prop · G303182 · 1979-12-31 00:00:00 — 1979/80:182 Regeringens proposition omelevers och föräldrars medinflytande i skolan; Regeringenföreslår alt anta de förslag som har lagils upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Propositioneninnehåller förslag som syftar lill all förstärka elevernas och föräldrarnas inflytandei och gymnasieskolan. a. föreslås atl rektor skall ha vissskyldighet att informera och samråda med företrädare för eleverna pågrundskolans högstadium och i gymnasieskolan samt företrädare för föräldrarna tilleleverna på samtliga stadier. Vissaändringar föreslås även i fråga om konferenser och samarbelsnämnder. De senareskall inte längre vara obligatoriska. Det föreslås också atl skolstyrelseneller utbildningsnämnden - i stället för som samarbetsnämnden i särskildsammansättning - skall avgöra ärenden om avstängning eller förvisning av elevi gymnasieskolan. Ändringarnaföreslås gälla fr.o. m. den Ijuli 1981. 1979/80:182 2 Närvarande:slalsminislern , ordförande, och statsråden , , ,, , , Åsling, Söder, Burenslam , , ,, , , , , Propositionom elevers och föräldrars medinflytande i skolan Riksdagenfattade beslul om reformering av skolans inre arbete, den s.k. SIA-reformen(prop. 1975/76:39, UbU 1975/76:30, rskr 1975/76: 367). SIA-reformeninnebär bl.a. all slor vikt läggs vid samverkan mellan skolans personal, eleveroch föräldrar. På grundval av beslul har betydande förändringar sketti skolans konferenssystem. Dessa förändringar har bl. a. gett elevernamöjlighet till ett större inflytande över främsl frågor som rör den egnaklassen eller arbetsenheten. Utredningenom skolans inre arbete (SlA-ulredningen), vars betänkande (SOU 1974: 53)Skolans arbetsmiljö ligger lill grund för SIA-reformen, förordade inte bara ettbättre konferenssystem. Uiredningen föreslog också att det i ledningen för ettrektorsområde eller en skolenhet inom och gymnasieskolan skullefinnas en s. k. bestyrelse med beslutsbefogenheter. Beslyrelsen skulle varasammansatt av representanter för skolans personal, elever och föräldrar och harektor som ordförande. Ipropositionen om SIA-reformen uttalades att elt lokall ledningsorgan beståendeav elever och personal och i vissa fall även föräldrar borde kunna inrättas.Innan del kunde ske måste dock visst ytteriigare beredningsarbete avvaktas.Riksdagen anslöt sig tili dessa uttalanden. Fråganhar sedan behandlats av en arbetsgrupp inom ipromemorian (Ds U 1977:20) Medinflytande i skolan. Promemorian innehåller ettprincipförslag om samråds- och ledningsorgan kallade skolnämnder. Dessa skullei regel ha rektor som ordförande och i övrigi vara sammansatta av företrädareför personal, elever och föräldrar. Enligt arbetsgruppen gäller det främsl atttillgodose elevernas och föräldrarnas Prop.1979/80:182 3 anspråk på inflytande i frågor som rör eleverna och dei asarbetsförhållanden i skolan, eftersom personalen i sin egenskap avarbetstagare genom bl.a. lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet harmöjligheter till inflytande via sina fackliga organisationer i frågor som rörförhållandet till arbetsgivaren. Arbetsgruppen har vidareutvecklat sitt förslagi promemorian (Ds U 1978:3) beslutsområde m.m. Enligt förslagetskulle skolnämnderna kunna fatta beslut i vissa frågor, de flesta hämtade frånvad som är rektors beslutsområde, och i övrigt ha uppgifter av samrådskaraklär.Promemoriorna har remissbehandlats. Av skälsom Jag anger i del följande ärjag inte nu beredd att ta slutlig ställning tillförslaget om skolnämnder. Jag anhåller emellertid om alt få la upp frågan omvissa förbättringar av elevernas och föräldrarnas möjligheter till inflytandei och gymnasieskolan såviti gäller förhållanden som inte ärbegränsade lill klassen eller arbetsenheten. Innan jag redovisar mina överväganden i frågan vill jagsom bakgrund lämna vissa uppgifter om nuvarande förhållanden samt omutredningsförslag som har framlagts och om utredningsarbetesom f. n. pågår. 