prop · G303143 · 1979-12-31 00:00:00 — Därvid har gruppen funnil det väsentligt atl kunnaideniifiera och precisera vilka problem som bör behandlas i detta sammanhang.Gruppen har sålunda till en början försökl kartlägga vilka normer som faklisklgäller på revisorsområdet. Delta kartläggningsarbete har gett upphov lilldiskussioner inom gruppen och lell till vissa förslag och rekommendalionerrörande revisors verksamhel, vilka redovisas i denna promemoria. Underarbetets gång har gruppen inhämtat synpunkter från företrädare förkommerskollegium. Föreningen och SvenskaRevisorsamfundet SRS. 2 Allmänt om revisorsområdet Den verksamhet som i första hand förknippas med revisornsyrkesroll är revision. Begreppet revision kan dock knappast sägas varaentydigt. Tvärtom har det inom revisorskåren och i samhället i övrigl alltintensivare kommit att diskuteras vad revision bör innebära. Man tordeemellertid kunna säga atl en revision utgör en granskning i efterhand och ivissa avseenden även en löpande granskning av väsentligheterna i en verksamhetsräkenskaper och ekonomiska förvaltning; att göra en klar åtskillnad mellandessa granskningsområden är dock knappast möjligt. Det finnstvå olika former av revision, nämligen intern och extern revision. Med inlernrevision menas alt en verksamhets räkenskaper och ekonomiska förvaltning ärunderkaslad löpande granskning av ett organ inom verksamhelen. En internrevisor i etl företag ingår således i företagets organisation och ulgör en delav dess inlerna kontrollsystem. Ofta är den interne revisorn anställd i delföretag där han utövar sin kontrollverksamhet. Den interne revisorn har alltsåinte någon helt fri och oberoende ställning gentemot företagsledningen, som ärdennes uppdragsgivare. En exlern revisor, däremot, är fristående gentemotföretaget och har sin kontrollfunktion riktad mot dess ledning, I singranskningsverksamhel har den externe revisorn att taga hänsyn till olikaintressenter, l, ex. aktieägare och borgenärer. Den interne revisornsverksamhet inverkar emellerlid i hög grad på den externe revisorns granskningav företagets inlerna kontroll. Det är sålunda en viktig fräga i vad månförekomsten av inlern revision kan friia den externe revisorn från skyldighetatt själv förvissa sig om tillföriitligheten hos företagets egnakontrollanordningar. Prop.1979/80: 143 144 Den lagstiftning som reglerar skyldigheten att ha revisorlar sikle pä den externe revisorns verksamhel. Reglerom revision ftnns i denassocialionsrältsliga lagstiftningen. Revisionsplikl åvilar i huvudsak endastakliebolag, ekonomiska föreningar saml bank- och försäkringsrörelser. Det ärsåledes - i vart fall f.n. - inte nödvändigt all utse revisor i l.ex.handelsbolag eller kommandilbolag. Delsamma gäller för enskilda näringsidkare.Revisionsplikl åvilar ej heller ideella föreningar och sliftelser; det är dockinte ovanligt atl revisor utses i sådan verksamhel. För revision av slatligaeller kommunala organs verksamhel gäller särskilda regler. Aktiebolagslagen (1975; 1385) innehåller i huvudsakföljande regler om revision i aktiebolag. Del är bolagsstämman som väljerrevisor. Skall flera revisorer utses kan emellerlid i bolagsordningen beslämmasatl någon eller några av dem skall utses i annan ordning. Revisorns uppdraggäller för den tid som anges i bolagsordningen. En minoritet av aktieägare kanbegära att skall utse yUeriigare en revisor atl della irevisionen jämte övriga revisorer. Mandatperioden för en av pådetta sätt utsedd revisor - minoritetsrevisor - utgår vid den ordinariebolagsstämman under nästföljande räkenskapsår. Vissa allmänna krav uppställsbeträffande revisors kvalifikationer. Bl.a. gäller all revisor inte får varaomyndig eller försalt i konkurs. Vidare skall revisor ha den insikt i ocherfarenhei av redovisning och ekonomiska förhållanden som fordras föruppdragels fullgörande. Till revisor kan också ulses auktoriserat eller godkäntrevisionsbolag. Dessa bolag är likställda med auktoriserade resp. godkåndarevisorer (se avsnill 2.2.1 