prop · G303169 · 1979-12-31 00:00:00 — Arbetsgruppen föreslär vidare altuppgifter om avräkningspriser samlas in från större förstahandsmotlagare ochalt ett vägt genomsnittligt avräkningspris för varje normprisreglerat fiskslageller grupp av fiskslag beräknas för varje regleringsperiod. Pristilläggfastställs efter varje regleringsperiod och utbetalas direkt tillfiskaren/fiskelaget för pristilläggsberälti-gade kvantiteter underregleringsperioden. Jag ansluter mig i stort lillarbetsgruppens förslag lill rutiner för beräkning och utbetalning avpristilläggen. Jag vill samiidigi framhålla alt del nya prisregleringssyslemelmåste tillämpas på etl sådant siitl att det inte blir administrativtbetungande. En övergäng lill elt nylt prisregleringssystem är av naturligaskäl förenad med svårigheter. Förberedande åtgärder bör därför vidtas i god tidför att möjliggöra en smidig övergäng. framhåller i sinskrivelse atl elt införande av normprissystemet kräver en omfattandestatistik. Nämnden genomför f. n. i samarbele med ,. Svensk fisk och en utredning omett informationssystem för fiskprisregleringen. Detta avses bli utformat påell sådant säll atl olika slalislikbehov tillgodoses. Konsumentintresset inormprissystemet tas lill vara främst genom att konsumentdelep.itir>nendeltar i överläggningarna. 1979/80:169 12 skall enligt riksdagsbeslutet kunna sättas in ompriserna översiiger fastställt normpris. Arbetsgruppen anser alt uttag avexportavgift samt sänkning eller borttagande av prisreglerings- ochinförselavgifterna är de meloder som har störst praklisk betydelse vid sidan avkvantitativ reglering. I vissa lägen bör ocksä en produktionsavgift påfiskfiléer kunna tas ul. En sädan avgift sänker inte konsumentpriserna menskulle kunna ge en förstärkning av regleringsekonomin, vilket på sikl bör gynnakonsumenterna. Ett uttag av produktionsavgift fordrar ändring i lagen omprisreglering på fiskets område. har i sin framställninglämnat förslag lill sådan ändring. Jag anser det värdefulll attkonsumenterna genom normprissystemet fär ökade möjligheter att påverkaprisnivån. Vid sidan av det självklara konsumentintresset att det på marknadenutbjuds fisk av hög kvalitet och att i goda marknadslägen motverka prisstegringaröver vissa nivåer måsle konsumentintresset tillgodoses även i mera normalamarknadslägen och i överskotlssituationer. Prisstödet till fisket finansieras iförsta hand genom uttag av en prisregleringsavgift, som bidrar lill atl höjakonsumentpriserna. Avgiftens slorlek tas upp vid de överläggningar som föregårvarje regleringsär och avvägs bl.a. med hänsyn till viss kostnadsram förprisregleringen. Utöver denna koslnadsram kan fonderade medel disponeras förprisstöd under regleringsäret. Del ankommer på Svensk fisk all sättalägstapriserna på en sådan nivå att kostnaderna för prisregleringen blir sålåga som möjligt. Konsumentintressena har sålunda anledning atl aktivt delta iarbelet med prisregleringen under löpande regleringsår. I likhei med arbelsgruppenanser jag atl ullag av exportavgifter samt sänkning eller borttagande avprisreglerings- och införselavgifierna är de metoder för prisdämpande ålgärdersom har slörsl praklisk belydelse vid sidan av kvantitativ reglering. Även enproduktionsavgifl på fiskfiléer anser jag i vissa lägen vara befogad. Jag avseratt i ell annat sammanhang senare återkomma lill de förfatiningsändringar somkrävs härior. När det gäller dispositionen av demedel som ställs till Svensk fisks förfogande föreslår arbetsgruppen följandeordning. med ledning av den kostnadsberäkning somjordbruksnämnden skall redovisa i samband med sina förslag beiräffandegrunderna för prisregleringen under ett regleringsår, fastställa en medelsramför prisregleringen under budgelåret. förslag till medelsrambör uiöver ramens totala storlek innefatta förslag om uttag avprisregleringsavgifi saml tilldelning av medel ur prisregleringskassan ochkonjunkturutjämningsfonden. Inom medelsramen bör Svensk fisk läcka de totalakostnaderna för