prop · G303150 · 1979-12-31 00:00:00 — Därmed innebär dessaberäkningar en viss minskning av statens efterfrågan på produklionsresurser förkonsumtion och inte en i stort sett oförändrad efterfrågan som tabellen ovanantyder. De statliga investeringarna visar en genomsnittlig årlignedgång om , Detta sammanhänger främst med att bedömningen av invesleringsulvecklingeni hög grad påverkas av långtidsbudgetens karaktär. beslutade investeringarkommer att avslulas, medan kommandeinvesteringsbeslut endast i begränsad utsträckning är inlagda i beräkningama.Invesleringama avser framför allt kraftslalioner, teleanläggningar, jämvägar,vägar och byggnader. Statens vattenfallsverks investeringar i kraftstationerberäknas minska . Bakgmnden till dessa beräkningarframgår av avsnittet Energipolitik i kap. 4, Sammanfattningsvis kan konstateras att slatens ulgifterför konsumtion och investeringar minskar något räknat i oförändrad pris- ochlönenivå, I löpande priser beräknas konsumtions- och investeringsutgiflema ökamed ca 4,, vilket är lägre än den antagna pris- och löneutvecklingen.Den låga utgiftsökningen hänger främst samman med den tidigare redovisade 2%-iga nedräkningen. Tillväxten i statens konsumtions- och invesle- ringsutgifier är således inte den avgörande förklaringenlill de lotala sials-ulgifiernas ökning. Detla framgår också av alt dessautgifters andel av de totala statsutgifterna minskar från budgetårel1980//85. Årets beräkningar av statlig konsumtion och investeringarligger nära de resultat som nåddes i fjolårels långtidsbudget. Transfereringarna beräknas /81 svara förnärmare av statsutgiflema. Utvecklingen av transfereringarna framgår avlabell 27. Transfereringarna inkl. statsskuldräntorna beräknas visa en snabbaretillväxt än konsumtions- och invesleringsulgifterna, någol som har varil etlgenomgående drag även . Sammantaget beräknasiransfereringama öka med i genomsnitt i oförändrad pris-ochlönenivå (se tabellen). kr., oförändrad pris- och lönenivå) Genomsnittlig procentuell förändring 1974/75-1978/79 Anslag 1980/81 Genomsnittlig procentuell förändring 1980/81-1984/85 Andel av totala statsutgifterna Transfereringar till hushåll' Transfereringar till kommunsektorn Statsskuldräntor» Transfereringar till företag m. m. + 6,3 + 6,3 + 12,4 +28,2 + 3,5 56500 41600 19600 13600 5 200 800 27,3 20,2 9,5 6,7 2,5 0,4 - 0,8 + 15,8 - 4,8 + 2,8 ' Häri ingår räntebidrag för bostäder ochlivsmedelssubventioner som i SNA-syslemet klassificeras som . ' Deflaterade med konsumentprisindex. Anm. Utgiftemasklassificering anpassas löpande. Delta gör att de reala fördelningarna i olikalångtidsbudgetar inte är helt jämförbara. Transfereringarna tiU hushåll beräknas växa med igenomsnitt i oförändrad pris- och lönenivå. Folkpensionema dominerari denna utgifisgmpp och svarar för över hälften av gmppens utgifter. De största anslagen redovisas i tablån på nästa sida. Som framgår minskar kostnaderna för folkpensioner ioförändrad pris-och lönenivå, vilket beror på att antalet pensionärer som stårutanför ATP-systemet minskar . Ökningen i löpandepriser förklaras av folkpensionernas bindning till konsumentprisutvecklingen. 1980/81-1984/85 (Milj. kr.. -0,4 -1,3 + 4,7' ingtidsbudgeimetodiken har dessa posler inle räknats upp med )ch löneulvecklingen. I summaposten har beräkningen i löpande dessa anslag, baserats på utvecklingstalen i oförändrad pris- och ' I enlighet med låne..