prop · G303103 · 1979-12-31 00:00:00 — Beslut vid regeringssammanträde 1979-02-01Departementschefen, statsrådet , anför. Radioakliva ämnen i byggnadsmaterial och i grunden underbyggnader kan medföra hälsorisker genom sirålning frän såväl byggnadsmaterialetsom från den radioaktiva gasen radon och dess sönderfallsprodukter. Radonbildas vid sönderfall av radium i byggnadsmaterialet eller byggnadsgrunden. Hurmyckel radon som avges varierar avsevärl beroende pä bl.a. lypen av byggnadsmaterial,berggrund och jordart. Radon och dess sönderfallsprodukler kan sannolikl bidralill uppkomslen av lungcancer. Del närmare sambandet mellan halten radongas iinomhuslufl och cancerrisken är inte hell känt. Om man på sätt som är gängseinom strålskyddsområdel antar aU risken all få cancer är direkl beroende avstråldosen även vid små doser kan emellerlid strålningen i byggnader beräknasbidra lill etl inle oväsentligt anlal fall av lungcancer såväl i dagslägel somunder de närmasle årtiondena lill följd av all utveckling av cancersjukdomen iallmänhel lar . Vilka byggnadsgrunder och byggnadsmaterial och vilkenradioaktivitet som finns i del befintliga byggnadsbesiåndel är inle hellkarllagt. Slor individuell strålrisk kan finnas i byggnader som vilar påskiffergrund, men risken beror i dessa fall också på källarens och grundensulformning, Slor individuell strålrisk kan också finnas i byggnader som helteller delvis är byggda av skifferbaserad lättbetong. Flera tusen bostäderberäknas vila på skiffergrund. Ca 3.000 bostäder beräknas vara hell byggda avskifferbaserad lättbetong medan av byggnadsbeståndet till viss delinnehåller sådanl material. Förutom byggnadsgrunden och byggnadsmaterialetspelar framför allt ventilationen men också byggnadens utformning samlradioaktiviteten i dricksvattnet roll för strålriskerna. Problemet med sirålrisker i byggnader har uppmärksammalsallt mer . En anledning till detla är alt den ökademedvetenheten om behovet av att spara energi fått till följd all olika ålgärdervidtagits eller planerats för att minska luftomsättningen i byggnader. Sådanaenergibesparande ålgärder kan emellertid få lill följd alt strålriskerna ökar.Elt sätt atl minska strålriskerna i bosläder är således alt öka luftomsättningenvarvid emellertid energiförbrukningen ökar. Andra sätt atl minska strålriskernaär alt vidta olika byggnadstekniska åtgärder såsom luflrening eller gaslätbeläggning av l.ex. Sådana ålgärder är emellertid ännu intetillräckligt utvecklade och utprovade för atl kunna användas i slörreomfattning. Frågor om sirålrisker i byggnader berörs i flera olikaförfattningar. Strålskyddslagen (1958:110) syftar lill aU ge skydd mot bl.a.joniserande sirålning. I hälsovårdsstadgan (1958:663) föreskrivs atl bosläderskall vara så anordnade atl sanitär olägenhet inte uppkommer för de boende. Iarbelsmiljölagen (1977:1160) finns beslämmelser om arbetsmiljöns beskaffenhet.Där sägs bl.a. atl luftförhållandena i arbelslokaler skall vara liilfredsslällande.I byggnadsstadgan (1959:612) och i tillämpningsföreskrifter till den - Svenskbyggnorm - finns beslämmelser om konstruktion bl.a. frånventilalionssynpunkt samt om att maierial i byggnad skall vara så beskaffat attdel inte medför hygieniska olägenheler. Del II Jo:2 Skr 1979/80:103 348 Frågor om sirålrisker i byggnader faller också inom fleraolika myndighe-PAGE NO. Slalens strålskyddsinslilul ärförvaltningsmyndighet enligt slrålskyddslagen för ärenden om skydd motjoniserande och ickejoniserande sirålning. Socialslyrelsen är centraltillsynsmyndighet enligt hälsovårdsstadgan och har inom sill verksamhelsområdelillsynen över den allmänna hälsovården. Slalens planverk har ansvarei vadgäller byggnaders tekniska ulformning och utfärdar tillämpningsföreskriftertill byggnadsstadgan. för byggnadsforskning harlill uppgift atl planera, initiera och finansiera forsknings- ochutvecklingsverksamhet inom byggnadsområdet, Slalens inslilul för byggnadsforskningbedriver forsknings- och försöksverksamhel inom byggnadsområdet. I