regleringen, dvs. för pristillägg, inlösen av överskott samlför administration och upplysningsverksamhet. Uiöver den angivna medelsramenbör föreningen för att täcka de lolala kostnaderna för prisregleringen även fåanvända de räntor som flyter in pä föreningens och konjunkturuijämningsfondensmedel. I den mån de medel som pä angivet sätt ställts lill förening- 1979/80:169 13 ens förfogande inte förslär för att täcka kostnaderna förprisregleringen under etl regleringsår bör föreningen vid oförutsedda behov fåta i anspråk medel ur konjunkturutjämningsfonden inlill högsl en fjärdedel avfondens behållning. bör fä medge atl mer än en fjärdedel förbrukas. Enligt arbetsgruppen bör vissamedel uiöver marknadsintäkterna få disponeras av Svensk fisk för inlösen avöverskott. Ifrågavarande medel bör anges som en delram inom den lotalamedelsramen och bör utgöra grund för föreningens överväganden om överskotlspriserunder det kommande regleringsårel. För egen del anser jag attarbelsgruppens förslag vad gäller ramarna för Svensk fisks medelsanvändning äri linje med del lidigare riksdagsbeslutel. Liksom vad som f. n. gäller bör demedel som ställts till förfogande för prisregleringen under ett regleringsäroch som inte tas i anspråk få tillföras konjunkturutjämningsfonden. Somjagtidigare nämnt bör fondens behållning i fortsättningen inte utan regeringensmedgivande få undersliga 20 milj. kr. Sammanfattningsvis anser jagsåledes atl arbetsgruppens förslag till teknisk utformning av normprissystemeti slort bör kunna ligga till grund för den framtida prisregleringen på fisketsomräde. Somjag inledningsvis har nämntfärden närmare utformningen av normprissystemel anstå i avvaktan päytteriigare överläggningar mellan parterna avseende tiden efter den 31december 1980. Regeringen bör bemyndigas att besluta om prisregleringen förfisk sedan jordbruksnämnden avgivit förslag häromefter överläggningar . Jag har för avsikt att ge enredovisning av detla beslut i den proposition om prisregleringen /82 som kommer att föreläggas . 2.3 Förslag till ändring i lagen (1974:226) omprisreglering på fiskets område Jag har i del föregående redovisalarbelsgruppens förslag lill leknisk lösning av normprissystemets uppbyggnad. Idelta sammanhang vill jag i fräga om lagen om prisreglering pä fiskets områdeäven ta upp vissa ändringsförslag som har aktualiserats av jordbruksnämnden. Nämnden framhåller atl vissa av deuppgifter som har anförtrotts regleringsföreningen fisk, ekonomiskförening, innebär myndighelsulövning. Enligt 11 kap. 6§ regeringsformen krävsdet slöd av lag för alt överlämna förvaltningsuppgift som innefattarmyndighetsutövning lill bl.a. förening. De bemyndiganden tillmyndighetsutövning som Svensk fisk har är enligt övergångsbestämmelsernatill regeringsformen alltjämt gällande Irots att de inte har beslutats i lag.Däremot kan inle nägra nya uppgifler av myndighetsnatur läggas på föreningen.Mol bakgrund 1979/80: 169 14 härav förordar jag i likhei med nämnden atl i inledningenlill lagen om prisreglering på fiskets område införs en ny paragraf, I a §, medell bemyndigande för Svensk fisk att enligt de närmare föreskrifier sombeslutas av regeringen eller, efter regeringens bestämmande, jordbruksnämndeninom ramen för prisregleringen på fiskets område pröva frågor om bidrag ellerannat stöd i marknadsreglerande syfte. Införandet av den nya paragrafen kräveren justering av rubriken närmasl före 1 S. Enligt nu gällande bestämmelser lasnågon införselavgifi inte ul för postförsändelser, om den sammanlagda tullenoch införselavgifterna för varan understiger visst belopp, f. n. Ilikhet med jordbruksnämnden förordar jag att 10 § lagen om prisreglering påfiskets område tillförs etl nytt stycke som innebär att inte heller någonprisregleringsavgift tas ul för importfisk i sädana försändelser. Däruiöverförordar jag vissa redaktionella ändringar i paragrafen. Vidare ansluter jag mig tilljordbruksnämndens förslag om att räntebestämmelserna i 15 S lagen omprisreglering pä