prop · G30354 · 1979-12-31 00:00:00 — Då föreligger knappasl behov av attför gymnasieskolans skull skapa etl lokalt organ av typ institutionsstyrelsemed denna skolenhet som verksamhetsområde. I sammanhanget kan påpekas att detskulle vara myckel olyckligt om skolstyrelsen praktiskt laget tömdes påuppgifter rörande en viss skolform. En sådan ordning skulle ' Det blir i varje fall formellt sett inte fråga omskolverksamhet för just de inom distriktet bosatta och inga andra (jfrbeslämmelserna om elevomräden och elevernas fördelning på skolenheter). Omnågon är bosatt i kommunen och i så fall var skulle däremot kunna få avgörandebetydelse för eu lokall organs kompetens när del gäller frågor som inte avsersjälva skolverksamheten. 1979/80:54 156 motverkasamordning av och samverkan inom skolväsendet i kommunen. För grundskolansdei kan det i åtskilliga fall vara naturiigt alt bestämma eu lokalt organsverksamhetsområde med utgångspunkt från eu s. k. rektorsområde (se avsnitt2.1). I sammanhanget kan nämnas atl indelningen i rektorsområden i praktikenofta torde ha nära samband med en indelning i geografiskt bestämdaupptagningsområden för elevers huvudsakliga fördelning på skolenheter inom enkommun. Avbetydelse när verksamhetsområdet skall beslämmas är också om detta kansammanfalla med verksamhetsområdena för lokalorgansförvaltning inom andrasektorer, Inte minsl i samband med SIA-reformen - som innebär bl. a, samladskoldag med fria aktiviteter (se avsnitt 4,2,13), behovsorienteradresursdisposition och vidgade kontakter mellan förskolan och grundskolanslågstadium - har det framträtt elt ökat behov av samverkan mellanskolförvaltningen och framför allt social-, fritids- och kulturförvaltningarna.Vissa sådana samverkansbehov kanske skulle bli bäst tillgodosedda genom elt förflera sektorer gemensamt organ på distriktsnivå. Närdet gäller sådana uppgifter för skolstyrelsen som i och för sig kan läggas utpå lokala organ bör urvalet ske med hänsyn till om det kan vara direkl positivtför den berörda verksamheten att ett lokalt organ - vilkas ledamöter har störrenärhet lill verksamhelen och bättre kännedom om lokala förhållanden - fär handom uppgifterna. kan dylika värden behöva vägas mol betydelsen avenhetlig bedömning i hela kommunen; en sådan bedömning uppnås lättast omskolstyrelsen har alla ärenden av samma slag. a. av detta skäl kan det sessom angeläget att skolstyrelsen handhar frågor av stor vikt eller av ömtålignatur. En aspekt som också bör vägas in är om det är rationellt atl lägga utuppgiften i fråga på lokala organ. Det bör även uppmärksammas att det finnsuppgifter som knappast är av intresse för ett politiskt organ och som därförmed fördel kan delegeras lill en tjänsteman, t. ex. skolchefen. I sådana fallfinns det särskild anledning att ta hänsyn till om effektivitetsskäl talar emoten utspridning på lokala förvaltningar, 4Närmare om skolstyrelsens uppgifter i fråga om skolplikten, ochgymnasieskolan samt möjligheterna att flytta sådana uppgifter till lokala organ 4.1Vissa bestämmelser i skollagen och omsorgslagen Enligt7 § skollagen är skolstyrelsen styrelse för kommunens grundskola med därtillhörande verksamhet samt, om kommunen har anordnat gymnasieskola, även för denskolan med därlill hörande verksamhet', 1Regeringen får dock enligt 8 § skollagen på framställning av kommunfullmäktigebesluta, att särskild styrelse skall finnas för del av kommunens gymnasieskola.Se närmare avsnitt 2,1 första noten. 