prop · G303169 · 1979-12-31 00:00:00 — om reglering avpriserna på flsk m. m.; Regeringen föreslår atl antaga de förslagsom har upplagits i bifogade uidrag av regeringsprolokoll. I propositionen läggs fram förslag beträffandereglering av priserna på fisk under /81.1 anslutning härtillbehandlas frågor rörande den praktiska tillämpningen av de nya riktlinjer förreglering av priserna på fisk som har beslutat om. 1 proposilionen föreslås vidare vissa ändringar ilagen (1974:226) om prisreglering på fiskels område. 1979/80:169 2 Lag om ändring i lagen (1974: 226) om prisreglering påFiskets område Härigenom föreskrivs i fråga omlagen (1974:226) om prisreglering på fiskels område dels alt i 9, 19-21 och 23§§' ordet"förordningen" i olika böjningsformer skall bytas ul mot"lagen" i molsvarande form, dels att 10 och 15 §§ samt rubrikennärmasl före 1§ skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas två nya paragrafer, I a och 23 aS§, avnedan angivna lydelse. Enligt de närmare föreskrifter sombeslutas av regeringen eller, efter regeringens bestämmande, av statensJordbruksnämnd får regleringsföreningen fisk. ekonomiskförening, inomramen för prisregleringen på fiskets område pröva frågor om bidrag ellerannat stöd i marknadsreglerande syfte. Prisregleringsavgift skall uiöver för vara som anges i 7 §erläggas för vara som anges i bilaga lill denna lag och som införes till landeloch ej utgör svenskfångad fisk (importfisk), om sådan avgift utgår försvenskfångad fisk. Avgift som avses i första slycketutgår ej för importfisk, om denna införes under sådana omständigheter som förtiUståndspliktig vara medför rätt till införsel utan lillslånd enligt 3 §. Prisregleringsavgift skall utöverför varor som anges i 7 § erläggas för sådana varor som anges i bilaga tilldenna lag och som förs in till landet och inte utgör svenskfångad fisk(importfisk), om sådan avgift ulgår för svenskfångad fisk. Avgift som avses i första slycket ulgår inte för imporlfisk,om denna förs in under sådana omständigheter som för tillståndspliktiga varormedför rätl till införsel utan lillslånd enligt 3 §. Sådan avgift utgår inte heller omen vara förs in under sådana omständigheter som medför befrielse från tullenligt 5 a§ tullförordningen (1973:979). ' Senaste lydelse av 23 § 1974:866. Avgiftsskyldig skall erlägga räntapå oguldet avgiftsbelopp avseende avgift som uppbäres av statens jordbruksnämndefler , dock minsl . Räntan skall beräknas frånden dag avgiftsbeloppet enligt beslut av jordbruksnämnden senast bort belalas.Ränla utgår till och med den dag då belalning sker, dock längst lill och medden dag då fordringen överlämnas till indrivning. Uppkommer öretal vidberäkning av ränla, skall ränlebeloppel jämnas lill närmast högre hela krontal. får avslå frånränta, om dröjsmålet med betalningen är obetydligt eller särskilda skäl annarsföranleder till det. På framställning av jordbruks nämnden skall avgift eller ränta, som ej eriagls inom den utsatta ti den, indrivas i den ordning somjö- reskrives i uppbördslagen (1953:272) om indrivning av restförd skatl. Därvid utgårrestavgift enligt 58 § I mom. första slycket lagen. Den som är avgijisskyldig skallerlägga ränla på oguldet avgiftsbelopp avseende avgifi som uppbärs av statensjordbruksnämnd efter en räntefot som för år moisvarar del av riksbankenfastställda vid varje tid gällande diskontot med tillägg av fyraprocentenheter, dock minst lio kronor. Räntan skall beräknas från den dagavgiftsbeloppet enligt beslul av jordbruksnämnden senast bort betalas. Räntautgår till och med den dag då betalning sker, dock längst lill och med den dagdå fordringen överlämnas till indrivning. Uppkommer öretal vid beräkning avränta, skall räntebeloppet jämnas till närmasl högre hela krontal. får avstå frånränta, om dröjsmålet med betalningen är obetydligt eller särskilda skäl annarsföranleder det. På framslällning av jordbruks nämnden skall avgift eller ränta, som inte har eriagls inom den utsat ta liden, indrivas i den ordning som föreskrivs i uppbördslagen (1953:272) om indrivning av restförd skatt. Därvid utgårrestavgift enligt 58 § I mom. första stycket lagen. Regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet för den somyrkesmässigt köper eller säljer varor som anges i bilaga till denna lag atllämna de uppgifter som behövs för prisregleringen på fiskets område. Denna lag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1974:866. 