prop · G303134 · 1979-12-31 00:00:00 — 1 detta sammanhang kan noteras attMusikhistoriska museet numera använder benämningen . Kommitténanser att i avvaktan på en närmare precisering av namnet kan iförvaltningssammanhang användas benämningen , musikmuseeloch svenskl musikhistoriskt arkiv. föreslagna omorganisationen påverkar främsl ledningen avverksamheten samt ulformningen av de förvaltningsmässiga delama avmyndighetens arbete. Däremot berörs inte institutionernas interna organisationoch arbetsformer på annat sätt än att vissa administrativa uppgifter kan kommaatt överföras till en gemensam funktion inom den nya myndighelen. Det allmännaförvaltningsansvar som ligger på Musikaliska styrelsebeträffande bibhoteket samt på styrelsema för museet och arkivet bör i principflyttas över på en gemensam statlig slyrelse. För statliga kulturinstitutionerhar - utifrån de allmänna förutsättningar som angavs i 1974 årskulturproposition (prop. 1974:28 s. 318-319 och 342-343) - utvecklats reglerför styrelsens funktion. Styrelsen har främsl ell övergripande ansvar förfrågor om ekonomi, förvaltning och organisation. De nuvarande styrelserna förde tre musikinstituiionerna torde i åtskilliga avseenden ha etl mera direktinflytande på verksamhetens utformning än vad som blir fallet under en statligstyrelse med ett mer uttalat förvaltningsansvar. Detta kan leda till attinstitutionemas eget ansvar för 1979/80:134 12 verksamhelens utformning blir större än tidigare, vilketkan medföra ett ökat behov av rådgivande kontakter med experter och organutanför institutionerna. Den Slalliga myndigheten som ersätter nuvarandeorganisationsstruktur bör beslå av en slyrelse jämte en chefsfunktion förövergripande ledning och samordning av verksamhelen, tre institutioner för biblioteks-,musei- och dokumenlalionsverksamhet på musikområdet samt en gemensamkanslifunktion. Kommittén föreslår att den nya myndighelen får cn slyrelse med högslsju ledamöter. Ledamöterna bör i första hand ha en allmän samhällelig och kulturpolitiskbakgrund. Undervisnings- och forskningsområdena bör också beaklas närledamöterna utses. Institutionscheferna bör som huvudföredragande företrädasina områden inför styrelsen ulan all själva ingå som ledamöter. Styrelsen börha ett övergripande ansvar för verksamheten motsvarande vad som gäller förandra liknande myndigheler på kuliurområdet. Till styrelsens uppgifter hörsåledes bl. a. viktigare frågor om verksamhelens organisation, arbetsformer ochekonomi. Slyrelsen bör vidare besluta om förslag till anslagsframslällning,annan framslällning till regeringen eller viktigare skrivelser till myndigheleroch organisationer. Frågor om tillsättning av tjänst bör i princip lillhörastyrelsens kompeiensområde. Övergripande principiella frågor om verksamhelensamt i övrigt ärenden som berör mer än en institution bör också hänföras lillstyrelsens uppgifler. Styrelsen bör i verksamhetsplan och inlem budgelfastställa de allmänna rikllinjema för arbetet hos myndigheten och dessinstitutioner. 1 instruktionen anges bl.a. hur allmänna verksstadgan skall lillämpas.I övrigl kommer verksamheten att regleras av statens olika förvallningsbestämmelseroch avtal bl, a, med personalorganisatio-nema. Vid den nya myndighelen måsle beslämmelsemaom chefsansvaret ulformas med hänsyn lill inslilulionschefemas direkta ansvarför verksamhelen vid resp, institution. Detla innebär bl. a, att chefsfunkuoneni verksstadgans mening i viss mån knyts till institutionscheferna. På den gemensammachefsfunktionen inom den nya myndigheten kommer dock -utöver ell allmänt ansvarenligt 5 § verksstadgan - att ligga ett ansvar dels för beredande ochverkställande åtgärder i de frågor där styrelsen beslular. dels för beslul igemensamma förvaltningsfrågor. Beslut som enbart gäller verksamheten vid resp,institution bör institutionschefen ha direkt ansvar för. En mera detaljeradprecisering av olika ansvars- och gränsdragningsfrågor bör ske i denarbetsordning och de övriga föreskrifter