prop · G3031 · 1979-12-31 00:00:00 — Utskrivning skall ske när ändamålet medvärden är uppnått, när eleven behöver värd, fostran eller utbildning, sombällre kan beredas på annat sätt än genom ungdomsvårdsskolans försorg, ellernär eleven har tagits in i kriminalvårdsanstalt. Utskrivning skall dock alltidske senast när eleven fyller Ijugo år, eller om han har tagils om hand församhällsvård efler del alt han har fyllt , senast efleromhändertagandet. I beslul om utskrivning kanförordnas att samhällsvården skall beslå. Meddelas inle sådanl förordnande,skall skolans slyrelse se lill all den unge får lillfredsslällande förhållandenoch vid behov hjälpa honom att få arbele eller ulbildning. Prop.1979/80:1 228 Talan mol beslul av barnavårdsnämndsom rör föreskrifter om levnadsförhållanden, övervakning och omhänderlagandeför samhällsvård skall föras hos länsrätten genom besvär. Samma besvärsordninggäller i fråga om beslul som slyrelse för ungdomsvårdsskola meddelar i ärendeom utskrivning från skolan. 2 Lagen (1954:579) om nykterhetsvård - NvL skall vidlahjälpålgärder om det vid undersökning visar sig atl någon missbrukar alkoholhaltigadrycker. Nämnden kan I. ex.försöka förmå honom alt , högst ell är, forfiöpande upprätthållaförbindelse med nämnden eller av nämnden utsedd person, hjälpa honom tilllämplig anställning eller bereda honom ombyte av verksamhel eller vistelseort(14 S). Den som är hemfallen ålalkoholmissbruk får av nyklerhelsnämnden slällas under övervakning, om han tillföljd av missbmket a) är farlig förannans personliga säkerhel eller kroppsliga eller själsliga hälsa eller föreget liv, eller b) ulsäller någonsom han är skyldig all försörja för nöd eller uppenbar vanvård eller annarsgrovt brisier i sina plikler mol sådan person eller c) ligger delallmänna, sin familj eller annan till lasl, eller d) är ur slånd alt ta vård om sig själv, eller e) för elt för närboende eller andra grovt störandelevnadssätt. Detsamma gäller när någon som är hemfallen ål alkoholmissbmk för ett kringflackande liv utan att söka ärligen försörja sig. Beslut om övervakning går i verkställighetutan hinder av aU det inte har vunnit laga krafl. Övervakning får fortgå underhögsl från beslutet eller, om särskilda förhållanden påkallar längreövervakningstid, högst (l5-16S§). Den som är hemfallen åtalkoholmissbmk kan Ivångsintas på allmän dåfömtsättningar för övervakning enligt 15 § föreligger samt a) hjälpåtgärder har vidtagitseller övervakning varit anordnad utan att vederbörande har kunnat återförastill ett nyktert liv, eller 1979/80:1 229 b) hjälpåtgärderoch övervakning uppenbariigen skulle vara ulan gagn, eller c) försök medhjälpålgärder eller övervakning med hänsyn lill hans fariighei inle kanavvaktas (18 §). Länsrätten beslular omIvångsintagning. Ansökan görs av nyklerhelsnämnden. Ansökan kan i särskiltangivna fal! även göras av polisstyrelse (I9S). Föreligger sannolika skäl för atlnågon är hemfallen åt alkoholmissbruk och farlig för annans personliga säkerheteller eget liv, skall polisstyrelsen ofördröjligen på lämpligt sätl tillfälligtomhänderta vederbörande om faran är så överhängande att länsrättens beslut omtvångsinlagning inle utan våda kan avvaklas. Om det föreligger sannolika skälför atl någon är hemfallen ät alkoholmissbruk och ulan att ärligen försörja sigför etl kringflackande liv skall polismyndigheten också ingripa på angivetsätt, under den ytterligare förulsällningen alt del skäligen kan antas atl hankommer att avvika från orten innan länsrätten har pröval ansökan omtvångsinlagning. Polisstyrelsen får ocksålillfälligl omhänderta den som på sannolika skäl kan anlas vara hemfallen åtalkoholmissbruk och på grund av oförmåga att ta vård om sig själv är iträngande behov av omedelbar vård (21 S 1 mom.). Länsrätten kan i stället för beslulom tvångsinlagning meddela förordnande om övervakning eller hjälpålgärd elleruppdra ål nämnden all föranstalta därom, om den om vars inlagning är fråga kanantas låta sig rätta härigenom (21 §). Länsrättens beslut omtvångsintagning går, om inte länsrällen förordnar annorlunda, i verkställighetutan hinder av att det inte har vunnit laga kraft (33§). Länsrätten skall i vissa fallföranstalta om verkställighet av slulligl beslut om tvångsintagning. 