1979/80: 169 4 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , Åsling, Söder, Krönmark.Burenslam . , , , , , , ,, Proposition om reglering av priserna på fisk m. m. Regeringen uppdrog den 13 december1979 åt slalens jordbruksnämnd alt, efter överläggningar med fiskelsförhandlingsdelegation och nämndens konsumentdelegation, avge förslagbeträffande prisregleringen på fisk under /81. Förslaget skulleulformas med utgångspunkt i de av beslutade allmännariktlinjerna för fiskeripolitiken och riktlinjerna för prisregleringen på fisksamt med beaktande av det förslag som framlagts av arbetsgruppen förprisreglering på fisk m. m. Om nämnden efter överläggningar med de bådadelegationerna skulle finna det lämpligt, kunde nämnden enligt uppdragetföreslå att de lillämpade formerna för prisregleringen övergångsvisfick tillämpas längst t. o. m. . Om nämnden efleröverläggningar skulle finna atl pristillägg borde utgå ,borde förslaget även avse storleken av dessa. Nämnden borde även avge förslagtill disposition av medel ur prisregleringskassan för fisk för att besiridakostnaderna för utsättning av laxfisk och ål. har i skrivelseden inkommit med sina förslag med anledning av uppdraget.Nämndens skrivelse bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga. Arbelsgruppen för prisreglering påfisk m. m. överlämnade till regeringen rapporten (Ds Jo1979; 14) Prisregleringen på fisk -normprissystemets tekniska utformning. 1979/80; 100 (bil. 13 s.75) har regeringen föreslagit att, i avvaktan på särskild propositioni ämnel, för /81 beräkna till Prisreglerande åtgärder på fiskelsområde ett förslagsanslag av I . Jag anhåller att nu få ta upp dennafråga. Prop.1979/80:169 5 2.1Reglering av priserna på fisk m. m. De nuvarande formerna förprisregleringen på fisk innebär atl regleringsföreningen fisk,ekonomisk förening, fastställer minimipriser på viktigare fiskslag. Den fisksom inle kan säljas lill lägsl minimipris överias av föreningen. För fisk somöverlagils belalar föreningen ell garantipris som normalt är något lägre änminimiprisel. Förutom genom minimi- ochgaranlipriser kan prisstöd lämnas i form av pristillägg, prisutjämningsbidragoch regionall fraklslöd. Prisregleringen finansieras medmedel ur prisregleringskassan för fisk. Till prisregleringskassan försprisreglerings- samt införsel- och utförselavgifter på fisk m. m.Prisregleringsavgift tas ul på svenskfångad saltvattens-fisk och på importfiskav motsvarande slag med stöd av lagen (1974:226) om prisreglering på fiskelsomräde. Avgiften är i regel av inköpspriset resp. av importvärdet. Vidare utgår f. n. särskildapristillägg på fisk. De särskilda pristilläggen har bekostats med budgetmedel.Enligt särskilt regeringsbeslut får under innevarande budgetår dessutom medelur Svensk fisks konjunkturuijäm-ningsfond användas för alt bekosta de särskildapristilläggen. Pristilläggens storlek fastställs av regeringen. beslöt om nyariktlinjer för prisregleringen på fisk (prop. 1977/78; 112. JoU 1977/78:23, rskr1977/78:272). Enligt beslut skulle de nya riktlinjerna förprisregleringen kunna tillämpas lidigasl fr.o.m. /80. Ensärskild arbetsgrupp (Arbetsgruppen för prisreglering på fisk m.m.) har avgettförslag till den närmare tekniska utformningen av det nyaprisregleringssystemet. Jag återkommer senare till arbetsgruppens förslag. Efter överiäggningar med berördaparter i enlighet med regeringsuppdraget har statens jordbruksnämnd lagtfram förslag om reglering av priserna på fisk m. m. under /81. Det internationella marknadslägetför fisk försämrades något under år 1979jämfört med året innan. Priserna påframförallt