fiskets område bör i fråga om tillämplig räntefot fördröjsmålsränta bringas i överensstämmelse med 6 S räntelagen (1975; 635). För att genomföra det nyaprisregleringssystemet behövs en ändrad insamling av prisuppgifter m. m.Skyldighet att lämna uppgifter bör åvila den som yrkesmässigt köper och säljervaror som anges i bilagan lill lagen om prisreglering på fiskets område. Pågrund av reglerna i regeringsformen 8 kap. 3 § behövs som jordbruksnämndenanför bemyndigande för all en förordning i ämnet skall kunnautfärdas. Jag förordar att ett sådant bemyndigande införs som en ny paragraf,23 a S, i lagen om prisreglering på fiskets område. Med uttrycket "densom yrkesmässigt köper eller säljer" avses givetvis också den som köpereller säljer fisk för annans räkning som t. ex. är fallet med den som svararför fiskauktioner. Den lidigare förordningen (1959:92)om förfarandet vid viss konsumtionsbeskattning har transformerats till lag.Della medför alt ordet förordning bör bytas ut mot lag i 9, 19-21 och 23 §§. I enlighet med vad jag nu haranfört har inom upprättats förslag till lag om ändring ilagen (1974; 226) om prisreglering pä fiskets omräde. Med hänsyn till alt de föreslagnalagändringarna är okomplicerade till sin utformning och i viss utsträckning avredaktionell natur är det enligt min mening inte motiverat att inhämtalagrådets yttrande. 1979/80:169 15 Med hänvisning till vad jag nu haranfört hemställer jag att regeringen föreslår dds att antaga förslaget till 1. lag om ändring i lagen (1974:226) om prisregleringpå fiskels område, 2. medge att förtiden intill den reglering av priserna pä fisk m.m. jämle vad därmedhänger samman samt användningen av medel får ske enligt de grunder somjag harförordat i det föregående, 3. godkänna vadjag har förordat i fräga om prisregleringen på fisk efler . Ärendet bör behandlas under innevarande . 4 Anslagsfråga för /81 Prisreglerande åtgärder på fiskets område 1978/79 Utgift 1979/80 Anslag 1980/81 Förslag I det föregående harjag redovisat mina ställningstagandentill prisregleringen på fisk under /81. Dessa innebär attregleringen i sin helhet finansieras med medel ur prisregleringskassan för fiskoch ur Svensk fisks konjunkturuljämningsfond. Anslaget bör föras upp med I 000kr. Jag hemställer atl regeringen föreslår atl till Prisreglerande åtgärder påJiskets område för /81 anvisa ett förslagsanslag av I . Regeringen ansluter sig tillföredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslåriksdagen att antaga de förslag som föredraganden har lagt fram. 1979/80:169 16 med förslag till reglering av priserna pä fisk under /81 m m Prisregleringen på fiskets område liksom regleringen av importen och exporten av fisk m m grundas på beslut av riksdag (prop 1968:59, JoU1968:27, rskr 1968:216) och på därefter meddelade årliga beslut (senast prop1978/79:146, JoU 1978/79:31, rskr 1978/79:355). Inom ramen för härvid meddelade allmänna riktlinjer har statensjordbruksnämnd utfärdat direktiv fbrprisregleringsfbre-ningen Svensk fisk, ekonomisk förening. Föreningen har hand om genomförandet av marknadsreglerande åtgärder för i ilandförd fisk. Prisregleringen innebär att S"äller minimipriser på viktigare slag av saltvattensfisk.Minimipriser är de lägsta priser till vilka fisken fär säljas till konsumtion inom landeteller för export till sådana länder där införseln inte är centraliserad. Den fisk, som intekan säljas till fastställda minimipriser, övertas av Svensk fisk. Den övertagna fisken säljs i huvudsak för export till länder med centraliserad införsel samt inom landet till djurföda eller beredning av fiskmjöl. Förentngen får dessutora under vissa förutsättningar till priser somunderstiger minimi-priset avsätta överskottskvantiteter även till andra länder än sådana som har centraliserad införsel. Om särskilda skäl föreligger, kan detta också tillfälligtvis ske vid avsättning på den inhemska marknaden. För fisk som övertagits av Svensk fisk utbetalasett garantipris till fiskaren. Mini-raipriset skall normalt överstiga garantipriset. Föreningen har dock möjlighet att påverka marknadsutvecklingen genomatt i vissa fall fastställaett minimipris som understiger garantipriset. Förutomgenora minimi- och garantipriser kan prisstöd lämnas genom pristillägg, prisutjämningsbidrag eller regionalt fraktstöd. Inora ramen av den ordinarieprisregleringen har under innevarande budgetär utgått, pristillägg för räka, prisutjämningsbidrag fbr torsk som avsätts för beredning av frysta filéer samt regionalt fraktstöd för ostkustströimiing. 