prop · G303143 · 1979-12-31 00:00:00 — Enligt LOs förmenande finnsdet ingen som helst anledning att skapa sådana särregler gentemotaktiebolagslagens krav. De uppgifter det är fråga om är av en sådan karaktäratt även om de inte är direkl tillgängliga (vilket de borde) så skulle enredovisning även vara till fördel för förelagets skötsel. 1 anslutning till det ovan sagda vill organisationenhänvisa till sitt yttrande över "insyn i statligaföretag" (SOU 1978:63) i vilken LO redovisade sina krav på bl. a.innehållel i årsredovisningen i aktiebolag. : Inflylandel för deanställda i företagen kan och ska ta sig olika former. Ett medel förinflytande kan vara representation i ett företags styrelse. Andra medel lillinflytande kan vara rätt lill förhandlingar, information i olika frågor.Inflytandet kan också vara utformat såsom vetorätt eller egen beslulanderäll.Elt inflytandesäll utesluter inte andra. Olika inflytandevägar ska kompletteravarandra. Men en sak ska vara genomgående när det gäller de anslälldasinflylande. Och det är att alla arbetstagare ska ha samma möjligheter tillinflytande oavsett om deras arbetsgivare ulgörs av elt slort förelag eller elllitet förelag. Förbundet kan mot den bakgmnden inte biträda ett förslagsom innebär atl de minsta företagen dvs. de som sysselsätter i medeltal mindreän 10 anställda ska vara undantagna från skyldigheten att upprätta årsredovisning. (Med årsredovisning avses liksom betr. aktiebolag den offentligaredovisningen). har medlemmar på ungefär I 600 förelagmed mindre än 10 anställda. Förbundet vill på samma sätl som reservantema ,och peka på alt den informationsskyldighet betr. den produktionsmässigaoch ekonomiska utvecklingen inom förelaget som 19 6 medbestämmandelagen åläggerarbetsgivaren endast är aktuell om arbetsgivaren slår i ettkollektivavtalsförhållande till arbetstagarorganisationen. Denna förutsätlningbrister ofta i fråga om de små förelagen. Det kan alltså från de anställdas synpunkt vara meramotiverat med offentlig årsredovisning för de små företagen än för de störte. Det kan inte heller föreligga något argument motårsredovisning för dessa små förelag innebärande aU del skulle medföra alllförbelydande 1979/80:143 87 besvär för företagama. Enligt kommittéförslaget behöverårsredovisningen inle innehålla mer uppgifter än årsbokslutet. I dessa fallkan alltså årsredovisningen lill sitt innehåll vara identisk med årsbokslutet. Förbundet stöder således reservantemas förslag attskyldighet att upprätta årsredovisning bör åläggas alla som enligtbokföringslagen har atl upprätta årsbokslut. TCO: TCO inslämmer i vad reservantema anför. Det rör sigenligt reservantema om ca 100000 företag som med majoritetens synsätt skulleställas utanför möjligheten till denna insyn. Den fackliga verksamheten är avnaturliga skäl normalt avsevärt svagare i dessa företag. Bestämmelsen i 19 6medbestämmandelagen om information är ofta inte tillämplig p,g,a, attkollektivavtalsförhållande till arbetsgivaren inte råder. Det är således ur deanslälldas synpunki i själva verkel mera motiverat med en offentlig redovisningför de små företagen än för de större. Innehållet i årsredovisningen bör iprincip överensstämma med MBLs regler. De undantag beträffande bl, a,skyldighet att upprätta förvaltningsberättelse som föreslås för företag underen viss storlek (bl. 200 anställda) bör därför enligt TCOs mening utgå. : ifrågasätter omanmodan via inte år en onödig omgång. Myndighet som önskar ta delav årsredovisningen bör normalt kunna vända sig direkt till företaget med sinbegäran. Detsamma gäller varje enskild som har ett berättigat inlresse alt fådel av årsredovisningen, l.ex. Endast om en sådan begäran intevillfares, borde begäran om årsredovisningen via ifrågakomma.Denna ordning borde avspeglas i lagtexten. : SBEF anser att delär riktigt atl man så långt möjligt bereder företagsintressenter insyn i rörelsensekonomiska förhållanden. SBEF har därför , bland annat genomboken , arbetat med att utvecklagod redovisningssed. Långt