prop · G30390 · 1979-12-31 00:00:00 — Prioriterade krediler i form avbostadslän till hela skolor kan i etl trängt kreditläge enligt SÖ underlättabyggandet av angelägna skollokaler på liknande säll som ett investeringsbidrag.Dessulom tillfredsställs önskemålet om en flexiblare skolplanering så somgruppen formulerat della i fem alt-satser. Det ger kommunen stor frihet attplanera och att välja mellan angelägna investeringar, bostäder ochservicelokaler. Bosläder och lokaler kan följas ål såväl vid ulbyggnaden avnya kommundelar som vid förnyelse av befintliga områden. Bosladslån skulleockså kunna underiälla upprustning av äldre skolor, och härigenom skulle gamlaoch nya skolor kunna få mer likvärdig miljö. Samplanering med andra servicelokalerunderiättas väsentligt och finansieringen sker på lika villkor för olika seklorerinom barn- och ungdomsomsorgen. Kommunerna är vana atl hanlera systemet ävenom det är kompliceral. Del är enligl SÖ inle någon definilionsmässig skillnad mellanskolan och de lokaler som f. n. kan få bostadslån. 1 vid mening är undervisningi både och gymnasieskolan en service för de boende ungdomarna. Ävende vuxna boende får en slor del av sitt servicebehov tillgodosett i skolan,lokaler för vuxenulbildning, frifidsverksamhel m. m. Man kan säga att varjeskola väsenlligl minskar behovel av andra servicelokaler. Närhelen tillservicen varierar dock. Lågstadieskolan har fördelen atl ligga nära boendel,medan gymnasieskolan har etl större upplagningsområde. Den senare innehållerdock fler lokaler som passar för varierande vuxenverksamheter. Kommunen har inflytande över bostadslånekvotens fördelningpä bostäder och lokaler av olika slag. lorde också i etl syslemmed bosladslån generellt lill skolor kunna ge en kommun en slörre kvot om denredovisar i sin länsplanering att ell större skolprojekt bör komma fram ell år. Prop.1979/80:90 166 Den prioriterade upplåningen skulle enligl arbetsgruppensmening öka för myckel om alla skolor fick möjlighel lill bostadslån. SÖ villdock framhålla att krediterna inte utnyttjas hell . Om lägel ändras så allinle alla av kommunerna önskade bosläder och lokaler kan få lån, bör kommunenha möjlighel atl ange vilka objekl som är mesl angelägna för en god boendemiljötotalt sell. De boendes önskemål om fullständig boendeservice innefallandeäven skolor skulle i högre grad kunna beaklas i elt sådanl syslem. SÖ vill av ovan nämnda skäl framföra önskemålet atl enutvidgning av bostadslånefinansieringen yllerligare prövas, av praktiska skälför både grundskolor och gymnasieskolor. Om bostadslån generellt fillskolbyggen anses stimulera för mycket bör det prövas om inle bosladslån ändåkan ges lill en viss del av en grundskola eller gymnasieskola t. ex. genom maximeringav den belåningsbara delen. Även sådan, begränsad bostadslånegiv-ningförefaller SÖ mer prakiisk än särskilda låneformer för skolsektorn. Någon lidpunki för genomförandel anges inte i rapporlen. Eflersomhuvudalternativet till finansiering enligt gmppens förslag är skatter och lånpå allmänna marknaden kan speciella problem uppslå i övergången till ell sådantsyslem. Särskilt vid slora skolbyggnadsprojekt såsom gymnasieskolor ochtroligen också högstadieskolor bör kommunerna få lid på sig all göra omprioriteringaroch/eller fondera medel före byggstarten för all inle budgelen skall bli förhårt ansträngd. Del är nödvändigl alt sådana övergångsproblem beaktas omarbetsgruppens förslag genomförs. Ytterligare överväganden behövs enligl SÖ för all klargörakommunernas möjligheter atl i ett system utan statsbidrag ordna lokaler somger möjlighet till elt enhelligl skolsystem och en likvärdig ulbildningsstandard.Inte minst mot bakgrunden av den senasle lidens diskussion om den kommunalaekonomin krävs ytterligare analyser vilket bör ske inom ramen för en merövergripande ulredning. Arbetsgruppens rapport kan därvid utgöra underlag förfortsalt diskussion bl.a. i anslutning till de fortsatta övervägandena om denstatliga skoladministrationens