sill visade en vikande tendens till följd av i första hand ökadefångster. För de fiskslag som har den största betydelsen för det svenskafiskets ekonomi, nämligen sill och torsk, sjönk priserna under föregående årmed jämfört med åretinnan. Det totala fångstvärdet ökade dock på grund av ökad fångstmängd avfrämst sill och torsk. De senasle årens goda priser påsill är främst en följd av det sillfiskeförbud i som infördes den Ijanuari 1977. förbud kvarstår men kan komma att upphävas år1981 då fiske i myckel begränsad omfattning kan bli tillåtet. Etl ökat utbud avsill pä europamark- Prop.1979/80:169 6 nåden från vissa länder har skelt, vilket kan komma attpåverka sillpriserna. Vad gäller torskfisk tyderförhållandena på en något stabilare marknad. De svenska torskfångsterna hardock hitlills varit ovanligt stora, vilket inneburil vikandepriser och ökande överskott. För foderfisken är marknadsutsikterna osäkra. Regleringsekonomin är f. n. god.Behållningen i prisregleringskassan för fisk kan beräknas uppgå till ca 42milj. vid utgången av innevarande budgelår. Konjunkturuijämningsfondensbehållning kan beräknas uppgå lill ca 48 milj. kr. Totalttillgängliga medel vid ulgången av innevarande budgetår skulle således kommaatt uppgå till ca 90 milj. kr. föreslår all dehittills lillämpade grunderna för prisreglering övergångsvis får tillämpas t.o. m. samt all särskilda pristillägg får utgå även underdenna period. Detla innebär således att tillämpningen av normprissystemetföreslås anstå till den . Nämnden avser att under hösten 1980efter förnyade överläggningar med de båda delegationerna inkomma med förslagangående storleken av normpriser och normkvantiteter m. m. för perioden den 1januari-den 30 juni 1981. Jag biträder de förslag i fråga omprisregleringen på fisk under första hälften av /81 somjordbruksnämnden har lagt fram efter överläggningar med parterna. Del innebäratt prisstöd bör få lämnas i form av minimi- och garantipriser, pristillägg,prisutjämningsbidrag och regionalt fraktstöd. Härutöver bör särskildapristillägg få lämnas. För den löpande verksamhelen i formav minimi- och garanliprisregle-ring m. m. bör Svensk fisk, ekonomisk förening,lillföras 8,5 milj. kr. ur prisregleringskassan för fisk. Härav får högsl Imilj. lämnas som bidrag till förstahandsmotlagare av fisk för alt bestridaengångskostnader som uppkommer i samband med övergäng till det nyaprisregleringssystemet. Jag återkommer i det följande lill denna fråga. Vid särskilda behov bör föreningenliksom få disponera högsl en fjärdedel av behållningen ikonjunkturutjämningsfonden för den löpande verksamheten. Fondens behållning bördock inte utan regeringens särskilda medgivande få understiga 20 milj. kr. 10 milj. kr. är hell i linje med vad arbelsgruppen föreslagil ochmotiveras bl.a. av en anpassning till penningvärdets förändring. De medel somanslås för den löpande verksamheten bör föreningen få använda även förmarknadsfrämjande åtgärder och upplysningsverksamhet under regleringsårel. Jordbruksnämndenföreslår att ett totalbelopp av 13,5 milj. kr. ,vändasför särskilda pristillägg för perioden den I juli-den 31 december Avbeloppet föreslås att 10,5 milj. kr. för fisk och högst 3 milj. kr. ur Svensk fiskskonjunkturuljämningsfond. Jagbiträder också jordbruksnämndens förslag om atl de särskilda pris- 1979/80:169 7 tilläggen finansieras med medel ur prisregleringskassanför fisk och konjunkturutjämningsfonden. Det ankommer på Svensk fisk atlinom ramen för direkliv som ges av jordbruksnämnden fastsiälla minimi- ochgarantipriser för fisk liksom att besluta om övriga stödåtgärder inom ramen förden löpande verksamheten. Det bör ankomma på jordbruksnämnden atl efteröverläggningar med parterna faslställa slorieken av de särskilda pristilläggen.Regeringen, eller efter dess bemyndigande jordbruksnämnden, bör fä meddela deövriga beslämmelser som behövs. Medel som anslagits urprisregleringskassan för fisk till minimi- och garanliprisregleringen saml lillsärskilda pristillägg och som inle