som en särskild organisationskommittébör få i uppdrag att utarbeta. Med den föreslagna organisationen av den nyamyndigheten synes det inle motiverat atl inrälla en särskild tjänst som chefför den gemensamma delen av verksamheten. Kommittén anser att uppgiften somchef för myndigheten - med ansvar enligt 5 § verksstadgan och bestämmelser i instmklionenför myndigheten - bör knylas till styrelsens ordförande som ett arvodesuppdragvid sidan om annan verksamhet. En sådan lösning kräver att till sty- 1979/80:134 13 rdseordförandeutses en person med goda förvaltningserfarenheter. Arbelsformer och rutinerinom myndigheten bör utformas med hänsyn till behovet av atl begränsatidsåtgången for ordförandens arbete. Institutionerna.De tre institutionema för biblioteks-, musei- och dokumentationsverksamhet påmusikområdet bör i princip ta över ansvarei för nuvarande samlingar ochverksamhet på sina resp. områden. Genom den organisationsstmktur som föreslåsför den nya myndigheten blir det möjligt atl avlasta inslitulionema uppgifterav förvaltningskaraklär. Sådana uppgifter bör i stället samordnas inom engemensam kanslifunktion. Härigenom kan institutionema mera odelat ägna sig ålsina egentliga uppgifler. Institutionschefenkan sägas i princip ha tre huvuduppgifter, nämligen - den omedelbara ledningen avverksamheten vid institutionen - ansvarei för det forsknings-och utvecklingsarbete som föranleds av målet för institutionens verksamhet - ansvar för institutionensmedverkan i myndighetens gemensamma arbete. Vidfullgörandet av dessa uppgifter bör institutionschefen ha del i det ansvar somannars mera odelat ligger på myndighetens chef. Institutionschefens ställningi detta avseende bör markeras genom särskilda regler i myndighetensinstruktion om hur verksstadgans bestämmelser skall tillämpas. Institutionschefenhar ansvar för att målet för institutionens verksamhet präglar arbelet och attgemensamma bestämmelser och beslut iakttas. Vidare skall denne med stöd av dengemensamma kanslifunktionen ansvara för ekonomisk förvaltning och andraadministrativa uppgifter som finns vid institutionen. Institutionschefen skallockså verka for goda arbetsförhållanden och gott samarbete inom enheten.Institutionschefens roll i det gemensamma arbetet innebär att denne är direktansvarig inför styrelsen. Institutionschefen skall vara huvudföredragande införstyrelsen i sådana ärenden som gäller institutionen samt delta i del gemensammaberedningsarbetet vid myndighelen. Som ansvarig för utvecklingen avverksamheten vid institutionen har dess chef till uppgift att ta initiativrörande komplettering samt vård och bearbetning av samlingama. Innehållet ioch formerna för den utåtriktade verksamheten behöver ägnas en fortlöpande uppmärksamhet.Vidare bör kontakt hållas med olika avnämargmpper. Enligt kommitténs mening börman i det fortsatta förberedelsearbetet överväga om inte institutionema behöverstödjas i detta arbete av ett rådgivande organ för varje verksamhetsområde.Att institutionema var för sig hcU" en självständig ställning bör intehindra att samarbetet utvecklas dem emellan. Detta bör kunna gälla såvälstörre projekt där myndighetens styrelse kan behöva medverka, som ett merainformellt samarbete där t. ex. specialkunskaper hos medarbetare inom eninstitution kan behöva utnyttjas även inom en annan. Det kan också visa sig ändamålsenligtatt i vissa sammanhang inräita fasta samarbetsgmpper med personal från olika instilu- Prop.1979/80:134 14 tioner.1 del gemensamma planeringsarbetet för myndighetens hela verksamhet kommer institulionemasinsalser att spela en viktig roll. Institutionerna har att utarbeta detunderlag, som skall ligga fill gmnd för bl.a, förslag tillanslagsframställning, intern budget och planer för gemensam verksamhel. De förvaltningsmässiga delama inom myndigheten bör organiseraspå sådant sätt att institutionschefer och specialister i de frågor som avserinstitutionemas verksamhet inte i någon större utsträckning belastas