1979/80:54 157 Såsomredan framgått av tidigare avsnitt finns det till följd av sakens natur och vissabestämmelser om skolverksamhetens utformning styrelsefunktioner som avserkommunens grundskola eller gymnasieskola i dess helhet. Sådanastyrelsefunktioner kan inte läggas på lokala organ som var för sig endast haren del av skolan inom sitt verksamhetsområde. Det finns emellertid åtskilligastyrelseuppgifter som avser frågor av lokal karaktär och därför bör kunnaläggas på lokala organ. Om så sker kommer ställningen som styrelse att delasmellan skolstyrelsen och lokala organ, 19 § skollagen finns vissa allmänna bestämmelser om skolstyrelsen. Fr, o, m, den1 har paragrafen följande lydelse, 9§ Skolstyrelsen skall beakia den allmänna utvecklingen på skolväsendets område,följa skolväsendets tillstånd inom kommunen och taga erforderiiga initiativ föratt bereda barn och ungdom i kommunen tillfredslällande utbildning. a) i den män sådant ej tillkommerannan enligt bestämmelser som regeringen meddelar eller enligt beslul som avsesi 3 kap, 14 § kommunallagen (1977:179), ombesöria de angelägenheter avseendeskolväsendet i kommunen, vilka äro att hänföra till förvaltning ochverkställighet, b) tillse, att verksamheten vidskolorna fortgår enligt gällande föreskrifter", och sörja för samordningav och enhetlighet i verksamheten, c) främja pedagogiska försök ochlärarnas fortbildning, d) verkaför samarbete mellan hem och skola saml e) verkaför jämställdhet mellan kvinnor och män. Vadgäller bestämmelserna i 9 § första stycket och föreskriften i 9 § andra stycketb) om att skolstyrelsen skall söria för samordning av och enhetlighet iverksamheten är det ansvar som dessa stadganden innebär till stor del av sådanart att det inte kan las över av lokala organ. Etl lokalt organ kan t, ex, intesöria för enhetlighet i kommunens skolväsende i dess helhel. Detta betyderocksä att en nedfiyltning av uppgifter till lokala organ inte fär innebära altskolstyrelsen fråntas möjligheten all fullgöra sitt åliggande i fråga omenhetlighet i verksamheten. 19 § andra stycket b) sägs också att skolstyrelsen skall tillse att verksamhetenvid skolorna fortgårenligt gällande föreskrifter. Om lokala organ införs, bördessa kunna inom sina uppgiftsområden ta över skolstyrelsens roll. Enligt9 § andra stycket c) skall skolstyrelsen främja pedagogiska försök och lärarnasfortbildning. Här bör lokala organ kunna medverka men knappast helt övertaskolstyrelsens ansvar. 19§ andra stycket d) och e) sägs atl skolstyrelsen skall verka för samarbete 1979/80:54 158 mellanhem och skola samt verka för jämställdhet mellan kvinnor och män. Om det finnslokala organ bör såväl dessa som skolstyrelsen kunna göra insatser iförevarande sammanhang. Skolstyrelsenskall enligt 9 § andra siycket a) ombesöria de angelägenheter avseendeskolväsendet i kommunen vilka är att hänföra till förvaltning ochverkställighet, i den mån sådant inte tillkommer annan enligt bestämmelser somregeringen meddelar eller enligt beslut som avses i 3 kap. 14 § kommunallagen. Enligtden paragraf i kommunallagen lill vilken hänvisas får kommunfullmäktige, i denmån inte annat är föreskrivet i lag eller annan författning', besluta attkommunstyrelsen eller annan nämnd skall handha förvaltning och verkställighet ifråga om egendom som annars handhas av annan nämnd (paragrafens punkt I) ellerhandlägga frågor oin anslällning, ledighet, vikariat eller skiljande frånijänst saml andra frågor belräffande personal som är underställd annan nämnd(paragrafens punkt 2). A v9 § andra stycket a) framgår också att vissa uppgifter tillkommer annan änskolstyrelsen enligt bestämmelser som regeringen meddelar. I främstskolförordningen finns bestämmelser som lägger uppgifier på t. ex. rektor.Skolförfattningarna utpekar inte alltid vem - skolstyrelsen eller t. ex.rektor-som skall handha frågor av visst slag om vilka författningarnainnehåller föreskrifter. Det får ibland bedömas inte uteslutande efterprincipen i 9 § andra stycket a) utan också med hänsyn till omständigheterna. av de uppgifter som till följd av 9 § andra stycket a) skollagen eller pägrund av särskild föreskrift i förordning ankommer pä skolstyrelsen bör kunnaläggas på lokala organ. Se närmare avsniu 4.2. /OiJ' skoUagen X 10 § försia och andrastyckena skollagen anges att det ankommer pä skolstyrelsen att besluta i frågorsom avses i vissa andra paragrafer i skollagen. I 32§ skollagen finns bestämmelser om förutsättningarna för att i visst fall låtaelt bam börja sin skolgång i eller senare ännormalt. Sådana