las i anspråk bör fälillföras Svensk fisks konjunkturuljämningsfond. Till prisregleringskassan för fiskbör liksom föras över högst I milj. kr. av defettvaruavgifter som tas ut vid härdning av sillolja av inhemsk råvara, medavdrag för vad som beräknas restitueras vid export. Medel ur prisregleringskassan förfisk bör även under näsla budgetår få användas för andra ändamål än som förutangetts, om regeringen anser del påkallat vid akuta svårigheler inom fisket. föreslår att 2.5milj. ur prisregleringskassan för fisk, i likhet med vad som skett /80. anslås för utsättning av laxfisk och ål under budgetårel1980/81. Jag biträder förslagel. Den närmare användningen av medlen bör fåbeslutas av regeringen efter förslag av . De förslag somjag här fört framinnebär att 19 milj. kr. las i anspråk ur prisregleringskassan förprisreglering under andra halvårel 1980 samt under /81 2,5milj. för utsättning av laxfisk och äl. Med den nuvarande avvägningen avprisregleringsavgiften kan inkomsterna av avgiftsmedel och räntor pä kassansmedel beräknas uppgå lill högst 25 milj. kr. under ett hell budgelår. Mol dennabakgrund föreslår nämnden i samförstånd med delegationerna en höjning avprisregleringsavgiften motsvarande I %, vilket kan beräknas ge eninkomstförstärkning till prisregleringskassan med ca 7 milj. kr. per år.Prisregleringsavgiften skulle således enligt förslaget öka från högst tillhögst av inköpspriset resp. importvärdet eller till belopp i öre per kg somi stort sett svarar mot procentavgiften. Del ankommer på regeringen altbesluta i sistnämnda fråga. För information vill jag emellertidnämna atl jag biträder förslaget om en höjning av prisregleringsavgiften tillhögst och avser att föreslå regeringen alt besluta i enlighet härmed. 1979/80:169 8 2.2 Nytt system för prisreglering på fisk Somjag tidigare nämnt beslölriksdagen om nya rikllinjer för prisregleringen på fisk (prop.1977/78:112, JoU 1977/78:23, rskr 1977/ 78; 272). Jag vill särskilt erinra omriksdagens beslul om ell inkomstmål som innebär all man med slalliga insatserskall eftersträva sådana villkor för fiskel att de som är sysselsatta i eltrationellt bedrivet yrkesfiske kan uppnå en med jämförbara grupper likvärdigekonomisk och social standard. Riksdagsbeslulet innebär atl fiskels organisationer gesmöjlighet all della i överläggningar med slalens jordbruksnämnd och desskonsumentdelegation om en prisnivå för fisk så avvägd att den i princip gerfisket kompensation för kostnadsstegringar och fiskarna en rimlig ersättningför sitt arbete. Härigenom skulle fisket få en ställning motsvarande den somjordbruket har hafl sedan långtid. Det nya prisregleringssyslemel - normprissystemet innebär att normpriser och normkvantiteter för olika fiskslag fastställs avstatsmakterna efter överläggningar mellan jordbruksnämnden och desskonsumentdelegation saml fiskets förhandlingsdelegation. Om marknadsprisettill producent understiger normpriset skall pristillägg kunna ulgå.Normkvantileten anger för hur slora kvantiteter av resp. fiskslag pristilläggkan utgå men innebär ingen begränsning i fiskel. Normkvantiletens syfte är attförhindra atl prisstödel leder lill en sådan expansion av fisket altavsättningsproblem uppslår. För all stödja prisbildningen på marknaden skallliksom f. n. upprällhållas ett lägsla pris. vilkel fastställs avregleringsföreningen fisk. Fisk som inte kan säljas lill detla prisskall övertas av Svensk fisk till ett i förväg fastställt s. k. överskottspris.Om marknadspriset överstiger normpriset för ett visst fiskslag skall med hänsynlill konsumentintresset prisdämpande ålgärder kunna vidtas. Den närmare lekniska utformningenav regleringen skulle enligt riksdagsbeslutet utarbetas av en av regeringensärskilt tillsalt arbetsgrupp. Arbetsgruppen har avgett rapporten (Ds Jo 1979;14) Prisregleringen på fisk - normprissystemets tekniska utformning. Innan jag går närmare in på det nyaprisregleringssystemet villjag erinra om atl man ännu inte nått fram lill någonöverenskommelse inom ramen för