nedan). Uppgär bolagets bundna egna kapital lillminst . skall minsl en av revisorerna vara auktoriserad ellergodkänd revisor; i vissa slörre bolag måste dock minsl en av revisorerna varaauktoriserad. I andra bolag kan en minoritet av aktieägare genomdriva allauktoriserad eller godkänd revisor ulses. För revisor gäller vidare vissajävsregler som syftar till att garantera hans oberoende. Bl.a. gäller att densom är anställd i bolagel eller intar en beroendeställning lill della inle fårvara revisor. Detsamma gäller den som är anställd i företag som brukar biträdabolaget med bokföringen. Om bolagel ej har behörig revisor kan påanmälan förordna sådan i vissa angivna fall. Revisor skall granska bolagelsårsredovisning jämle räkenskaperna saml styrelsens och verkställandedireklörens förvaltning (s. k. förvaltningsrevision). För varje räkenskapsårskall revisorerna avge en revisionsberättelse lill bolagsstämman. 1 dennaberättelse skall anges bl.a. om styrelseledamot eller verkställande direktörhandlat i slrid mol aktiebolagslagen eller bolagsordningen. För revisor gällervidare vissa regler om tystnadsplikt och upplysningsskyldighet. Slutligen börnämnas all revisor som vid fullgörande av silt uppdrag skadat bolagel kanåläggas skadeslåndsskyldighel. Vad som innefattas i etl revisionsuppdrag är ingalundahöjt över diskussion. De formella kraven framgår av lagsiiftningen. Merpreciserade normer utbildas inom revisorskåren. De rekommendationer irevisionsfrågor som ulfärdals av Föreningen är ellullryck för della (se avsnitt 2.4 nedan). 1 samband med revisionsuppdrag åt företag - om man endastser till vad dessa uppdrag omfattar rent formelll - inträffar det ej sällan attrevisorn får biträda med viss rådgivning, l.ex. beträffande förelagets bokslutoch skatteplanering. Denna verksamhel kan röra såväl enstaka detaljer sompolicyfrågor. 1979/80:143 -. Det förekommer också att revisorn vid sidan av detegenlliga revisions-uppdraget fär tilläggsuppdrag som konsult ål förelaget iolika frågor. Det är inte heller ovanligt att revisorn åtar sig konsultuppdragål förelag där han inle har någol revisionsuppdrag. I det sisinämnda (ällel kanuppdragen jämslällas med sådana som ges ål olika slags förelagskonsulter.Exempel på den nu nämnda konsultverksamheten är följande; Skattefrågor av olika slag och komplexitel (det rörsig här oftast om allmän rådgivning eller om biträde med upprättande av foretags själv deklaration; hit kan också räknas uppdrag som biträde i skatiemål) Uppdrag att lägga om redovisningen Konsultation vid bildande av företag och vidövergång lill ny företags form (det kan gälla t. ex. skatte- och redovisningsproblem och ofta sker samarbete med advokat i dessa frägor) Fusionsrådgivning (som kan sträcka sig frånallmänna råd till deltagan de i förhandlingar mellan de aktuella förelagen) 9 Rådgivning vid köp och försäljning av företag (dennaverksamhet består främst av skatte- och värderingsfrågor) Värderingsfrågor i anslutning till utlösen avaktieägare Rådgivning vidförvärv av tillgångar Rådgivning vidförändring av en verksamhels inriktning (det kan vara fråga om l.ex. problemsom rör olönsamhel och rekonslruklion av företag) Sakkunniguppdrag(hit kan räknas uppdrag i rättegång och skiljeförfarande saml uppdrag somarbetstagarkonsult) Försäkringsrådgivning(ofta gäller del här skattefrågor och frågor om hela pensionssystem) Organisationsutredningar (som rör frågor om l.ex.flödesscheman, an svarsområden och personalorganisation) Bouppteckning/boulredning (förekommer relativtsällan och oftast hos mindre byråer) Till denna konsultverksamhet kan också räknas renaredovisningsuppdrag, 1 vilken utsträckning det förekommer att revisor i sinverksamhet åtar sig konsultuppdrag av det slag som nämnls är svårt att säga.Svaret på denna fråga är i hög grad beroende av vilken typ av revisor - denneskompetens samt storleken på och inriktningen av dennes verksamhel -man avser. Alt det är normalt alt revisor åtar sig konsultuppdrag -vid sidan av egenlliga revisionsuppdrag - framgår av auktorisalionsuiredningensbetänkande (Ds H 1971: 3) Formerna för auktorisation av revisorer m. m. (s.116), där det sägs alt med revisionsverksamhet bör förstås "revision,redovisning, organisalion samt därmed samma;ihängande rådgivning, däriinbegripen skattekonsultation." 