1 övriga fall ankommer det pänyklerhelsnämnden all föranslalla om verkstäUighet (34§). Den myndighel som har attföranstalta om verkställighet fär bevilja villkorligl anstånd därmed. Omsärskilda skäl föreligger, får länsrätten i beslut om ivångsintagning förordnaom villkorligt anstånd, även om nyklerhelsnämnden skall föranstalta omverkställighet. Prop.1979/80:1 230 har beviljat anstånd får förklara anståndet förverkat.Länsrätten kan bemyndiga nyklerhelsnämnden att besluta om förverkande avanstånd som har medgivits av länsrätten (35S). I samband med beslul om villkorligtansländ skall beslutande myndighet ställa den som beslutet avser underövervakning. Förutom beslut om övervakning kan beslut meddelas omlydnadsföreskrifier (36 S). Beslul om ivångsiniagning förfalleri regel om den som beslutel avser inle har tagits in pä allmän vårdanstalt inometl är från beslutet (39 S). Den som har lagils in på allmänvårdanstalt får hållas kvar . Har han förul varil intagen på sådananställ och är besluiel meddelai från senasle utskrivningen, ärdock vårdtiden Ivå år. Uiskrivning från anstallen skall emellertid ske redaninnan den längsta vårdliden har gått ut, om del föreligger grundad anledningtill anlagande att den intagne efler ulskrivningen skall föra ell nyklerl liv(44 S). Vårdtiden kan i vissa fallförlängas med högst två är. En försia förutsätlning är alt beslutet ominlagning har grundals pä all den som besluiel avser är farlig för annanspersonliga säkerhet eller kroppsliga eller själsliga hälsa eller för eget liv,eller att missbrukaren förul minst har varil intagen pä allmänvårdanstalt och på nytt har tagils in enligl slulligl beslut som harmeddelals från senasle ulskrivningen. Dämlöver förulsälls alt den intagnemed hänsyn lill sin sinnesart samt silt föregäende liv och förhållande ianstalten måste antas i händelse av utskrivning inle komma all föra ell nyklerlliv. Beslut om sådanl kvarhållande meddelas av slyrelsen för ansiallen förhögsl i sänder. Beslutet skall underslällas socialslyrelsens prövning(45 S). Om det prövas vara till gagn fåranslallens styrelse eller, efter särskill bemyndigande, föreståndaren medge denintagne all under återstoden av vårdliden eller under viss del därav pä försökvislas ulom ansiallen (försökspermission). Tillfällig permission (permissionunder i följd) får beviljas av föreståndaren (49 S). Om del inte på grund av särskildaomsländigheier är obehövligt, skall anstaltens slyrelse ställa den permitteradeunder övervakning eller uppdra ät nyklerhetsnämnden atl föranstalta därom. Denpermillerade kan även meddelas särskilda lydnadsföreskrifter (51 S). Undandrar sig den permitteradeövervakning eller bryter han på annat säu mol meddelade föreskrifter, fåranstaltens slyrelse eller, enligl styrelsens uppdrag, föreståndaren beslutaalt han skall hämtas tillbaka till anstalten (52 S). 1979/80:1 231 Om utskrivning före vårdtidens slutbeslutar anstaltens slyrelse. Även får när det finns skäl tilldel förordna om utskrivning efter anstaltsstyrelsens hörande (51 S). Vidutskrivning kan liksom vid permission beslul om övervakning och meddelande avlydnadsföreskrifier komma i fråga. Sådanl beslul skall avse viss lid, högstell år, för uiskrivning (54 S). fär besluta alt denulskrivne skall återintas på allmän vårdanstalt. Om han missbrukaralkoholhaltiga drycker och undandrar sig övervakning eller bryter mol meddeladelydnadsföreskrifter och han inle har kunnat återföras till ett nyktert livgenom hjälpålgärder eller sådana ålgärder prövas vara gagnlösa. Ålerinlagningär all bdrakia som en fortsättning av den lidigare vården. 58 S NvL öppnar möjlighet för densom är hemfallen ål alkoholmissbruk att frivilligt gä in på allmän vårdanstalt.