prop · G303103 · 1979-12-31 00:00:00 — Mol denna bakgrundhar från familjeföretagens sida framförts önskemål om alt det i förelagenarbetande kapitalet hell skall undanlas från förmögenhetsskatt. Man har dåsärskilt understrukit atl den förmögenhet som är nedlagd i förelagel ärundantagen ägarens fria disposiiion pä ett sätt som motiverar en annan syn pådenna förmögenhet än på andra förmögenhelstillgångar. Från förelagens synpunkt skulle en sådan lösningnaturligtvis vara den mest förmånliga. Av vad jag har anfört framgåremellertid att också andra intressen måste vägas in. Kommittén bör ha frihetall föreslå elt system som innebär atl förelagsägaren under sitt innehav avföretaget hell befrias från skyldighet atl beiala förmögenhetsskall på del iförelagel nedlagda rörelsekapitalet. En förutsättning för detla bör dock varaalt kommillén kan anvisa en lämplig melod för kompenserande ålgärder närinnehavd upphör. Etl sätt kunde vara att skärpa den beskattning som skall skenär förelagel avyttras. Elt annal kunde vara alt inte omedelbarl la ulförmögenhetsskatten ulan i slället se den som en successivi växande skuld somförfaller när företaget byter ägare. Sådana lösningar torde dock ha denolägenheten all en med liden ackumulerad skalleskuld kan försvåra eller hellomöjliggöra en försäljning. Även i övrigt uppkommer en rad materiella ochkontrolllekniska problem, bl.a. när del gäller att säkerställa det allmännasuppskjutna skatleanspråk. Jag kan i dessa avseenden hänvisa lill den genomgångsom gjordes i prop. 1977/78:40 bil. 3 (se s. 25 ff). Om kommittén ändå finnersig böra söka en lösning enligt nu antydda linjer, måsle problemen kartläggasyllerligare och lämpliga metoder anvisas. 261 Kommittéer: Budgetdepartementet Delll B: 13 Elt helt annal allernaliv som har hafl förespråkare idebatten kan vara att medge förelagsägaren avdrag vid inkomsttaxeringen för denförmögenhetsskatt som belöper på förelagels rörelse, jordbruk och skogsbruk.Resultatet skulle bli att förmögenhetsskatten får betalas med obeskalladcmedel, vilket skulle avsevärt reducera behovel av uttag från förelaget. Ensådan lösning kan dock leda till vissa ojämnheter. En person som äger eltmindre företag och har slora inkomster kan nämligen genom avdragel få slörreskattelättnad än den som har ell slörre förelag men lägre inkomster. Kommitténbör ändå ha frihei all närmare pröva för- och nackdelarna med denna lösning. Omkommillén anser att lösningen bör övervägas, måste uppmärksamhet ägnas åt delekniska problem som kan uppkomma vid avdragsberäkningen och tillämpningen av80/85-procenlregeln. bl.a. när skallen skall delas upp på olika lillgångar.Kommiitén måste också beakla atl denna melod - i likhei med den som jag nyssdiskuterade - kan aktualisera behov av en kompenserande beskattning närföretagsinnehavet upphör. Kommillén är oförhindrad all föreslå hell andra lösningarän de jag här har beröri. Nuvarande system bygger pä atl viss del avförelagsförmögenheien skall värderas enligt särskilt förmånliga regler. Omkommiitén vid sin analys av detla syslem finner all lällnadsreglerna även iforlsållningen bör inriktas på värderingen, måste kommittén pröva om del finnsbehov av att i ell eller flera avseenden modifiera nuvarande värderingsregler.Del kan länkas visa sig ändamålscnligl alt vid ulformningen av värderingsreglernabeakla även etl sådanl förhållande som antalet anslällda i företaget. särskilt problem i nuvarande syslem sammanhänger medkonstruktionen av den s.k. 80/85-procentregeln. Syflel med denna regel är atllillse atl skallskyldiga får möjlighet all disponera viss del av sin inkomstför privala ändamål. Regeln innebär i princip all den toiala skallen inle fåröversliga av den statligt beskattningsbara inkomsten till den del den inteöverstiger . och av överskjutande inkomstbelopp. Vissabegränsningar finns dock i möjligheterna atl få skatlenedsätlning med stöd avregeln. Sålunda gäller alt kommunalskallen inle får sältas ned och