prop · G303144 · 1979-12-31 00:00:00 — Utgångspunkten för reformarbetet är som där anförts alt den nyabokföringslagens bestämmelser om årsbokslut är grundläggande också för deuppgifter som skall framgå av de ekonomiska föreningarnas årsredovisning, 1överensstämmelse med vad som gäller för aktiebolagen upptas i detlaredovisningsavsnitt de bestämmelser som inle år allmänt tillämpliga på allabokföringsskyldiga. De generella regler som inle längre kommer all återfinnas iföreningslagen utan har sin plals i bokföringslagen avser bl, a,räkenskapsårets omfattning, definitioner på och regler om värdering av olikaslags tillgångar, uppställningsformer för balansräkning och resultaträkningsamt vissa tilläggsupplysningar bl. a. om värderingsgmnder och ändringar idessa. Efter mönster i 11 kap. aktiebolagslagen har de nyaredovisningsbestämmelsema delals upp i tre avsnitt, nåmligen Årsredovisning m.m. (38-43 §8), Koncernredovisning (43 a §) samt Delårsrapport (44 och 44 a §§).Bestämmelserna motsvarar 8 kap. i det tidigare förslaget. För närmare motiveringar till de föreslagna bestämmelsernahänvisas till specialmotiveringen till kapitel 8 i det tidigare förslagel (sebilaga 4). Med hänsyn lill att de föreslagna bestämmelserna i förhållande tillgällande föreningslag har avvikande uppställning och innehåll har del inteansetts meningsfullt all under resp. paragraf hänvisa till motsvarigheten igällande rätt. Del bör nämnas atl bokföringslagen i samband medantagandet av en ny jordbmksbokföringslag (1979; 141) har ändrats så atlbestämmelserna om årsbokslut inte behöver lillämpas av enskild näringsidkare,om den årliga bmttoomsättningssumman normalt understiger 20 basbelopp.Lagändringen träder i kraft men vissa övergångsbestämmelserfinns förär 1979 (se SFS 1979; 142). I gällande föreningslag finns i 43 a § en erinran om lagen(1972:175) med vissa bestämmelser om bokföring av bostadslån m. m. Motsvarandebestämmelse fanns i 1944 ärs aktiebolagslag men har inte fält någon motsvarigheti den nya akliebolagslagen eller i den nya bokföringslagen (se prop. 1975: 103s, 440 och prop, 1975: 104 s, 236), En särskild erinran om 1972 års lag, somnyligen ändrats (se SFS 1979: 313), behövs inte heller i föreningslagen. 43 a8 i gällande lydelse har alltså inte fått någon molsvarighet i de nyaredovisningsbestämmelsema. Paragrafen, som tar upp de grundläggande bestämmelserna omårsredovisning, moisvarar 8 kap. 1 3 §8 i tidigare promemorieförslag. Denfrämsta redaktionella olikheten mellan de båda förslagen är att 8 kap. 1 8Iredje slycket i lidigare förslag nu flyttats att utgöra ett första siycke i 43§. Prop.1979/80: 144 125 övrigt motsvaras 8 kap. I § av 38 § första och andraslyckena. Tredje och fjärde styckena motsvarar 8 kap. 2 § samt femte-sjundestyckena 8 kap. 3 8. Tdigare promemorieförslag har föranlett kommentarer vidremissbehandlingen endast i ett avseende. Förslaget innehöll i 3 § andrastycket en med aktiebolagslagen överensstämmande föreskrift om alt allaföreningars redovisningshandlingar skulle göras offentligt lillgängliga genomalt sändas till registreringsmyndigheten. F. n. gäller denna offenflighetsregelbara i de störte föreningarna, dvs. föreningar som under de tvä senasle räkenskapsårenhaft i medeltal mer än 200 anställda. Som framhölls i avsnitt 5.4 i den tidigare promemorian (sebilaga 3) bör utgångspunkten vara atl största möjliga öppenhet skalleftersträvas i fräga om årsredovisningen. Mol den bakgrunden är del i och försig olämpligt att årsredovisningen inle görs offentlig hosregistreringsmyndigheten (). Som några remissinstanser framhållertalar emellertid praktiska skäl mot att det tidigare förslaget genomförs. Detär uppenbart atl etl myckel slort merarbete skulle uppkomma för länsstyrelsernaom de tvingades att ta emot, kontrollera och bevara även de mest obetydligaredovisningshandlingar. Dessutom torde det i allmänhet förhälla sig så att demindre föreningarnas intressenter knappasl har någon anledning att primärtvända sig till för atl få upplysningar om en viss förening.