frågor prövas enligt 10 § av skolstyrelsen. Skolpliktfår fullgöras i annan oftentlig skola än eller i enskildstatsunderstödd skola. Enligt 34 § skollagen får skolplikt fullgöras även iannan enskild skola, om den har godkänts för ändamålet. Fråga om godkännandeprövas enligi 10 § av skolstyrelsen. Omett barn i hemmet eller på annat håll bereds enskild undervisning som 'Sådana hindrande föreskrifter finns i betydande omfattning när del gällerpersonal med statligt reglerad anslällning. Åtskilliga av de frågor som anges iparagrafens punkt 2 skall enligt sådana föreskrifier handläggas avskolstyrelsen när del gäller personal som har nämnts. Prop.1979/80:54 159 väsentligenmotsvarar , skall barnet enligt 35 S skollagen befrias frånskolgång. Barnet får kallas till prövning. Vid behov skall skolgång åläggasbarnet. Enligt 10 § beslutar skolstyrelsen i dessa frågor. Skolplikten ärfullgjord när eleven tillfredsställande har genomgått årskurs 9 ellerdä eleven vid särskild prövning visar aU han har molsvarande kunskaper. Under vissa omständigheter får medges att en elevs skolgång avslutas eu år tidigare än normalt. Eleven står då under lillsyn av skolstyrelsen. Medgivandet kan återkallas. Se närmare 36 § skollagen. 10 §beslutar skolstyrelsen i dessa frågor. Omen elev i inte före skolpliktens upphörande tillfredsställande hargenomgått årskurs 9, lär enligt 37 § skollagen skolgången fullföljas, om hankan tillgodogöra sig undervisningen. Enligt 10 § beslutar skolstyrelsen idenna fråga. Enligt27 § första stycket skollagen får elev i på föräldrarnas begäranbefrias från att delta i morgonsamling, om skäl föreligger'. Enligt 27 § andrastycket skall elev pä föräldrarnas begäran befrias frän att delta iundervisning i religionskunskap, om eleven tillhör trossamfund, som har fåttregeringens tillstånd att i skolans ställe ombesörja religionsundervisning.Fråga om alt förvägra en elev i eller gymnasieskolan befrielseenligt 27 § skall enligt 10 § prövas av skolstyrelsen, i den mån regeringeninte förordnar annat. Iavsnitt 2.1 har redovisats bestämmelser om elevområden för ochgymnasieskolan. Enligt 44 § skollagen skall ett barn mottas i den gmndskolatill varselevområdebarnet hör. Om särskilda skäl föreligger skall i grundskolamottas barn som inte hör till skolans elevområde. Enligt 45 § mottas ikommunens gymnasieskola bland de inträdessökande som fyllerinträdesfordringarna i första hand de som tillhör skolans elevområde samt deför vilka skolan annars av särskilda skäl är den lämpligaste. I andra handmottas övriga behöriga inträdessökande, dock inte den som enligt de nyssnämndareglerna om vilka som mottas i första hand skall mottas i annan skola av sammaslag, om han kan beredas plals där. Fråga om alt förvägra någon inträde igrundskolan eller gymnasieskolan på grund av bestämmelserna i 44 eller 45 §skall enligt 10 § prövas av skolstyrelsen, i den mån regeringen inte förordnarannat. Hurär det då med möjligheterna atl låta lokala organ handha uppgifter som enligt10 § första och andra styckena skollagen ankommer på skolstyrelsen? Frågaom att förvägra någon inträde i kommunens grundskola eller gymnasieskola pågrund av bestämmelserna i 44 och 45 §§ hör inte hemma hos lokala organ. Dethandlar om kommunens grundskola eller gymnasie- ' Avsikten är all täcka inte bara fall där eleven kommerfrån ett hem med annan trosuppfaltning utan också fall där eleven av praktiskaskäl, t. ex. lång resväg, har svårt att delta. 