sitt hittillsvarande arbele har berörda myndigheler påolika sätt beaktat frågor som rör sirålrisker i byggnader.Strålskyddsinsiitulel har i samarbele med slalens råd för byggnadsforskningutfört radioakliviietsmälningar av olika slags byggnadsmaterial och i olikaslag av lägenheler. Vidare har institutet påbörjat en undersökning avradonhalten i dricksvatten på olika orter. Strålskyddsinsiitulel har också isamråd med socialslyrelsen informerat hälsovårdsnämnder och byggnadsnämnder omstrålriskerna i byggnader. Efler samråd mellan slrålskyddsinslilutet ochslalens planverk har hänsynen lill bl.a. sirålrisker varil en av de viktigastegrunderna för de ventilalionskrav avseende nya byggnader som uppställs i Svenskbyggnorm. tillsatte en grupp som sysslarmed frågor om hälsorisker i byggnader. Gruppen har bl.a. tagit inilialiv sammanslällning av befintligt kunskapsmaterial rörande radon och desssönderfallsprodukter i inomhuslufl. Frågan om sirålrisker i byggnader har också uppmärksammatsav (I 1976:5). Kommissionen har i sill slutbetänkande (SOU1978:49) Energi, hälso-, miljö- och säkerhetsrisker anförl alt en minskadventilation genom tätningsåtgärder i framför allt hus byggda av skifferbaseradlättbetong innebär ökade sirålrisker. Effektiva motåtgärder, främsl avbyggnadsleknisk nalur, behöver därför vidtas för atl oacceptabla hälsoriskerskall undvikas. Hus med särskilt radioaktivt byggnadsmaterial bör enligtkommissionen kartläggas som lämpliga åtgärder och rekommendalionerularbelas, Slrålskyddsinstilutel har vidare i skrivelse till regeringen i maj1978 pekal på en rad frågor rörande strålning i byggnader som enligt institutetnärmare bör ulredas, Sirålning i byggnader medför hälsorisker för befolkningen.Betydelsen av dessa risker i jämförelse med andra hälso- och miljörisker ärsvär alt bedöma. Tillgängliga uppgifler visar emellerlid all del nu ärnödvändigt atl överväga särskilda insatser. För all närmare klarläggasirålrisker i byggnader och pröva frågan om lämpliga motåtgärder bör därför ensärskild uiredare tillkallas. En uppgifl för utredaren bör vara alt klarlägga olikabyggnadsgrunders och byggnadsmaterials betydelse för strålriskerna i byggnadersamt pröva hur en karlläggning av slrålningen i del befintligabyggnadsbeståndet bäst kan genomföras. I arbetet bör beaktas hur de hus sommedför de största strålriskerna skall kunna identifieras och åtgärdas medförtur. Uiredaren bör mol bakgrund av en bedömning av vad som kananses vara en acceptabel slrålnivå föreslå rekommendationer beträffandeluftomsättning och andra byggnadstekniska åtgärder i byggnader av olikabyggnadsmaterial, ulformning och belägenhet. 349 Kommittéer: Del II Jo:2 och lånebeslämmelser lill bosläder och andra byggnader kankomma all behöva ses över. Effekterna av olika ålgärder från bl.a.cnergihushållningssynpunkl bör också belysas. En ytterligare uppgifl för uiredaren bör vara alt se överde olika myndighelernas uppgifter vad gäller ålgärder mol sirålrisker ibyggnader. Etl effekiivt samarbele mellan berörda myndigheter är enförutsättning för att strålriskerna i byggnader skall kunna nedbringas lill enacceptabel nivå. Utredaren bör därför klarlägga gränsdragningen mellan olikamyndigheters . 003ansvarsområden och pröva hur lillgängliga resurser kananvändas på effektivast möjliga sätl för alt minska strålriskerna i byggnader.Uiredaren bör vidare pröva om behov finns all se över nuvarande lagsliftninginom delta område. De uppgifler för uiredaren som jag beröri gällerhälsorisker i samband med radioakliva byggnadsmaterial. Också i vissa andra fallkan emellerlid byggnadsmaterial medföra hälsorisker som en följd av allmaterialet innehåller hälsofarliga ämnen. Utredaren bör därför också klarläggaansvarsfördelningen mellan berörda myndigheler vad gäller frågan om andrahälsofarliga byggnadsmalerial än radioakliva material. Jag ser det som angeläget atl uiredarens arbele så snarlsom möjligt kan resullerai praktiska ålgärder. De bedömningar han har att göramåsle därför i huvudsak bygga