1 FAR;s regler för god revisorssed("Regel 3 - Oförenlig verksamhet") sägs alt "ledamot får ickeägna sig ät sädan annan verksamhet som är oförenlig med hans yrkesplikler somfristående revisor" (se bilaga 2). I anvisningarna till denna regel sägsvidare atl "ledamoi är oförhindrad alt driva verksamhet som konsult inomområden där han eller hans byrå besitter kompetens, exempelvis beskattning,organisalion, databehandling inom redovisningsområdet och liknanderevisorsyrket närslående områden, under förutsättning atl han därvidefterkommer föreningens stadgar och dessa regler för god revisorssed." Det gällande normsystemet på revisorsomrädel byggersåledes på atl revisor i viss omfattning ägnar sig ål konsullverksamhet.Samtidigt gäller 10 1979/80. 1979/80: 143 146 all revisor skall vara oberoende och självständig iförhållande till del företag som revideras. Regler om revisorsjäv anger sålundai vilka situationer det här uppstår oförenliga intressen. 2.2.1 Olika kategorier av revisorer Revisorskåren kan knappast sägas uigöra någon homogenyrkesgrupp. Stora skillnader föreligger när det gäller revisorernas kompetensoch verksamhetsinriktning. Många sysslar med revision mer eller mindre sporadisktvid sidan av annan yrkesverksamhel. Till detta kommer en stor splittring påorganisationsområdet. Åtskilliga revisorer slår också utanförrevisorsorganisationerna. Revisor skall enligt den lagstiftning som reglerarrevisionsplikten i olika verksamheisformer uppfylla vissa allmänna krav.Revisionsverksamhet får emellerlid i i princip utövas av var och en.Titeln revisor är sålunda inle förbehållen någon särskild kategori. Endasl förvissa revisionsuppdrag - t. ex. när det gäller vissa större aktiebolag - uppställsformella krav på revisorns kompetens, dvs. att revisorn skall vara auktoriseradeller godkänd. Uppgiflen atl auktorisera revisorer och godkännagranskningsmän sköttes av handelskamrarna fram . Denna verksamhet,som skapade tillgång lill revisorer med dokumenterad kompelens, överfördes dåtill kommerskollegium. Tillsynen över kvalificerade - auktoriserade ellergodkända - revisorers verksamhel utövas sålunda numera av staten. För auklorisalion eller godkännande som revisor uppställsvissa formella krav beträffande l.ex. utbildning och tidigare praktik. Denärmare reglerna framgår av förordningen (1973: 221; omlryckt 1976: 825) om auklorisalionoch godkännande av revisorer (revisorsförordningen) och kommerskollegieisrevisorskungörelse (revisorskungörelsen; KFS 1973: 6: omtryckt 1977:23). Kraven är störsi i fråga om auktorisation. När del gällerutbildning krävs för auktorisation att sökanden avlagt ekonomexamen eller annanlikvärdig svensk examen i enlighet med kommerskollegieis närmare föreskrifter.För auktorisation krävs vidare au sökanden utövar revisionsverksamhet som yrkeoch att denne utövat praktisk verksamhel i revisorsyrket på tillfredsställandesätt under . Auktoriserad revisor får inte driva eller della iledningen av affärsverksamhet. Vidare gäller begränsningar i fråga omauktoriserad revisors rätt alt taga anställning. I fråga om godkännande krävs all sökanden hareftergymnasial utbildning med ekonomisk inriktning, dock ej av sådanomfattning som krävs för auklorisalion. För godkännande krävs vidare bl.a. attsökanden utövar revisionsverksamhet som yrke eller fullgör likartade ellerdärmed sammanhängande uppgifler och att denne utövat praklisk verksamhet irevisorsyr-kel på liilfredsslällande sätt under minsl fem är. Sådanainskränkningar som gäller för auktoriserad revisors anställningsförhållandenoch anknytning till affärsverksamhet gäller däremot ej för godkänd revisor. För auktorisation eller godkännande som revisor krävsvidare all sökanden är bosalt här i riket, att han är