allförmögenhelsskallen inte får reduceras till belopp som understiger skallen påhalva förmögenheten. På grund av dessa begränsningar kommer den nedsättning avförmögenheisvärdet som följer av nuvarande lättnadsregler för familjeföretaginie i alla situationer att få full effekt i form av molsvarande nedsältning avden skaltskyldiges slutliga skalt. Har förelagsägaren redan ulan de särskildalällnadsreglerna fåll sin skatl reducerad pä grund av 80/85-procenlregeln, inträffa atl lättnadsreglerna får en relativt obelydlig effekt eller atl de- vid mer betydande förmögenhetsinnehav - inle leder lill någon yllerligareskatlenedsätlning. Som framhölls i prop. 1977/78:40 är del här närmast fråga omden allmänna avvägningen av skalleullaget vid de största förmögenhetsinnehaven.Det är i och för sig inte en uppgifl för kommittén atl gå in på dennaavvägning, men kommittén bör dock vid sill val av lösningar övervägamöjligheterna all låla även ägare av de slörre familjeföretagen få del av desärskilda lättnader som föreslås. Kommillén bör vara oförhindrad att pröva omvissa på dessa företag inriktade justeringar av 80/85-procenlregeln kan ochbehöver göras för all uppnå etl sådanl resultat. Vid förmögenhetsbeskattningen uppkommer också vissaproblem som har sin molsvarighet vid arvsoch gåvobeskatlningen. Jag ålerkommerstrax till dessa gemensamma frågor. Vad härefter belräffar arvs- och gåvobeskatlningen kan mankonstalera atl DelllB:13 Skr 1979/80:103 262 uppfattningarna om hur generalionsskiflesproblemen skalllösas skiftar siarkt. En arbelsgrupp inom företagsskalieberedningen lade ipromemorian (Ds B 1976:10) Skallelällnader för familjeförelag fram förslag sominnebar all betalningen av arvsoch gåvoskall skulle få ske med obeskattademedel. Enligt förslagel skulle nåmligen ägare av familjeförelag under sininnehavslid få avdrag vid inkomsttaxeringen för vissa avsällningar till s.k.arvsskaltekonlo. Arvinge eller gåvotagare som övertog förelagel skulle vidarefå avdrag för belalning av den arvs- eller gåvoskall som inle täcktes av medelpå arvsskattekonlol. Vid remissbehandlingen fick förslagel ett blandat mottagande.Många remissinslanser ansåg alt lösningen var alltför komplicerad (seredovisning i prop. 1977/78:40 bil. 3 s. 9 ff). Som alternativ föreslogs bl.a.all definitiv skatlelälinad i stället skulle ges i form av eftergift av vissdel av den framräknade skallen eller genom tillämpning av en lindrigareskatteskala. ytterligare allernaliv som presenterades frän bl.a.försäkringsföretagens sida var atl knyta lättnaderna lill särskildaarvsskalteförsäkringar. Enligt en annan uppfattning borde problemen inte lösasgenom definiliv skallelindring utan genom atl arvsskatten skulle behandlas somen skuld, som förfaller lill betalning först om och när arvingen ellergåvolagaren avyttrar förelagel. De förslag som framfördes i della sammanhang omfattadealltså både olika former av definitiva skattelättnader och renodlade anstånds-eller uppskovsregler. Den lösning som föreslogs i småförelagsproposilionen ochgodtogs av kan sägas representera en mellanform. Av prakliska skälvaldes samma huvudmetod som för förmögenhetsbeskattningen, dvs, definitivalättnader genom reduktion av del skattepliktiga värdel av familjeföretaget.Dessa lättnader kombinerades ined generösa anslåndsregler. Kommittén harmöjlighel atl ånyo ta upp de olika principlösningarna till prövning. I fråga omskallelällnadernas omfattning gäller här - på samma sätl som i fråga omförmögenhetsskatten - alt en avvägning måste göras mellan önskemålet attunderlätta generationsskiften och andra intressen. Kommittén kommer sannolikl att finna att någon form avdefinitiv skattelättnad behövs även i elt framtida syslem. Kommiitén är i såfall oförhindrad atl pröva såväl möjligheterna till modifiering av nuvarandevärderingsregler som förutsättningarna för andra lösningar. 