2.1 Skolans organisation i huvuddrag En kommuns grundskola och gymnasieskola Skolväsendets organisalion är i huvuddrag fastlagd iskollagen (1962: 319, ändrad senast 1979:721) och skolförordningen (1971:235,omtryckt 1979: 717, ändrad senasi 1980: 22). Skolstyrelsenär den kommunala nämnd som är styrelse för kommunens grundskola ochgymnasieskola. Enligt skollagen ankommer det på skolstyrelsen all ombesörjaförvaltning och verkställighet i fråga om skolväsendet i kommunen. a om det i bestämmelser som regeringen meddelar föreskrivs allvissa sådana uppgifier tillkommer annan. Del finns bestämmelser som läggervissa uppgifter på t.ex. skolchefen, rektor eller samarbelsnämnd. har fattal vissa beslut som rörden kommunala förvaltningen i allmänhet och som därmed kan få betydelse även påskolans område. Lagen (1979: 408) om vissa lokala organ i kommunerna (omlrycki1979: 1167) gör det möjligt för kommunerna att fr. o. m. den I Januari 1980bedriva försöksverksamhet med politiskt valda lokala organ. För skolsektornsdel innebär lagen att kommunfullmäktige på ett lokalt organ med en del avkommunen som verksamhetsområde får lägga uppgifter som enligt lag eller annanförfattning eller enligt en stadig förvaltningsmyndighets beslut Prop.1979/80:182 4 med stöd av författning ankommer på skolstyrelsen. Enförutsättning är att uppgifterna på grund av sin anknytning till kommundelenoch sin beskaffenhet i övrigt lämpar sig för handläggning i etl lokalt organ.Del kan också nämnas att samma lokala organ får tilldelas uppgifter från såvälskolsektorn som exempelvis den sociala sektorn och kultur- och fritidssektorerna. Genom lagen (1979:409) om ändring i kommunallagen (1977:179) har det fr. o. m. blivit möjligt för kommunfullmäktige atlinrätta partssammansaiia organ bestående av förelrädare för kommunen som arbetsgivareoch för arbetstagarna. Partssammansaiia organ kan svara för beredning,förvaltning och verkslällighet i ärenden som rör förhållandet mellan kommunensom arbetsgivare och dess arbetstagare. Ett partssammansatt organ får intetilldelas uppgifter som enligt specialförfattningar -till vilkaskolförfattningarna hör - ankommer pä t. ex. viss nämnd eller tjänsteman (se prop.1978/79: 188 s. 44 och 58). Ytlerligare begränsningar gäller i främst denpolitiska demokratins intresse. Enligt skollagen skall del i varje kommun finnas enskolchef som närmasl under skolstyrelsen är ledare av skolväsendet i kommunen.Vissa uppgifter för skolchefen följer av skolförfattningarna. Häriill kommer atlskolstyrelsen i mån av befogenhet genom delegation kan uppdra åt skolchefen atlfatta beslut på styrelsens vägnar. För den omedelbara ledningen av gmndskolan ochgymnasieskolan finns rektorer som förestår en eller flera skolenheter. I skolförordningenfinns särskilda föreskrifier om rektors åligganden. Dessutom kan skolstyrelseni mån av befogenhet genom delegation uppdra åt rektor att fatta beslut påstyrelsens vägnar. Motsvarande gäller elt lokalt organ enligt den nämndalagen om sådana organ. Enligt skolförordningen skall det för varje skolenhet medgymnasieskola finnas en samarbetsnämnd i vilken bl.a. elever ingår. Samarbetsnämndenär etl rådgivande organ, som emellertid i särskild sammansättning - i vilkeneleverna inte ingår - har att avgöra frågor om avstängning eller förvisning aven elev. Med stöd av särskilda föreskrifter bedrivs såväl inomgymnasieskolan som på högstadium en omfattande försöksverksamhelmed samarbelsnämnder i olika sammansättningar och med olika befogenheter. Som organ för samverkan finns dessutom olika slagskonferenser m.m. enligt bestämmelser i skolförordningen. I gmndskolan ochgymnasieskolan finns personalkonferenser, klasskonferenser,elevvårdskonferenser och vissa andra konferenser saml klassråd. 1 ,där två eller flera klasser sammanförs i arbetsenheter, finns dessutomarbetsenhetskonferenser. I en del av dessa organ medverkar elever. För en landstingskommuns gymnasieskola gäller med fåundantag det- 1979/80:182 5 samma som för en kommuns gymnasieskola. I stället förskolstyrelse har landstingskommunen en utbildningsnämnd som styrelse förskolan. Lagen om lokala organ gäller inte landstingskommunerna. En annanskillnad är alt föreskrifter om skolchef inte gäller för landstingskommuner.Inte heller förekommer i landstingskommunernas gymnasieskolor samarbelsnämnderinom försöksverksamhet ulan endasl samarbelsnämnder enligt skolförordningensbestämmelser. 