Övervägande skäl synes därför tala för att nuvarande ordning, som inte medförtnågra olägenheter, i huvudsak bibehålls. I sjätte stycket föreskrivs på grund av det anförda attredovisningshandlingarna skall hållas lillgängliga för alla hos föreningen.Skyldighel att till länsstyrelse insända avskrift av redovisningshandlingarnaföreligger bara efter särskild anmodan av . Sådan anmodan bör ske,dels då enskild önskar ta del av en viss årsredovisning och dels då tillgångtill handlingarna är påkallad av någol allmänl intresse. I enlighet med vad1974 års bolagskommitté har föreslagit i motsvarande sammanhang (se SOU 1978:67s. 163 och 188) föreskrivs att anmodan skall ske på begäran av envar. För deslörre föreningarna skall emellertid liksom f. n. gälla en obligatoriskskyldighet atl lill sända in handlingarna ulan särskild anmodan.För koncerner finns en särskild bestämmelse i 43 a 8 andra slycket andrameningen. Att bestämmelserna i tredje-sjunde styckena skalllillämpas även i koncernsammanhang framgår av 43 a §. Paragrafen motsvarar 8 kap. 4 och 5 §8 i det lidigareförslagel och innehåller lillägg till bokföringslagen i vad avser ett pargmndläggande bestämmelser om värdering resp. innehåll i resultaträkning ochbalansräkning. \ första stycket, som motsvarar 8 kap. 4 § försia styckettidigare förslag, anges alt belopp varmed uppskrivning av anläggningstillgångsker får användas till avsättning till uppskrivningsfond. Bestämmelserna harbehandlats i avsnill 3 i anledning av kooperationsutredningens skrivelse omvissa fondavsättningar (se bilaga 6). Andra stycket motsvarar 8 kap. 4 § andra stycket i lidigareförslag. Tredje och fiärde styckena motsvarar 8 kap. 5 8 i tidigareförslag. En remissinstans har ifrågasatt om inte en medlem i enförening, oavsett storiek, normalt bör få den information om resultatet förebokslutsdispositioner som följer med en öppen redovisning av storiek ochförändring av Prop.1979/80: 144 126 Eftersom en öppen redovisning kan medföraskada bör emellertid en dispensregel finnas. Med hänsyn till alt II kap. 5 § andra stycketaktiebolagslagen fn. har motsvarande uppdelning mellan slora och mindre förelagså att bara de stora företagen är underkastade offentlighet bör någon avvikandeståndpunkt inle intas i föreningslagen. Paragrafen, som delvis hämtats från 8 kap. 6 8 i tidigareförslag, innehåller de särbestämmelser som behövs för ekonomiska föreningarnär det gäller innehållet i resultaträkningen. Första slycket har ingen motsvarighet i det tidigareförslaget. Enligt bokföringslagen skall bmtloomsättningssumman anges som ensärskild post i den interna resultaträkningen. Enligt 11 kap. 6§ första stycketakliebolagslagen kan regeringen eller myndighel som regeringen bestämmermeddela dispens frän kravet på redovisning av brultoomsätlningen iårsredovisningen, dvs. i den offentliga redovisningen. Några remissinstanser,bl. a. och , har ifrågasatt om inte också för föreningarnasdel bl. a. hänsynen till konkurrenssituationer bör motivera en dispensmöjlighet.Det bör påpekas att för de större ekonomiska föreningarna som redan frän den 1januari 1977 är skyldiga att visa brutloomsätlningssu-man finns ingendispensmöjlighel. Från likformighelssynpunkt föreslås dock nu en sådan regel.Lagförslaget innebär alllsä en uppmjukning, som emellertid med hänsyn till destränga bedömningsnormerna inte lär få någon större praktisk betydelse.Självfallet bör kommerskollegium vara tillståndsmyndighet i detta hänseendeockså för de ekonomiska föreningarna. härom kan utfärdas utanändring i föreningslagen (se SFS 1975: 1416). Däremot krävs ett tillägg i 105 a8 av innebörd att mot beslut i här ifrågavarande tillständsärenden talan skallföras hos regeringen genom besvär. Bestämmelsen i andra stycket om särredovisning avrörelsegrenar överensstämmer med 8 kap. 6 § första stycket i det tidigare förslaget. I tredje stycket upptas i enlighet med 8 kap. 6 § andraslyckel i