prop · G30340 · 1979-12-31 00:00:00 — 1 Inledning..................................................... .... 238 2 Allmänna frågor............................................. .... 238 2.1 Fastighetstaxeringensbetydelse m. m........ .... 238 2.1.1 Allmänl........................................ 238 2.1.2 Fastighelsregistrel, samhällsplanering. 2.1.3 Allmän fastighetstaxering 1981......... ... 243 2.2 Principiellalaglekniska frågor..................... ... 245 2.2.1 Ällmänt om fastighelslaxeringslagen... 245 2.2.2 Föreskrifter om anvisningar.............. ... 247 3 Allmännataxeringsregler................................. ... 248 3.1 Inledande bestämmelser.......................... ... 248 3.2 Indelning av byggnader och mark............... 251 3.2.1 Byggnadstyper.............................. 251 3.2.1.1 Huvudsaklighetsprincipen...... 252 3.2.1.2 Småhus............................. 252 3.2.1.3 Hyreshus........................... ... 253 3.2.1.4 Ekonomibyggnad.................. 253 3.2.1.5 Specialbyggnad................... 254 3.2.1.6 Industribyggnad.................. 254 3.2.1.7 Övrigt............................... ... 255 3.2.2 Ägoslag........................................ ... 255 3.2.2.1 Tomtmark.......................... 256 3.2.2.2 Exploaleringsmark................ 257 3.2.2.3 Täktmark................................... 258 3.2.2.5 Betesmark.......................... 259 3.2.2.6 Skogsmark.......................... 260 3.2.2.7 Skogsimpediment och övrig mark 260 3.3 Skatteplikt............................................. 262 3.3.1 Ägarkravet................................... .. 262 3.3.2 Huvudsaklighetsprincipen................. .. 263 3.3.3 Specialbyggnader........................... 264 3.3.3.1 Försvarsbyggnad................. 264 3.3.3.2 Kommunikationsbyggnad....... .. 265 3.3.3.3 Distributionsbyggnad............ .. 266 3.3.3.4 Reningsanläggning............... .. 266 3.3.3.5 Vårdbyggnad...................... .. 267 3.3.3.6 Bad-, sport- och idrottsanläggning 267 3.3.3.7 Kulturbyggnad..................... 268 3.3.3.8 Ecklesiastikbyggnad............. 268 3.3.3.9 Allmän byggnad................... .. 268 3.3.4 Övrigl........................................... 268 3.3.4.1 Bostadsbyggnad............. .. 268 1979/80:40 235 3.3.4.2 Lantbruk............................ 269 3.3.4.3 Byggnader tillhöriga särskild rättssubjekt 269 3.3.4.4 Särskilda framställningar....... 270 3.4 Taxeringsenhet...................................... 271 3.4.1 Allmänt........................................ ... 271 3.4.2 Småhus-, hyreshus-, special- ochindusirienhet. 3.4.3 Exploateringsenhet........................ ... 273 3.4.4 Lantbruksenhet............................. ... 274 3.4.5 Nyttjanderätt till täktmark............... 274 3.4.6 Samfälligheter............................... 275 3.4.7 Övrigl.......................................... 276 3.5 Beskattningsnatur.................................. 276 3.5.1 Gränsdragning för bostadsbyggnader. 3.5.2 Beskattningsnatur för exploaleringsmark och täktmark 281 3.5.3 Fastighetermed en areal mellan 2 och 5 ha .... 281 4 Värderingsregler.......................................... .. 282 4.1 Allmäntom bestämmande av taxeringsvärde .. 282 4.1.1 Taxeringvärdenivå och värdelidpunkt. 4.1.2 Undantag frän marknadsvärdeprincipen 284 4.1.3 Ortsprismetoden............................ 286 4.1.4 Avkaslningsmetoden....................... .. 287 4.2 Delvärde............................................... .. 289 4.2.1 Delvärde för skogsmark................... .. 289 4.2.2 Delvärde för skogsimpediment och övrigmark . 4.2.3 Slopande av delvärdena särskildatillgångar och övervärde 289 4.2.4 Avrundning av delvärden................. .. 290 4.2.5 Övrigt......................................... .. 291 4.3 Värderingsenheler................................... .. 293 4.3.1 Byggnader.................................... .. 293 4.3.2 , betesmark, skogsmark ochskogsimpediment 293 4.3.3 Markanläggningar........................... 