1979/80:169 17 För attförbättra lönsamheten inom fisket beslöt regeringen ,efter förslag av fiskerikormiittén, att införa särskilda pristillägg på svenskfångad fisk för konsumtion eller beredning inomlandet. Genom regeringsbeslut bemyndigades jordbruksnämnden att besluta om pristillägg även för fisk som exporteras. Systemet medsärskilda pristillägg började tillämpas . Som ettprovisorium i avvaktan på meralångsiktiga lösningar har tillämpningen av pristilläggssystemet förlängts att gälla under budgetåren 1977/78, 1978/79 och 1979/80.Pristilläggen, vars storlek för innevarande budgetär bestämts av regeringen, utgår enligt närmare bestämnelser som fastställts av jordbruksnämnden. Enligt beslut av regeringen utgår under /80 särskilt pristillägg även på viss söt vattensfisk i samma omfattning som gällt för /79. Prisregleringen finansieras med medel urprisregleringskassan förfisk. Till kassan förs prisreglerings-, införsel- och utförselavgifter samt ränta pä innestående medel och - i förekommande fall - vissafettvaruavgifter. För att möjliggöra okat prisstöd har under vissa regleringsår anvisats även budgetmedel. Prisregleringsavgift tas ut på såväl svenskfångad saltvattens-fisk somimportfisk av motsvarande slag. Pä utgår avgift på fiertalet fiskslag samt på räka. För fisk som i-landförs på sydkusten tas avgift ut på sill, torsk, horngädda, skrubba och rödspätta. Pä ostkusten tas prisregleringsavgiftut på strömming och torsk. I princip utgår inte avgift för fisk som säljs för annat ändamål än förbrukning till människoföda. På svenskfångad fisk utom sill/strömming och torsk utgår avgiften med 3 S av inköpspriset - lägst minimipriset - och på importerad fisk med Z % pi importvärdet. För saltad, sockersaltad ellerkryddad sill som importeras eller bereds ombord på svensk fiskebåt är dock avgiften 0,2 ' och för importerade beredda filéer o d 2 av värdet. För större sill/strömming (storlekarna 00, O och 1) tasprisregleringsavgift ut med per kg och för övrig si 11/strömming med per kg. För torsk är avgiften per kg. För svenskfångad fisk som beretts förs första försäljningen utgör avgiften 1 ,. pä värdet vid denna försäljning. För råräkor med skal utgår avgift Jied per kg, för kokta räkor med skal med per kg och för räkor utan skal med per kg. Prisregleringsavgift erläggs av förstahandsköpare resp importör. För viss import av filéad färsk, kyld eller fryst torsk, kolja,gräsej, vitling och kungsfisk utgår dessutom införselavgift. Under viss del /79 utgick även utförselä.vgift pä färsk torsk. Avgifterna tas ut med stöd av lagen (1974:226) omprisreglering på fiskets omräde. 1979/80:169 18 2 Regleringsekonomin m m 1978/79 och 1979/80 För attbestrida kostnaderna förprisregleringsverksamheten 1978/79 tillfördes Svensk fisk enligt beslut urprisregleringskassan förfisk. Föreningen fick dessutom använda de ränteinkomster som under budgetåret uppkom hos föreningen eller dess konjunkturutjämningsfond. Dessa kom att uppgå till . För /79 disponerade Svensk fisksåledes för den ordinarieprisregleringsverksamheten . Föreningens kostnader uppgick till . För täckande av kostnaderna för de särskilda pristilläggen anslogs enligt riksdagensbeslut av budgetmedel. Kostnaderna för pristilläggen på saltvattensfisk kom att uppgå till . I enlighet medregeringens beslut har vidare kostnaderna för pristillägg pä sötvattensfisk bestridits med medelur detta anslag. Dessa kostnader uppgick till . Svensk fisks kostnader för samtliga