före tillkomsten av nu gällande aktiebolagslagrekommenderade SBEF öppen redovisning av lagerreserver. I vissa situationermåsle emellertid kravet på öppen redovisning efterges. Detta kan bl. a. varafallet om företagets konkurrenter ges möjlighet till insyn i företaget som påsikt kan leda till skada för företaget och dess anställda. I tidigare avsnitt har bl. a. visats att medelslorabyggföretag som arbetar på en lokal marknad ofta har dålig lönsamhet samt ärmycket känsliga för föriuster. Dessa förelags ställning är därför mycket ömtålig och ettkonkurrentföretag som vill öka sin marknadsandel på orten kan, om det fårvetskap om all det andra företagets ekonomiska ställning är svag, genom attlokalt anta anbud till forlustpriser under etl ä , konkurrera ut sinekonomiskt svagare konkurrent. Om det pådetta sätt konkurrensutsatta företaget drivs i form av handelsbolag befinnersig ägama, genom den personliga ansvarigheten för bolagets skulder, i en mycketsvår situation. Nuvarande lagbestämmelser har möjliggjort för dessa företagatt undvika insyn från konkurrenter. De intressenter som verkligen har ettberättigat krav på insyn i företaget torde för övrigt hamöjligheter till detta. Sålunda torde de anslällda ha möjlighet till insyngenom sina fackliga förtroendemän och banker och andra krediigivare harregelmässigt insyn i samband med kredilgivning och förnyelse av äldre krediter.Vidare är skatlemyndighetemas möjlighet till insyn väl tillgodosedd. På grund av vad sålunda anförts anser SBEF att ettgenomförande av Prop.1979/80:143 88 förslaget om årsredovisning kan medföra mycket besvärandeolägenheter för den ifrågavarande företagstypen och att olägenheterna inleuppvägs av några påtagliga fördelar. Om krav på årsredovisning skulle införas anser SBEFemellertid att dispensmöjligheten i förslaget till 1 kap. 5 6 punkt 3 utvidgastill att gälla också befrielse från skyldigheten att särskilt redovisa slorlekoch förändring av lagerreserv. Vidare bör som exempel på dispensskäl i enevenluell proposition anges sådana konkurrensskäl som SBEF ovan redovisat. Om kravet på årsredovisning införs bör de föreslagnakriterierna för årsredovisning, all "företaget ingår i koncem, med minst 10anställda" tagas bort. Etl genomförande av förslaget i denna del skulle nämligen kunna leda till en icke lämplig offentlighet för byggföretag med endast ell fåtal pågående arbeten eller fastigheter. Resultatet av enstaka projekt eller förhållande mellan företaget och enstaka kund kan alltför lätt uppenbaras för konkurrenter. Motivet för att alla företag i koncem med minst 10 anställda skall lämna årsredovisning är atl koncernredovisningen bör kom pletteras med årsredovisningar för alla i koncern ingående förelag. SBEF kan inte inse atl det förhållandel att ett litet bolag ingår i en koncernskulle göra årsredovisningen intressant. Tvärtom lorde intäkter, kostnader, till gångar och skulder i de små företag som hår år fråga om var för sig utgöra en så försvinnande liten andel av koncemens intäkter, kostnader, lillgång ar och skulder att möjlighet lill separat studium av det lilla företaget ärhell utan intresse. Möjligen är orsaken till ulredningens förslag till separat årsredovisning för små koncernbolag önskemålel att möjliggöra avstäm ning av koncemredovisningen. Inte heller detta skål kan dock göras gällan de eftersom revisor, enligt lagförslagets 2 kap, 7 6, skall granska såväl koncernredovisningen som koncemföretagens inbördes förhållanden i öv rigt. SBEF anser därför att kravet på offentlig redovisning av alla koncern företag oavsett storlek måste utgå. Givetvis bör även de minsta företagen medtas i koncernredovisningen samtaktieinnehavet specificeras i not till balansräkningen. SRS: Enligt samfundetsuppfattning bör en avgörande vikt fästas vid formen för verksamhelensbedrivande. Det är motiverat att föreskriva offentlig årsredovisning förförelag, som bedrivs utan personligt ansvar och med ett risktagande sombegränsas till gjorda insatser. I företag