294 4.3.4 Marksamfälligheter......................... 294 4.4 Allmännavärderingsregler......................... 294 4.4.1 Värdefaktorer,riktvärden m. m......... 294 4.4.1.1 Värdeomräden, redovisning av riktvärden 295 4.4.1.2 Justering, interpolation......... 295 4.4.2........................................... Byggnads-och markvärde, byggnad under uppför ande m. m.................................... 296 4.4.2.1 Mervärdeprincipen........... 296 1979/80:40 236 4.4.2.2 Byggnad under uppförande m.m 298 4.4.2.3 Byggnadsminne, saneringsbyggnad m. m.......................................... 299 4.4.2.4 Egendommed värde 0.......... 300 4.4.3 Riktvärdenför byggnadstyper........... 301 4.4.3.1 Småhus............................. ... 301 4.4.3.2 Hyreshus........................... ... 305 4.4.3.3 Ekonomibyggnader............... 307 4.4.4........................................... Riktvärden för ägoslag ulom skogsmark och skogsimpediment............................ ... 309 4.4.4.1 Tomtmark........................... 309 4.4.4.2 Exploaleringsmark................. 310 4.4.4.3 Täktmark........................... ... 311 4.4.4.4 ............................ ... 311 4.4.4.5 Betesmark.......................... 314 4.4.5........................................... Riktvärdenför skogsmark och växande skog samt skogsimpediment............................ 315 4.4.5.1 Allmänl.............................. ... 315 4.4.5.2 Förberedelser, uppgiflsinsamling 316 4.4.5.3 Värderingsmodell, värdeområden .... 318 4.4.5.4 Kostnadsklasser................... 318 4.4.5.5 Trädslag............................ 319 4.4.5.6 Skogsimpediment................. 319 4.4.5.7 Juslering............................ 320 4.4.6 Värderingav valtenfallsenheler......... 321 4.4.6.1 Allmänl.............................. ... 321 4.4.6.2 Uppdelning av taxeringseffekt mellankraftstation och regleringsanläggning . 4.4.6.3 Värdefaktorer och riktvärden. 4.4.6.4 Kapilaliseringsfaktorn m. m..... .. 323 4.4.6.5 Spärregler, återanskaffningskostnad m. m.......................................... 324 4.4.6.6 Delvärden........................... 325 4.4.6.7 Andels-och ersäuningskraft.. .. 325 5 Administrativa frägor.................................... 326 5.1 Organisationen.................................... .. 326 5.1.1 Fastighetstaxeringsdistrikten............ 326 5.1.3 Konsulenter m. m........................... 329 5.1.4 Tjänstemannagranskning m. m.......... 331 5.1.5 Skattechefen................................ .. 336 5.1.6 Länsslyrelsens kontaktman............... 337 5.1.7 Övrigt.......................................... .. 337 1979/80:40 237 5.2 Allmänfastighetsdeklaration m.m............... 337 5.2.1 Deklarations- och uppgiftsskyldighet,m. m...., 337 5.2.2 Besiktning.................................... 340 5.2.3 Anmaning, deklarationsförvaring, m.m ... 341 5.3 Förberedelsearbetet............................... ... 343 5.3.1 Medverkan av myndigheter ochorganisationer, 343 5.3.2 Medverkan av förtroendevalda ledamöler 345 5.3.3 Allmänhetens medverkan ................ ... 347 5.3.4 Tid för utarbetande och fastställandeav föreskrif m...................................... ... 351 5.4 Taxeringsarbelet.................................... 352 5.4.1 Sammanträden, närvarorätt, beslutsförhet, m,m........................................... 352 5.4.2 Besluts- och underrättelseförfarandet,m. 5.4.3 Beslutens och underrättelsernasinnehåll m. m.. 357 5.4.4 Besluisredovisning, längdföring, m. m. 5.5 Samordningav allmän fastighetstaxering och FoB 361 5.5.1 Allmänt........................................ 361 5.5.2 Samdislribulion, portofrihet............... ... 361 5.5.3 Gemensaml insamlingsställe.............. ... 362 5.5.4 Gemensam insamlingstidpunkt........... ... 363 5.5.5 Hantering, resurser, m.m................. ... 