det nya prisregleringssyslemel. Överläggningarnakommer att återupptas . Jag räknar således med att åierkomma lillriksdagen med en redovisning av utfallet av överiäggningarna. I det följanderedovisas arbetsgruppens förslag och de ställningstaganden som kan görasmed utgångspunkt i principbeslut . Arbetsgruppen föreslår attregleringen av främst principiella skäl bör förläggas lill avräkningsprisledet,dvs. del led där fiskarens egen försäljning sker. För att ett korrektpristillägg skall kunna beräknas måste bl.a. förstahandsmottagarna av fisktillämpa avräkningspriser som är jämförbara sinsemellan och dessutom mednormprisel. 1979/80:169 9 Arbelsgruppen konstaterar atl deprisdefinilioner som tillämpas av förstahandsmottagarna i hög grad skiljersig åt och därför inte är direkt användbara inom normprissystemet.Normprissystemet förutsälter således alt förstahandsmottagarna av fisk ändrarsina nuvarande avräkningsru-liner. Somjag har nämnl föreslårjordbruksnämnden att högsl I milj. kr. av de medel som föreslås bli tillfördaSvensk fisk för den löpande regleringen den I juli-den 31december 1980 skall kunna utgå som bidrag till förstahandsmotlagare för attbesirida engångskostnader som uppstår vid övergången till ett nytlprisregleringssyslem. För egen del harjag ingel atterinra mot dessa förslag. Jag utgår självfallet från att förstahandsmottagarnakommer att medverka till atl normprissystemet kan genomföras och attövergången kan ske så smidigt som möjligt. Vissa författningsändringar blirnödvändiga bl. a. för att ett korrekt underiagsmalerial skall kunna samlas in.Jag ålerkommer lill denna fråga i det följande. Vid tillämpningen avnormprissystemet anser jag liksom arbelsgruppen atl jordbruksnämnden bör fågöra vissa mindre tekniska justeringar som kan befinnas vara behövliga. Omstörre modifieringar av systemet skulle visa sig bli nödvändiga börjordbruksnämnden efter överläggningar inkomma med förslag lill regeringen. Arbetsgruppen föreslår attnormprissystemet skall kunna omfatta viktigare slag av saltvaltensfisk förkonsumiionsändamål, dvs. i princip sådan fisk som ingär i den nuvarande minimi-och garantiprisregleringen. Utanför regleringen skulle därmed i huvudsak fallai utlandet direktlandad svenskfångad fisk, fisk för annal änkonsumtionsändamål samt sötvattensfisk. För fisk som landas utomlands skulle entillämpning av regleringen enligt arbetsgruppen vara tekniskt svårbemästrad. Jag biträder arbelsgruppens förslagom normprisregleringens omfattning. bör följa utvecklingenoch inkomma med förslag till evenluella stödåtgärder också för de fiskslag sominte omfattas av normprisregleringen samt till finansieringen av dessa.Prisstöd till sölvat-tensfisket bör kunna utgå i samma former som hillills. Jagulgär vidare frän atl jordbruksnämnden bevakar ullandslandningarnas eventuellainverkan på den svenska fiskprisregleringen liksom på försörjningen av fiskinom landet. Avvägningen av normpriser ochnormkvantiteter skall enligt riksdagsbeslutel fastställas av statsmakternaefter överiäggningar mellan jordbruksnämnden och dess konsumentdelegation samlfiskets förhandlingsdelegation. 1 såväl proposilionen som i besluthar särskilt framhållits all en avgörande fördel med ell normprissyslem förfisk är alt det ger fisket möjligheter att delta i överläggningar om enprisnivå för fisk så avvägd att den i princip ger fisket kompensation förkoslnadsslegringar och fiskaren en rimlig ersättning för sitt arbete.Arbetsgruppen preciserar inte grunderna för avvägning av normprisernas nivå,ulan anser att denna fråga bör tas upp i samband med överläggningarna. Jag villansluta mig till arbetsgrup- 1979/80:169 10 pens uppfattning alt det bör ankomma på parterna alt göra ennärmare precisering av grunderna för avvägningen av normpriser. Däri ingår bl.a. frågan om vilka övriga grupper i samhällel som bör utgöra jämförelsenorm vadbeträffar ekonomisk och social standard. Pristilläggets storlek bör enligtarbelsgruppen beslutas av regleringsperiod om fyralill . Vid sitt beslut