Även den frivilligt intagne kan emellertid bli föremal för visst tvång. Hanskall före inlagningen ha skriftligen förbundil sig att stanna kvar påvårdanslali under viss lid som bedöms nödvändig med hänsyn lill vårdbehovet,dock högst , och kan därefter hållas kvar som anges iförbindelsen. Han får dock skrivas ut lidigare, om omsländighelerna föranlederdel. De här förul redovisade bestämmelserna om permission, övervakning,lydnadsföreskrifter, äterintagning och utskrivning gäller också den frivilligtintagne. Talan mot nykterhetsnämnds beslulförs genom besvär hos länsrälten. Sådan talan får föras bl. a. om besluielinnebär förordnande enligl 15 S om övervakning, meddelande av lydnadsföreskrifteller förverkande av anstånd med verkställighet (59 S). Beslut av anstaltsstyrelse ellerföreståndare får överklagas hos socialslyrelsen bl.a. om beslutet avser frågaom försökspermission, uiskrivning eller annan värdfråga eller om del innebärförordnande om övervakning eller meddelande av föreskrift (60 S). Mol sädanibeslul av socialslyrelsen som meddelats i särskill fall förs lalan hoskammarrällen genom besvär (62 S). Mot länsrälls beslut får talanforas, om beslutel innebär förordnande om tvångsinlagning, avslag på ansökandärom, villkorligt ansländ med verksiällighei eller förverkande av sädantanstånd (61 S). Reglerna om ivångsingripanden i NvLavser formelll endast alkoholmissbrukare. Pä grund av all biandmissbrukförekommer i slor omfattning blir dock i praktiken också många missbrukare avnarkotiska preparal 1979/80:1 232 föremålför åtgärder enligt NvL, nämligen när de är hemfallna ålalkoholmissbruk. 3 Lagen (1966:293) om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall - LSPV De grundläggande reglerna för den av landstingeioch de landstingsfria kommunerna (sjukvårdshuvudmännen) bedrivna sjukvården -såväl den somatiska som den psykiairiska vården - är angivna i sjukvårdslagen(1962:242) (SjvL), För slalens sjukhus finns särskilda reglemenlen medmotsvarande innehåll. SjvL reglerar frågor om allmänl vårdansvar, uppiagningsområden,medicinskt ansvar för vården elc. Lagen fömlsälter den sjukes frivilligamedverkan. För vissa psykiskt sjuka, där den nödvändiga vården inle kan ges ifrivilliga former, finns särskilda besiämmelser i LSPV. Denna lag är såledeselt komplement lill SjvL. LSPV reglerar som framgår av lagens rubrik endasipsykialrisk vård. Vården skall ges på sjukhus vilkel framgår av all lermensluien värd har använls. Slulligen framgår av lagens rubrik all lagen endastreglerar en del av den psykiairiska vården - den som sker oberoende av palienlenssamtycke - därav ullrycket i vissa fall. 3.2 Förutsättningarför lagens tillämpning De tillstånd som motiverar vård enligl lagen harangells i 1§. Där anknyts frägan om lagens tillämplighet dels till engeneralindikation som har avseende på sjukdomsbilden, dels till fem olikaspecialindikationer. Enligt generalindikalionen får den som lider av psykisksjukdom oberoende av egel samiycke beredas vård med slöd av lagen, om sådanvård är oundgängligen påkallad med hänsyn lill sjukdomens arl och grad och omnågon i lagrummet särskilt angiven situation föreligger. Med begreppet psykisk sjukdom avses i lagen allasjukdomar med psykiska symptom. Med denna vidsträckta betydelse av begreppel hardet varit nödvändigt atl göra en noggrann avgränsning av de sjukdomstillståndsom skall anses så allvarliga att vård med stöd av lagen skall komma i fråga.Denna avgränsning har skelt genom anknytningen till sjukdomens art och grad.Med art avses därvid sjukdomstypen och med grad omfattningen av del ingrepp ipersonligheten som sjukdomen har förorsakat. Då det som förutsättning för vårdhar angetts att vården skall framstå som oundgängligen påkallad med hänsyn tillsjukdomens art och grad, har man velat markera att intagning och kvarhållandefår äga rum bara vid allvarliga sjukdomstillstånd. 