ulformning och inriktning. Ledamolen Landslröm i SÖ:s slyrelse har avgivit särskillyttrande och anför bl. a. följande. De från allmän politisk synpunkt väsenlliga frågor somkostnadsöver-vältringen från slaten på kommunerna aktualiserar är av den artatt de bör övervägas i en parlamentarisk utredning. Enligt min mening bör ensådan tillsättas för atl fortsätta och slutföra den översyn av skolbyggandetsfinansiering som kan anses inledd genom arbetsgruppens förslag. Arbetsgmppen har vid sin bedömning av olika alternativafinansierings- system konslaleral alt det från bostadspolitiska synpunklerskulle i huvudsak vara en fördel alt låla ingå i bostadslånesyslemet.Delta skulle enligt gruppen underiätta en samplanering och en samordnad utbyggnadav bostäder och de för de boende nödvändiga bostadskomplementen. Bosladsslyrelsen kan helt inslämma i denna bedömning. En bostadslånefinansiering innebär alt bollenlånen kommeralt ingå i den prioriterade sektorn av kapitalmarknaden. Arbelsgruppen har somen invändning mol bosiadslånefinansiering anfört atl della negaiivi skullekunna påverka möjligheterna att säkerställa den redan tidigare prioriteradeupplåningen. Frågan om bosiadslånefinansiering av skolbyggandel har lidigarebehandlals av bl. a. kapilalmarknadsutredningen (SOU 1978: II). Ulredningen såg en sådanfinansiering som en åtgärd som kunde allmänt underiälla kommunernas upplåning. Slyrelsenullalade i sill yllrande över detla betänkande all dess principiellauppfattning av all bestämmelserna om bostadslån inte borde primärt ändras medhänsyn lill kommunernas allmänna upplåningsproblem. En evenluell ulvidgning avden krets av lokaler som kunde omfattas av bostadslånefinansieringen bordesålunda prövas med hänsyn lill bosladsservice- och boendemiljösynpunkter. De risker för en försämrad boendeservice som ell slopandeav invesleringsbidragel kan medföra saml de synpunkter på fördelarna urbostadspolitiska synpunkler med en bostadslånefinansiering, som arbelsgruppenanfört och som styrelsen helt delar, är enligt styrelsens uppfattning starkaskäl för en bosiadslånefinansiering med hänsyn lill bostadsservice- och boendemiljösynpunkler.Härtill kommer aU skollokaler är lika nödvändiga för boendeservicen i bosladsområdeloch lika vikliga som barnstugelokaler och andra sociala och kommersiellalokaler som får slalliga bostadslån. Bosladsslyrelsen föreslår därför atl byggande av lokalerför finansieras med bostadslån. Skulle av andra skäl än debostadspolitiska en sådan finansiering inle anses genomförbar bör vissaändringar genomföras av de regler som gäller för bostadslån till s. k.integrerade anläggningar. Bostadsslyrelsen ultalade i sin anslagsframställning / 80 atl del sketl en successiv förändring av synen på skolansroll i serviceutbudet vilket hafl sin motsvarighel i den fakliska ulvecklingenpå skolbyggnadsområdel. Från att i början ha bidragii med en mindre del avlokalerna i en anläggning för boendeservice, är del nu i allt högre grad skolansom utgör stommen i anläggningen. hänger lill slor del ihop med denändrade inriklningen av bostadsbyggandet. Slörre centrumanläggningar dilhuvuddelen av kommersiell och övrig service i eU område samlas byggs knappastlängre. Styrelsen anförde vidare följande: Prop.1979/80:90 168 "För alt inle finansieringsförutsällningama i ettansträngt kommunalekonomiskt läge skall slyra serviceutbyggnaden i oönskadriktning föreslår styrelsen slopande av regeln om inräkning av hela skolan i låneunderlagelnär anläggningen lill övervägande del beslår av andra lokaler. Ett sådantslopande torde med hänsyn lill rådande förhållanden innebära en obetydliginskränkning i finansieringsförutsättningarna för skolor. Lånemöjlighelerna för samuinyltjade skollokaler börbibehållas. Kravet på redovisning på den planerade användningen av lokalernabör dock skärpas. Därigenom kommer även sådana bas- och komplementutrymmen iskolan som anses bli samuinyltjade att kunna inräknas i låneunderlagel. Delblir således även forlsätlningsvis möjligt att i vissa fall få hela skolaninräknad i låneunderlaget. Enligt uppgift från SÖ är det numera mycket vanligt atlskolorna, oavsett om de samordnas med andra lokaler eller inte, utformas såatt vissa utrymmen (matsal, samlingssal, gymnastik elc.) kan användas förfritidsändamål. Denna tendens torde stärkas ytterligare i och med SIA-skolansinförande. Slyrelsen har för avsikt all efler samråd med SÖ närmare ange hurredovisning av planerat samutnyttjande skall ske, som underlag för bedömning avom lokalerna blir till påtaglig nytta för de boende." 