där delägama står elt obegränsatpersonligt ansvar, finns inte dessa skäl för en offentlig årsredovisning. Pågrund härav anser samfudnel, all skyldighet att avge offentlig årsredovisningbör begränsas till sådana fall dår det kan anses föreligga ett mera allmäntintresse av insyn i företaget. Den nedre gränsen för skyldighet att efteranmodan insända årsredovisning till registreringsmyndigheten bör därför i vartfall inte sättas lägre än till företag som normalt sysselsätter minst tjugofemårsanställda. Anknytningen till antalet anställda bör uttryckligen ske tillårsanställda, då i annat fall tolkningssvårigheter kan befaras uppstå.Beiräffande gränsen för skyldighet att utan anmaning insända avskrift avårsredovisningen tillstyrkes utredningens förslag. Vad därefter angår årsredovisningens innehåll finnersamfundet ingen annan anledning till erinran än att förslaget bör kompletterasmed föreskrift om all årsredovisningen skall undertecknas av debokföringsskyldiga. : Samfundet har ingen erinran motde i 1 kap, 4 6 föreslagna bestämmelserna. Däremot kan samfundet inte finna attnågol godtagbart skäl anförts för bestämmelserna i I kap. 3 8- Enligt Prop.1979/80:143 89 samfundets mening bör del inte föreskrivas någonskyldighet för de årsredovisningsskyldiga, som inle omfattas av bestämmelsernai 8 4, atl ens efter anmodan insända redovisningshandlingama tilllänsstyrelsen. Under alla omständigheter bör det inle tillkomma"envar" en obetingad rätt atl föranslalta om att skyldighet inträderför den årsredovisningsskyldige att insända nämnda handlingar. För all ensådan skyldighet skall inträda måsle åtminstone krävas att ivarje enskilt fall prövar om del, med beaktande av samtliga relevantaomständigheter, kan anses föreligga godtagbart skäl för anmodan till denårsredovisningsskyldige att inkomma med redovisningshandlingarna. Bokförigns- och förslag lill årsredovisning för handelsbolag med minst 10årsanställda och skyldighet att utse revisor föranleder ingen kommentar frånSBRF:s sida. Det torde ur såväl anslälldas som del allmännas synpunktväl motiverat med en fackmässigt utarbetad årsredovisning i alla slörreföretag. Däremot är det tveksamt om årsredovisningarna skall varaoffentliga handlingar som av envar kan rekvireras från . Delsskulle förslaget innebära en belungande arbetsbörda för länsstyrelserna, delskan del ifrågasättas om l.ex. borgenärer kan ha någon användning av deuppgifler som kan avläsas i redovisningarna, då bolagsmännens privala ekonomiinte kan redovisas öppel. Då uppgiftema därför inte kan ha något större värdeur kredilvärdighetssynpunkt har man anledning förmoda att det i första hand ärkonkurrenterna som kommer att infordra handlingarna. Uppgiftema ombrultoomsätining, förändring av lagerreserv elc. anser vi kan ge en ur konkurrenssynpunktskadlig insyn i företaget. : Vi delarulredningens uppfattning atl skärpta krav på årsredovisning kan varamotiverat. Vi anser emellertid alt kraven på upprättande av årsredovisning ochrevision bör knytas inte endasl till antalet anställda utan även tillföretagets omsättning. Skälet härför är att elt kapilalintensivt företag med fåanslällda, kan ha väl så stort behov av kvalificerad redovisningoch kvalificerade ekonomiska rådgivare som ett arbetsintensivt företag medmånga anställda och relativt låg omsättning. : utger rekommendationer tillmedlemsföretagen om hur årsredovisningen skall utformas. Dessa rekommendationerbygger helt på beslämmelsema i gällade ABL. I SABOs rekommendalion till utformningav de anslutna stiftelsemas stadgar har dessutom inlagils en bestämmelse om attför årsredovisningen skall i lillämpliga delar gälla bestämmelserna i 11 kapABL. För SABO-föreiagen skulle därför de föreslagna redovisningsbestämmelsemai huvudsak inte innebära någon ändring i förhållande till nuvarande, av SABOrekommenderad praxis. motsätter sig inte i och för sig förslaget omoffentliggörande hos regislreringsmyndighet () av stiftelsemasårsredovisning. SABO-stiflelserna har nämligen redan nu