-.. e,-""-"--"-"" "" h""-- hänsyn lill pris- och löneulvecklingen. I summaposten harh priser, vad gäller dessa anslag, baserats på utvecklingstalen i lönenivå. Myckel kraftiga ökningar registreras för räniebidragen förbostäder. Dessa ulgifter bestäms väsentligen av kostnadsutvecklingen de gångnaåren samt av gällande räntenivåer på kreditmarknaden resp. beslut omden garanterade räntans nivå och takten i uppirappningen av densamma. Atträntebidragen stiger så kraftigt beror med andra ord främst päden kraftiga kostnadsstegringen och på den historiskt sett högaräntenivå som förutsatts för långtidsbudgetperioden. Dock bör beaktas atträntenivån antagits sjunka . Med antaganden om högre räntenivåökar utgifterna för räntebidrag ännu kraftigare vid rådande bidragssystem. Enprocents högre räntenivå ökar de totala utgiftema det sistaåret med . Den obelydligl högre utvecklingstakten ilöpande priser beror på atl en prishöjning slår igenom med lång eftersläpning. Barnbidragen går ned räknal i oförändrad pris- ochlönenivå, vilket beror på atl antalet barn beräknas minska. I enlighet medlångtidsbudgettekniken har bidragen inte räknats upp i löpande priser. Ombarnbidragen - genom successiva politiska beslut - skulle följaprisutvecklingen blir statsutgifterna mer än . högre budgetåret1984/85. Utgifterna för sjukförsäkringen och föräldraförsäkringenberäknas stiga. Detta beror främst på befolkningsförändringar. En närmareförklaring ges under avsnittet Folkpensioner, sjukförsäkring m. m. i kap, 4,Utvecklingen i löpande priser sammanhänger främst med lönesummans utveckling. Liksom barnbidragen förutsätts inte hellerlivsmedelssubventionerna komma att påverkas av prisutvecklingen, vilket är ienlighet med principerna för långtidsbudgetberäkningarna. Om politiska beslutskulle fattas om att bibehålla oförändrad bördefördelning mellankonsumentpriser och subventioner över statsbudgeten skulle statsutgifterna blidrygt . större /85. ÖvrigaIransfereringar till hushåll ökar långsamt. Ingen uppräkning har gjorts medhänsyn till pris- och löneutvecklingen. Destatliga transfereringarna till kommunsektorn för konsumlion och investeringarinnefattar dels bidrag avsedda för särskilda ändamål som exempelvis lärarlönerför gmndskolan och ulbyggnad av barnomsorgen, dels allmänna bidrag tillkommunema. Transfereringarna till kommunsektorn beräknas minska med 0,ioförändrad pris- och lönenivå . Ett drygltiotal specialdestinerade bidrag svarar för av de statsbidrag tillden kommunala sektorn som utgår för särskilda ändamål. De större anslagenframgår nedan: 1980/81-1984/85 kr., avrundat) Bidrag till skolväsendet m. m. -2,9 -4,1 Bidrag till sjukvård. Bidrag till förskolor. daghem m. m. -0,8 Ienlighet med långtidsbudgetmelodiken har dessa poster inte räknats upp medhänsyn till pris- och löneutvecklingen. I summaposlen har beräkningen i löpandepriser, vad gäller dessa anslag, baserats på utvecklingstalen i oförändradpris- och lönenivå. Bidragtill skolväsendet m. m. beslår till av löner till gmnd-skole- ochgymnasieskollärarna. Nedgången i oförändrad pris- och lönenivå sammanhängermed minskat antal elever. Uppräkningen till löpande priser har gjorts medutgångspunkt i antagandena om löneutvecklingen. Gmndskolebidragssyslemetsutformning gör dock att olika förskjutningseffekter uppstår i beräkningen. Deallmänna bidragen till kommunema beräknas minska i oförändrad pris- ochlönenivå till följd av att de två kompensationsbidragen slopas i samband medgenomförandet av den s. k. förenklade beräkningen av det kommunalaskatteunderlaget. Nedgången innebär således inte att kommunsektorn fårminskade finansiella resurser. Tvärtom innebär den kommunalekonomiska reformenvåren 1979 en kraftig ökning av skatteutjäm-ningsbidraget. I löpande priserberäknas de allmänna bidragen stiga. De faktorer som inverkar är delslönesummans tillväxt, dels eventuella förändringar i de kommunalaskattesatserna. Statensbidrag till förskolor, daghem m.m. ökar kraftigt i oförändrad pris- ochlönenivå. Styrande faktor är främst kommunemas utbyggnad av Bilaga 2.1 Långtidsbudget 63 Löneutvecklingen i samhället påverkar stalsbidragsni-vån. Iberäkningen i löpande priser har detta förhållande beaklals. Beräkningen ärdock schablonmässig. Bidragentill sjukvård, social hemhjälp m. m, omfattar väsentligen anslagen avseendekliniker för psykiskt sjuka. Omfattningen av dessa senare anslag bestäms avutfallet i de förhandlingar som äger mm mellan staten och landstingskommunema.I dessa förhandlingar beaktas bl.a. den allmänna kostnadsutvecklingen