364 Prop.1979/80:40 238 Sammanställning av remissyttranden över betänkandet (SOU 1979:32 och 33)Fastighetstaxering 81 Redogörelsenför remissyttrandena följer i huvudsak propositionens disposition, 1 avsnitt 2redovisas en del allmänna frågor om fastighetstaxeringen som lagils upp.Redovisningen i del avsnittel omfallar också synpunkler på delagstiftningstekniska förslagen i belänkandet, 1avsnitten 3-5 redovisas remissinsiansernas inslällning lill de olika delarna iden föreslagna fastighelslaxeringslagen och lill vissa administrativa frägor. Förstbehandlas i avsnitt 3 allmänna regler för laxeringen t. ex. om skalleplikl,taxeringsenheter och beskattningsnatur. Synpunklerna pä de allmänna ochspeciella värderingsreglerna redovisas i avsnitt 4. I avsnitt 5 redovisasställningstagandena lill förslagen om organisationen och förfarandet. 1mbrikerna i sammanställningen hänvisas lill del avsnitt i betänkandel därrespektive fråga i huvudsak behandlas. 2.1Fastighetstaxeringens betydelse m. m. Mångaremissinsianser framhåller fastighetstaxeringens betydelse för beskattningenoch förbi. a. olika slag av samhällsplanering. Man framhåller viklen av allreglerna för fastighetstaxeringen utformas så atl den kan fylla dessa olikasyften. Den helt övervägande delen av remissinstanserna anser alt kommitténsförslag till lag i princip gör del och de är positiva till ell genomförande avförslagel. Denna ståndpunkt intar bl. a, kammarrätterna, ÖB, ,, , , , , ,domänverket, den helt övervägande delen av länsstyrelserna, ,. 1remissyttrandena har fastighetstaxeringens belydelse inom olika områdenbehandlals av många remissinsianser. 1 en del remissyttranden, t. ex fränSlockholms kommun, belyses den betydelse garanlibeskallningen alltjämt har förkommunerna och fastighetsägarna. Några remissinstanser anser emellertid attkommittén trycker för hårt pä fastighetstaxeringens betydelse förgarantibeskattningen i jämförelse med andra ändamål som taxeringen kan tjäna.Hit hör bl. a. SAF m. fi. som anser alt garanlibeskallningen är otidsenlig ochorättvis saml alt den därför bör avskaffas. Prop.1979/80:40 239 Ålskilligaremissinstanser har framhållit betydelsen av tillgång till de uppgifter somsamlas in vid fastighetstaxeringen. Några av dem understryker viklen av atluppgifterna i fastighelsregistrel används allsidigt. Detta gäller bl. a, avDEFU, RSV och . Ibetänkandet har man ställt sig positiv till att uppgifter för statistiskaändamål samlas in vid fastighetstaxeringen, DEFU finner della mycket glädjandeoch vill underslryka vikten av att en samordning av uppgiftsinsamlingar sker.Därför borde inte bara som tidigare i lagtexten ges en möjlighet lill detlautan också klart sägas ul att en sådan gemensam insamling av uppgifler böreftersträvas. Del finns annars en uppenbar risk all ell samarbete av detta slaginte kommer lill ständ. framhåller all fastighetsägaren i sin fastighetsdeklarationskall lämna en tämligen fullständig redovisning över sin faslighet. Tillfälletbör utnyttjas för atl fl information om vissa vikliga omständigheter, som harslor betydelse ocksä i andra sammanhang, t. ex. om radonförekomst. Fränskilda håll har önskemål framförts all frän och med kommande allmännafastighetstaxering fl mer detaljerade uppgifter om byggnader på ADB medium. Somexempel kan nämnas uppgifler om byggnadens standard. Ofta återkommandeönskemål är uppgifl om byggnadens uppvärmning och isolering. Uppgifter av dettaslag finns visseriigen i fastighetsdeklarationen men behöver inte registrerasför beskatiningsändamål. Uppgifterna används endast avfastighetstaxeringsnämnden vid åsättande av byggnadsvärde. Om uppgifterna ävenkunde registreras och tillhandahållas intresserade slalliga och kommunalamyndigheter skulle fastighetsägaren inle behöva Ullfi-ägas i särskild omgång.RSV anser atl frägan om lämpligaste förfarande för en uppgiftsinsamling börulredas. Åtskilligamyndigheter lägger fram förslag som rör uppgiftsinsamlingar. SCB anför au delADB-baserade registret som läggs upp i samband med taxeringarna är del endatolala registret med detaljerad informalion om den fasta egendomen i riket. Ettallt större intresse har knutits till möjligheterna att utnyttja dettaregister, det s. k. fastighetstaxeringsregistret (FTR), framför allt isamhällsplaneringen. SCBanser det vidare viktigi att fastighetstaxeringens uppgifter utnyttjas mer istatistiken. För FoB, andra slaiistikredovisningar och samhällsplaneringen ärdet säledes elt krav alt FTR:s uppgifter fär bällre kvalitet än tidigare.Samordningen med FoB och de föreslagna organisatoriska förändringarna, bl. a.genom längre förberedelsearbete, bör leda lill della resultat. VissStaUslik över jordbruk och skogsbruk las fram genom bearbetningar 1979/80:40 240 Denna statistik avser i första handlaxerings-värden specificerade på del värden och med fördelning efter ägarekategorier,taxeringsenheternas areal, åker och skogsmark m. m. Vidare publiceras statistiköver virkesförrådet i skogen. Huvuddelen av statistiken om struklurförhällandeninom jordbmk och skogsbruk kommer emellertid frän lantbruksregistret. SCBhar, med hänsyn till de samband mellan de två registren som här nämnts, ianslagsframställningen för /81 anfört alt man bör pröva omfaslighetslaxeringsregistrel i viss utsträckning kan utnyttjas vid nästalantbruksräkning. SCBhar, liksom CFD, studerat utformningen av etl byggnadsregister. De förslag somkommittén nu framlägger beträffande indelningen av fastigheter itaxeringsenheter och värderingsenheter samt registrering av värdefaktorerförbättrar väsenlligt möjligheten atl ulnyllja FTR som ett byggnadsregister.Ålskilliga problem såsom identifikation, täckning och ä jour-hållning återstårdock all lösa innan man i egenllig bemärkelse kan säga att ett byggnadsregisterhar skapals. föreslogs att FoB-80 skulle använda sig av fastighetstaxeringensindelning av uppvärmning. Denna indelning innebären begränsning som skullegöra att statistiken ej skulle svara mot energiplaneringens behov av underlag.För att förbällra förutsällningarna för denna planering föreslås att SCBlillsammans med RSV och kommunerna utreder vilka uppgifler om uppvärmningssäUsom skall insamlas. Dessa uppgifter bör registreras ifastighelstaxeringsbandel, även för ej skattepliktiga fastigheter, för attmöjliggöra att uppgifterna även kan användas på individuell nivå isamhällsplaneringen. Allmänfastighetstaxering innebär en möjlighet alt relalivi enkell samla in vissinformalion om fasligheler och deras bebyggelse. Vid SCBs kontakter medsamhällsplanerande organ har ett flerlal önskemål framförts om statistik påsådana variabler, som är anknutna till fasligheter men som f n. är relativtsvåråtkomliga i regisler. För regional och lokal planering har t. ex.framförts behov av uppgifter om hiss, skyddsrum och upplålelseform. Belräffandeupplålelseform skulle redovisningen kunna ske efler egenägt; byggnad medandelslägenhel(er); byggnad med bosladsrätt(er); byggnad med hyresräll(er). SCBhar inle haft möjlighet att inom remisstidens ram slälla samman kostnader förinsamling, konlroll och registrering av dessa dala och väga kostnaderna mot densamhällsekonomiska vinst som erhålls genom atl variablerna finns lillgängliga iFTR. Om samhällsvinsten skulle visa sig betydande kommer SCB att för RSVframlägga etl förslag lill nya variabler som bör insamlas utöver de variablersom behövs för fastighetstaxeringen och för FoB. Behoven kommer alt preciseraspå så sätt alt beslutsprocesser anges där föreslagna statistikuppgifter skallutnyujas. SINDbetonar uppgifternas vikt främsl i det lokala planeringsarbelel, dvs. kommunalenergiplanering, men också i det arbele som på regional nivå berörenergiplaneringen. Det är också väsenlligt alt uppgifterna görs lälltillgängliga för kommunens ansvariga energiplanerare, bäde i detaljerad ochaggregerad form. Energiplaneringsarbelel syftar till atl belysa förhållandensom berör energitillförsel och energianvändning. Gmndläggande för detta arbeteär bl. a. kunskap om energibehovet för uppvärmning av byggnader av alla slagsaml förulsättningar för ändring av uppvärmningssätt och energitillförsel. 