2.2 Närmare om reguljära samverkansorgan m. m. De grundläggande bestämmelserna om konferenser och andrasamverkansorgan i och gymnasieskolan finns i skolförordningen. Rertaletav bestämmelserna fick sitt nuvarande innehåll är 1978 som ett led i SIA-reformen.Då lades grunden till bl. a. en väsenllig förstärkning av elevinflylandel inomklassen och arbetsenheten. Del fmns dels samverkansorgan i vilka endast personalingår, dels organ där även elever medverkar i åtminstone vissa fall. Organ i vilka endast personal ingår är personalkonferenseroch dev-vårdskonferenser. Det finns en personalkonferens för varje skolenhetmed grundskola eller gymnasieskola. Belräffande elevvårdskonferenser finns ensådan för varje skolenhet med gymnasieskola och en för varje arbetsområde förrektor vid gmndskolan, vilket omfattar ledningen av en eller flera skolenheter. Det syslem med samverkansorgan och liknande som innefattarmedverkan av eleverna har klassråden som bas. För varje klass i och gymnasieskolan finns etlklassråd. Detta består av samtliga elever i klassen och derasklassföreståndare. behandlar frågor om planering och uppföljning avklassens verksamhei, pedagogiska frågor av allmän karaktär och sådana frågor omskolmiljön som särskill berör klassens verksamhei. behandlar ocksåfrågor som handläggs av konferenser i vilkas överläggningar företrädare föreleverna deltar samt övriga frågor som är av gemensamt intresse för klassenselever. Enligt anvisningar som har meddelatskall klassrådsarbetet stimulera viljan till medinflytande och medansvar. Detframhålls som väsentligt alt arbetet leder fram till förslag som av elevrepresentanterkan tas upp i l.ex. arbetsenhets- och klasskonferenser saml elevråd. Vidare börlid anslås till informaiion till klassen om diskussioner och beslut i sådanaorgan. Denna information bör om möjligt ges av elevrepresentanter. Ianvisningarna eninras om all klassföreståndaren enligt skolförordningen hardet allmänna ansvarel för klassen och därmed också för atlklassrådsverksamheten kommer lill stånd och fungerar. Prop.1979/80:182 6 och formerna för verksamhelen får anpassas efler elevernasålder och lidigare träning lill samverkan. X både och gymnasieskolan finns klasskonferenser. 1grundskolan, där klasser sammanförs i arbetsenheter, finns också arbels-enhetskonferenser. För varje arbetsenhet inom en skolenhet i grundskolanfinns en arbels-enhetskonferens. Den handlägger bl.a. frågor om planering och uppfölj-rungav arbetsenhetens verksamhei, pedagogiska frågor av allmän karaktär och sådanafrågor om skolmiljön som särskill berör arbetsenhetens verksamhet.Arbetsenhetskonferensen består av rektor och den personal som stadigvarandetjänstgör inom arbetsenheten. När arbetsenhetskonferensen behandlar frågor avnyss nämnda slag skall även förelrädare för eleverna i arbetsenheten kallas attdella i konferensens överläggningar. Förelrädare för eleverna i en arbetsenhetpå högstadium får delta i besluten. Antalet företrädare föreleverna skall vara lika stort som antalet ledamöler i arbetsenhetskonferensen.Företrädare för eleverna utses av eleverna i arbetsenheten i den ordning somstyrelsen för skolan bestämmer. Om en fråga berör endast en klass i en arbetsenhet,behandlas frågan av en klasskonferens. Därvid gäller reglerna för arbetsenhelskonferensi tilllämpliga delar. 