomstskatlelältnaderangelägna för att underlätta avtalsförhandlingarna på arbetsmarknaden. Eltytterligare steg bör därför tas i fråga om marginalskattesänkningarna.Tyngdpunkten bör ligga i de skikt där de stora gmppema av heltidsarbetandebefinner sig. Jag föreslår därför alt den statliga inkomstskatten sänks med 4procentenheter i skikten mellan 10 och 13 basenheter, vilket med hänsyn tagentill det slopade gmndavdraget beräknas motsvara inkomster mellan . Såväl under som över de nu nämnda skikten bör mindreJusteringar ske och i allt berör mina förslag inkomstskikt som för beräknassträcka sig från . Det kan visseriigen görasgällande att marginalskatterna redan är förhåUandevis måttliga i skikten upptill 10 basenheter (.) men Jag vill erinra om att de sammanlagdamarginaleffekterna med hänsyn tagen till förekomsten av inkomstprövade bidragtrots detta kan bli besvärande höga. Insatser här har också särskild betydelsefrån de synpunkter som sammanhänger med avtalsförhandlingarna. Lättnader ärdärför motiverade även i dessa skikt. De närmare effekterna av milt förslag framgår av följandeuppställningar. 1 den första, som anger den föreslagna nya skatteskalan,redovisas ocksä resultatet av den tekniska anpassning av nuvarande skatteskalasom jag redogjort för i ett tidigare avsnitt. I den andra uppställningen anges nuirgi-nalskatlesänkningarnaseffekl och i den tredje redovisas den skallelälinad som uppstår i olikainkomstlägen. Hänsyn är därvid lagen lill såväl effekten av den tekniskaanpassningen som inverkan av de sänkta marginalskatterna. De ytterligareverkningarna av den marginalskaitespärr jag avser ati föreslå och effekterna avdenna kommer jag alt redovisa i följande avsnitt. Uppställningarna bygger på enkommunal utdebitering om . Skattebeloppen har beräknats för skattskyldigaulan rätt till skattereduktion om .