isamhället, I ovanstående beräkningar har i enlighet med långtidsbudgetmelodikenanlagits oförändrad omfattning, vilket resulterar i oförändrad anslagsnivå omhänsyn ej tas till pris- och lönehöjningar, I löpande priser har enschablonmässig beräkning gjorts av kostnadsutvecklingens genomslag. Dettagäller även anslaget till social hemhjälp som är det näst största anslaget idenna post. Iövrig posten ingår bidrag riil kommunalt bostadstillägg till folkpension, somökar kraftigt i oförändrad pris- och lönenivå. Detta bidrag infördes i sambandmed den kommunalekonomiska reformen. Övrigatransfereringar till kommunerna minskar något. För denna post har ingenuppräkning företagits med hänsyn till pris- och löneutvecklingen. Statsskuldräntorberäknas öka med i löpande priser. Beräkningen i oförändrad pris-och lönenivå har erhållits genom deflalering med den antagna prisutvecklingen.Statsskuldräntorna är de i särklass snabbast växande utgiftema underlångtidsbudgetperioden. Dessa utgifters storlek bestäms av budgetsaldots ochräntenivåns utveckling. En snabbare ökning av budgetunderskottet ökarstatsskuldräntornas storlek, medan ett mindre budgetunderskott leder till lägrekostnader för statsskulden. Det bör beaktas att budgetsaldots storlek också kanpåverka räntenivån. Med stora underskott krävs normalt en högre räntenivå föratt staten skall kunna placera sin upplåning. Sålunda kan ökadebudgetunderskott genom sin effekt på räntenivån leda till en ännu kraftigareökning av statsskuldräntorna. Den räntekostnad som staten påtagit sig förbudgetunderskottet ett visst år ligger också kvar kommande år tills dessbudgetunderskottet vänds i budgetöverskott. I en period då budgeten inte visaröverskott ackumuleras således kostnadema för statsskulden för vaijeår. Dessutom kan de räntekostnader som beror på tidigare års budgetunderskottefter hand stiga till följd av höjda räntekostnader vid omsättning av lån. Detsenare gäller dock endast om räntan på nya lån är högre än för de utgåendelånen. Vissafaktorer motverkar ovan beskrivna förhållanden. Inflationen leder till att enskuld som staten påtagit sig efter hand minskar räknat i reala termer. Medexempelvis åriig inflation minskar den reala skulden med underen tioårsperiod. Inflationen har emellertid också normalt lill effekl atträntenivån blir högre eftersom långivarna fordrar en högre nominell avkastningän vad de skulle göra i en situation utan prishöjningar. uttrycksstatsskulden som andel av bmttonationalprodukten Prop.1979/80:150 64 (BNP). Om den senare växer med exempelvis per årsamlidigt som inflalionen är , minskar en skuld uttryckt som andel avBNP med mer än hälflen . Del är med andra ord möjligt att under en följd av år habudgetunderskoU och därmed ökande statsskuld i nominella termer samlidigt somstatsskulden minskar i reala termer eller som andel av BNP. Förlångtids-budgetperioden gäller dock att statsskulden ökar kraftigt såväl räknali reala lermer som uttryckt som andel av BNP. Vid periodens böljan kommerstatsskulden alt molsvara någol av BNP, medan den vid periodensslut beräknas komma att uppgå lill av BNP. Vid en bedömning av statsskuldens effekler på ekonomin börutländsk och inhemsk skuld särskiljas. Vid sluiet av var avstatsskulden upplånad i utlandet. En skuld lill utlandet innebär att en del avde resurser som produceras inom landet får avsättas för räntebetalningar ochamorteringar till utländska långivare. De resurser som blir tillgängliga förförbrukning inom landet blir således mindre än vad som annars skulle ha blivitfallet. Vid en inhemsk skuld minskar inte tillgängliga resurser eftersomräntebetalningar och amorteringar sker inom landel. Däremot innebär dessabetalningar en överföring från siaten (och ytterst skattebetalarna) tilllångivarna. De senare har ju avstått från att utnyttjasina resurser och istället lånat dem till staten. Vid en stor statsskuld ochhögl ränteläge blir dessa överföringar stora och kan leda tillfördelningsmässiga och andra