1979/80:1 233 Med psykisk sjukdom jämställsenligl lagen psykisk abnormitet som inte år psykisk sjukdom eller utgörs avhämning i förståndsutvecklingen (I S 2 st.). För all lagen skall tillämpas krävsutöver generalindikalionen att nägon av specialindikalionerna gäller,Specialindikalionerna utgörs av en medicinsk och fyra sociala (I S a) - d)), Denna indikation, den medicinskaindikationen, fick sin nuvarande lydelse . Innebörden av indikationenär att det är behovet av behandling som Ulgör grunden för intagning, dvs.lillslåndd skall antingen bli avsevärt förbätlrat genom värden eller avsevärtförsämrat om värden uleblir. Som villkor för alt indikationen skall gälla angesvidare all den sjuke uppenbarligen saknar sjukdomsinsikl. Endasi läkare medsärskild kompetens har rätl att utfärda vårdintyg då denna indikation åberopas. Med brislande sjukdomsinsiktjämställs att någon till följd av beroende av narkotiska medel uppenbarligen ärur slånd all rätt bedöma sitl behov av vård. Detla tillägg tilla)-indikationen. som gjordes , lillkom i syfte all förtydliga begreppet"uppenbarligen saknar sjukdomsinsikl". Anledningen till lagändringenvar den osäkerhei som rådde i fråga om möjlighelerna all kvarhållanarkolikamissbrukare, som efter avgiftning allijäml var i behov av vård. Denna indikation, som brukar kallasfarlighetsindikationen, avser den som till följd av sjukdomen är farlig förannans personliga säkerhel eller fysiska eller psykiska hälsa eller för egelliv. Med denna indikation, hjälplöshetsindikationen,avses i första hand att någon pä grund av sjukdomen har kommil i elt lillslåndav allmän hjälplös-hel. Den sjuke vanvårdar sig och kan inle reda sig isamhällel. Enbart oförmågan atl sköta sina ägodelar omfattas dock inte av dennaindikation. Denna indikation,störandeindikalionen, avser dem som lill följd av sjukdomen genom skrik,oväsen, telefonlerror eller annal därmed jämförbarl beteende har etl förnärboende eller andra grovt störande levnadssätt. Den sisla indikationen,kriminalindikalionen, avser vissa fall av brottslig verksamhel som utövas av enpsykiskt sjuk person. Prop.1979/80:1 234 fall dä den sjuke är farlig för annans egendom eller förannal av lagstiftaren skyddat intresse än som avses med b)-indikationen. Dennaindikation har moliverals med all domstolarna mäsle ha möjlighet atl i varjesärskilt fall välja adekvat vårdform. Indikationen får inle åberopas förintagning efler ansökan ulan endasi när domstol har överiämnat någon tillpsykialrisk vård. 3.3.1 Vården bedrivs vid sjukhus De organisatoriskaförutsättningarna för lagens tillämpning finns angivna i I och 2 SS. 1 I Stredje slyckel sägs atl vården bereds pä sjukhus som drivs av slalen,landsiingskommun eller kommun som inle tillhör landstingsområde. I 6S SjvL skils mellan lyper avsjukhus nämligen lasarell, sjukstuga och sjukhem. Är sjukhus avsell för meromfaltande värd benämns sjukhusel lasarell. LasareU är normall indelade ikliniker. Chef för klinik är en överiäkare. De flesta lasarell är avsedda förvård inom olika medicinska specialiléer. Psykialrisk vård bereds därvid vid eneller flera särskilda psykiatriska kliniker inom lasarettet. Vissa lasarell - iförsta hand de fömtvarande statliga och kommunala sinnessjukhusen - är avseddaenbart för psykiatrisk värd. Större delen av den slutna psykiairiska värdenbedrivs vid sådana lasarett. har ell anlal sådana lasarettadministrativt införlivats med ett näraliggande lasarett för huvudsakligensomatisk vård. Det förstnämnda lasarettet har därvid ändrats till ell anlalpsykiairiska kliniker vid del somatiska lasarettet som namnbyte harskett. Exempel på detta är Södra klinikerna (f. d. ) vidJönköpings lasarett och Falbygdsklinikerna (f.d. Falbygdens sjukhus) vidFalköpings sjukhus. Sjukhem benämns sådant sjukhus somär inrättat för vård av vissa långvarigt sjuka, lätlskölta psykiskl sjuka etc.Vid sjukhem finns som regel ingen egen överläkare även om sådan tjänst kaninrättas där. 1 stället fuUgörs läkamppgiftema av en läkarkonsult, som kan hasin läkartjänst vid ett närbeläget lasarett. Normalt förekommer en sådanorganisalorisk samordning att ett lasarett svarar för läkarmedverkan vid flerasjukhem. Läkare vid detta lasarett svarar då