1 gymnasieskolan finns det för varje klass enklasskonferens med samma uppgifter som motsvarande konferenser.Klasskonferensen består av rektor och den personal som tjänstgör i klassensamt, i vissa fall, biträdande rektor. Belräffande elevmedverkan gäller sammaregler som för högstadium. Sammaiikimister om studie- och yrkesorientering Lärare och andra arbetstagare, som tjänstgör vid enskolenhet med grundskola eller gymnasieskola och som skall medverka vid studie-och yrkesorientering, skall på kallelse av rektor sammanträda för atl överläggaom planering och samordning av verksamheten. Rektor skall kalla ävenföreträdare för eleverna vid skolenheten att delta i sammanträdet. Antaletföreträdare för eleverna skall vara lika slort som antalet arbetstagare. Förelrädareför eleverna ulses av eleverna vid skolenheten i den ordning som styrelsen förskolan besiämmer. Ulöver vad som följer av bestämmelserna ompersonalkonferenser, arbetsenhets- och klasskonferenser, klassråd ochsammankomster om studie- och yrkesorientering, får rektor vid en skolenhet medgrundskola eller gymnasieskola kalla arbetstagare som tjänstgör vid skolenhetenför all 1979/80:182 7 överlägga om frågor som rör skolenheten. Om del vid ensådan sammankomst behandlas pedagogiska frågor av allmän karaktär eller sådanafrågor om skolmiljön som särskill berör skolenhetens verksamhet, skall rektoräven kalla förelrädare för eleverna vid skolenheten att della i sammanträdet.Antalet förelrädare för eleverna skall vara lika stort som antaletarbetstagare. Företrädare för eleverna ulses av eleverna vid skolenheten i denordning som styrelsen för skolan bestämmer. Vid en skolenhet med gymnasieskola kan finnas enbiblioteksnämnd med uppgift att avge förslag lill bokinköp för skolenhetensbibliotek. består av rektor, som är nämndens ordförande,bibliotekarien och högst fyra lärare saml två elever. Ledamot som skall varalärare utses av lärarna i personalkonferensen, medan ledamol som skall varaelev ulses av eleverna i den ordning som styrelsen för skolan besläm.mer. Enligt skolförordningen skall det för varje skolenhet medgymnasieskola finnas en samarbelsnämnd som beslår av rektor, två lärare, tvåelever och två andra ledamöter. De ledamöler som inte är självskrivna och suppleanter fördem utses i sänder. Ledamot som skall vara lärare utses av lärarna ipersonalkonferensen. Ledamol som skall vara elev ulses av eleverna i denordning som styrelsen för skolan besiämmer. De återstående två ledamölerna ulsesav styrelsen för skolan. Av dessa två ledamöter förordnar styrelsen den enetill ordförande och den andre lill vice ordförande i nämnden. har alt som rådgivande organ främja etlgott samarbete mellan alla som är verksamma inom skolenheten saml atl verkaför alt eleverna iakttar god ordning och gott uppförande. Undanlag från principen om samarbetsnämnden som rådgivandeorgan gäller i frågor om avstängning eller förvisning av en elev. Sådana frågoravgörs av samarbelsnämnden. I beslulel deltar dock endast rektor och de ledamölersom styrelsen för skolan har utsett. sammanträder på kallelse av ordförandenså ofta omsiändigheterna föranleder eller när två ledamöler begär del. Nämnden färbereda representanter för annan personalgrupp än lärare och representanter förelevernas föräldrar tillfälle alt della i nämndens överläggningar, dock inte iärenden om avstängning eller förvisning. har meddelat anvisningar förverksamheten i samarbelsnämnder. Anvisningarna är avsedda som underlag för enarbetsordning som styrelsen för skolan fastställer for en samarbetsnämnd. Ianvisningarna anges som samarbelsnämndens väsentligaste uppgift atl överläggaom frågor som rör trivsel, samarbete och regler för ordning och uppförandeinom skolenheten saml all i dessa avseenden verka för goda förhål- Prop.1979/80:182 8 landen i skolan. Vidare anges atl samarbelsnämnden skallavge yttrande över förslag till sådana ordningsföreskrifter som rektormeddelar. skall också samverka med skolans olikabefattningshavare, elevernas föräldrar och inom kommunen befintiiga organ för barna-och ungdomsvård. I anvisningarna framhålls att man inom nämnden kan föreslåoch diskutera åtgärder i syfte atl främja god ordning, gott uppförande,trivsel och samarbete. Sådana åtgärder kan gälla dispositionen av skolanslokaler, skolmåltidsverksamhelens uiformning, de gemensamma samlingarna, friluftsdagarnasplanering, vissa slipendiefrågor och skolans medverkan vid elevernasfritidssysselsättningar. I anvisningarna uttalas att det även vid utarbetandetav skolans anslagsframställning lill styrelsen för skolan kan finnas goda skäl atllåta samarbetsnämnden medverka genom all lämna synpunkler och förslag i frågorsom rör exempelvis elevvården, ekonomiskt eller annat stöd lill elev verksamhelen,lokalutformningen och hygieniska förhållanden vid skolan. 