på befintligl kunskapsunderlag. Det är emellertidangelägel atl vi får ell förbättrat underlag. Utredaren bör därförpröva vilka ålgärder som behöver vidtas för alt elt samlal forskningsprogramvad gäller riskerna med sirålning i byggnader och åtgärder för att komma tillrälla med dessa risker skall komma lill stånd. Sludier av vilka stråldoser somär relevanla för bedömningen av hälsoriskerna samt sambandet mellan stråldosoch hälsorisker liksom samverkanseffekter med luftföroreningar kan i framlidenge ytterligare underlag för del fortsatta arbelel med alt minska strålriskernai byggnader. Del vida uppdrag utredaren får berör pågående arbete inomen rad olika statliga myndigheter och forskningsinstitutioner. Det ärnödvändigt att en effektiv samordning sker mellan uiredaren och berörda organ.Uiredaren bör därför samråda med dessa. Utredarens uppdrag innebär bl.a. atl elt program för vissafältundersökningar och tekniska utprovningar behöver utarbetas. Det ärangeläget att sådana undersökningar avseende radioakliva byggnadsmalerialsnarasl kan påbörjas. Därvid bör befintliga resurser hos olika myndigheterochinstitutioner så långl möjligt utnylljas. Uiredaren bör med förtur och isamarbele med berörda organ utarbeta ett program för de undersökningar sombedöms som nödvändiga. Programmet bör redovisas till regeringen senasl den 1maj 1979. Utredaren bör om så bedöms lämpligl också i övrigt under arbetelsgång kunna avge förslag i olika delfrågor som gäller akuta problem. Utredningsarbetetbör bedrivas så att slutrapport kan avges års utgång. Jag har i denna fråga samråll med chefen förbostadsdepartementet. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagalt regeringen bemyndigar chefen för jordbruksdepartemenlel, all lillkalla en utredare med uppdrag atl uireda frågan omålgärder mol sirålrisker i byggnader, m.m., all besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annatbilräde ål uiredaren. Del II Jo:3 Skr 1979/80:103 350 Vidare hemsläller jag all regeringen föreskriver allkosinaderna skall belasla lionde huvudlilelns kommilléanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemsiällan. Tilläggsdirektiv till bilavgaskommittén (Jo 1977:08) Beslul vid regeringssammanlräde 1979-03-08Depariemenlschefen, statsrådet , anför, (Jo 1977:08), som tillkallades efter ellav regeringen meddelat bemyndigande, har till uppgifl attvärdera de risker för skador på människor och på miljön som föranleds avbilavgasutsläppen och på grundval av denna värdering föreslå ålgärder för alteliminera eller begränsa dessa risker, Kommillén har sall igång elt undersökningsprogram för altkompleltera kunskapsunderlaget i olika frågor. Förslag i huvudfrågorna beräknaskunna läggas fram under senare delen av är 1981. Sill hillillsvarande arbeleredovisar kommiitén i en lägesrapport som utges . Blyhalliga ämnen lillsalts vid tillverkning av molorbensini syfle atl öka bensinens oklantal. bly släpps sedan ut i luftenlillsammans med andra föroreningar i avgaserna frän molorfordon. De allvarliga hälso- och miljörisker som har samband medutsläppen av bly via bilavgaser har uppmärksammals alltmer på senare tid.Särskilt har riskema för bestående skador på barn vållat oro. För alt minska blyulsläppen beslöl regeringen i juni 1978om en sänkning av blyhallen i bensin från /1 lill /I, Beträffanderegularbensinen gäller sänkningen av blyhallen från och ifråga om premiumbensin från , Som jag har framhållit i är detangelägel all lågblybensin kan införas lidigare än vad som förutsatts ibeslulel . Vid samma lillfälle uttalade jag vidare atl en övergånglill lågblybensin emellertid inte räcker för att lösa de allvarliga hälso- ochmiljöproblem som orsakas av blyet i bilavgaserna ulan alt del är nödvändigt allså snarl som möjligt gå över till ett hell blyfrill motorbränsle. Jag uttaladeockså att etl sådanl motorbränsle bör introduceras på den svenska marknadeninom kommande femårsperiod. Åtgärderna för alt åsladkomma en tidigareläggning avinförandel av lågblybensin och för alt