1979/80:54 160 skolasatt i relation till annan kommuns grundskola eller gymnasieskola. Närdet gäller frågor enligt övriga paragrafer som anges i 10 § första och andrastyckena skollagen kan lill att böria med anmärkas alt nästan alla mer ellermindre rör skolplikten. Inte minsl mol bakgrund av alt kommunens grundskola -där skolplikten normall skall fullgöras - är en enhet får det ses som ennaturiig princip att skolstyrelsen bör ha kvar ett allmänt ansvar för altkommunens alla barn får utbildning inom ramen för skolplikten. Härtill kommeratt frågor rörande skolplikten inte alltid utan vidare kan ges lokal anknytningoch föras lill etl lokalt organs kompelens. Om ett lokalt organsverksamhetsområde är bestämt till viss skolenhet kan det inte gärna bli tal omalt låta organet handha frågor rörande annan än den som hör till skolenheten.Om verksamhetsområdet är geografiskt bestämt kan man i och för sig tänka sigatt det lokala organet handhar frågor om skolplikt för dem som är bosatta inomorganets verksamhetsområde, men en dylik ordning förefaller egendomlig om dendet rör inte hör till eller vid fullgörande av skolplikten vid grundskolanskulle höra lill skolenhet inom organets verksamhetsområde (sådan tillhörighetbehöver inte följa av bosättningen). Övriga aspekter att beakta vid bedömningenav om ett lokalt organ bör få ta över skolstyrelsens roll är om frägan överhuvud taget har en naturlig lokal karaktär,om den är av stor betydelse och omen enhetlig bedömning inom hela kommunen ter sig särskilt angelägen. Motdenna bakgrund bör godkännande av enskild skola enligt 34 § inte kunna läggaspå lokala organ. Kvar hos skolstyrelsen bör också ligga frågor enligt 35 § ombefrielse från skolgång m. m. för barn som får enskild undervisning. Detsammagäller sådana allvarliga frågor som att enligt 36 § skollagen medge attskolgången avslutas ell år tidigare än normalt. När det gäller tillsyn enligt36 § kan del dock vara naturligt att låta ett lokalt organ medverka, om den detgäller är bosatt inom organets verksamhetsområde. Huvudansvaret för tillsynenbör dock ligga hos skolstyrelsen (jfr avsnitt 5.9 om uppföljande studie- ochyrkesorientering). Inteheller frågor enligt 32 § om skolstart eller senare än normallframstår som lämpliga för lokala organ, om man anlägger principiella synpunkter.Det bör dock inte vara uteslutet att låta ett lokall organ besluta i sådanafrågor när det gäller barn bosatta inom organets verksamhetsområde'. Beslutenligt 37 § angående fullföljande av skolgång i efter skolpliktensupphörande bör kunna läggas på ett lokalt organ, om den det rör redan gär vidoch i händelse av ja till fortsatt skolgång alltjämt skall gå vid skolenhetinom organets verksamhetsområde. Vadslutligen angår fråga om att vägra elev befrielse enligt 27 § bör det vara 'Märk sambandet med förskolan. Om ett lokalt organ handhar förskoleverksamhet,kan det i och för sig vara naturligt au även låta organei besluta i frågor somavses i 32 § skollagen. 1979/80:54 161 möjligtatt lägga också den prövningen på lokala organ. Skolplikten berörs bara imindre män. Behovet av enhetlighet i bedömningen kan dock tala för attskolstyrelsen handlägger alla sådana ärenden. 16a och 17 §§ skollagen Enligt16 a § skollagen skall skolstyrelsen utse ett planeringsråd - i dagligt tal kallatSSA-råd - med uppgift att biträda skolstyrelsen i frågor rörande utbildningensanknytning till arbetslivet och alt följa yrkesutbildningen i kommunen. Ochenligt 17 § skollagen skall i en kommun som har anordnat gymnasieskolaskolstyrelsen utse ett eller fiera yrkesräd med uppgift att biträdaskolstyrelsen i frågor rörande yrkesinriktningen av utbildningen igymnasieskolan. Ävenom lokala organ inrättas bör ett övergripande ansvar för utbildningensförhållande till arbetslivet av praktiska skäl och med tanke pä enhetligheteni verksamheten ligga kvar hos skolstyrelsen, som för del ändamålet bör habiträde av planeringsråd och yrkesräd. Detla utesluter inte att lokala organkan göra betydelsefulla insatser på hithörande område. Se närmare avsnitt 4.2,17, Enligt53 § i den tidigare omnämnda lagen (1967:940) angående omsorger om vissapsykiskt utvecklingsstörda, den s, k, omsorgslagen, skall skolstyrelsen vidtaätgärder för att den som är i särskolpliklig ålder och kan antas behöva undervisningi särskola erhåller sådan undervisning. Vidare sägs att skolstyrelsen fårombesörja undersökning som behövs för att vidta sådan åtgärd. Ävenom lokala organ inrättas bör skolstyrelsen ha kvar det allmänna ansvaret föratt kommunens alla barn får utbildning inom skolpliktens ram. Det finns ettsamband mellan detta ansvar och sådana uppgifter som åsyftas i 53 §omsorgslagen. Även dessa uppgifter bör därför ligga kvar hos skolstyrelsen. 