medförvaltningsfrågor av teknisk och juridisk karaktär. Likaså bör handhavandelav de mera mtinmässiga delama av dessa frågor vara så organiserat att detfungerar smidigt och kan avpassas till nya centrala bestämmelser utan att deansvariga för institutionemas verksamhet behöver medverka annat än i meraväsentliga bedömningsfrågor. För atl den avsedda rationaliseringen skall kunnagenomföras bör viss arbetskraft som svarar för administrativa frågor vid deolika nuvarande institutionema knylas till en gemensam kanslifunktion inom dennya myndighelen. För mer speciella frågor kan det bli erforderligt att anlitautomstående expertis saml utnyttja andra former av rådgivning från bl. a. statensarbetsgivarverk. Den gemenscunma kanslifunktionen bör i första hand betraktassom ett serviceorgan åt styrelsen och institutionema. Den bör således inteorganiseras som en fristående enhet med en särskild chef. Vid kansliet bör finnas en tjänsteman medsamordnande uppgifter och ansvar för ledningen av kansliets löpande arbete. Dennärmare utformningen av kansliarbetet bör den kommande organisationskommitténarbeta ut förslag om. Det berednings- och servicearbete som kansliet skallsvara för blir av mångskiftande karaklär. Kansliel skall biträda med serviceåt styrelsen samt medverka i och samordna arbetet med förslag tillanslagsframställning, intem budgel och gemensam verksamhetsplanering. En viktiguppgift för kansliet blir att fortlöpande bevaka arbetsrättsliga frågor ochlönefrågor. På kansliet bör även ligga personaladministrativa ärenden ochekonomiärenden samt dit bör även knytas registratorsuppgifter ochkontorsdrift. Med hänsyn lill myndighetens begränsade resurser kommer detallmänt förvaltningsrättsliga ansvaret att mera direkt behöva knytas tillstyrelsens ordförande. Personalfrågor.Kommittén utgår ifrån att den personal som finns anställd vid Musikaliskaakademiens bibliotek och samt Svenskl musikhistorisktarkiv kommer att erbjudas statlig anställning vid den nya myndigheten. Förslagtill intem organisation, befattningsstruktur och befattningsbeskrivningar böri sedvanlig ordning utarbetas av den organisationskommitté, som föreslagits idet föregående. När del gäller den nuvarande personalens pensionsvillkor synesdenna fråga redan vara löst genom att statens allmännatjänstepensionsreglemente till-lämpas vid samtliga institutioner. 1979/80:134 15 Kommillén föreslår all verksamhelen vid den nya myndigheten finansierasöver två siatsbudgetanslag, dels ett reservationsanslag för ochmuseels behov av medel lill bokinköp, utställningsverksamhet och underhåll av samlingama,dels ett förslagsanslag till förvaltningskostnader. Under resp, anslag bör evenluelllfinnas särskilda anslagsposter som reglerar medelsdispositionema för varjeinstitution. Vidare föreslår kommittén att Musikaliska allmännaverksamhet i fortsättningen finansieras genom etl särskilt statsbidrag tillakademin. Kommitténs förslag innebär även all del nuvarande statsbudgetanslagettill samt delposlen 6. Stiftelsen statsbudgetanslagel Bidrag till vissa museer utgår ur statsbudgeten fr.o.m.budgetårel 1981/82. Kommiitén föreslår att uppdraget att utarbeta förslag tillpersonalorganisation och övriga frågor i samband med den föreslagnasamordningen av institutionerna till en gemensam organisation överlämnas tillden föreslagna organisationskommittén. Denna bör även få till uppgift att avgeförslag till anslagsframställning för den nya myndigheten. Vissafrågor rörande institutionernas samlingar m.m. Biblioteketstår, såsom namnet antyder, under akademins huvudmannaskap. äldresamlingar tillkom i huvudsak genom donationer. Först börjadestaten i större utsträckning att anvisa direkta medel till komplettering av samlingama.Accessionen sker huvudsakligen med hjälp av statsbidrag, även om gåvoroch testamenlsdisposi-tioner alltjämt utgör en förhållandevis stor del avbibliotekets nyförvärv. I samlingama ingår även ett betydande antaldepositioner. Med hänsyn till samlingamas omfattning och rådande