1 della sammanhangbör beaktas atl utredningsuppdraget omfaltar beskaltningskonsekven-serna inlebara vid arv och gåva ulan även vid en annan form av överlagande, nämligenenskilda personers köp av familjeföretag. Jag ålerkommer i del följande tilldenna fråga men vill redan nu framhålla atl det kan visa sig vara en fördel allha likartade regler för de olika formerna av övertagande. Om detta skalluppnås, kunde en lösning tänkas vara att skattelindring i form av avdrag vidinkomsttaxeringen kombineras med en utvidgning av anstånds-resp.kreditmöjligheterna. Vilken principlösning kommittén än stannar för är delangeläget att de administrativa och kontrolllekniska aspekterna beaktas. Syftet med skalielätlnaderna vid arv och gåva är atl selill alt beskatlningen inle hindrar eller onödigtvis försvarar all ettfamiljeföretag förs över till nästa generation. Vid gåvobeskatlningenåterspeglas detta i en särskild bestämmelse som innebär att lättnaden gårförlorad om mottagaren inte behåller förelaget i åtminslone . Ismåförelagsproposilionen diskulerade jag möjligheterna atl införa liknandevillkor vid arvsbeskattningen. Jag fann emellerlid alt en sådan lösning skullekunna ha vissa olägenheler för förelaget som sådant och atl den dessulom skulle 263 Kommittéer: Budgetdepartementet Delll B:13 aktualisera svåra gränsdragningsproblem. Av denanledningen fick arvs-skatlelällnaderna behålla sin generella karaklär i denmeningen att de allljäml skulle gälla för alla familjeförelag oberoende av omarvingarna i del enskilda fallel övertar och behåller förelagel eller inle. Ellsådanl system kan kriliseras från principiella synpunkier men är i gengäldlekniskl lätthanterligt. Kommillén bör undersöka om del inle irolssvårigheterna är möjligt all finna en annan lösning som är någorlunda lätt atttillämpa. Skulle det visa sig all elt system med generella arvsskalielällnaderändå är all föredra även i framliden, kan det ä andra sidan finnas anledningför kommillén all ompröva nu gällande gåvoskallespärrar. Dessa sägs ha vållaten del prakliska svårigheler vid tillämpningen och det kan tänkas altskalielätlnaderna för framtiden kan ges en sådan form atl spärreglerna kanundvaras. En angränsande fråga som blir aktuell också vidförmögenhelsbeskallning-en avser de spärregler som har införts för att hindraatl lällnadsreglerna förstärker eflerfrågan på jordbruksfastigheter somkapitalplaceringsobjekl och slimulerar spekulalion av olika slag. Beiräffandejordbruksfasligheler konstaterade jag i småförelagsproposilionen attlällnaderna i princip borde förbehållas sådana personer som själva aktivibedriver jordbruk eller skogsbruk. Del mötte emellertid stora svårigheter atlulforma lillräckligt preciserade regler om aktivi deltagande. Jag konslaleradevidare all del kunde finnas anledning alt undanta vissa former av rörelse fränskallelällnaderna. Även en sådan begränsning var dock tekniskt svär altgenomföra. Av dessa skäl ansåg jag alt man tills vidare måste nöja sig mednuvarande schablonmässigt utformade spärregler, som enbart lar sikle på alt hindraför låg värdering av sådana fasiighetstillgångar som typiskt sett ulgörkapitalplaceringsobjekl. Kommittén bör kartlägga effekterna av nuvarande regleroch överväga vilka spärregler som kan behövas i fortsättningen. När det gällerall bedöma beskattningsreglernas belydelse för förvärv och innehav avjordbruksfasligheler har kommillén anledning all beakla det utrednings- ochlagstiftningsarbete som har bedrivits på jordförvärvslagstiftningens område.Jag vill i detla sammanhang erinra om alt utredningen (Ju 1977:07) omställföreträdare för dödsbo i vissa fall genom lilläggsdirekliv (Dir 1979:11)har fått i uppdrag all behandla frågor som rör begränsning av dödsbos innehavav jordbruksfastigheter och inskränkningar i rätten all genom testamenteförvärva sådana fastigheter. Kommittén bör också la upp en annan fråga som är gemensamför förmögenhets-, arvs- och gåvobeskatlningen. Varje system som innebär attett visst slags förmögenhet förmänsbehandlas förutsätter att denna förmögenhetkan avgränsas frän den