1 avvaklan på den översyn av skolbyggandets finansieringvar departemenlschefen (prop. 1978/79: 100 bil. 16) inte beredd föreslå någraändringar av de finansieringsmöjligheter som finns inom bostadslånesystemelsram. Slyrelsens förslag alt i en inlegrerad anläggning -endast låla den del av skolans lokaler som samutnyltjas komma i fråga förbostadsfinansiering anser arbetsgruppen vara välgrundat och stöder förslaget. Arbetsgruppen påpekar atl stimulanseffekten lill förmånför samordning av skollokaler med lokaler för annan boendeservice skullebortfalla om prövning av integrerade anläggningar upphörde. Vidare anserarbetsgruppen det angelägel alt bosladslånesystemet för integreradeboendeserviceanläggningar vid ett slopande av investeringsbidraget tillskolbyggnader tillämpas på ett sådant säll all s. k. lånearkileklur inleuppstår. Styrelsen delar inte arbetsgruppens uppfattning ulan anserall kommunernas driflekonomiska bedömningar är en garanti för atl samordningav skollokaler för annan boendeservice kommer till stånd och alt anläggningarnautformas på ett från funktionssynpunkl lämpligt sätt. Fullmäktige vill ej ta slällning lill formerna för slalensslöd till kommunerna. Kommer investeringsbidraget lill skolbyggande atlavvecklas bör del dock inle ersättas med etl syslem med specialdestinerade krediler.Fullmäktige vill likväl något kommentera de kreditmarknadsmässiga stödsystemsom arbelsgruppen behandlal. Fullmäktige har vid ålskilliga tillfällen framhållil, altstor återhållsamhet måste iakttagas i fråga om utökningar av del slatligabostadsfinansierings-systemets täckningsområde. Detta syslem, som är ulformalför all tjäna elt bestämt ändamål, är redan mycket omfattande och släller storakrav på prioriterade krediter. Eftersom det tolala kreditbehovet tillskolbyggande är belydligl större än de statliga bidragen, skulle ell inlemmandeav skolbyggandet i detta syslem ej obetydligt öka behovet av prioriteradekrediter. Bostadsfinansieringssystemel innehåller dessulom ett kraftigl subventionselementi form av räntebidrag. Dessa räntebidrag är avpassade föratt reglerakapitalkostnaderna för olika årgångar av bostadshus på elt för bostadsmarknadenlämpligt sätt och lämpar sig föga för styrning av skolbyggandetskapitalkostnader. Räntebidragen skulle behöva ändras eller avskaffas för skoldelenvid ett evenluellt inlemmande. Med eller ulan räntebidrag skulle vidare en priorileringav kreditgivningen nödvändiggöra etl bibehållande av den nuvarande ramslyrningenav skolbyggandel, som är orationell. De administrativa arbetsuppgifterna skulleöka. Fördelar skulle möjligen vara att söka i planeringen av boendeomräden.Liksom arbetsgmppen anser fullmäktige att skolbyggandets inlemmande i del slatligabostadsfinansieringssystemel är en olämplig lösning. Detla alternativ bör intekomma i fråga. En anledning lill att skolbyggandets införande ibostadsfinansieringssystemet kommit upp lill debatt är den atl redan nu vissaskollokaler ingår i detla system. är fallel med de skollokaler som byggsi s. k. integrerade anläggningar. 