underlätta en introduktion av blyfrillbränsle måsle beslutas under delta år. I samförstånd med bilavgaskommittén harjag därför lämnat uppgiften atl ularbela förslag lill sådana åtgärder till ensärskild arbelsgrupp som jag har lillsaii. Gruppens första huvuduppgiftär all överlägga med pelroleumbranschen om nämnda tidigareläggning av införandelav lågblybensin och så snarl som möjligt lägga fram förslag till ålgärder meddelta syfte. Med ulgångspunkl i all blyfri bensin av regularkvalitet skallintroduceras på den svenska marknaden inom kommande femårsperiod skall gruppensom en andra huvuduppgift pröva 351 Kommittéer:Jordbruksdepartementet Delll Jo:3 när och hur en sådan introdukiion skall ske oeh vilkamedel som behövs för all inrikta bilisternas efterfrågan på blyfriamolorbränslen, Arbelsgruppens Iredje huvuduppgift beslår i atl ulforma förslaglill beslämmelser om hur nytillkommande bilar skall vara konstruerade för atlutan skador pä molor och bränslesystem kunna drivas med ell blyfrill bränsleoch med ell bränsle som även kan innehålla metanol eller annan alkohol. Förslagom ålgärder för atl underlätta övergången till blyfrill bränsle skall redovisassenasl den 1 seplember 1979, Blyulsläppen genom bilavgaser lorde inte kunna upphörahell , eflersom en del av den nu rullande bilparken inlekan köras pä en blyfri bensin av regularkvalitet. Särskilda åtgärder måste därförvidtas för atl i del längre tidsperspektivet genomföra en total övergång lillblyfrill bränsle. Sådana ålgärder har samband med frågor om framlida krav påavgasrening och bränsleförbrukning. Del är därför nalurligl alt uppgifterna altutreda frågan om sådana ålgärder anförtros bilavgaskommittén genomlilläggsdirekliv. Kommitténs uppdrag bör sålunda mot bakgrund av vad jag nuhar anförl komplelteras med uppgiften att lägga fram etl förslag till tidsplanför en fullsländig avveckling av blytillsatser i motorbensin, I samband därmedbör kommittén belysa vilka konsekvenser från hälso- och miljösynpunkt samt frånenergiförbruknings- och försörjningstrygghetssynpunkl sammansättningen avframtida motorbränsle för bensinmotorer kan medföra. Därvid bör beaktas demöjligheter lill en höggradig avgasrening som övergången till blyfrillmotorbränsle medger. I della sammanhang bör kommillén lillgodogöra sig deerfarenheter som har gjorls i andra länder, främst och , i fråga omblyfri motorbensin. Från hälso- och miljösynpunkt finns anledning alt särskiltuppmärksamma den risk som finns för en ökning av halten av bensen och andraaromatiska kolväten. Även hälsoriskerna vid hanleringen av själva bränslet börgivetvis beaktas i delta sammanhang. Frågan om framslällning och utnyttjande av syntetiskadrivmedel uireds f.n. av (). Den av statsrådet tillkallade delegationen (I 1979:01) för solvärme och bränslen som kan ersätta olja har därtill till uppgifl alt behandla frågan om styrmedel, föreskrifter och introduklionsstralegi för synleliska drivmedel. Med hänsyn härtill är det angelägel alt bilavgaskommittén forllöpande håller kontakt och samråder med såväl nämnda delegaiion som SMAB. Samråd i här nämnda fråga bör också ske med berörda myndigheler och organisationer, i försia hand , arbetarskyddsstyrelsen, produklkonlrollnämnden och den av mig tillsattaarbetsgruppen. Jag hemställer alt regeringen ulvidgar kommitténs uppdragi enlighel med vad jag nu har anförl. Regeringen ansluter sig fill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. DelIIJo:4 Skr 1979/80:103 352 Översyn av lagstiftningen om häradsallmänningar ochallmänningsskogar i och Departementschefen, statsrådet anför. gällande regler om häradsallmänningar ochallmänningsskogar i och finns i lagen (1952:166) omhäradsallmänningar resp. lagen (1952:167) om allmänningsskogar i ochDalarna. Med häradsallmänning förstås av ålder bestående häradsallmänning ochmed allmänningsskog område som avsatts lill besparingsskog vid storskifte iKopparbergs och eller till allmänning vid avvitlring iVästerbottens och . Häradsallmänning och allmänningsskog tillhör