har nämnden atl la hänsyn till uppnållavräkningspris (s.k. jämförelsepris), som utgör ell genomsnili för hela landet,samt prisrörelser kring normprisel och de pristillägg som utgått underlidigare regleringsperioder. Jag vill ansluta mig till denna uppläggning, sombl.a. innebär alt mindre prisförändringar inte automatiskt bör leda tilländral pristillägg. Enligt beslut skall pristilläggettill producent inte motsvara hela skillnaden mellan marknadspris och normpris.Arbetsgruppen anser att frågan om slorieken av den andel av skillnaden mellannormpris.och jämförelsepris som bör ulgå i pristillägg skall las upp iöverläggningarna. Jag ansluter mig till detta förslag. Normkvantitet skall enligt 1978 ärsriksdagsbeslul kunna fastställas i syfte all hindra att prisslödel leder alltför stor ökning av fisket efter vissa fiskslag. Arbetsgruppen anser försin del alt en normkvanlitel f. n. endast bör fastställas för sill/strömming.Arbetsgruppen åberopar i detta sammanhang den fiskeplan som utarbetats avfiskeristyrelsen i nära samarbete med jordbruksnämnden och . Av planen framgår atl avsättningsutrymmet på försill/strömming bedöms uppgå lill 65 . Fångsterna uppgår f.n. till ca . Planen revideras f.n. och avserdessutom all under årel redovisa en fiskeplan för den kommande femårsperioden. Jag vill i delta sammanhang erinraom atl det riksdagsbeslut framhölls att den framtidaproduktionsplaneringen beträffande sillfisket borde ske med försiktigheteftersom avsättningsmöjligheterna på exportmarknaden på längre sikl ingav vissafarhågor. Utvecklingen visar dock aU fisket i under denärmaste åren sannolikl blir av mindre omfattning eflersom ålerhätntningen avfiskbestånden kommer atl ta längre lid än vad man tidigare förutsatt. Del ärdärför viktigt all den planering som nu igångsatt fortsätter. Arbetsgruppen har ocksä behandlat frågan om hurfördelningen av normkvantileten och rum bör göras för all uppnå störstamöjliga rättvisa mellan olika fiskare/fiskelag. Jag anser liksom arbetsgruppenatt del bör ankomma på parterna all ta upp dessa frågor vid överläggningarna.Åven frågan om överskotten och evenluella pristillägg för dessa hararbetsgruppen hänvisat till parternas överläggningar. Arbetsgruppen redovisarIvä meloder för hur pristillägg skall kunna ulgä för överskoll. Enligi denförsta meloden skall pristillägg kunna utgå löpande under årel för överskottsom ryms inom regleringsperiodens normkvantitet. Enligt den andra metoden skallpristillägg för överskott endasl kunna utgå om det 1979/80:169 11 konstateras alt överskoll ryms inom den normkvanlitel somfastställs . Sisinämnda pristillägg skulle således utgå efterregleringsärels slut. Slorieken av pristillägget skulle i båda fallenfastställas efter överläggningar. För egen del anser jag atlprisstödet lill fiskel i normprissystemel i försia hand skall ulgå genom atlnormpriser fastställs för den kvantilel fisk som kan avsiittas pä marknaden. mån normpriser löpande skulle kunna innefatta överskottskvantileter gårsyftet med normkvantileten delvis förlorat. Däremot anser jag att pristilläggbör kunna ulgå på lämpligt säll för de överskott som ryms inom normkvantileten.Pä molsvarande sätt anser jag att pristillägg bör kunna ulgä för överskott förfiskslag utan normkvantitet. Frågan om omfattningen avpristillägg för överskott fär tas upp vid överläggningarna mellan parterna. Ensirävan vid lillämpningen av normprissystemet mäste dock vara att avsättningenav fisk på marknaden i största möjliga utsträckning främjas och att kostnadernaför prisregleringen blir så låga som möjligt. Normkvantitet skall i enlighetmed beslut är 1978 inte fastställas sä snävt alt den inte täcker denormala variationerna i fisket. Jag vill också undersiryka atl normkvantileteni sig inte innebär någon begränsning i fiskel utan endast anger för vilkakvantiteter prisstöd kan utgå. Arbetsgruppen föreslår vidare attberäkning av jämförelsepris och utbetalning av pristillägg bör göras av Svenskfisk. Beslul om pristillägg bör fattas av () i sänder.