skyldighel att avgeårlig redovisning, lill respektive uppdragsgivare/kommun, dår handlingarnaautomatiskt blir offenlliga, ifrågasätter därför om offentliggörande hoslänsstyrelsen är motiverad för dessa stiftelser. Riksåklagaren: Jag delar utredningens uppfattning ombehovet av lagstadgad revision för i princip alla bokföringsskyldiga företagoavsell slorlek och företagsform. Kostnadsaspekten och den begränsadetillgången pä 1979/80:143 90 revisorer torde dock i vart fall läggahinder i vägen för att utsträcka revisionskyldigheten till atl omfatta alla deföretag som enligt bokföringslagen är skyldiga att upprätta årsbokslut. Medhänsyn härtill har jag ingen erinran mot att gränsen för revisionsskyldighetentills vidare bestämmes till företag med minst 10 anställda. bör dockenligt min mening krelsen av de företag som skall vara underkastadekvalificerad revision uiökas till att avse samtliga de företag som formellt ellerreelll kan drivas ulan personligt belalningsansvar. Överåklagaren i : Jag vill fästa uppmärksamhetenpå att de föreslagna reglema om revision ej kan förväntas skapanågra garantier mot brott av olika slag. Det är vanligl i många företag attsamme person, "revisom", för den löpande bokföringen, upprättar årsbokslutoch hjälper ägaren med råd angående bl.a. skattetransaklioner, lagliga ellerolagliga. Det förekommer att "revisom" är den drivande kraften ibrottsligheten, Etl önskemål är atl i framliden slörre krav slälls pårevisorema även i mindre företag. i åklagardistrikt: Skallbeslämmelsema om årsbokslut och årsredovisning kunna efterlevas bör företagen vara skyl diga att anlita revisor för revision. Kommittén har velat inskränka skyl digheten till större bolag under hänvisning till de för mindre bolag betung ande kostnaderna. Reservanter har tillika framhållit bristen på revisorer. Givet år atl dessa invändningar är betydelsefulla. Somjag närmare avser att utveckla, när del gäller koncemer, är invändningarna inte bärande. Jag anser därför atl alla bolag, som år skyldiga upprätta årsbokslut, tillika skall vara skyldiga låta verkställa revision. Med hänsyn lill de anförda svårighe terna bör en sådan bestämmelse införas successivi under en övergångs lid. Jag vill siarkt understryka det allmänna intresse, somfinnes för revision i de i 3 kap. 1 och 12 86 i förslaget angivna koncemema.Jag anser även att i de fall koncern föreligger, skyldighet skall finnas attanlita auktoriserad eller godkänd revisor. i : Såsom påpekats ireservation 1 bör alla företag med obligatorisk årsredovisning ocksåvara skyldiga all anlita revisor. Av skäl som framgått av reservalionen bör ivart fall i fråga om de företag som enligt kommitténs förslag skall upprättaårsredovisning råda revisionskrav. Kammarrätien i : om förekomsten avrevisor även i andra företag än sådana som drivs i aktiebolagets eller den ekonomiskaföreningens form torde förmodligen leda till att bokföringslagens regler omårsbokslut m.m. noggrannare iakttas, eftersom detta bokslut skall ligga tillgrund för årsredovisningen. Särskilt i mindre företag lorde förekomsten avrevisor leda till att företagsledningen avhåller sig från obefogade ellertveksamma dispostioner, i vart fall före det att revisorn eller annan somkänner lill tillämpliga författningsbestämmelser Ullfrågats om det tillåtliga idisposilionema. Bankinspektionen: Också när det gäller skyldigheten att harevisor anser inspeklionen att gränsen 5 anställda bör gälla. Inspektionen fåri sammanhanget erinra om all inom ramen för brollsförebyggande rådels översynav lagstiftning mol organiserad och ekonomisk brottslighet har man i en rapport(BRÅ PM 1978:2) behandlat revisors verksamhet. I rapporten (s. 40) framhållerman som angeläget att frågan om revisionsplikt beiräffande handelsbolag,kommanditbolag och enskilda näringsidkare fär en positiv lösning. Denregistrering som man föreslår anser man bör gälla även andra Prop.1979/80:143 91 företagsformer där revisionsplikl införs. Inspektionen hari yllrande tillstyrkt att de förslag och rekommendalionerpromemorian innehåller genomförs. I detta sammanhang anser inspektionensärskilt angelägel att peka på den ändring i revisors tystnadsplikt somföreslås i promemorian. RRV: Detsyns naturligt att kravet på revision ej utsträcks till en större grupp än den som omfattas av kravet på årsredovisning, eftersom revisionsarbetet i väsentliga hänseenden utgår från denna handling. Sår- skilda omständigheter talar också för alt gränsen för skyldighelen atl anlita revisor ej bör sättas lägre än vid tio anslällda. Verkel återkommer lill dessa frågor i ett senare avsnitt.