katalogiseringsförhållandeni har kommittén funnit del vara ett alltför tids- ochkostnadskrävande arbete att nu söka genomföra en ingående inventering ochuppdelning av egendomen efter äganderättsförhållanden. Förhandlingar bör enligtkommitténs mening inledas med akademin om ett överförande av samlingamatill den nya myndigheten. Utgångspunkten för ett statligt övertagande börlämpligen vara att det skall avse i dess helhet eller, om dettainte är genomförbart, att det kommer att omfatta så stora delar av samlingamasom möjligt. Det är vidare från flera synpunkter önskvärt att den nyamyndigheten i så stor utsträckning som möjligt kommer att äga sina samlingar. står visserligen i enlighet med ett av staten uppställtvillkor för statsbidrags utgående under inseende av ,vilket bl.a. avspeglas i stadgamas bestämmelser om styrelsens sammansättningoch räkenskapsredovisningen. 1979/80:134 16 mittensbedömning är stiftelsen ändå att anse som en självständig juridisk person.Denna uppfattning delas enligt vad kommittén erfarit även av Musikaliskaakademien. Förhandlingar om villkoren för etl överförande av museets verksamhetlill statligt huvudmannaskap skall följaktligen ske med stiftelsens styrelse.Sedan avtal träffats lorde detla dock med hänsyn till stiftelsens sladgemässigaanknylning lill akademin lämpligen böra underställas akademin för formelltgodkännande. Museels verksamhet är, som ovan nämnts, numera i huvudsak statsfinansierad.Samlingama ulgörs dock till mycket väsentlig del av donationer resp.depositioner. Kommittén finner det angeläget atl så stor del av egendomen sommöjligt kan överföras lill myndigheten. Arkivetär ell vetenskapligt forskningsprojekt, finansierat av humanis-lisk-samhällsvetenskapligaforskningsrådet. Bland arkivets tillgångar ingår - om än i väsentligt mindreutsträckning än vid de båda andra institutionerna - vissa donationer ochdepositioner. Enligt kommittén bör huvudprincipen även när del gäller arkivetvara att all arkivets egendom förs över till den nya myndigheten. Musikaliskaakademiens framtida uppgifter. Kommitténs förslag att inrätta en ny statlig myndighelinnebär atl akademin avlastas förvaltningen av Musikaliska bibliotekoch . Akademin kan därmed odelat koncentrera sin framtidaverksamhel till områden där dess insatser bedöms som särskilt värdefulla. Dessauppgifter är i första hand atl utveckla kontaktema med utländskt musikliv,bedriva forskning inom musikomrädet, bedriva publikationsverksamhet samt fortsättaarbetet i kommittéer och nämnder. Vidare bör nämnas akademins uppgift att deltai och arrangera musikkonferenser. En annan väsenllig uppgift för akademin blir atlfördela stipendier till musiksluderande, i försia hand för studier utomlands.Musikaliska är genom sin uppbyggnad en viktig remissinstans i olikamusikfrågor. Akademin förfogar över en bred sakkunskap som kan utnyttjas avstatliga och andra organ för råd och bistånd i musikaliska ärenden. Genomförandetav kommitténs förslag. Kommittén föreslår atl Musikaliska akademiensbibliotek. och Svenskl musikhistoriskt arkiv fr.o.m,den sammanförs en ny statlig myndighet och att ettprincipförslag om ett ändral huvudmannaskap och enhetlig verksamhetsform samtkraven på ledningsfunktioner m, m. vid den nya myndigheten föreläggs riksdageni en proposition till 1979/saml att regeringen ger statensförhandlingsnämnd i uppdrag atl förhandla med resp.Stiftelsen om ett statligt övertagande av biblioteketoch museet. Vidare föreslår kommittén att en särskild organisationskommitté fåri uppdrag all utarbeta detaljerade förslag om den inre organisationen,personaldimensioneringen Prop.1979/80:134 17 och arbetsfördelningen mellan institutionema inom den nya myndighelen.Organisationskommittén bör i detla ulredningsarbele vidare svara för bl.a.följande uppgifter. Ularbela slutligt förslag lill instruktion, förslag lillarbetsordning för verksamheten samt förslag till anslagsframställning förverksamheten avseende /82. förslag bör itillämpliga delar anmälas