lidigare förslag krav på särredovisning i resultaträkningen avutdelning på akiier i dotterbolag. Till skillnad från det tidigare förslagetupptas i stycket också en bestämmelse om redovisning av efterlikvider ochåterbäringar i visst fall. Den nya bestämmelsen har redan delvis behandlats vid18 § tredje stycket. Enligt gällande föreningslag och enligt det tidigarepromemorieförslaget (se 8 kap. 9 § första stycket in fine) gavs i deltahänseende möjlighet till valfrihet, eftersom man kunde nöja sig med en uppgifli förvaltningsberättelsen, om upplysning inte lämnades i balansräkningen ellerresultaträkningen. Som påpekats av bl.a. Föreningen auktoriserade revisorer ochSvenska revisorsamfundel hör ifrågavarande uppgifler uppenbarligen hemma iresultaträkningen. Den nu föreslagna ändrade bestämmelsen tar sikte på sådangollgörelse till medlemmar eller andra i form av efterlikvider och återbäringe. d. som inte inräknas i ärels vinsl och som alltså inle skall visas som vinsti balansräkningen. Det år här fråga om en utbetalning vid sidan om utdelningen.För att klargöra det belopp som skall utbetalas måste i resultaträkningen enkostnadspost införas. I sammanhanget bör noleras atl frågan om hurredovisningen i resultaträkningen skall se ul kompliceras av att härifrågavarande återbäringar eller efterlikvider kan beslutas redan underpågående räkenskapsår på grundval av en preliminär beräkning av för- 1979/80:144 127 För att inte låsa utvecklingen av en god redovisningssed på dettaområde bör i lagtext ej föreskrivas annat än alt här ifrågavarande gotlgörelserskall tas upp som särskild kostnadspost i resultaträkningen. Utrymme finnshärigenom att i annat sammanhang ta ställning till hur - sombokslutsdisposition eller som kostnad under annan mbrik - såväl den slulligasom den preliminära goitgörelsen skall redovisas i resultaträkningen. Det börankomma på bokföringsnämnden att överväga frågan om korrekt redovisning idessa hänseenden. Paragrafen,som moisvarar 8 kap. 7 § i tidigare förslag, innehåller erforderligasärbestämmelser om balansräkningen. Med hänsyn till framförd remisskritik hariredje slycket fått en i viss mån ändrad utformning i fråga om redovisningen avfullgjorda insatser. Paragrafen,som överensstämmer med 8 kap. 8 § i tidigare förslag, innehåller bestämmelserom skyldighel att lämna vissa tilläggsuppgifter och särskilda upplysningar ianslutning till resultaträkning och balansräkning. Efterförebild i 11 kap. 8 § aktiebolagslagen upptas under punkten I en föreskrift omspecifikation av föreningens innehav av aktier och sådana andelar som enligt 39§ tredje stycket skall likställas med aktier. Specifikationskravet tar siktepå såväl aktier i dotterbolag som aktier i andra bolag. Aktierna skallspecificeras sä att för varje bolag skall anges dess namn, antalet aktier ochdessas nominella värde och värde enligt balansräkningen. Eftersomspecifikationen är en nedbrytning av de olika aklieUllgångs-posterna ibalansräkningen, kan några indirekta aktieinnehav inte tas med ispecifikationen. 1enlighet med vad som föreskrivs i aktiebolagslagen medger också punkten 1 attspecifikation får underlåtas i fråga om vissa mindre aktie- och andelsposter.Sådana smärre innehav kan alltså sammanföras till en gemensam post.Fömtsättning härför är emellertid att såväl aktiernas nominella värde somderas värde enligt balansräkningen inle uppgår till . eller det lägrebelopp som motsvarar av det aktieägande bolagets egna kapital. Del sagdakan belysas med följande exempel. Föreningen A har aktieposter i bolagen X, Yoch Z, bokförda till sina nominella värden , resp 52 000 kr.1 gemensam posl får då upplagas (summan av X och Y)medan aktieposten i Z redovisas särskilt. Frän 5 %-regeln bortses i dettaexempel. Undantagetfrån specifikalionskravel gäller inte för aktier eller andelar i dotterföretag.Della är i linje med de allmänna krav som måste ställas på fullgod insyn ikoncernens uppbyggnad och förhållanden. Liksom enligt aktiebolagslagen kan