skaltskyldiges övriga tillgångar och skulder. Nuvarandelätinadsregler omfattar bara förmögenhet som är nedlagd i förvärvskälla inominkomslslagen jordbruk och rörelse. Vid tillämpningen måsle alltså sådanförmögenhel avskiljas från s.k. rörelsefrämmande poster. Ismåföretagspropositionen underströk jag all detta i del enskilda fallet kundevara en svår uppgift. Hitlills vunna erfarenheler bekräftar della. Del har ipraktiken visal sig atl belydande gränsdragningsproblem ibland uppkommer såvälvid förmögenhetstaxeringen som vid arvs- och gåvobeskattningen. Problemen ärnågol olika vid de skilda förelagsformerna. Del lorde l.ex. vara enklare atlbeslämma vad som är företagsförmögenhet i ett aktiebolag än i elt egenförelag.Problemen skiftar också mellan olika verksamhetsformer. Det är givelvisangeläget att lillämpningen blir så likformig som möjligt. Del II B: 13 Skr 1979/80:103 264 frågor och trots svårigheterna försöka dra upp vissa riktlinjer för gränsdragningen, l.ex. i form av särskildaschablonregler. Som jag lidigare har anförl bör kommilléns arbele påinkomstbeskattningens område främsl inriklas på alt se över de olikasärreglerna för familjefö-ru-iag och all behandla frågan om handelsbolagens ochkommanditbolagens skatteräusliga ställning. En annan viklig uppgifl är atlundersöka möjligheterna att underlätta enskilda personers köp avfamiljeförelag och dessa företags försörjning med riskkapilal. En betydande del av nuvarande särregler kan föras tillbakapå förelags-skalleberedningens belänkande (SOL' 1975:54) Fåmansbolag.Beredningen ansåg sig kunna konstatera att akliebolag som ägdes av en eller ellfålal personer i stor ulslräckning hade använls för alt uppnå inle avsedda slatteförmaiier.Den grundläggande brislen var enligt beredningen atl bolagel och aktieägarenaccepterades som två självständiga och av varandra oberoende personer trots atluppdelningen på två rättssubjekt ofta bara var en formalitet och alltså saknadereell innebörd. För all komma lill rätta med förhållandena föreslog beredningenelt antal särregler för fåmansägda förelag. Beredningens belänkande lades lill grund för lagsliflningsom genomfördes (prop. 1975/76:79, SkU 1975/76:28, rskr 1975/76:171,SFS 1976:85-87). I förarbetena underströks all syftet med bestämmelserna varall öka neulralileten och likformigheten vid beskaltningen och inle i och försig att skarpa beskattningen av de fåmansägda företagen. Lagslifiningen gäller bara i fråga om sådana förelag somulgör fämansföreiag. I detta sammanhang omfaltar uttrycket i försia handakliebolag, ekonomiska föreningar och handelsbolag vars akiier resp. andelarlill övervägande del ägs - direkl eller genom förmedling av juridisk person -av en fysisk person eller ett fåtal fysiska personer. med ellslörre anlal delägare räknas ock.så som fämansföreiag, nämligen om verksamhelenär uppdelad pä flera självsländiga verksamhetsgrenar och en person genomaktie-eller andelsinnehav, avtal eller på därmed jämförligt sätt har den reellabestämmanderätten över en sådan verksamhelsgren. Det bör noteras altlagstiftningen inte berör egenförctagen men att den å andra sidan omfallar inlebara aktiebolag och ekonomiska föreningar utan också handelsbolag. Lagstiftningen reglerar till slor del iransaklioner somföretas mellan förelagel å ena sidan och förelagsledare, delägare ellernärstående lill dem ä den andra sidan, I förarbetena konstaterades atl delägarei fämansföreiag ofta hade skaffat sig obehöriga skatteförmåner genom att låtaföretaget anskaffa rörelsefrämmande lillgångar eller genom all föra överegendom mellan förelaget och delägaren. Genom den nya lagstiftningen infördesen rad maleriella regler som hade lill syfte atl genom ofördelaktigabeskattningskonsekvenser hindra all sådana transaktioner genomförs (s,k.sloppregler). Särskild uppmärksamhel har i debatten ägnats debeslämmelser lagstiftning som begränsar möjligheterna att vidtaxeringen fördela företagsinkomsten mellan företagsledaren och hans ellerhennes make och barn. I detla avseende förelåg tidigare stora skillnader mellanolika företagsformer. Den som drev verksamhelen som egenföretagare hade inleräll lill avdrag för lön till make eller barn (s.k. faktisk sambeskallning). 