myndig och ej i konkurssamt atl han är känd för redbarhet och även i övrigl befinns lämplig att utövarevisionsverksamhet. Auktorisation eller godkännande som revisor gäller för entid av . F. n. finns ca 700 auktoriserade revisorer och drygt I 100godkända revisorer. Prop.1979/80: 143 147 Till revisor fär också, som lidigare nämnls (avsnitt2.1.1), ulses auktoriserat eller godkänt revisionsbolag. Del är här fräga omhandelsbolag eller aktiebolag som i enlighet med vissa närmare angivnabeslämmelser innehas av auktoriserade resp. godkända eller auktoriseraderevisorer och som efler prövning av kommerskollegium erhållil auklorisalionresp. F. n. finns ell trettiotal auktoriserade och ell godkänlrevisionsbolag. Även andra yrkeskategorier än de auktoriserade ellergodkända revisorema åtar sig revisionsuppdrag. Del är sålunda lämligen vanligtförekommande alt redovisningskonsulter och räkenskapsförare utför sädana uppdrag.Vid sidan av yrkesrevisorerna finns det också etl belydande antallekmannarevisorer med skiftande kompelens. 1 större bolag förekommer det atllekmannarevisorer ulses som ell komplemenl lill bolagens ordinarie revisorer.Dessa lekmannarevisorer moisvarar ofta högl ställda krav på kompetens, låt varapå andra områden än revision. De sammanslutningar som finns på revisorsomrädel vändersig lill skilda kategorier av yrkesutövare. Följande organisaiioner bör nämnas. Föreningen har ca 600 medlemmar.Som föruisälining för inträde i FAR gäller enligt 4 8 föreningens sladgar attsökanden inneharkommerskollegiets auklorisalion som revisor % utövar yrkesmässig verksamhet som auktoriserad revisor åtnjuter allmänl anseende för redbarhet samt bedömskomma alt verka för föreningens ändamål förklarar sig vilja följa föreningens stadgar ochregler för god revi sorssed. har ca 650 medlemmar, varavetl Ijugo-lal är auktoriserade revisorer. Som förulsältning för inträde i SRSgäller enligt 4 8 samfundels stadgar alt sökanden är avkommerskollegium auktoriserad eller godkänd revisor Ulövaryrkesmässig verksamhel som revisor åtnjuter allmänt anseende för redbarhet ochansvarskänsla och även i övrigl befinns lämplig. som har ca400 aktiva medlemmar, är "en sammanslutning för redovisningskonsulter ochrevisorer" (I 6 förbundets stadgar). För all få aktivi ledamolskap i SRFgäller enligi 5 A 6 förbundels sladgar all sökanden uppnåll men icke överskridil 60 är är verksam somredovisningskonsuli eller revisor råder över sig och sin egendom saml ålnjulerallmänl anseende för redlighel och rättskaffens vandel har minsl praklisk erfarenhei avredovisning, ekonomisk för valtning och därmed sammanhängande verksamhel saml äger god kän nedom om gällande rättsregler rörande redovisning och beskattning slyrker sig besitta leoretiska kunskapermotsvarande vad som enligi revisorskungörelsen krävs för erhållande av godkännande som revisor. Bokförings- och är "en sammanslulning av förelag vilka yrkesmässigl bedriverkonsultverksamhet pä redovisningsområdet saml revisionsverksamhei" (I 8förbundets sladgar), har ca 200 anslulna medlemsföretag. Medlemskap i kanenligt 4 8 förbundets stadgar erhållas av varje bokförings- och revisionsbyråsom Prop.1979/80: 143 148 har drivit verksamhet i nuvarande form under minsl irekalenderår och har en chef med goda kunskaper i redovisnings- ochskaiielekniska frågor saml ell gott allmänl anseende; om byle av chef skerskall byråns medlemskap omprövas. Som lidigare nämnls (avsnill 2.2.1) omfaltarkommerskollegiums lillsyn på revisorsområdet de kvalificerade revisorerna.Fråga om auktorisation eller godkännande av revisor och revisionsbolag prövassålunda enligt 1 8 revisorsförordningen av kommerskollegium. Kollegiel harvidare enligt 22 8 samma förordning att utöva tillsyn över auktoriserade ellergodkända revisorers och revisionsbolags verksamhel. Enligt 27 8 meddelas avkollegiel ytterligare föreskrifier och anvisningar för tillämpningen av förordningen. Kollegiets tillsynsverksamhet på revisorsomrädel beslårhuvudsakligen i handläggning av ansökningsärenden