1 de fall skollokalerna ulgör mindre än hälftenav en boendeserviceanläggning utgär statligt bostadslån för samtligaskollokaler i anläggningen. Avskaffas investeringsbidraget till skolbyggandeuppkommer risk atl serviceanläggningar byggs så atl de kommer alt inrymma enstörre del av kommunens skollokaler än som är fallet. Denna följd avinvesteringsbidragets avskaffande måste naturligtvis undvikas. Av detta skälföreslår arbetsgruppen en mindre ändring rörande reglerna för skollokaler iintegrerade serviceanläggningar. Statligt bosladslån skall kunna ulgå endasttill sådana skollokaler i integrerade anläggningar som utformas för attanvändas ocksä för andra ändamål än skolverksamhet. Fullmäktige biträder dellaförslag. Alternativet med en slallig lånefond för finansiering avskolbyggnader är av mindre inlresse ur kreditmarknadssynpunkl. Enligl denskiss, som arbetsgruppen tecknar, skulle lån från fonden ges til! ett beloppsom svarar mot av skolbyggnadsinvesteringarna eller ungefär vad delnuvarande bidraget uppgår till. Lånen skulle ha en löplid och räntanbli den som kommunlåneinstitulen betingar för motsvarande utlåning. Någonökning av den prioriterade kredilgivningen uppkommer inle vid tillämpning avdetta alternativ. Enligt fullmäktiges mening är detta alternativ det bästaav de tre diskuterade. Skulle mot förmodan ell generelll stödsystem behövainföras vid etl avskaffande av investeringsbidragen till skolbyggandel, bördelta system väljas. Prop.1979/80:90 170 infördes en melod alt underlätta finansieringen avijärrvärmein-vesleringar. Kommunlåneinstiluten tilläts emittera något längrelån lill någol högre ränta för medelsanskaffning till nämnda invesleringar. Arbelsgruppendiskulerar tillämpningen av en sådan finansieringsmetod också för skolbyggandetoch bedömer den som likvärdig med en statlig lånefond. Fullmäktige delar inle denna åsikl. Del bör noteras altdel medgivande gav lill något längre lån med någol högre ränta förfinansiering av fjärrvärmeinvesteringar inte innebär atl den kommun som gör en fjärr-värmeinvesleringsjälvklarl skall ha ett lån som hell eller ens lill viss procent täckerinvesteringskostnaden. Molsvarande tillämpning vid skolbyggnadsinvesteringarskulle sannolikt upplevas som en missräkning. För fullmäktige är en annansynpunkt av ännu slörre vikl; det är angelägel atl så långl möjligt minska specialdestineringenav krediler lill låntagares olika aktiviteter. Härtill kommer behovet av attminska de adminislraliva arbetsuppgifterna. Inom finansieringssystemet för fjärrvärmeinvesleringarnakartläggs behovet av specialdestinerade medel hos olika kommuner genom enkäter.Detta arbele handhas av induslrideparlemenlel. På grundval av karlläggningengör sedan kommunlåneinstiluten kreditfördelningen mellan olika kommuner. Densträvan lill förenkling, som finns i promemorian i övrigl, skulle intetillgodoses av elt system som har fjärrvärmefinansieringen som modell. Däresi del skulle visa sig erforderligt med ett generelllstödsystem vid avveckling av investeringsbidragen, bör enligl fullmäktigesmening det nu diskuterade allernalivel inte komma i fråga. Sammanfattningsvis vill fullmäktige anföra följande. Däresiinvesteringsbidraget lill skolbyggande avskaffas, bör del icke ersältas av ettsystem med specialdestinerade krediter. Skulle trots allt ell stödsystem för kredilerlill deUa byggande bedömas erforderiigt anser fullmäktige aU systemet med enstatlig lånefond bör väljas. Utredningen har övervägl ett schabloniseratinvesteringsbidrag, baserat på nettogolvarea. Idén har avvisats under moliveringall någon möjlighel lill konlroll av överareor inle skulle finnas och aU delfinns risk för att kommunerna skulle komma aU välja alternativet nybyggnation islällel för förhyrning. Denna inslällning röjer ett misstroende mot kommunerna,som är helt ogrundat. Inställningen är tydligen den, atl kommunerna saknarförmåga all göra vettiga ekonomiska och organisaloriska bedömningar när detgäller skolans lokalfrågor. På annat sätt kan man inle förklara ulredningens ålgärdatl förkasla en lösning som skulle innebära ell schablonbidrag med förenkladehandläggningsrutiner. Enligl vår mening har utredningen förfarit felakfigtgenom att inte presentera ett sådant förslag, som borde ligga närmasl lill hands för alt finna nya former förfinansiering av skolbyggandet. Utredningen har i stället förl in resonemanget på övergångfrån