regleringsåtgärder under /79 har således uppgått till . Medel somanslagits för den löpande prisregleringsverksamhetenoch som inte tagits i anspråk skall tillförasSvensk fisks konjunkturutjämningsfond. Däremottillförs fonden ej de medel soraanslagits för särskilda pristillägg under /79 och som ej tagits ianspråk. Efter att överskottet på årets verksamhet överförts till fonden utgjorde behållningen i fonden vid utgången av /79 . Under /79 övertog Svensk fisk ett överskott på ca10 , vilket var en fördubbling jämfört med året innan. Ökningen hänför sig i huvudsak till öster-sjösill på syd- och ostkusten. Av överskottet utgjorde sill/strömraing . I den totala överskotts kvantiteten ingår även makrill pä som till största delen övertagits enligt särskilda regler från ringnotsfartyg. Särskildapristillägg på saltvattensfisk utbetalades /79 för 106,2 milj kg mot 90,5 milj kgunder 1977/78. På sötvattensfisk utgick pristillägg /79 för 0,9 milj kg mot 1 milj kg under1977/78. För denlöpande prisregleringen /80 tillförs enligt beslut Svenskfisk från prisregleringskassan för fisk. Dessutom får föreningen för den löpande verksamheten använda de ränteinkomster sora under budgetåret uppkommer hos föreningen eller konjunkturutjämningsfonden, vilka f n beräknas till ca . Enligt gällande direktiv får Svensk fisk vidare för den löpande verksamheten vid särskilda behov disponera upp till enfjärdedel av behällflingen i fonden eller 14,3 miljkr. Slutligen har för särskilda pristillägg pä fisk under /80 anvisats avbudgetmedel. Sedermera har emellertid regeringen genom beslut den 22 november1979 medgett att även medel ur Svensk fiskskonjunktur-utjämningsfond i mån av behov får tas i anspråk för att täcka kostnaderna för särskilda pristillägg på fisk. 1979/80: 169 19 Svensk fisks kostnader för den löpande prisregleringen uppgick till8 milj kr och för de särskilda pristilläggen till . Med beaktandeav Svensk fisks kostnader samt den förväntademarknadsutvecklingen kan' kostnaderna för den löpande prisregleringen under /80 beräknas till ca ochkostnaderna för de särskilda pristilläggen till ca . Dettainnebär i så fall att Svensk fisk skulle förbruka ca utöver medelsanslaget och upplupna ränteinkomster för den löpande prisregleringen och ca 6 miljkr utöver anslagna budgetmedel för särskilda pristillägg. Behållningen i konjunkturutjämningsfonden kan således beräknas vid utgången av innevarande budgetår konma att uppgå till ca . /79 uppgick inkomsterna i prisregleringskassan för fisk till totalt . Avdetta belopp svarade prisregleringsavgifter för , varav 13,4 milj krhänför sig till importen. I införsel- och utförselavgifter har influtit 0.2 miljkr och i ränteinkomster på medel innestående i kassan . Behållningen i kassan var vid budgetårets utgång . Inkomsterna i formav prisreglerings- och införselavgifter särat räntor under innevarande budgetär kan beräknas till ca . Somtidigare nämnts skall Svensk fisk underinnevarande regleringsärtillföras ur kassan. Dessutomhar enligt beslut av regeringen ställts till förfogande för utsättning av laxfisk och ål, överförts till fiskares erkända arbetslöshetskassa samt 0,3 milj krutbetalats till för kostnader i samband med förbundets verksarahet. Av prisregleringsmedel finansieras vidare vissakostnader för uppbörd och kontroll avregleringsavgifter, som kan beräknas till ca . Behållningen i kassan vid utgången av innevarande budgetår kan därför beräknas till ca . Det internationella marknadsläget fbr fisk försämrades något jämfört med året innan. Priserna på framför allt sill visade en vikandetendens till följd av i första hand ökade fångster. För svenskt vidkommande sjönk priserna under föregäende är för sill och torsk, da fiskslag somhar den avgörande betydelsen för det svenska fiskets ekonomi, medca jämfört med året innan. Däremot ökade det totala fängstvärdet pga ökad fångstmängd framför allt av sill och torsk. De senaste arens goda priser pä sill är främst en följd av det sillfiskeförbud i som infördes . Detta förbud kvarstår , vilket borde tala för en fortsatt relög nivå för sillpriserna. Man bör dock kunna räkna med att sillfisket i kommer att tillåtas frän om än i mycket begränsad omfattning. £n annan negativ faktor som man bör räkna med är påverkan av det allt mer ökande utbudet av sill från 1979/80:169 20 och på europamarknaden. Genora internationella överenskommelser har möjligheterna till ökade fängstuttag på sill för det svenska och danska fisketbegränsats. Det ökade utbudet på sill som trots detta kan ske kan påverka priserna i nedåtgående riktning. Vad gäller torskfiskar tyder förhållandena pä en nägot mer stabil marknad. Dock kankonstateras att de svenska torsk-fångsterna i är varit ovanligt stora, vilket kan komma att innebära ett rikligt torskfiske även under fortsättningen av året med vikande priser och överskott sora följd, åtminstone . Regeringen har i beslut uppdragit åt jordbruksnämnden att efter överläggningar med fiskets förhandlingsdelegation och nämndens konsumentdelegation avge förslag beträffande prisregleringen pä fisk under /81. Förslaget skall utformas med utgångspunkt i de av beslutade allmänna riktlinjerna för fiskeripolitiken och riktlinjernaför prisregleringen på fisk samt med beaktande av det förslag som framlagts avarbetsgruppen för prisreglering på fisk m m (Ds Jo 1979:14). Om nämndenefter överläggningar med de båda delegationerna finner det lämpligt kan näranden i enlighet med nyssnämnda regeringsdirektiv föreslå att tillämpade former för prisregleringen övergångsvis tillämpas längst tom . Om nämnden efter överläggningar med de båda delegationerna finner attpristillägg bör utgå även bör förslaget även avse storleken av dessa. Nämndenbör även avge förslag till disposition av medel urprisregleringskassan for fisk för att bestrida kostnaderna för utsättning av laxfisk och ål. förslag beträffande prisregleringen - , m m överläggningar med de båda delegationerna beträffande prisregleringen pä fisk under /81 har ägt rum. Näranden föreslår i samförstånd med de båda delegationerna att tillämpade former för prisregleringen övergångsvis tillämpas to m samtatt särskilda pristillägg på fisk utgår även . Detta innebär således att tillärapningen av normprissystemet föresläs anstå till den.,.1 januari 1981. Nämnden avser att efter överläggningar med de båda delegationerna inkomma med förslag angående storleken av normpriser ochnormkvantiteter ra m förperioden - . 1979/80:169 21 Svensk fisk föreslås för den löpande prisregleringsverksamhetenunder tiden - tillföras urprisregleringskassan. Vidare har föreningen i enlighet med gällande direktiv rätt att vid särskildabehov använda en fjärdedel av behållningen i konjunkturutjämningsfonden. De medel som anslås för den löpande verksamheten bör föreningen fä använda även för marknadsfrämjande åtgärder och upplysningsverksamhet.Svensk fisk bör av de föreslagna medlen fä lämna bidrag med sammanlagt högst t milj kr för att bestrida engångskostnader som uppkoiTiJier hosberörda förstahandsmottagare av fisk inför och i samband med övergängen till ett nyttprisregleringssystem. Särskildapristillägg pä fisk föreslås få utgå även - 31december 1980. För finansiering av de särskilda pristilläggen bör Svensk fisk tillföras urprisregleringskassan förfisk. Föreningen bör dessutom för detta ändamål få förfoga över högst ur föreningens konjunkturutjämningsfond, vilket beräknas i det närmaste motsvara ränteintäkterna från fonden under ovannämnda period. De sammanlagdakostnaderna för de särskilda pristilläggen bör således ej få överstiga . Det bör ankomma på jordbruksnämnden att efter överläggningar med delegationerna beslutaom pristill-läggsbeloppen i öre per kg. Till den del de anvisade medlen inte behöver tas i anspråk överförs överskottet till föreningens konjunkturutjämningsfond. Fiskets förhandlingsdelegation har upplyst att fiskarna är överens om att en mindre del avpristillägget bör utbetalas till () för täckning av förbundets förhandlingskostnader.