om auklorisalion ellergodkännande, handläggning av lillsynsärenden, utvecklings- och ulredningsarbelesaml handläggning av övriga ärenden. Kollegiets revisorsenhet disponerar fördenna verksamhel fem personer, varav två biträden. Till sitl förfogande harkollegiet också en rådgivande nämnd. Denna, som har representanter för t. ex,FAR och SRS, ger vägledning i mer principiella frågor. Ansökningsärendena utgör en relativt slor del avverksamheten och har hitlills (1978) uppgått till ca 500 . Tillsynsärenden anhängiggörs genom all anmälningarinkommer eller genom atl kollegiet ingriper på eget iniliativ på grund av t.ex. uppgifter i pressen. Dessa ärenden, som uppgått till ett ijupoialom årel, kan leda lill att disciplinära åtgärder vidtas mot revisor. Desanktioner som kan komma i fråga enligt revisorsförordningen är upphävande avr.uktorisalion eller godkännande samt varning. Gör auktoriserad eller godkändrevisor uppsålligen orätt i sin verksamhet eller förfar han eljesi oredlijilskall sålunda auktorisationen eller godkännandet upphävas, ,Ar omständigheternamildrande får i stället varning meddelas honom. Åsidosätter revisor eljest deplikter, som åvilar honom som revisor, får varning meddelas honom. Äromständigheterna synnerligen försvårande får auktorisationen eller godkännandetupphävas. Motsvarande gäller i fråga om auktoriserat eller godkäntrevisionsbolag. har ett tiotal godkännanden och en auktorisationupphävis, Kollegiel kan vidare, även om disciplinär åtgärd inte tillgripits,göra uttalanden i principfrågor. En sammanslällning av elt antal fall från kollegietstillsynsverksamhet enligt revisorsförordningen redovisas i bilaga 1. Somframgår av denna sammanslällning har den form av tillsyn som kollegiel hillillsutövat i många av de prövade fallen föranlett uttalanden av principiell nalur.Ål skilliga ärenden har dock rört frågor av ordningskarakiär eller av eljestbegränsat allmänt intresse. Kollegiet uttalade i sin verksamhetsöversikt år1978 följande angående tillsynen över de kvalificerade revisorerna: Kontroll av hur enskild revisor fullgjorl sin verksamhethar vidtagits efler anmälan mol revisorn eller på grundval av uppgifti främst pressen. Kontrollen har därvid avseit visst förhållande i den berörderevisorns verksamhet. Regelmässigt har det visal sig vara mycket svårl elleribland ogörligt att i efterhand hell klargöra vad som förevarit i del enskildafallet. Ofta har också det förhällande i revisorns verksamhet Prop.1979/80:143 . , 149 som ifrågasatts varit av "udda" nalur.Kollegiets ställningstagande har i dessa fall inte varil av slörre allmänlprincipiellt intresse. Det kan således ifrågasättas om utbylei av kollegietslillsynsuiövning i denna form alllid står i rimlig proportion till de resurserverksamhelen kräver. På grund härav har genomförls en försöksbelonad verksamhelmed uppsökande lillsyn. varvid en enskild revisors yrkesutövning blir föremålför en allsidig genomgång som främsl syftar till atl lillse al! inie uppenbarabrisier finns i revisorns verksamhet. Denna form av tillsyn har givit godaresultat i den meningen att del i flera fall kunnal konstateras alt revisioninle utövats på elt tillfredsställande sätt. Efter genomfört förberedelsearbetekommer kollegiet därför att påbörja en regelbunden tillsynsutövningav detta slag. Tillsynen kon>mer atl utövas av enhetens tjänstemän -användande av konsulter härior har visat sig vara inte helt lyckat.Resursmässigt utrymme torde finnas för högst 10 kontroller . Del börobserveras all påbörjandet av denna "aktiva" tillsyn inte gör att denovan nämnda "passiva" tillsynen kan inskränkas då denna främslbaserar sig på anmälningar över vilkas anlal kollegiet självfallet inte råder. När det gäller kollegiets utvecklings- ochutredningsarbete kan nämnas att kollegiet utfärdai anvisningar i fråga omrevisorsjäv och nya krav på utbildning för erhållande av auktorisation ellergodkännande. Vidare bedriver kollegiet i samarbete med FAR utvecklingsarbetesom syftar till förslag om olika ålgärder för att