problem. Samiidigi bör dock beaktas attlångivarnas ränteinkomster i viss mån återflyter i form av skatt och attnetioöverföringen därmed blir mindre än bmtlobeloppen. Den statliga upplåningen bör också ses mot bakgrund avsysselsättning och resursutnyttjande i samhällel. I en situation medsparandeöverskotl i den privala delen av ekonomin kan slatliga budgetunderskottoch resulterande upplåning vara nödvändiga för att undvika arbetslöshet ochresurs-föriusler. Men även upplåningens effekler på realkapitalbildningen börbeaktas. Om lånen medför lägre investeringar som ersätts av privat ochoffenllig konsumtion kommer den framtida resurstillgången, och därmed ävenskatteunderlaget, atl bli motsvarande mindre. En sådan effekt kan ocksåerhållas om upplåningen medför att räntenivån drivs upp. Sammantaget kan sägas att den statliga upplåningen ochstatsskulden inte bör bedömas åtskilda från den ekonomiska situationen iövrigt. De bör ses mot bakgrund av bl. a. kreditmarknadens möjligheter atthantera finansieringen av budgetunderskotten, upplåningens effekter påsysselsättning, resursutnyttjande och investeringar samt de fördelningsproblemsom kan uppslå. Transfereringar tUl företag m.m. inkluderar överföringartill såväl privata som slatliga företag. Även transfereringar tillorganisaiioner och ideella föreningar ingår i denna uigiftsgmpp som underperioden minskar med 4,i oförändrad pris- och lönenivå. Bilaga 2.1 Långtidsbudget 65 räntebidragen och livsmedelssubvenlionerna flyttats fråndenna utgifisgmpp till transfereringar till hushåll. Detta är den främstaförklaringen lill alt iransfereringar till företag m. m. har väsentligt mindreomfattning än i lidigare års långtidsbudgetar. De större anslag som ingår framgår av tablån nedan. 1980/81 1980/81-1984/85,% (Milj.kr., avrundal) Oförändrad Löpande Bidrag till studiecirklar m. m. Bidrag till statens järnvägars -4,8' ' Eftersom ingen pris- och löneomräkning har gjorts fördenna grupp av transfereringar blir beräkningama i oförändrad pris- ochlönenivå resp. löpande priser identiska. Huvuddelen av de anslag som sorterar under denna gmpp ärrelativt små. Ulgiftsnedgången förklaras av bortfallande utgifter för olikaindustripolitiska insatser. Utgiftsökningar återfinns i stort sett endast påanslagen till energibesparande åtgärder och regionalpolitisk bidragsverksamhet(det senare återfinns under övrigposlen i tablån). Utvecklingen för dessa tvåanslag bestäms av de av beslutade ramarna för verksamheterna. Som framgår av tablån har inga påslag gjorts för dennagmpp av transfereringar för alt kompensera den anlagna pris- ochlöneulvecklingen. De internationella transfereringarna består nästan hell avanslag lill utvecklingsbistånd (u-hjälp). De beräknas öka med 2,ioförändrad pris- och lönenivå och i löpande priser. Dennatillväxt förklaras av att utvecklingsbiståndet anlagils utgöra en oförändradandel av bmttonationalprodukten. De samlade transfereringarna ökar med 2,i oförändradpris- och lönenivå. I löpande priser stiger de med 7,. I posten finansiella transaktioner ingår - fömtom statligutlåning till bostadsbyggande, företag, studiesociala ändamål m. m. - ävenaktieköp, köp och försäljning av mark samt förändringar i disposilionen avrörliga krediter. (Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå) Anslag 1980/81 Finansiella transaktioner, netto -0,7 Som framgår av tabell 28 beräknas de finansiellatransaktionema minska i oförändrad pris- och lönenivå.Tidigare år har de räknals netlo, men i och med atl budgetreformen /81 blir de i huvudsak bmtloredovisade. Vid beräkningen avstatens finansiella sparande i avsnitt 5.3 utnyttjas emellertidneltoberäkningen, varför denna angivits i tabellen. Slörreanslag i denna gmpp framgår av nedansiående tablå. Lån till bosladsbyggande Studielån Anslag 1980/81 (Milj. kr., avrundat) Genomsnittlig årlig förändring 1980/81-1984/85,% 7 300 2 200 + 1,1 + 1,0 + 5,8 +5,1 -6,9 -0,7 ' I enlighet med långtidsbudgetmelodiken har denna poslinle räknats upp med hänsyn till pris- och löneulvecklingen. I summaposten harberäkningen i löpande priser, vad gäller dessa anslag, baserats påulvecklingstalen i oförändrad pris- och lönenivå. Det dominerande anslaget avser lån till bostadsbyggande.