ägarna av defasligheler inom häradet vilka är salta i mantal resp. de fastigheter för vilkaskogen blivil avsatt vid storskifte eller avvitlring. De kan också tillhöra fasligheter,vilka vid jorddelning har fåll rätt till delaktighet i allmänningen ellerskogen. Delaktigheten följer hemmantal eller jordlal eller har bestämls vidjorddelning. Delägare får inle överlåta sin rält lill delaktighet annat ängemensamt med den faslighel med vilken rätten är förenad. Avlösning avdelägares räll till delaktighet kan heller inle ske. Undantag frän denna regelgäller dock i de fall dä delaktighet är förenad med fastighet som inte ärtaxerad som jordbruksfaslighel. Sådan avlösning beslutas av efterframslällning av allmänningsslyrelsen och efler hörande av delägaren. Denneblir berättigad lill ersällning motsvarande värdet av hans andel ihäradsallmän-ningen eller allmänningsskogen. Allmänning skall i princip bibehållas oförminskad och fårinle intecknas. Den får heller inte - med något undantag - las i mät för annansfordran. Delägarnas rätt skall tillgodogöras för delägarnas oeh, beträffandeallmänningsskogar, även ortsbefolkningens gemensamma räkning. Allmänning får under vissa förulsältningar såväl avyttrasom förvärva mark. Avyttring skall godkännas av . Vid förvärv avmark är det delägarna själva som förvärvar marken och inte allmänningen somjuridisk person. Delägarna skall inom tre är göra ansökan hos ominförlivning av marken med häradsallmänningen eller allmänningsskogen.Införlivning får ske under vissa villkor. Avslås ansökan härom skall markenäter avyttras. För mark som införlivats gäller i huvudsak samma regler som förmark som ingår i allmänningen. Införlivningen rubbar dock inte markensansvarighet för fordran eller annan rätt för vilken den särskilt häftar.Införlivningen medför heller inle att marken överförs tillallmänningssam-fälligheten utan den behandlas fortfarande enligt reglerna förfastighet. De båda lagarna innehåller också regler om användningen avavkastning och annan inkomsi (kapitalinkomst) av allmänning. Behållenavkastning får beträffande häradsallmänning användas eller fonderas förutdelning åt allmänningens samtliga delägare efler deras delaktighet iallmänningen eller till annat ändamål som är lill gagn för delägarna,Avkaslning från allmän-ningsskogarna får dessulom användas för främjande avjordbruket inom den eller de socknar för vilkas jordägare skogen blivit avsatteller för annat ändamål som är lill gagn för delägarna eller för befolkningen isocknen, Lagarna innehåller också regler om förvaltningen avallmänningarna och om reglemente. Reglemente skall faslslällas av regeringen. 353 Kommittéer: Del II Jo:4 I såväl tidigare som gällande lagar omhäradsallmänningar och allmänningsskogar har delägarnas räll atl förfoga överskogarna underkastats betydelsefulla inskränkningar. Ändamålet härmed har varitatt trygga allmänningarnas bestånd och ändamålsenliga förvaltning. Samhällsutvecklingenhar i vissa avseenden medfört atl en del allmänningar har fält minskadbelydelse för den jordägande befolkning för vilka de avsattes. Flertaletallmänningar fyller enligt min mening emellertid fortfarande en viktigfunktion. Lagstiftningen om allmänningarna bör därför även i fortsättningensyfta lill alt trygga allmänningarnas bestånd och ändamålsenliga förvallning, Ulvecklingen i fråga om somliga allmänningars markinnehav,delaklig-hetsförhållanden m,m, har dock medförl alt dessa allmänningar inte harkvar sin ursprungliga funktion. Det kan enligt min mening därfär ifrågasättasom det inle för vissa fall bör öppnas möjligheter till avveckling avallmänningar samt om det inte bör ges vidgade möjligheter lill avlösning avdelägare. Vidare kan det ifrågasättas om alla de bestämmelser rörande bl,a,förvaltningen som finns i allmänningslagarna fyller någon funktion. Flerabestämmelser saknar nämligen motsvarighet i nyare lagstiftning angående bl,a,gemensamhetsskogaroch samfälligheler. Lagstiftningen på fastighetsrättensområde har för övrigt genomgått en