stärka revisorns roll. Övriga ärenden består av förfrågningar och framslällningarom kollegiets uttalande i olika frågor. Denna verksamhet tenderar att växa. 2.4 Något om normerna på revisorsområdet Av det tidigare sagda framgår att en revisorsyrkesverksamhet kan bestå av dels revisionsuppdrag, dels olika slagskonsultuppdrag. Det framgår vidare alt vissa revisorer - de auktoriserade ellergodkända - står under tillsyn av kommerskollegium och att det finns olika organisationerför de skilda kaiegorier av yrkesutövare som sysslar med revisionsverksamhei.Dessa förhållanden avspeglas självfallet i del normsystem som finns pårevisorsområdet. 1 fråga om lagstiftning som slyr revisorns verksamhet börfrämst nämnas bokföringslagens (1976; 125) regler om redovisning ochaktiebolagslagens regler om revision och offenllig redovisning. Vidare kanpekas på sådan lagstiftning som inte direkl riktar sig till revisorn somfunktionär men som i större eller mindre utsträckning berör dennes verksamhel,t, ex. i fråga om konsultuppdrag. Exempel på detta är skatterätt, arbetsrätt,associationsrätt och skiftande ekonomisk lagsliftning. För auktoriserade eller godkända revisorer gällersärskilda författningsbestämmelser (revisorsförordningen ochrevisorskungörelsen samt de yl-leriigare föreskrifter och anvisningarkommerskollegium meddelar). Att dessa bestämmelser efterievs övervakarkommerskollegium i sin tillsynsverksamhet. De disciplinära åtgärder somkollegiet kan vidta har tidigare berörts (avsnitt 2.3). Revisor som är medlem i en viss organisalion har vidareatt följa de regler - lex sladgar och särkilda yrkesetiska regler - somantagits av organisationen. Det är här fråga om normer av föreningsrältslignatur som Prop.1979/80: 143 150 skiftar från organisalion lill organisation.Organisaiionernas beslämmelser om egna disciplinära åtgärder bör särskilinämnas i della .sammanhang. 1 den lagstiftning som styr revisoms verksamhet hänvisasockså till vissa normer av etisk karaklär. Bokföringslagen talar sålunda om godredovisningssed medan aktiebolagslagen innehåller begreppet god revisionssed.Revisorsförordningen, som riktar sig till auktoriserade eller godkända revisorer,anknyler vidare till uttrycket god revisorssed. Vad dessa normer kräverframgår inle närmare i lagstiftningen. Del har i stället i hög grad anförlrotlsrevisorerna själva atl genom praxis precisera innehållet i normerna. Dessaetiska normer älerkommr också bland de regler som antagits avrevisorsorganisalionerna. 1 28 8 FAR;s sladgar sägs sålunda att "ledamoi skalliakttaga föreningens regler för god revisorssed." Enligi förgod revisorssed ("Regel 4 - Yrkesutövningen") gäller vidare allledamot är skyldig att beakta god redovisnings- och revisionssed (se bilaga 2).Del innebär atl medlem i FAR bl. a. har all följa föreningens rekommendationeri fråga om god redovisningssed och god revisionssed. I 26 8 SRS" sladgar uttalas att ledamoi skall iakttagod revisorssed och alt samfundet till tolkning av detla begrepp utgett"vägledande etiska och kollegiala regler, som ledamot är skyldig atlnoggrant ta del av samt följa" (se bilaga 3). Enligt I 8 SRS' etiska ochkollegiala regler åligger det ledamot "att efter bästa förmåga tillvaratasina uppdragsgivares och andra målgruppers intressen inom ramen för vad lag ochgod revisorssed bjuder." Enligt I 8 om god sed (se bilaga 4) åliggerdel ledamot "atl efter bäsla förmåga tillvarata sina uppdragsgivares ochandra målgruppers intressen inom ramen för vad lag och god redovisnings- ochrevisorssed bjuder." SBRF;s sladgar innehåller på denna punkt ingel annatuttalande än bestämmelsen atl "medlem är skyldig alt i sitt arbele genomsund affärsmoral respektera förbundels strävanden och därigenom bidra lill atlhålla förbundels och därmed dess medlemmars anseende högl." (5 8). Revisors verksamhet utgör ett av de områden somarbetsgruppen har att behandla i samband med översynen av lagsliflning motorganiserad och ekonomisk brottslighet. Detta område är av intresse ur tvåskilda aspekler.