investeringsbidrag lill hyresbidrag, ulformal som ell driftbidrag perelev och år. Ett sådant förslag måste avfärdas av två skäl: För det försiaskall investeringsbidraget ulgöra elt kapitaltillskott i samband med byggandetoch för det andra är elevutvecklingen i landets grundskolor så oerhört olikaall en sådan utgångspunkt för bidraget är otänkbar, särskill med tanke på denproblematik i fråga om sviktande elevunderlag som gäller för glesbygdskommunernasskolor. Utredningens hänvisning lill all finansiering kan ske påden allmänna kreditmarknaden är illa underbyggt, eftersom del inle motsvaras avnågra garanlier all reella lånemöjligheter står lill kommunernas förfogande.Till följd härav är den vägning som gjorls mol skolpolitiska, bostadspolitiska,allmänna ekonomisk-politiska ulgångspunkter ulan värde. Tvärt emot ulredningen anser vi all en anpassning lill bosladslånefinan-sieringenär en av de få framkomliga vägarna för alt åstadkomma en form av generellfinansieringsform för anskaffning av skollokaler. Etl räntebidrag får ses somen ringa kompensation för del bortfall som slopande av investeringsbidragetinnebär. Vi kan inte instämma i alt lånesyslemet skulle vara en bätlrefinansieringsform än bosladslåneallernalivel. Av hell andra skäl anser vi dockatl det knappast finns anledning att konkurrera om låneutrymmet för fjärrvärmeutbyggnad,när del finns bättre alternativ som ligger närmare lill hands. Att skulle kunna kompensera sig förstatsbidraget genom att höja kommunalskatten framstår knappast realistiskt,dels mot bakgrunden av den slora belydelse statsbidraget har för kommunen, delsmot bakgrund av att skallen är högsl i . All ytterligare ökaupplåningen framslår ur kommunalekonomisk synpunkt som djupt beklagligl.Kommunens totala lånekostnad är räknal i andel av uldebileringen mer ändubbelt av vad som gäller normalt. Tvärtom framstår en sanering avlånekostnaderna som del mesl angelägna inslaget när del gäller all få kommunensekonomi på fötter igen. Om del ur slatsfinansiell eller annan synpunkl bedöms somhelt uteslutet alt bidraget kvarslår i sin helhet är det utifrån kommunenshorisont angeläget atl man eftersträvar etl planerat avvecklingsförfarande. detalj ange konslruklionen i detla avseende kan vara svårl. syslem borde ulformasså att de kommuner där bortfallet av statsbidrag motsvarar en viss nivå iutdebitering bör få behålla bidraget, som då bör utgå efler deberäkningsgrunder som f. n. gäller. Prop.1979/80:90 172 -------- Praktiskt innebär förslagel alt de kommuner, somej kan skalte finansiera stalsbidragsborlfallel, och det är de flesta, tvingas ul på den öppna kredilmarknaden med dess begränsade tillgång på riskvilligt kapilal. Antingen kan del då hända atl lånebehovet ej tillgodoses eller också, all det sker till oskäligt hög räntekostnad. Det är föga stimulerande för de kommunalt ansvariga atl se fram mol en sådan utveckling. Etl avsnitt i undersökningen framhåller speciella aspekierur finansieringssynpunkt på skollokaler i integrerade serviceanläggningar. Föruiomatt kunna konstatera det positiva i att arbetsgruppen i della specialla fallvidhåller gällande finansieringsform med bosladslån är del värt all påpekafördelarna av all så långl del är möjligt låla skolanläggningen ingå somservicelokal i ell bosladsområde. Del innebär ekonomiska fördelar, eflersombåde personal och lokalareor kan reduceras jämförl med konventionellalösningar. Sammanfattningsvis kan alltså sägas, alt som ulredningendels föreslår atl de slalliga investeringsbidragen skall slopas, dels därjämlevidare underslryker, alt frågan om kostnadsfördelningen mellan stal och kommunligger uianför ramen för utredningsuppdraget, saknar man möjlighel all peka påandra finansieringsmöjligheter än de redan kända. Delta lorde minskakommunernas benägenhet alt tillstyrka föreliggande ulredningsförslag. I likhel med ulredningen finner Falu kommun delförmånligast att genom skattefinansiering och lånefinansiering på den allmänna kredilmarknadenkoslnadstäcka elt