också förutom för vården förintagning och utskrivning av sjukhemmets patienter. Sjukstuga är avsett för mindre krävande vård. Utanför den av sjukvårdshuvudmännendrivna sjukvården slår de enskilda vårdhemmen, som huvudsakligen svarar förvård av lätlskölta långvårdspatienter. Även om dessa vårdhem är privatavårdinstitutioner, sker intagningen i stor utsträckning genom förmedling avläkare vid lasarett. Vårdhem utgör ofta ett komplement till de sjukhem som hörtill ett lasarett. De enskilda vårdhemmen, som skall ha tillgång till vissaläkarresurser, står under tillsyn av stafiiga organ. Prop.1979/80:1 235 LSPV kan inte tillämpas på andra avlandstingei drivna vårdinslilutioner än sjukhus. Vård med slöd av lagen kansåledes inte beredas på t.ex. ell hem för vissa s. k. slörande vårdlagare somhar anordnals enligl 21 S lagen (1956: 2) om socialhjälp (ShjL). Driver en kommun som tillhörlandstingsområde etl sjukhus, skall SjvL gälla i lillämpliga delar. Del är härfråga om anstalter som drivs av socialvårdsmyndighelerna i anslutning tillålderdomshem. Vid sådan institution kan LSPV inle lillämpas. följer av 1S Iredje stycket LSPV vari anges vilka huvudmän som kan driva sjukhus där LSPVtillämpas. SjvL gäller inle för sjukhus somdrivs av slalen. För de två sjukhus som slalen driver i egen regi, karolinskasjukhusel och akademiska sjukhusel, har regeringen ulfärdal reglementen somprincipielll ansluler till SjvL:s regler. Pä dessa sjukhus lillämpas f. n. inleLSPV, även om della enligl I S tredje slycket är formelll möjligi. Slaten driver vidare genomstiftelser olika sjukvärdande inslilulioner. Sjukvårdande verksamhel bedrivsockså av stålen inom kriminalvärden, ungdomsvårdsskoleorganisalionen, slalligavårdanstalter för alkoholmissbrukare och rättspsykiatriska kliniker. Dessainstitutioners verksamhel regleras genom särskilda lagbeslämmelser och föreskrifter.LSPV lillämpas inle vid dessa inslilulioner. Av 1 S LSPV följer atl vård medslöd av lagen inle får ges pä enskild vårdinslilulion. 3.3.2 Kluvet på överläkure i psykiulri LSPV anger som har framgåll av detföregående vid vilka sjukhus vård med stöd av lagen får bedrivas. Lagenuppsläller emellertid också vissa krav på sjukhusel för au LSPV skall kunnalillämpas där. Av sisla slyckel i 1 S LSPV liksom av ell flerlal andrabesiämmelser i lagen framgår att del vid sjukhusel måsle finnas en överläkare. Enligl SjvL skall vid varje sjukhusfinnas en läkare som skall ansvara för "sjukvårdens behöriga ochändamålsenliga handhavande". Sådan läkare kallas vid lasarett överläkare,vid sjukstuga sjukslugeläkare och vid sjukhem sjukhemsläkare. Enligt SjvL får patient endasi tasin pä sjukhus som är avsell för den vård patientens tillstånd kräver. Ärsjukhusel uppdelat pä kliniker, gäller molsvarande klinik. Varje klinik ärinrättad för sitt verksamhetsområde och leds av en överläkare som tjänstgörinom della. Härav följer all LSPV i första hand lillämpas på psykialrisk klinikvid lasareU. 1 sisla slyckel I S LSPV anges altvad som sägs i lagen om överläkare även avser bilrädande överläkare somanförtroUs särskild sjukavdelning. En molsvarande beslämmelse finns i 16S 3mom. För sådan läkare gäller således vad har sagts omöverläkare. 1979/80:1 236 3.4 Furutsättningar för intagning Inlagning på sjukhus för vårdenligl bestämmelserna i sker enligt 3S efter ansökan eller pä grund avdomstols förordnande. regleras i 4- 11 SS och densjukvårdsadminislraliva delen av domstols-vägen i I2S. Rätt att göra ansökan har enligt 4S LSPV anhöriga, förmyndare eller god man. Ansökan får även göras av ordförandei socialnämnd, barnavärds-nämnd, nyklerhetsnämnd eller hälsovårdsnämnd eller avpolismyndighet. Skyldigheten och ansvaret för atl en ansökan blir gjord när delbehövs följer av de olika myndighelernas allmänna åligganden. Efter beslut avkommunfullmäktige får socialnämnden uppdra åt annan ledamot i nänmden änordföranden eller ål ijänslemän i ledande ställning att hos kommunen göraansökan om intagning. Ansökan får också göras av läkarevid