dockdispens meddelas från kravet på specifikation av innehav av akiier ellerandelar i dotterföretag och även andra innehav överskridande beloppsgränsen, omdet är påkallat ur allmän och enskild synpunkt. Dispensprövningen bör anförtrosåt kommerskollegium. Detta medför en följdändring i 105 a § (jfr vad somanförts vid 40 § första stycket). Ifråga om tolkningen av bestämmelserna om specifikation av aktieinnehav börpåpekas alt bokföringsnämnden har utfärdat en anvisning där också vissarekommendationer lämnas (KFS 1978; 9, BFN; 9). Punklen3 ställer krav på uppgifter till ytteriigare belysning av maleriella Prop.1979/80: 144 128 har i enanvisning (KFS 1977:28, BFN; 7) behandlat frågan om framtagning av gamla anskaffningsvärden. Paragrafen, som motsvarar 8 kap, 9 § i tidigare förslag,upptar bestämmelser om förvaltningsberättelsens innehåll. Som nämnls vid 38 § inleds den föreslagna 43 § med enföreskrift om att förvaltningsberättelsen skall upprättas med iakttagande avgod redovisningssed. 1 tidigare förslag fanns motsvarande beslämmelse i 8 kap.I § iredje slycket. I enlighel med vad som anförts vid 40 8 tredje stycket hari förhällande till tidigare promemorieförslag föreskriften om redovisning avvissa gotlgörelser flyttats från förvaltningsberätlelseparagrafen. Till ledning för tolkningen av bestämmelsen i tredjestycket om redovisning av anställda och löner har bokföringsnämnden föraktiebolagens del utgeu en anvisning (KFS 1978: 2, BFN: 8), Paragrafen, som motsvarar 8 kap. 10 och 11 §§ i tidigareförslag, innehåller bestämmelser om koncernredovisning. Bestämmelsen om räkenskapsår i koncern i 8 kap. 10 § andrastycket i lidigare förslag har inte fått nägon motsvarighet med hänsyn till denändring som gjorts i 11 kap. 10 § aktiebolagslagen (se prop. 1976/77; 18 s. 17samt SFS 1976:992). Andra stycket andra meningen utgör en nyhet i förhållande tilllidigare förslag. Tillägget motiveras av den ändring som diskuierats vid 38 §sjätte slyckel i fråga om skyldighel att skicka redovisningshandlingarna tilllänsstyrelsen. 44 och 44 a § Paragraferna, som motsvarar 8 kap. 12-14 §§ i tidigareförslag, innehåller beslämmelser om delårsrapport. Genom en hänvisning i 44 a§ första stycket till 40 § försia stycket klargörs alt omsättningssumman skalluppges bmtto i rapporten, såvida inte dispens medgetts i fråga om upplysningdärom i årsredovisningen. Bortsett frän 44 a 8 andra stycket, som behandlardelårsrapport i koncernförhållanden, överensstämmer den föreslagna regleringenmed gällande lag. Enligt nu gällande 44 a § skall nämligen förening som underde två senaste räkenskapsåren i medeltal haft mer än 200 anställda upprättadelårsrapport och insända rapporten till . Bestämmelserna om revision motsvarar i stor utsträckningrevisionsbe-slämmelserna i 7 kap. i det tidigare promemorieförslagel. Detförslaget överensstämde i sin tur nära med 10 kap. akliebolagslagen. Somnärmare motiverats i de allmänna överväganden som låg lill grund för dettidigare förslaget, avsnittel 5.3 i lidigare promemoria (se bilaga 3), är deviktigaste nyheterna en vidgad möjlighet att utnyttja juridisk person somrevisor samt krav på kvalificerad revisor i vissa fall. I förhållande till tidigare förslag innebär del nuföreliggande förslaget en Prop.1979/80:144 129 väsentlig förändring i ett avseende. 1 46 8 2 mom. finnsf. n. beslämmelser om alt, om särskilt revisionsorgan finns inrättat hossammanslutning med ändamål att handha gemensamma uppgifter för föreningar,sammanslutningen, eller, om revisionsorganet ulgör juridisk person, denna kanulses till revisor. Då i det tidigare förslagel infördes bestämmelser omauktoriserad revisor i större föreningar föreskrevs samiidigi alt, om revisorutses enligt nyssnämnda 2 mom., det vid tillämpningen av föreningslagen skulleanses som om föreningen hade auktoriserad revisor (7 kap. 2 8 fjärde slycket). Sistnämndabestämmelse om likställighet har kritiserals under remissbehandlingen avriksrevisionsverkei, kommerskollegium, etl