1979/80:40 241 Molden bakgmnden lämnar verket förslag och kommenlarer lill uppgiflsinsamlingavseende energiförhällanden. a. framhåller verkel alt behovel av underiagför bedömning av energiåtgång i fastigheter är storl i samband medransoneringsförberedelser. Del är enligl SlND:s mening av stor belydelse altmöjligheler lill någon form av "värmetaxering" tas tillvara i sambandmed fastighetstaxeringen 1981. Remissyttrandensom avser energiplanering, beredskapsplanering och värmetaxering har lämnalsockså av kommunförbundet och ÖEF. anför att såväl uppgifterför FoB som andra uppgifter i fastighelsregistrel är intressanla församhällsplaneringen och bör göras tillgängliga för stalistikredovisning.Eftersom behoven av underiag för samhällsplaneringen förändras i liden, är delangeläget att fastighetstaxeringens uppgiftsinsamling även kan fl omfatta andravarianter än de som bedöms vara nödvändiga för taxeringen. finns det ettstarkt behov av atl fl uppgifler för energiplaneringen. För att åtminstonedelvis tillgodose detta behov bör uppgiften om uppvärmningssätt utformas pä ettsätl som är ändamålsenligt för den planeringen. ÖEFframhåller vikten av atl sädana uppgifler som är av belydelse för bedömningenav fastighets lämplighet ur beredskapssynpunkl kan bli lillgängliga för deberedskapsplanerande myndighelerna, främst länsslyrelsernas försvarsenheterExempel är planläggning av undanförsel av förnödenheter och industriell ellerannan verksamhet av belydelse för försvarel och folkförsörjningen från orteroch områden, där risk föreligger all egendomen eller verksamheten eljest skullegä föriorad och av förberedelse av utrymning av befolkningen till områden sombedöms mindre riskfulla. ÖEF anför vidare all regeringen uppdrog ålöverslyrelsen att genomföra en i prop. 1975/76:152 angiven ulredning omvärmelaxering. ÖEF överiämnade sädan utredning till regeringen med skrivelse imaj 1979. Om en värmetaxering av landets fastigheter skall läggas lill grundför nägol ransoneringssystem för uppvärmning, bör en sädan lämpligenverkställas i samband med allmän fastighetstaxering. En del frägor måsteemellertid utredas ylterligare. 1975/76:152 borde eneventuell värmetaxering samordnas med fastighetstaxeringen 1981. Planverketställer sig tveksamt till att sammankoppla en allmän värmelaxering avbyggnadsbeståndet med fastighetstaxeringen. Två så vitt skilda ändamål, somunderiag för taxering respektive underiag för bränsleransone-ringsåtgärder, börinte sammanföras till eU svarstillfälle. Tillföriilliga uppgif ter ombränsleförbmkning har dessutom visat sig svårl att få fram via fastighetsägare. Påfrågan om uppgifterna om mark och byggnader m. m. i faslighelsregislret harbl. a. CFD, och lämnat synpunkter. CFD anför att nämnden isamråd med RSV, SCB och LMV framställt ca 2 000 kartblad som skall utgöraunderlag för markvärdekartor. CFD anför vidare: 16 1979/80. 1979/80:40 242 Medkoordinalernas hjälp placeras därvid förvärven aulomaliskt på räll plals päkartan. På motsvarande sätt kan andra data med koordinalernas hjälp placerasoch automatiskt markeras på karta. Elt ofta återkommande önskemål ärautomatkartering av glesbygdsbebyggelsen och då särskilt fritidshusen. Påsenare tid har en rikstäckande inventering av fritidshusen gjorts. Delta skullevara omöjligt om inle fritidshusen hade egen typkod vid fastighetstaxeringen.Nyligen har kommunerna ålagts att upprätta energi-sparplaner. Därvid har ävenandra uppgifter om byggnader i fastighetstaxeringsregislrel använtslillsammans med fastighetskoordinaterna för atl framställa kartor överbyggnadsbeståndet. Dessutom används ägarappgiften ifastighetstaxeringsregistret i stor omfattning för att framställa förteckningaröver sakägare för förrättningar av vitt skilda slag. Vadgäller ett framtida byggnadsregister har CFD i olika omgångarbedrivit utredningsarbete. CFD har därvid funnil all inlressenterna är mångaoch sammanvägningsproblematiken myckel svår. För CFDs del är uppgifter ombyggnader nära förknippat med fastighetsregistret eftersom byggnad enligtjordabalken är en del av fastigheten. För SCBs del skulle elt byggnadsregistervara ett basregister för statistik samt utgångspunkten för ettlägenhetsregister. Kommunerna har användning av byggnadsregister för hanteringav byggnadslov, energiförsörjning, sotning, sophämtning, fastighetsförvaltningosv. behöver byggnadsregister för kontroll av arbetsmiljön iolika lokaler. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar har planer på envärmetaxering av byggnder för all kunna genomföra en eventuellenergiransonering. LMV har problematiken med redovisning och ajourhållning avbyggnadsbeståndet på kartor. Det slår helt klart att det inte går atl skapa ellbyggnadsregister som tillgodoser alla behov. ärdet enda rikstäckande registret med data om byggnader. Det har därför fltt storbelydelse för många verksamheter och torde bli etl av basregislren för etteventuellt byggnadsregister. Bostadsstyrelsenförklarar all etl stort antal uppgifter från fastigelslaxering-arna har storlintresse bl. a. för bostadsplaneringen. T. ex. har kommunerna använt dessauppgifter vid inventeringar i samband med upprättande avbosladssaneringsprogram. Institutethar i sin forskning använt det ADB-register som upprättats pä basis av deallmänna fastighetstaxeringarna och som sedan ajourhållits via de särskildafastighetstaxeringarna. Registretär det enda rikstäckande regisler som innehåller dala ombyggnader. Det är därför vikligl att detla unika ADB-register även ifortsäUningen kan användas för forsknings- och utvecklingsarbete inombyggnadssektorn. Isamband med nästa allmänna fastighetstaxering kan dessutomförbättras pä en rad punkter. Del finns t. o. m. föratsättningar för attupprätta ett byggnadsregister och ett lägenhetsregister. Ett lägenhetsregisterinnehållande byggnads- och hushållsuppgifter blir resultatet om samordningenmellan fastighetstaxeringen och FoB lyckas. Rikstäckande byggnads- ochlägenhetsregister har över huvud tagel ej funnits i landet trots altstarka önskemål om sädana register funnits . Del är angelägel attdessa möjligheter nu las tillvara. Prop.1979/80:40 243 Fräganom tidpunkten för nästa allmänna fastighetstaxering har lagits upp av en delremissinsianser. Flertalel remissinsianser har inte nägon erinran mol att nästaallmänna fastighetstaxering genomförs 1981, säsom förutsälls i kommitténsförslag. Flera remissinsianser framhåller del angelägna i atl en allmänfastighetstaxering genomförs 1981 så all den löpande laxeringsperioden ochprisförändringarna på fastigheterna inle ökas ylterligare. Bland dessa är LMVoch RSV. Ålskilligaremissinstanser framför i sammanhanget önskemålet om en övergäng etl systemmed rullande fastighetstaxeringar bl. a. för atl minska de sprängvisa höjningarav värdena som blir följden av del nuvarande systemet. Bland dem som framförsädana synpunkler är länsstyrelserna i och ,i . Samfundet för fastighetsvärdering. , , , /SR, TCO ochTOR. Fleraremissinsianser, t. ex. SCB, statskontoret och RSV, anser alt del är nödvändiglalt genomföra fastighetstaxeringen 1981 sä atl den beslulade och önskvärdasamordningen med FoB kan ske. Deadministrativa förulsältningarna att genomföra en allmän fastighetstaxering1981 har också berörts. Allmänt anser man alt det inle föreligger hinder frånadministrativ synpunkt atl genomföra taxeringen. Detta gäller t. ex. LMV ochLBS. LMV anför bl. a. att förberedelsearbetet för den allmänna fastighetstaxeringen1981 påbörjades inom LMV . Medel har ställts förfogande avregeringen. För den särskilda arbetsinsats som LMV föreslagils utföra vidförberedelse- och laxeringsarbelel är LMV väl förberett. I jämförelse medtidigare allmänna fastighetstaxeringar där LMV också medverkat iförberedelsearbetet har taxeringen 1981 alla förulsällningar att bli den bäslunderbyggda. LBS anför i fråga om förberedelserna för taxeringen alllantbruksnämndernas medverkan kommer i fråga då det gäller provvärdering av ochupprättande av värderingslabeller för åker och betesmark. Denna medverkan pågårredan och styrelsen har inte något att erinra mot detta. Även ärposiliv lill del redan pågående engagemanget för styrelsen ochskogsvärdsstyrelserna i förberedelsearbetet.