265 Kommittéer: Budgetdepartementet Delll B:13 däremoi bedrevs i bolagsform, fanns slora möjligheier allgenom lön fördela förelagsinkomslen mellan makar eller föräldrar och barn.Genom de nya reglerna om fämansföreiag och annan samlidig lagsliftning gjordessysiemel enhetligt. Egenförelagarna fick möjlighet lill viss begränsad inkomstfördelningoch infördes motsvarande begränsningar för fåmansföretagens del.Sedan lagstiftningen hade kritiserals som alltför restriktiv mjukadesbestämmelserna upp och fick därmed sin nuvarande ulformning.1 princip innebär reglerna alt s.k. medhjälpande make saml barn som har fylll16 år beskallas för marknadsmässigl vederlag för sina arbetsinsatser iförelagel. I fråga om medhjälpande make fordras dock atl arbetsinsatsen underbeskallningsårel har uppgåll fill minst . lagstiftning reglerar också en rad andratransaktioner mellan förelagel och delägarna eller förelagsledaren, bl,a,hyresavtal och finansiella transaktioner. Vidare finns särskilda reglerangående del fall då delägare avyttrar hyresrätt eller patenträtt som harsamband med företagels verksamhel. Lagstiftningen innehåller också vissabegränsningar i företagels räll lill avdrag för tantiemavsällningar ochavsällningar lill personalstiftelser. Slutligen kan nämnas att det fanns ensärskild bestämmelse om värdering av förelagsledarens bilförmån. På förslag ismåförelagsproposilionen upphävdes dock denna beslämmelse och ersalies avvärderingsregler som i princip är gemensamma för alla anslällda. Samtidigtjusterades den regel som begränsar avdragsrätten för tantiemavsällningar. Jag har berört de maleriella reglerna i 1976 årslagsliftning. Dessa kompletterades med beslämmelser som utvidgadeföretagsledarens och delägarnas skyldighel alt lämna uppgifler lill ledning förtaxeringen. Uppgiftsskyldighelen fullgörs på blankett enligt formulär somriksskatteverket fastställer (formulär 10). Formuläret har på senare lidförenklats efter samråd med Delegalionen för företagens uppgiftslämnande(DEFU). Lagstiftningen om beskattning av fämansföreiag harkritiserals från olika synpunkier. Man har all bestämmelserna i vissadelar är oklara och alltför allmänt hållna saml atl de har systematiskabrister. Vidare har framhållils all de regler som gäller vid köp ochförsäljning av egendom -åtminslone om de lolkas enligt ordalagen - kan ledalill en inte avsedd beskaltning i mer än två led. Även bortsett från sådanasärskilda effekler har kritikerna hävdat att reglerna kan resultera i enomotiverat hård beskaltning som hindrar inte bara skalleundandragande åtgärderutan även kommersiellt motivcade transaktioner. Å andra sidan har gjortsgällande att vissa av reglerna alltför lätt kan kringgås. Del har ocksåpåpekals all beslåmmelserna inte fungerar eller i varje fall får särskiltofördelaktiga effekler för förelag som bedrivs som handelsbolag. Slutligen börnämnas all uppgiftsskyldighelen för förelagsledare och delägare har ansellsalltför omfallande'. Enligi min mening har kriliken mol lagsliflning ivissa fall" överdriviis. Man måste hålla i minnet all bestämmelsernainfördes för alt komma lill rätta med ell konslalerat missbruk. För all nädella syfle lorde del ha varit nödvändigt att i viss utsträckning tillgripas.k. Det hindrar inte atl lagstiftningen har systematiska brisieroch all reglerna i vissa situationer kan ge inle önskvärda effekler. Kommitténbör undersöka hur reglerna har fungeral i prakliken och mot bakgrund av dellaerfarenhels-material se över lagstiftningen. En utgångspunkt för della arbele bör vara alt syftet medsärreglerna Delll B:13 Skr 1979/80:103 266 allljäml är atl åstadkomma likformighet vid taxeringen ochneutralitet i skattehänseende mellan olika företagsformer. Häri ligger bl.a.atl