- () har i promemoria 1978:2 "Revisors verksamhet" lagt framvissa förslag och rekommendationer. RRV förutsätter alt erforderligasamordnande bedömningar kommer till slånd i det fortsatta arbetet med beredningav här aktuella betånkanden. Samordningsbehovet rör bl a. de i direkliven lillbolagskommiltén upptagna frågorna om tillgången på kvalificerade revisorer ochbehovet av särskilda övergångsregler. Iförenämnda promemoria rekommenderas att kvalificerad revision på sikl skallkrävas i alla aktiebolag. föreslår (2 kap. 3 8 lagförslaget)att även andra förelag än aktiebolag skall ha kvalificerad revisor närföretaget resp. koncemen har sådan balansomslutning eller sådanl antalanställda som enligt aktiebolagslagen medför skyldighel för aktiebolag altanlita kvalificerad revisor. Närmare uppgifter om lotala antalet företag somberörs av kommitténs förslag saknas. Det kan enligt RRVs mening inte uteslutas,att tillgången på auktoriserade revisorer f. n. är så snäv att särskildaolägenheter bl.a. på grund av bristande incitament till konkurrens - kanuppkomma om kommitténs förslag genomförs. Dessa kan dock eventuellt komma altmotverkas genom utnyttjande av den föreslagna dispensmöjligheten för godkändarevisorer varigenom särskilda övergångsbestämmelser inte skulle erfordras. Ellgenomförande av BRÅs angivna förslag torde dock bli möjligt all diskutera försti etl längre tidsperspektiv. I denfortsatta beredningen av aktuella lagstiftningsfrågor torde även böra närmareövervägas det i ovan angivna promemoria föreslagna förbudet för andra änauktoriserade eller godkända revisorer och revisonsbolag atl i firma ellereljest vid beleckning av sin näringsverksamhet använda ordel revision ellersammansättningar med eller avledningar av della ord. föresläretl lagstadgal krav på revision för företag och koncerner med minst tioanställda. För dessa uppgifter krävs varken auktorisation eller godkännande.Etl sådant krav vore för övrigt antagligen orealistiskt med hänsyn tillrevisionskostnaderna och tillgången på personal inom ifrågavaranderevisorsgmpper. Det synes RRV i detta läge inle vara praktiskt genomförbart attsådana grupper som inte brukar betecknas såsom kvalificerade revisorer uteslutsfrån användningen av ordet revision. RSV: RSV instämmer i reservantemas förslag atl gränsen föratt utse revisor i princip bör sättas vid tio anställda. För närvarade ärtillgången på revisorer dock tillräcklig, varför regeln tills vidare inle börsällas i kraft. LänsstyrelsenI : delar kommitténs uppfattning om nödvändighetenav revisionsregler för att föreskriftema om årsredovisningsplikt skall blieffektiva. Praktiska möjligheter synes därvid inte föreligga atl låtarevisionsskyldigheten omfatta de företag och kon- Prop.1979/80:143 92 som har färre än tio anslällda. - I likhet med vadsom föreskrivs för årsredovisningshandlingar bör avgift ultas vid begäran frånenvar om atl länsstyrelse genom beslut skall anmoda revisionsskyldig att inkommamed avskrift av behörig revisionsberättelse. Lånsstyrelsen i Göleborgs och län: Länsstyrelsentillstyrker i princip vad kommittén har föreslagit. En särskild fråga är i vad mån reservationsförslaget om uividgad skyldighet alt upprätta årsredovisning skall slå igenom även på omfattningen av revisionsskyldigheten. Länssty relsen harovan tillstyrkt reservanternas förslag om utvidgad skyldighel all upprälla årsredovisning. Det synes dä naturligt alt även revisionsskyldig heten utvidgas.