2.3 Samarbelsnämnder inom rörsöksverksamhet Såsom redan nämnts förekommer såväl inom gymnasieskolansom på gmndskolan högstadium en omfattande försöksverksamhel med samarbelsnämnderi olika sammansättningar och med olika befogenheter. Det författningsmässiga stödet för försöksverksamheten är Kungl.Maj:ts ämbetsskrivelse angåendeförsöksverksamhet med samarbelsnämnder. I ämbetsskrivelsen bemyndigaskommunernas skolstyrelser all under läsåren 1973/74-1975/76 bedrivaförsöksverksamhet i fråga om samarbelsnämnder med iakttagande av vissa angivnaföreskrifter. Giltighetstiden har föriängls för ett läsår isänder, senasi enligt förordning för /81. Enligt föreskrifterna ankommer det på skolstyrelsen att beslulaom samarbelsnämndernas sammansättning och funktion. En samarbetsnämnd med försöksverksamhelfår åläggas all fullgöra uppgifter som enligt gällande bestämmelser ankommerpå biblioteksnämnd. Däremol får samarbetsnämnden inte åläggas alt fullgöra uppgifiersom ankommer på skolstyrelsen eller på rektor eller annan skolledare ellertjänsteman hos kommunen med stöd av delegation från skolstyrelsen. Om försöksverksamhet anordnas skall sådan samarbetsnämndsom avses i skolförordningen inte fullgöra andra uppgifter än dem som ankommerpå nämnden i fråga om avstängning och förvisning. Del finns möjlighet att låtaen samarbelsnämnd med försöksverksamhel fullgöra uppgifter i fråga omavstängning och förvisning. I etl sådanl fall skall lillämpas samma regler omsärskild sammansättning m.m. som gäller för samarbelsnämnder enligtskolförordningen. Om en samarbetsnämnd med försöksverksamhet fullgör sådanauppgifter, skall samarbetsnämnd enligt skolförordningen inte finnas. 1979/80:182 " 2.4 Bestämmelser om yttranderätt m. m. Utöver berörda bestämmelser om samverkansorgan ochsammankomster (se avsniti 2.2) finns i skolförordningen vissa bestämmelser omatt elever och personal skall eller bör höras. En sådan bestämmelse gäller ärende hos styrelsen förskolan om allmänna föreskrifier om ordningen vid skolenheterna. 1 beslämmelsensägs atl personal och elever bör beredas tillfälle att yttra sig. Enligt en annan beslämmelse skall skolchefen, om detbehövs, överlägga med lärare, annan personal och elever. Beträffande rektor föreskrivs för enstaka frågor enskyldighet att bereda elever och personal tillfälle att framföra synpunkter.Sålunda skall rektor innan han meddelar ordningsföreskrifter bereda personaloch elever lillfälle alt ytlra sig. Vidare skall rektors förslag tillstyrelsen för skolan om antagande av läromedel avges efler hörande av berördalärare och företrädare för berörda elever. Därvid skall antalet företrädareför eleverna vara lika stort som antalet lärare. Företrädarna för elevernautses av eleverna i den ordning som styrelsen för skolan bestämmer. Vad föräldrarna beträffar finns inga liknande bestämmelserom skyldighet alt höra dem. Det finns endasl allmänna föreskrifter om altstyrelsen för skolan, skolchefen och rektor skall främja samarbetet mellan hemoch skola. Del bör påpekas all här har talals endast om personal,elever och föräldrar som kollekliv och således inte om bestämmelser rörandeskyldighet att höra någon i en fråga som avser en enskild individ. 