4.2Uppgifter som ankommer på skolstyrelsen till följd av allmän bestämmelse iskollagen eller särskild föreskrift i förordning Såsomframgår av redovisningen i avsnitt 4,1 anger skollagen endast ett fätalpreciserade uppgifter för skolstyrelsen. Många av skolstyrelsens uppgifterföljer av den allmänna bestämmelsen i 9 § andra styckel a) skollagen (jfr även7 § samma lag). Härtill kommer att det i bl. a. skolförordningen finns 11 1979/80. 1979/80:54 162 särskildaföreskrifter om skolstyrelsens åligganden. Iavsnitt 4.2 behandlas en del av de uppgifter för skolstyrelsen som följer avallmän bestämmelse i skollagen eller särskild föreskrift i förordning. 12 kap. skolförordningen finns tillämpningsföreskrifter till vissa bestämmelseri skollagen, bl. a. rörande skolplikten. 12 kap. 12-14 §§ ges föreskrifter ombl. a. skolstyrelsens tillsyn över skolpliktiga elevers skolgång och prövningav om en elev, som får undervisning vid annan skola än men sombrister i närvaro, skall åläggas skolgång i gmndskolan. 1-8 §§ skolförordningen finns föreskrifter om skolstyrelsens roll när detgäller inskrivning i och ansvar för att barn vid behov anmäls förinskrivning i specialskolan eller särskolan eller anmäls till t. ex. elevhem förrörelsehindrade. Vissaav de frågor som nämnts har samband med frågor som avses i 10 § skollagenoch 53 § omsorgslagen och som har behandlats i avsnitt 4.1,1 linje med vad somhar uttalats där bör de uppgifter som åsyftas med nu berörda bestämmelser iskolförordningen i princip ligga kvar hos skolstyrelsen även om lokala organinrättas. Sådana organ bör dock kunna medverka t. ex. när det gäller tillsynöver skolpliktiga elevers skolgång vid skolenhet inom organetsverksamhetsområde. Omen kommun i sin grundskola eller gymnasieskola har mottagit en elev som inte ärkyrkobokförd inom kommunen, har kommunen i regel rätt att av den kommun inomvilken eleven är kyrkobokförd fö ersällning för kostnaderna förundervisningen. Frågor om sädan s. k. interkommunal ersättning hör inte hemmahos lokala organ. del av kostnaderna för en kommuns grundskola och gymnasieskola täcks genomstatsbidrag. De viktigaste statsbidragsförfattningarna är såsom tidigare nämntsförordningen (1978:345) om statsbidrag till driftkostnader för , m. m.,förordningen (1966:115) om statsbidrag till driftkostnader för viss kommunalutbildning samt förordningen (1957:318)om statsbidrag till byggnadsarbeteninom viss utbildning. Skolstyrelsengör framställning om statsbidrag och svarar för bidragets användning.Statsbidragsvillkor och andra centrala (statliga) föreskrifter gör ofta atthandlingsutrymmet för bidragets användning är litet. En strävan är emellertidatt öka det kommunala infiytandet över användningen av statsbidrag. SIA-reformenär ett uttryck för denna strävan. 1979/80:54 163 statsbidragssystemetför bygger på ett system med bl. a. basresurser ochförstärkningsresurser. Basresurserna är bidrag till kostnader för lärariönerna.Förstärkningsresurserna är bidrag till kostnader som avser olika insatser förundervisningen och andra särskilda insatser under skoldagen. Det är särskiltförstärkningsresurserna som ger handlingsutrymme. De fördelas av skolstyrelsenpå rektorsområdena efter de olika behov som framträder där. Närstatsbidrag utgår lill kommunen för dess grundskola eller gymnasieskola utanatt medlen är bundna till ändamål inom ett lokalt organs kompetensområde, harskolstyrelsen funktioner som inte kan tas över av lokala organ. En sädan frägasom framställning om statsbidrag mäste ligga hos skolstyrelsen. Likaså måsteskolstyrelsen ha ett ansvar för bidragets användning, låt vara att detta ansvarkanske i vissa fall kan begränsas till hur medlen fördelas mellan olika lokalaorgans verksamhetsområden. Närdet gäller t. ex. en förstärkningsresurs kan det finnas skäl för en ordning sominnebär att skolstyrelsen