par handelskammare. Föreningen aukloriseraderevisorer samt Svenska revisorsamfundet. Nämnda instanser motsätter sig att ensammanslutning eller ett revisionsorgan av angivet slag utan vidare skalljämslällas med aukloriserad revisor. , handelskamrarna ochhandelskammarförbundet menar att här ifrågavarande särskilda revisionsorgan börjämställas med aukloriserad revisor bara efter särskild prövning. Man förordaralltså någon form av dispensgivning i likhet med vad som föreslagits gälla föratt godkänd revisor skall kunna revidera en större förening. Revisorsamfundetanför att, om de särskilda revisionsorganen utan vidare skall kunna revideraslörre förelag, så bör dispensprövningen avseende godkända revisorer ocksäslopas. Om så inte sker, yrkar samfundet att bara auktoriserad revisor skallkunna utses i sådana företag som enligt bestämmelser därom på gmnd av sinstorlek kräver auktoriserad revisor. Föreningen aukloriserade revisorer, somav principiella skäl är emot etl system med särskilda revisionsorgan, delarrevisorsamfundets sist nämnda uppfattning. Mot bakgmnd av den kritik som riktats mot den föreslagnabestämmelsen om att särskilda revisionsorgan skall jämställas medauktoriserad revisor upptar nu föreliggande förslag inte någon bestämmelsehärom. Genom att 46 § 2 mom. inte föresläs ändrad blir innebörden fortsättningsvisatt en revision som anförtros ett där avseit revisionsorgan skall förrättas aven för uppdragel lämpad person. I fråga om honom gäller i tillämpliga delar vadsom föreskrivs i föreningslagen om revisor. Krävs det enligt de bestämmelsersom föresläs inlagna i 46 § 4 mom. atl aukloriserad revisor skall utses iföreningen, så skall också en sådan revisor utses av här berördarevisionsorgan. Bestämmelserna om revision i 45-51 §§ har kompletteratsoch ändrats så all de moisvarar tidigare föreslagna 7 kap. 1-11 och 14 8§. 12 8 om revisors rätt att närvara vid föreningsstämma motsvarar nugällande 53 §. I tidigare föreslagna 7 kap. 13 § upptogs bestämmelser omrevisors tystnadsplikt resp. upplysningsskyldighet gentemot föreningsstämma. Enmotsvarighet lill dessa bestämmelser återfinns i gällande lag i 110 § 6, sominnehåller en straffbestämmelse. 48 § i gällande lydelse, som innehåller bestämmelser omsärskild granskning, motsvarar i huvudsak 7 kap. 14 § i lidigare förslag ochbehöver inte ändras . I fråga om revisionsbestämmelsernas närmare ulformninghänvisas lill specialmotiveringen lill kapitel 7 i lidigare promemoria (sebilaga 4). Paragrafen innehåller bestämmelserom utseende av revisorersaml revisors uppdragstid. 9 1979/SO. Prop.1979/80: 144 130 Första stycket motsvarar 7 kap. 1 § första stycket ilidigare förslag. I förhållande till gällande lag innebär detta att dengmndläggande bestämmelsen om att revisor skall granska styrelsens förvaltningm. m, överflyttas till 50 8, I andra stycket, som moisvarar 7 kap, I § andra stycketoch 7 kap, 5 § i tidigare förslag, har endast gjorts en redaktionell jämkningmed hänsyn lill de nya bestämmelserna om auktoriserad revisor i 46 § 4 mom. Tredje stycket är oförändrai och saknar motsvarighet itidigare förslag. Paragrafen, som motsvarar 7 kap. 24 §§ i lidigareförslag, innehåller bestämmelser om vem som kan utses till revisor och om jävför revisor. 1 / mom. är första stycket oförändrai och motsvarar 7kap. 2 § första och andra styckena i lidigare förslag medan andra slycket är nyll och motsva rar 7 kap. 2 § tredje stycket i tidigare förslagel. Andra slyckel innehåller beslämmelser om att auktoriserat eller godkänl revisionsbolag kan utses lill revisor. Tredje stycket i 1 mom, ersätter nuvarande andra stycketoch motsvarar 7 kap. 4 8 första stycket i tidigare förslag. Med hänsyn lillframförd remisskritik har punklen 4 jämkats i förhållande till tidigareförslag. Flera remissinstanser, bl.a. LRF, Svenska revisorsamfundel och Skåneshandelskammare, har påpekat att det tidigare föreslagna revisorsjävet vidlåneskuld m.m, i prakliken kan komma alt utestänga väl kvalificeradeföreningsmedlemmar från revisorsuppdrag, även om de inte har andra än normalaaffärsförbindelser med föreningen. Med hänsyn till alt det torde vara etlnormalt led i en förenings verksamhet att medlemmar l.ex. åtnjuter kredii förvaruinköp eller erhåller föreningens borgen för produklionslån har bestämmelsennu jämkats så att föreningsmedlemmar vid sidan om externa revisorer kan ställaupp som förtroenderevisorer i föreningsarbetet. Fjärde stycket i 1 mom. är nytt och motsvarar 7 kap. 4 §andra stycket i tidigare förslag. 