för budgetproposition. börenligt kommittén tillkallas för uppgiflenatt utlysa och tillsätta ijänster inom den nya organisalionen. Prop.1979/80:134 18 Sammanställning av remissyttranden över betänkandet (Ds U1979:17) , och Svenskt musikhistorisktarkiv förslag till organisation och huvudmannaskap. Efler remiss har yttranden över beiänkandei avgelts av slalskonlorel,byggnadsslyrelsen. riksrevisionsverkei (RRV), kungl, , statenskulturråd, i , humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådel,delegationen för velenskaplig och teknisk informationsförsörjning. Svenskt musikhistoriskt arkiv.Stiftelsen , (),i (LO), Tjänstemännens cenlralorganisalion (TCO) samlCentralorganisationen /SR (/SR), Samtliga remissinslanser tillstyrker kommitténs förslag atlMusikaliska bibliotek. och Svenskt musikhislorisklarkiv organiseras som en statlig myndighet. Statskontoret utgår från att myndighelentillförs statens kulturråds ansvarsområde. Enligt Mws//;a-liska ärdet en förutsättning för den nya myndigheten alt verksamheten vid de treingående inslitulionema kan fortsätta och expandera med den inriktning som hittillspräglat verksamheten samiidigi som möjligheterna lill samverkan och klarhet iden administrativa hanteringen förstärks. tillstyrker i stortde av kommittén framlagda förslagen och framhåller alt den verksamhel som detre institutionema bedriver är nära besläktade och delvis överlappande. Attsammanföra dem i en myndighel anser rådel borde underlätta såväl samarbete somsamordning av frågor av gemensaml intresse. Rådet förutsätter att förslagetinte endast innebär en administrativ konsimktion utan att sammanslagningen påsikt medför en reell integration av de tre institutionemas verksamhet. De flesta remissinstansema bl. a, statskontoret, RRV ochSACOjSRstöder kommitténs förslag atl myndigheten leds av en gemensam styrelse och attstyrelsens ordförande som arvodesuppdrag innehar uppgiften som chef för myndigheten. RRV framhåller att kommitténs förslag innebär attchefsfunktionen i verksstadgans mening i viss mån knyts till institutionschefema.På den gemensamma chefsfunktionen kommer enligt förslaget att ligga ett ansvar 1979/80:134 19 bl,a,för beredande och verkställande åtgärder i de frågor där styrelsen beslutaroch för beslut i gemensamma förvaltningsfrågor. Beslut som enbart gällerverksamheten vid resp. institution bör enligt kommitténs förslag institutionschefenha direkl ansvar för. Enligt RRV:s mening kan kommitténs förslag på dennapunkt i framliden förorsaka kompetenstvister, RRV framhåller alt verkschefensansvar bör preciseras och anser det vara mest lämpligl att verkschefen tarfullt ansvar utåt och en obeskuren rätt atl vid behov falla beslul om helaverksamheten. Vidare anser RRV det bl.a, vara tveksamt att institutionschefemasjälva skall ansvara för viss ekonomisk förvallning. Allt ansvar bör iinstruktionen ligga på myndighetens chef. Ansvarsförhållanden på underlydandenivåer inklusive eventuell delegaiion bör regleras i arbetsordning. anserdet väsenlligl alt den nybildade myndighelen får en effektiv ledning, som kansvara för erforderlig samordning och finner det önskvärt att man prövar altemativtill den av kommiuén skisserade ledningsfunktionen, där styrelsens ordförande samlidigtfungerar som arvoderad chef för myndigheten. kan inte finnaatt utredningen anfört bärande skäl mot att en av de tre institutionschefernaockså utses till myndighetens chef. LO släller sig iveksam tillkommitténs förslag atl chefsfunktionen knyts till en arvodesansiälld ordförandeoch anser att styrelse- och chefsfunktioner så långl som möjligt bör hållas isär. Vidare framhåller LO att i styrelsen bör, förutom facklig representation,ingå representanter för folkbildning och musikområdet. Från det sistnämndaområdet föreslår LO en representation från . Den av LOföreslagna representationen från folkbildningssektom kan väl motiveras från bl.a,amatörmusikalisk synpunkt. Myndighelen bör enligtkommitténs förslag bestå av institutioner