sjukhus eller klinik, där sluien psykialrisk vård inle meddelas, eller vidsjukhem för läitskötta psykiskt sjuka eller specialsjukhus för psykisktutvecklingsstörda. Rektor för särskola eller föreståndare för vårdhem förpsykiskl uivecklingsslörda lar även göra sådan ansökan i fråga om den för varsvård han svarar. Förulsällningen för all dessa personer skall få göra sädanansökan är all de svarar för värden av den ansökan avser. För försvarel gäller vidaie allmililär chef. dock lägst kompanichef, far göra ansökan beträffande den som stårunder hans befäl. Beträffande den som är intagen ikriminalvårdsanslall, häkte, allmän ellerungdomsvårdsskola eller som överförts till vård utom anstalt efteråt! ha dömlstill ungdomsfängelse eller internering får ansökan göras av ordföranden i denövervakningsniinund under vars lillsyn han står. Enligt 5 S LSPV skall ansökan omintagning göras skriftligen. Det finns i LSPV inga föreskrifter om att den somutfiirdar ansökan skall ha nägon personlig kännedom om den sjuke. I lagen angesinle heller hurganuual en ansökan får vara. Enligt 5 S LSPV skall lillansökningshandlingen fogas ell s.k. värdinlyg. ;t delta skall del finnassannolika skäl för all den som ansökningen avser lider av sådanl lillslånd somanges i I S. Inlygel skall vidare innehålla en redogörelse för sjukdomen och deomsländigheier i övrigt som föranleder vårdbehovet. Enligl 5 S LSPV fårvårdinlygel inle vara äldre än en månad när ansökan görs. För all en ansökan om intagningskall kunna kompletteras med värdinlyg har i 6 S andra slyckel LSPV angetts,all den som får göra ansökan 1979/80:1 237 också får föranslalla om undersökning. Den läkare som utförundersökningen kan alltså sägas göra della på den sökandes uppdrag. Del ärinte nödvändigl all samma person ordnar med läkarundersökning och gör ansökan. Värdinlyg får endasi upprällas avläkare. I 6 S I si. LSPV anges vilken läkare som har sådan behörighet.Huvudregeln är alt läkaren skall vara legitimerad. Den som inte är legitimeradmen är förordnad att uppehålla befattning som läkare i allmän Ijänsl och somhar genomgålt för med.lic.-examen föreskriven kurs i psykialri får ocksåulfärda värdinlyg. Socialslyrelsen kan medge undanlag från kravel på psykialriom särskilda skäl föreligger. Värdinlyg där a)-indikalionen (den medicinskaindikationen) åberopas får ulfärdas endasi av läkare som har specialkompdens ipsykiska och nervösa sjukdomar eller erhållit tillstånd allulfärda inlyg av della slag. Del bör uppmärksammas atl värdinlyg som utfärdasav läkare som tjänstgör inom den slutna psykiatriska vården inte får godtas förinlagning på del sjukhus där läkaren ijänstgör. Om belydande olägenhel skulleuppslå genom anlilande av annan läkare, får dock inlyg ulfärdal av läkare vidsjukhusel godlas för inlagning på annan klinik än den där han är verksam.Vårdintyg får inle godlas om del är ulfärdal av den som gör ansökan ominlagning. Enligl 6 § sisla slyckel LSPVgäller inte jävsreglerna i förvaltningslagen (1971: 290) (FL) vid utfärdande avvårdintyg. Del har dock i förarbetena lill denna bestämmelse framhållits atlden vårdinlygslämnande läkaren inle bör försätta sig i den situationen atl hansobjektivitel kan sällas i fråga. Vårdintyg får utfärdas endast ianslutning lill personlig undersökning av den som ansökningen avser. Det är avsiörsta vikl au vårdintyget är så utföriigt som möjligt med hänsyn både lillpatienten och till den läkare som med vårdintyget som grund skall besluta omintagning enligt 8 S. Om den som undersökningen avser inle ställer sig tillförfogande för undersökning, får läkaren enligt 35 S LSPV begära handräckningav polismyndighet för alt få undersökningen lill slånd. Läkaren kan enliglsamma lagrum också begära polishandräckning, om läkaren behöver skydd för sinpersonliga säkerhet. Läkaren eller den som gör ansökan kan emellertid inlebegära polishandräckning för all föra den sjuke lill sjukhusel. Sådan befogenheltillkommer endasi överläkaren. 3.4.3 Särskildu bestämmelser för furligheisfullen