2 mom. äroförändrat och moisvarar 7 kap, 2 8 fjärde stycket i tidigare förslag. Denändring som bestämmelserna innebär i förhållande till tidigare förslag harkommenterats i inledningen till detta avsnitt. 3 mom. är nytloch moisvarar 7 kap. 2 § femte stycket i lidigare förslag, 4 mom. är nytt ochmotsvarar 7 kap, 3 § i tidigare förslag. Förslagel innebär all auktoriseradrevisor krävs i vissa fall, vilkel är en nyhet i förhållande till gällandeföreningslag. I avsnitt 5.3 i den tidigare promemorian (se bilaga 3)diskuterades vilka kriterier som bör uppställas för att en förening skall haauktoriserad revisor, 1 enlighet med vad som i gällande 44 a § föreskrivs somkriterium för att förening skall iaktta vissa slrängareredovisningsbestämmelser, innebär förslaget alt skyldighelen skall inträda omantalet anställda hos föreningen i medeltalöverstigit 200, , bankinspektionen och LRF ifrågasäller omanlalet anslällda är det lämpligaste kriteriet i detla sammanhang. Del påpekasatl balansomslutningen och/eller antalet medlemmar kunde användas somalternativa eller kompletterande kriterier på föreningens storlek. Också andraomständigheter, t. ex. slorieken av föreningens egna kapital, framhålls kunnaha betydelse i sammanhanget. Vid ulformning av nu föreliggande förslag haranledning emellertid ej ansetts föreligga all frångå lidigare kriterium hänföriigtenbart till antalet anställda. Prop.1979/80: 144 131 Paragrafen, som i huvudsak motsvarar 7 kap. 6 § i lidigareförslag, innehåller bestämmelser om ingripande av i vissa fall dårevisorerna inte har utsetts på vederbörligt sätt eller då revisorerna ärobehöriga enligt vissa av de tidigare föreslagna bestämmelserna. Ändringarna iförsta och andra styckena utgör en konsekvens av ändringarna i 46 §. I paragrafen, som har fått hell ny lydelse, föreskrivs ienlighet med 7 kap. 4 8 tredje stycket i tidigare förslag all revisor vidrevisionen inte fär anlila någon som omfattas av revisorsjäv. Paragrafen, som motsvarar 7 kap. 7-9 samt 11 §§ i tidigareförslag, innehåller allmänna beslämmelser om en revisors åligganden och om styrelsensskyldighet att medverka vid och underlätta revisionen, Försia stycket, som moisvarar 7 kap. 7 8 första och andrastyckena i tidigare förslag, innehåller en sammanfallande beskrivning av enrevisors åligganden (se 10 kap. 7 8 aktiebolagslagen). Hänvisningen till godrevisionssed innebär atl nu gällande detaljerade bestämmelser om revisorsåligganden kan upphävas. Revisorernas granskning innebär inte bara attårsredovisningen skall revideras. De skall också i den utsträckning godrevisionssed kräver utöva löpande kontroll under den lid deras uppdragomfattar. I stycket upptas också en i förhållande till gällande lag nybeslämmelse om att en revisors uppgifler i moderförening också omfattargranskning av koncemredovisning och koncernföretagens inbördes förhållanden iövrigt. Andra stycket, som motsvarar 7 kap. 7 8 tredje stycket ilidigare förslag, innebär ingen ändring i sak i förhållande lill gällandebestämmelse. Tredje stycket, som motsvarar 7 kap. 8 § i tidigareförslag, innebär i förhållande till gällande bestämmelser endasl den sakligaändringen att slyrelse och revisor i dotterförening åläggsupplysningsskyldighet m. m. geniemot revisor i moderförening. Det nya fiärde slycket, som motsvarar 7 kap. 9 8 itidigare förslag, innehåller bestämmelser om skyldighet för revisor att görapåskrift på årsredovisningen sedan denna granskats.