for biblioleks-, musei- resp.dokumentationsverksamhet samt en gemensam kanslifunktion. Statskontoret finneratl de tre verksamheter som föreslås bilda institutioner i den nya myndighetenf.n. har arbetsuppgifter som i viss utsträckning tangerar eller delvisöverlappar varandra. En huvuduppgift för den av kommittén föreslagnaorganisationskommittén bör därför bli att se över arbetsfördelningen inommyndigheten. Först därefter bör enligt statskontoret avgöras om Svenskt musikhislorisklarkiv bör utgöra en självständig institution eller inordnas i endera bibliolekeleller museet. anser att det mellan Musikaliskaakademiens bibliotek och arkivet finns gränsdragningsprobiem som inte tagitsupp till diskussion av kommittén. Fleraremissinstanser, bl.a. humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet.Musikmuseet och Svenskt musikhistoriskt arkiv framhåller vikten av att de tre institutionemainom den nya myndigheten får behålla sin självständiga och friaverksamhetsform. Prop.1979/80:134 20 Delegationen för velenskaplig och tekniskinformationsförsörjning anser all ur funktionell synpunkt kan andra organisaloriskalösningar vara länkbara än de kommittén föreslagit. Verksamheten vid de tre institutionemakan i stort sell delas upp i en biblioteksinriktad del (vid ,arkivet saml museels arkiv och bibliotek) och en museiverksamhet. Ettsammanförande av de tre biblioleksdelama under en gemensam ledning kundeinnebära större möjligheter till samordning än den av utredningen föreslagna.Under den gemensamma styrelsen skulle då finnas två enheter: ett musikbibliotekunder ledning av en överbibliotekarie och ett musikmuseum under ledning av enerfaren museiman, Delegalionen föreslår att en organisation av nämnda slagdiskuteras inom den planerade organisationskommittén. Följer man däremoiutredningsförslaget, fömlsälter delegationen all i direkliven förorganisationsarbetet klart uttalas alt syftet är en samordning av de treinstitutionemas information till forskning och utbildning. Enligt regeringensuppdrag skall delegationen utreda frågan om ett system med ansvarsbibliotek.Delegationen understryker därför betydelsen av all man i det fortsattautredningsarbetet beaklar institulionemas nationella ansvar vad gällerinformationsförsörjningen inom musikområdet, SOR framhåller bl.a, all det inte varitsjälvklart att nyutgiven (till levererad) musik i något exemplaröverlämnats till på det sätt kungl.biblioteket får litteratur i övrigt. Den nya organisalionen kan säkertgenomföra dokumeniation, men bör samråda med om referensexemplar. Enligt SORhar visat sitt inlresse för ulökning och bevakning men har hitlillshämmats av brist på resurser. Detta hoppas SOR inte skall gälla i den nyaorganisationen. anser SOR att Musikmuseel bör erhålla resurser attanordna utställningar i aktuella musikhisloriska ämnen och även för attanordna mindre vandringsutställningar, som kunde ställas till orkesterföreningamasförfogande vid jubileumskonserter eller liknande. Detgemensamma kansliel föreslås av kommittén svara för serviceåt styrelsen, arbetsrättsliga frågor och lönefrågor, personal- och ekonomiadministrativaärenden samt registratorsuppgifter och kontorsdrift. Statskontoret finner attden föreslagna organisationskommittén vid uppbyggnaden och dimensioneringen avkansliet särskilt bör pröva möjligheterna alt på uppdragsbasis anlita envärdmyndighet för ekonomi- och personaladministrativa uppgifter. Statenskulturråd tillstyrker ett gemensamt kansli under föruisättning atl detadministrativa arbetet därmed kan rationaliseras och effekliviseras. Statskontoret och framhåller i sinayttranden all ett förstatligande förutsätter beträffande att enuppgörelse iräffas med akademin om elt övertagande av samlingama på motsvarande Prop.1979/80:134 21 villkor som gälll vid förstatligandet avVetenskapsakademiens och bibliotek, Slalskonlorel anseratt överenskommelser vidare måste nås med berörda huvudmän och deponenter - bl.a.Nordiska museet - när del gäller samlingar,