Ökningen förklaras främst av att bostadsbyggandet förutsatts öka i enlighet medde uppgjorda planerna samt av kostnadsutvecklingen. Tillväxten i utgiftema förstudielån sammanhänger dels med en beräknad ökning av antalet studerande, delsmed prisutvecklingen som påverkar anslaget eftersom studiemedlens storiek ärbunden till prisutvecklingen. Övriga finansiella transaktioner minskar såväl ioförändrad pris- och lönenivå som i löpande priser. Minskningen förklaras avatt utlåningen till företag beräknas gå ned . Bilaga 2.1 Långtidsbudget 67 Av ovanstående genomgång framgår att utgiftslillväxlenväsentligen återfinns bland transfereringarna inkl. statsskuldräntorna. Dettaframgår också av tabell 29 som redovisar utgifistillväxter i löpande priser. Realgruppernas tillväxt och andel av de totalastatsutgifterna kr., löpande priser) Sammanlagd ökning 1980/81-1984/85 Procenluell andel av lolala statsutgiflema Statlig konsumtion och invesleringar Transfereringar Finansiella transaktioner +11 700 +42 300 + 1500 Enligt beräkningen stiger iransfereringarnas andel av detotala stalsutgifterna från till . Räknat i löpande priser ökarde med ca . Transfereringarnas tillväxt faller på följande anslag: - statsskuldränlor +24 100 milj. kr. -folkpensioner + 6700 milj. kr. - bidrag lillkommunema för skolväsendet + 3 200 milj. kr. - förskolor,daghem m. m. + 3 100 milj. kr. - räntebidrag förbostäder + 2 400 milj. kr. - sjukförsäkringoch föräldraförsäkring + 2000 milj. kr. - allmänna bidraglill kommuner samt KBT + 2 000 milj. kr.-utvecklingsbistånd + 2000 milj. kr. - bidrag tillkommunal sjukvård, social hemhjälp m.m. + 1300 milj. kr. - övrigt, nello + 300 milj. kr. (- iransfereringar till förelag samt kostnader för uppskov med laddning av kämkraftsaggregat - 4 800 milj. De uppräknade anslagen har justerats med hänsyn till denantagna pris-och löneutvecklingen. Del är pris- och löneulvecklingen somförklarar utgiftsökningen uiöver tillväxten i slalsskuldränlor. Endast på någraområden återfinnes en volymtillväxt, medan andra minskar i volym. Många anslag ålerfinns inte i uppräkningen just beroendepå att de - i enlighet med långtidsbudgetmetodiken - inte justeras för denantagna pris-och löneulvecklingen. Delta gäller främsl barnbidragen ochlivsmedelssubventionerna. Om dessa anslag skulle höjas underlångtidsbudgetperioden i takt med prisutvecklingen, vilkel ofta sketl senareår, skulle ulgiftslillväx-len bli kraftigare än vad som redovisats ovan. Förett slort antal andra transfereringsanslag, som bl. a. redovisats i övrigposleri tablåerna, har inle heller någon pris- och löneomräkning gjorts. I många fallkan argument ges för att detta innebär en real minskning av transfereringen.Ofta har också någon form av pris- och löneuppräkning i praktiken genomförtsunder den historiska perioden. Även för dessa anslag gäller med andra ord Prop.1979/80: 150 68 alt etl fullföljande av hillillsvarande praxis yllerligareskulle öka utgiftslillväxlen . I det föregående har endasl behandlals hur olika delar avsialsutgiftema utvecklas i förhållande lill varandra. De toiala slatsulgiflernasutveckling i förhållande till hela samhällsekonomins utveckling framgår avtabell 30. Statsutgifterna uttryckta som andel avbruttonationalprodukten budgetåren 1980/81 och 1984/85 kr., löpande priser) 1980/81 1984/85 ToUla statsutgifter 40,3 37,7 Statsutgifterna uttryckta som andel avbruttonationalprodukten (BNP) minskar från 40,. /81 till 37,7/85. Enda utgiftskalegori vars BNP-andel ökar ärstatsskuldräntorna: från till 6,, Övriga utgifter minskar sålunda från36,till 31,mellan första och sista årel i långtidsbudgetperioden. En oförändrad BNP-andel för de totala statsutgifternaskulle innebära ca . högre utgifter del sista årel i perioden. 