skolbyggnadsförelag, varför denna del av ulredningens förslagtillstyrks dä del gäller och den inte ingår i en inlegreradserviceanläggning. För grundskolelokaler i integrerade serviceanläggning böräven forlsätlningsvis finansiering kunna ske med bostadslån. I enlighet med kommunstyrelsens yrkande saknar frågan om allernalivafinansieringsformer aktualitet. Kommunslyrelsen vill ändå framhålla, atl om slällningskulle behöva tas till olika låneformer, så är lån enligt boslads-lånereglerna- på samma säll som för barnstugor - det lämpligaste alternativet. De skälutredningen anför för atl avvisa denna låneform ler sig föga bärkraftiga.Kommunstyrelsen vill dock framhålla att fler alternativ än de tre som nämns i rapporlen borde undersökas, varvidman inte bör begränsa sig lill de former som redan finns på marknaden. Exempelpä en ny variant, som borde utredas närmare vore all ge de s. k. bollenlåneinsti-tulenrätl all lämna lån lill skolbyggnader. Möjligen skulle övervägas atl till dennalånerält knyta villkoret att en statlig prövningsinstans godkänner byggnadenför belåning. Det slalliga beslutet skulle då molsvara beslutet om statligabostadslån för t.ex. barnstugor, men ulan alt statligt bostadslån skulle ulgå.Kommunen skulle vid en sådan ordning komma i åtnjutande av de relalivigynnsamma lånevillkor som är gängse för bottenlån. Dessa lån skulle vidareprioriteras på kapitalmarknaden på samma sätl som bottenlån enligt bosladsfinansieringsförordningen, Det kan konstateras att framlagt förslag drabbar expansivakommuner som väldigt hårt. Detta lillsammans med regeringens förslag omen senareläggning av den statliga skalleutjämningen, som också slår specielllhårt mol kommuner av typ , leder till ökade klyftor mellan kommunernaoch molverkar den av slaten uttalade målsättningen om en utjämning avkommunernas förutsättningar. På samma sätl som det slopade investeringsbidraget drabbarkommuner na olika hårt varierar också behovel av lånefinansiering kraftigl bland kommunerna. För en expansiv kommun som , som tvingas lånefinansiera ca 110 milj. kr. för all klara en absolut nödvändig skolutbyggnad, skapar en belastning av upplåningsbehovet med det slopade invesleringsbidragel utan några garanlier för lånens placering en näsl intill omöjlig silualion.-- Del är angeläget all en förbällring sker i fråga omkapitalanskaffningen lill skolbyggnalion. Detla bör lämpligen ske genom attkreditförsörjningen, på samma sätl som för barnstugeutbyggnaden, inordnas i detstatliga bosladslånesystemet. I likhet med vad som gäller för integreradeskollokaler som finansieras med bosladslån, bör ingen räntesubventionutgå. Härigenom sker ingen ökad koslnad för slaten. En finansiering medbostadslån skulle däremot trygga upplåningen för nödvändiga skolbyggnadsprojektmed långa lån och därmed innebära en väsentlig avlastning av de drabbadekommunernas ekonomiska problem. Arbetsgruppen framför som etl alternativtförslag en statlig lånefond som täcker hela eller delar av koslnaden för elt skolbyggnadsprojekl.I ell uppbyggnadsskede föreslås att lånemöjlighelen begränsas till avlånebehovet, vilkel i slort selt motsvarar det belopp som täcks avinvesteringsbidrag. Låneliden skulle vara . löser lika litelsom en konstruktion likt den som gäller för fjärrvärmelån, för vilka inga garanlierför placering finns, kommunernas upplåningsbehov. Prop.1979/80: 90 174 Vid elt beslut om slopande av investeringsbidrag förskolbyggnationer måste kommunerna kompenseras genom atl finansieringsfrågantill fullo löses förslagsvis genom en koppling till det statliga bostadslånesyslemet. -------- Att öka utrymmet för kommunens upplåning tordeerfarenhets mässigt ej vara möjligt, då kommunernas del av den svenska kreditmark naden är synnerligen begränsad. Bortfallet av investeringsbidragen torde därför finansieras genom ökad utdebitering. Detla innebär all budget skulle ytterligare 5,5 milj. kr. läckas av skattemedel, vilkel motsva rar per skallekrona. Slorieksordningen torde bli densamma under .