reglerna skall vara utformade så att de förhindrar del missbruk somföranledde all lagsliftning genomfördes. Kommittén bör pröva om del ärmöjligt att nå detla mål med hjälp av mer nyanserade regler som inle försvårarkommersielll moliverade förfaranden. En fråga som särskilt måste uppmärksammasär handelsbolagens ställning i systemet. Jag återkommer strax lill den frågan.Del är också vikligl all reglerna ses över från renl författnings-tekniska ochsystematiska synpunkier. Kommilléns översyn bör inte begränsas lill 1976 årssärregler för fämansföreiag. Del finns anledning att också behandla vissa avde regler som gäller för andra familjeföretag än fämansföreiag i lekniskmening, t.ex. bestämmelserna om fördelning mellan familjemedlemmar av inkomsifrän företag som bedrivs som egenförelag. Vidare bör kommittén se över sådana särregler förfamiljeförelag som inle har samband med lagsliflning. Jag vill härsärskilt nämna de beslämmelser som begränsar förelagens rätt lill förlustavdragefter ägarskifte. För fåmansägda akliebolag och ekonomiska föreningar gällerhär all en överlåtelse av aktier eller andelar i förelaget i regel medför attföretaget förlorar rälien lill avdrag för förlusler som är hänförliga lillliden före överlåtelsen. Syflel med bestämmelserna är all hindra en inleönskvärd handel med förlustförelag. I flera sammanhang - bl.a. vid remissbehandlingenav företagsskatleberedningens slutbetänkande - har framhållits atl bestämmelsernakan få omotiverade och obilliga konsekvenser i vissa fall, l.ex. när delägare iett familjeförelag löser in en avliden kompanjons aktier. De nuvarande reglernakan också ibland försvåra all slöd lämnas i den form som föreslogs ismåförelagsproposilionen. Jag syflar särskilt på sådana siödköp av aktier soml.ex. AB Föreiagskapiial skall kunna göra. Kommittén bör la upp dessa frågoroch undersöka möjligheterna att göra sådana undantag från avdragsförbudel allde nu antydda konsekvenserna kan undvikas. I del sammanhanget bör kommitténäven beakta en annan aspekl. Bestämmelserna omfattar f.n. bara de fåmansägdaförelagen, däremoi inte förelag som har en slörre delägarkrets. Under senarelid har i deballen hävdats atl elt liknande avdragsförbud skulle vara motiveratäven i fråga om andra företag än de fåmansägda. Kommittén bör vid sin översynav bestämmelserna pröva behovel av en sådan uividgning av tillämpningsområdet. Kommiuén bör inte bara se över befintliga regler utan harockså atl pröva behovet av nya särregler för familjeföretagen. Som exempel kanjag nämna frågan om beskaltningskonsekvenserna när företagel upplåtervillafasiighet som bostad åt delägare. Jag vill erinra om altbostadsskatlekommiltén (Fi 1972:08) i belänkandet (SOU 1976:11) BostadsbeskattningII föreslog särskilda regler för dellaoch liknande fall. Vid remissbehandlingen fick förslagel elt ganska negativtbemötande och del har inle lagls till grund för lagstiftning. Kommittén äroförhindrad all la upp denna fråga till förnyad prövning. Jag kan också nämnafrågan om den skatlemässiga behandlingen av kostnader för anslälldas ochförelagsledares utbildning. Det har ibland hävdats att familjeföretagen skullebefinna sig i sämre läge än l.ex. de börsnoterade förelagen när del gällerrätten lill avdrag för sådana kostnader. Kommittén har anledning all klargöraom och i vilken mån olikheter i behandlingen förekommer och har frihet att vidbehov föreslå ändrade regler. 267 Kommittéer: Budgetdepartementet Delll B:13 De frågor angående familjeföretagens inkomstbeskattningsom jag hitlills har behandlat har i första hand samband med alt delägarkretsenär begränsad. Del uppkommer emellerlid också problem som mer sammanhänger medalt verksamhelen i familjeförelaget i regel har mindre omfallning och bedrivsmed begränsade resurser. Dessa förhållanden kan l.ex. medföra allfamiljeföretaget har sämre förutsättningar än de stora förelagen alt dra nyttaav olika slimulansålgärder. Problemen har redan tidigare uppmärksammals.