2.5 Elevinflytande med stöd av arbetsmiljölagen Enligt arbelsmiljölagen (1977: 1160) skall vid lillämpningav vissa av lagens bestämmelser med arbetstagare likställas den som genomgårutbildning, dock ej elev i lägre årskurs än årskurs 7 i ellermotsvarande. De bestämmelser det gäller handlar om bl. a. arbetsmiljöns beskaffenheloch allmänna skyldigheter för arbetsgivare och arbetstagare. Med angivna begränsningar gäller arbelsmiljölagen iprincip allt praktiskt och teoretiskt arbete som utförs under utbildning.Bakgrunden till att elevarbete i stor utsträckning likställs med annat arbeteär uppfattningen att likartade arbetsuppgifter bör omges av sammaskyddsbestämmelser vare sig de utförs inom ramen för utbildning eller iförvärvslivet. Häri ligger också förklaringen till alt elever i grundskolanssex första årskurser inte omfattas av lagen (prop. 1976/77: 149 s. 201). Iförarbetena sägs uttryckligen alt det i första hand är yrkesinriktadutbildning som arbetsmiljölagen avses gälla på elevområdet (prop. s. 386). Beträffandede bestämmelser som gäller även pä elevomrädel kan här nämnas följande. 1979/80:182 10 Arbetsmiljön skall vara tillfredsställande med hänsyn tillarbetets natur och den sociala och tekniska utvecklingen i samhället.Arbetsförhållandena skall anpassas till människans förulsältningar i fysisktoch psykiskt avseende. Det skall eftersträvas atl arbetet anordnas så. attarbetstagaren själv kan påverka sin arbetssituation. Huvudansvaret för arbetsmiljön ligger på arbetsgivaren.Denne skall vidta alla ålgärder som behövs för alt förebygga att arbetstagareutsätts för ohälsa eller olycksfall. Han skall ägna uppmärksamhet ål attarbetet planläggs och anordnas så, all en tillfredsställande arbetsmiljöskapas. Även de anställda åläggs emellertid etl skyddsansvar. En arbetstagareskall medverka lill alt åstadkomma en tillfredsställande arbetsmiljö. Han skallanvända de skyddsanordningar och iaktta den försiktighet i övrigi som behövsför alt förebygga ohälsa och olycksfall. Arbelsmiljölagen innehåller en allmän regel om all arbetsgivareoch arbetstagare skall samverka för all åsladkomma en god arbetsmiljö. Den allmännaregeln gäller även på elevområdet. Däremot gäller inte lagens regler omskyddsombud och skyddskommittéer. Del ansågs inte all dessa regler ulan vidarekunde föras över lill elevområdet. I förarbetena (prop. s. 202) uttalades altregelsystemet behövde anpassas till elevernas ålder och erfarenhet och attskilda former kunde behövas för olika åldersgrupper. I det sammanhangetuttalades också att det inte skulle vara i linje med samverkansreglerna altlåta föräldrarna direkt gå in i den lokala skyddsorganisationen. Däremotskulle det kunna vara värt att pröva syslemet all eleverna utser skyddsassislenleroch adjungerade ledamöler i skyddskommitté. I propositionen aviserades ettuppdrag lill bl.a. att närmare utreda hithörande frågor. .Avpropositionens uttalanden följer all man bör sträva efter all i så slorutsträckning som möjligt nå överensslämmelse med arbelsmiljölagens principerförsamverkan i skyddsfrågor. Del i propositionen aviserade uppdraget har lämnais genombeslut av regeringen (se vidare avsniti 3.2). har framlagts vissa utredningsförslag somrör bl. a. frågan om ökat inflytande för elever och föräldrar. Visst pågåendeutredningsarbete är också av intresse i detta sammanhang. En del framlagda eller förväntade utredningsförslag ärinriktade på skolområdet, medan andra gäller den kommunala förvaltningen iallmänhet och därmed inbegriper skolområdet som en av många sektorer. Till den förra kategorin hör förslag som framlagts om inlressentsamman-satlaorgan med vissa beslutsbefogenheter på rektorsområdes- och skol-enhelsnivå.först förslag om bestyrelser och sedan en ar- Prop.1979/80:182 " betsgrupps förslag om skolnämnder. Dessutom pågår visstutredningsarbete. Såsom redan framgått har bl. a. i uppdragatt utreda elevernas medverkan i arbetet med skolans arbetsmiljö. Vidare finnsen utredning (U 1979:01) om förstärkta kontakter mellan hem och skola. Vadbeträffar den kommunala förvaltningen i allmänhet pågar utredningsarbete medinriktning på den kommunala demokratin och på frågor om medinflytande föranställda och nyttjare av service sett i relation till den kommunalademokratin. Del är arbete som bedrivs av kommunaldemokratiska kommittén (Kn1977:07) och kommittén (Kn 1978: 02) för medbestämmandefrågor. 3.2 Utredningsarbete på skolområdet