genomgripande reformering somförflutit sedan allmänningslagstiflningen tillkom. Jag anser därför atl detbehövs en allmän modernisering av reglerna för allmänningar. Lagstiftningen angående häradsallmänningar ochallmänningsskogar i och bör därför göras till föremål för enfullständig översyn. Jag förordar att en särskild utredare tillkallas förändamålet. Översynen bör utmynna i etl förslag till ny lagsliftning angåendehäradsallmänningar och allmänningsskogar. Inför en sådan översyn vill jagutöver vad jag sagt framhålla följande, Delaktighelsförhållandena har beträffande mångaallmänningar utvecklats i riktning mot en stark ökning av delägarantalet ochmotsvarande minskning av andelstalens storlek. Många delägare ulgörs avdödsbon. Åtskilliga delägare äger endast ideella andelar av fasfigheter medvilka är förenad rätt till delaktighet. Ofta bor inte delägarna på orten.Sådana delägares intresse för förvaltningen av samfällighelen torde i de flestafall vara litet. Del slora antalet delägare och den ringa anknytning tillbygdens egna skogs- och jordbruksintressen som vissa av dem torde ha kanavsevärt försvåra en ändamålsenlig förvallning. har reglerna omavlösning av delaktighet i praktiken visat sig vara svåra att fillämpa. Det ärdärför angeläget att reglerna om avlösning av delaktighet i allmänningarnaomarbetas och atl de ges en utformning som gör det möjligt att på ett smidigtsätt begränsa antalet delägare i allmänning. Detta bör vara en av de viktigasteuppgifterna i utredningsarbetet. Utredaren bör dessutom för de fall jaglidigare nämnde överväga behovel av och formerna för avveckling av allmänningar. Skötseln av den skogsmark som ingår i allmänning sker medutgångspunkt i gällande skogsvårdslag. Lönsamheten hos dagens skogsbruk ärstarkt beroende av atl skogsbruket kan bedrivas i ralionella former. Enligt minmening bör allmänningarna i samma utsträckning som andra skogsföretag gesmöjlighet alt utöva en effektiv förvaltning. Allmänningarnas ekonomiskaförvaltning bör därför i högre grad än nu falla under allmänningarnas egetansvar. Särskilt reglerna om förbud mot avyttring och inteckning och om krav päinförlivning av förvärvad mark torde försvåra Del IIJo:4 Skr 1979/80:103 354 förvaltningen och begränsa möjligheterna lill eltrationellt skogsbruk. Jag ulgår frän alt allmänningarna förvaltas med sådantansvar att mer allmänl hållna regler för förvallningen av allmänningarnasegendom inle skulle äventyra deras ekonomi eller fortbestånd. Vid översynen bördärför övervägas om inte reglerna om allmänningarnas förvaltning i vissutsträckning kan utformas efler förebild av molsvarande regler i lagen(1973:1150) om förvaltning av samfälligheler. Därvid bör bl.a. övervägasbehovel av insyn och kontroll från det allmännas sida. Även i fråga om förfarandet vid antagande av reglementeoch ändring av reglemente anser jag att det allmänna fortfarande bör hamöjlighel att utöva viss kontroll. Hur denna kontroll skall utövas börövervägas närmare av uiredaren. När allmänningsskogarna i saml besparingsskogarnai och bildades förutsattes att en del avavkastningen skulle användas för ändamål som kommer hela bygden till godo.Denna tanke kommer i lagen om allmänningsskogar lill uttryck i den lidigarenämnda bestämmelsen att behållen avkaslning skall användas bl.a. för att främjajordbruket eller till annat ändamål som är till gagn för befolkningen i deneller de socknar eller delar av socknar för vilkas jordägare skogen blivilavsatt. Motsvarande beslämmelser finns inle i lagen om häradsallmänningar.Utredaren bör undersöka hur bestämmelserna har tillämpats och vilka möjligheterdet kan finnas atl i framfiden använda medlen så att de kommer bygden tillgodo. Mot bakgrund härav bör utredaren sedan överväga i vad mån liknandebestämmelser bör återfinnas i en ny allmänningslagstift-ning. Skulle under utredningsarbetets gång andra frågor rörandehäradsallmänningar och allmänningsskogar än de nu angivna komma atlaktualiseras, bör utredaren vara oförhindrad att pröva också dem.