fördelar medlen mellan olika lokala organs verksamhetsomrädenoch att de lokala organen sedan i princip får rätt att bestämma om medlensanvändning inom sina resp. verksamhetsomräden. I vissa fall kan det emellertidinte bli fräga om mer än förslag från organets sida. Del förhåller sig ju så,att en del åtgärder som medlen kan användas till kan förutsätta beslut somligger utanför det lokala organets kompetens. Ett exempel är användning avförstärkningsresursen till anställande av ytteriigare personal, om sådanafrågor är skolstyrelsens sak (jfr avsnitt 4.2.19). I praktiken tordeskolstyrelsen då såvitt gäller personella åtgärder fä göra inte enmedelsfördelning i egentlig mening mellan verksamhetsområdena utan enpersonaltilldelning (berörda anställdas tjänstgöring föriäggs för längre ellerkortare tid till visst lokalt organs verksamhetsområde). 4.2.5Lokalbehovsutredning samt anordnande och indragning av skolenhet Enligt2 kap. 3 § skolförordningen ankommer det på skolstyrelsen att utreda behovet avskollokaler och föreslä kommunfullmäktige de åtgärder som behövs. Eftersomdel är fråga om en skola - grundskola eller gymnasieskola - även omverksamheten bedrivs pä olika håll i kommunen, bör skolstyrelsen göra en samladutredning av lokalbehovet också i fall där lokala organ finns. Delta hindrarinte att de lokala organen här bör förse skolstyrelsen med material. Visstsamband med lokalbehovet har indelningen i skolenheter. Såsom nämnts ärskolenhet enligt skolförordningen en med hänsyn till elever, som undervisasantingen i etl gemensamt eller i flera varandra näraliggande skolhus ellerandra lokaler för undervisningen, bestämd organisatorisk enhet inomskolväsendet. 1979/80:54 164 Förkommuns grundskola eller gymnasieskola får enligt 2 kap. 20 § skolförordningenfinnas en eller flera skolenheter. 1 samma skolenhet får ingå flera skolformereller delar därav. Enligtsistnämnda paragraf är det som - efter samråd med den ellerde kommuner som berörs - beslutar om skolenhet i vilken gymnasieskola skallingå. Vadgäller skolenhet av är det i princip skolstyrelsen som beslutar.Delta kan ske genom fastställande av organisationsplan enligt 2 kap. 22 §skolförordningen. Utan hinder av vad som genom fastställande avorganisationsplan eller i annan ordning har beslutats om skolenheter, fåremellertid länsskolnämnden, om särskilda skäl föreligger, förordna attskolenhet av skall anordnas eller dras in från och med nästkommandeläsår. Enligt 19 kap, 7 § tredje styckel är del endasl skolstyrelsen som får föratalan mot sådant beslut av lånsskolnämnd. Talan förs hos regeringen genombesvär. Skalltillkomsten av lokala organ inverka på skolstyrelsens befattning med frågor omanordnande eller indragning av skolenhet? Sådana frågor måste bedömas medbeaktande av situationen för hela skolan i kommunen. Därför kan skolstyrelsensroll inte tas över av lokala organ. Detta hindrar emellertid inte att dellokala organet bör höras i fråga om anordnande eller indragning av skolenhetinom dess verksamhetsområde, 4.2.6Lokaler, utrustning m. m. Enligt2 kap. 24 § skolförordningen skall skolenhet i vilken ingår grundskola ellergymnasieskola vara försedd med lämplig mark, lokaler och inventarier.Skolenheten skall ha bibliotek och annan utrustning som behövs för en tidsenligutbildning. Defrågor som avses i nämnda paragraf hör till viss del hemma på ceniral nivå inomkommunen (jfr avsniu 4.2.5 och vad som där sägs med anledning av att det enligt2 kap. 3 § skolförordningen ankommer på skolstyrelsen att ulreda behovet avskollokaler och föreslä kommunfullmäktige de ätgärder som behövs). Men pålokala organ bör kunna läggas åtminstone frågor om underhåll och skötsel iövrigt av lokalerna samt anskaffande och skötsel av inventarier och annanutrustning. Enligt2 kap. 1 § skolförordningen fär skolstyrelsen utfärda ordningsstadga som bl. a.upptar allmänna föreskrifter om lillsyn över och vård av lokaler, inventerieroch utbildningsmateriel. Detta bör kunna göras till en uppgift för lokalaorgan.