-- delar emellertid reservantemas upp fattning, att revisionsskyldigheten tills vidare bör begränsas i enlighel med vad kommitténs majoritet föreslagil. : Del ligger i sakens nalur att deföretag som åläggs atlupprätta årsredovisning också blir föremål för revision. har under sitt arbele pekat på attreglerna om revision kan behöva ses över. Det är naturligt att de ändringar ifråga om revision av aktiebolag som kan komma beaktas i det fortsatta arbetetmed den av bolagskommitltén föreslagna lagstiftningen. Stiftelseulredningen: För pensionsstiftelser skallarbetsgivaren utse revisor om inle annal är stadgat. Vidare kantillsynsmyndigheten vid behov utse en särskild revisor. Revisionsberättelsenskall tillsammans med årsredovisningen lämnas in till tillsynmyndigheten (se17 8 3 st i lagen (1967; 531) om tryggande av pensionsutfästelse m. ).Molsvarande ordning gäller för personalstiftelser (se 30 6 1 st i samma lag). För de allmännyttiga bostadsstiftelsema är det etllånevillkor alt räken skaperna granskas av minst två revisorer. Minst en av dem skall vara auktoriserad om stiftelsens grundkapital uppgår till (se 22 8 2 st i bostadsfinansieringsförordningen (1974:946); se även bo stadsstyrelsens anvisningar i 36/75), Kommitténs förslag om revision träffar stiftelserna iflera olika fall. De sliftelser som har att lämna årsredovisning enligtförslaget blir skyldiga alt utse revisor. Om en sådan stiftelse är moderföretagi en koncern skall revisorn granska både stiftelsens och koncernensförhållanden. De stiftelser som är dotterföretag i koncerner enligt förslagetkommer i vissa fall att beröras av koncernrevisionen. Detsamma kommer att gällade stiftelser som ingår i sidoordnade koncemer. Om en sådan koncem står underen enhetlig ledning av en stiftelse kommer även denna stiftelse all i vissafall beröras av en del föreskrifier om koncemens revision. Vi har vall atl begränsa oss till att behandla deföreslagna bestämmelserna utifrån stiftelsernas förhållanden. Framställningeninleds med vissa synpunkter på skyldighelen att utse revisor i etl anlalstiftelser. Därefler behandlas vissa koncernförhållanden. 1 likhet med kommiitén anser vi det vara angeläget attförelagens förhållanden granskas av revisorer. Men ett lagfäst krav pårevision bör vara anpassal till de särskilda förhållandena i de berördaförelagen. den föreslagna ordningen olämplig i fleraavseenden. Även här torde det bero på all kommittén har utgått från behoven ochförutsättningarna i handelsbolagen. Kommittén synes inle ha uppmärksammal delidigare omtalade bestämmelserna om revision i vissa slifielser. Skyldighelen att ulse revisor kommer all begränsas tilldem som har atl lämna årsredovisning. Därmed undantas ett betydande antalstiftelser. Enligt vår mening finns det ingen anledning att särbehandla vissastiftelser Prop.1979/80:143 93 på della sätt. Ett krav på revision bör avse allastiftelser. bör etl sådanl krav samordnas med den nuvarande ordningenför vissa stiftelser. Vidare bör det beaktas att sliftelser kan stå undertillsyn. Revisorn skall utses av stiftelsen. Men det framgår inteav förslaget vem som skall vidta denna åtgärd för sliftelsen. Betänkandet geringen annan vägledning än alt det inte skall anses vara någonförvaltningsålgärd (se a. a. s. 191). För stiftelserna lorde detta regelmässigtinnebära att styrelsen har alt ulse den som skall granska stiftelsensförhållanden. En sådan ordning kan inle utan vidare godtas. Den medföruppenbara risker för atl revisorn blir beroende av styrelsen. Därmed kan hanförlora i trovärdighet. Revisorn skall granska stiftelsens årsredovisning ochräkenskaper saml företagsledningens förvaltning. Innebörden av detta är någotoklar i ell avseende. Troligen avses endasl sliftelsens bokföringspliktigaverksamhet. Förslaget bygger ju pä skyldigheten alt lämna årsredovisning. Meni sä fall rör del sig om en omotiverad begränsning. Den kan få stor praktiskbetydelse för stiftelserna. Revisom skall ha tystnadsplikt.