6.2 Automatiken i statsinkomsterna Statsinkomsternas automatik och utveckling presenteras iavsnitt 5.2. I det följande ges därför endasl en kortfatlad redovisning avstatsbudgetens inkomstsida. Statsinkomsterna fördelar sig på följande sätl: - punktskatterför energi, sprit, bensin, tobak m.m. - statensrörelseöverskou, ränteinkomster, avskrivningar m. m. Utvecklingen för de tre först nämnda skaUetyperna bestämsdirekt eller indirekt av förändringar i lönesumman. Dessa skaller, som svararför två tredjedelar av de totala statsinkomsterna, har i långtidsbudgetenberäknats i löpande priser. Punktskattesatserna däremoi ligger stilla iberäkningen. har de successivt justerats bl. a.med hänsyn till prisulvecklingen. Statens rörelseöverskoll, ränteinkomster,av- skrivningar m. m. besläms primärt av andra fakiorer änpris- och löneutvecklingen. Slaisinkomslerna beräknas ökamed . Den framräknade ökningstakten innebär all stalsinkomslernasandel av BNP minskar från 29,. /81 till 26,. budgetåret1984/85. En viss del av denna minskning sammanhänger dock med den tekniskaomläggningen av del kommunala skatteunderlaget och innebär därmed inle altskattetrycket minskar. Om slalsinkomslernas andel av BNP skulle hållasoförändrad skulle de bli ca . högre budgetårel1984/85. 1979/80:150 70 7 Staten och socialförsäkringssektorn Statsbudgeten ger en ofullständig bild av den verksamhetsom styrs genom statliga beslul. Slora delar av socialförsäkringssystemetregleras också genom statliga beslul men redovisas endast i begränsadomfattning på slalsbudgeten. Finansieringen sker till mycket slor del genomsocialavgifter. Redovisningen av de lotala inkomsterna och utgifterna för deverksamheter som finansieras med socialavgifter sker efler varierande principer.För vissa områden, l.ex. folkpensioner, vuxenutbildningen och de slalligakostnaderna för barnomsorgen, sker en bruttoredovisning på stalsbudgelen.Detta innebär alt de totala avgiftsinkomsterna redovisas på statsbudgetensinkomstsida medan samtliga utgifter redovisas via anslag på statsbudgetensutgiftssida. Genom denna redovisningsteknik regislreras evenluella över- resp.underskoll för verksamheten direkt i statsbudgetens saldo. Andra delar avsocialförsäkringssystemet - främsl allmän tilläggspension (ATP) - redovisashell vid sidan av statsbudgeten och påverkar därmed inte statsbudgetensinkomsler, utgifter eller budgetsaldot. För inkomster och ulgifter försjukförsäki ingen och arbetslöshetsförsäkringen tillämpas en redovisningsmetodpå stalsbudgelen som innebär all viss del av kostnaderna avräknas direkt motavgiftsinkomsterna pä statsbudgetens inkomstsida, medan viss del av kostnadernaläcks genom statsbidrag på statsbudgetens utgiftssida. Statsbudgetensbmlloomslulning ger därmed en ofullständig bild av bruttoinkomster ochbruttoutgifler för denna del av socialförsäkringssystemet. Ytterligare en annanredovisningsmelod lillämpas för inkomster och utgifter l.ex. förarbetsmarknadsutbildningen och byggnadsforskningen. Inkomsterna från avgifternalill arbetsmarknadsutbildning och byggforskning tillförs fonder utanförstatsbudgeten. För att täcka kostnaderna tillförs fonderna dessulom medel viaanslag på statsbudgetens utgiftssida. Därmed ger redovisningen pästatsbudgeien inte heller i dessa fall en komplett bild av verksamhelensomfattning. Vid en analys av den statliga verksamhetens reala ochfinansiella utveckling bör beaktas såväl statsbudgeten som samtliga de fonderm. m. som är knutna till socialavgifterna. I syfte att belysa detta har enberäkning utförts som visar de sammanlagda inkomsterna och utgifterna förstatsbudgeten och socialförsäkringssystemet samt vissa andra statliga verksamheter.Redovisningen av inkomster och utgifter för olika verksamhetsområden skergenomgående enligt en bmltoprincip i beräkningen. Utöver de delar avsocialförsäkringssystemet - som redan redovisas enligt bruttoprincip påstatsbudgeten - omfattar kalkylen allmän tilläggspensionering (ATP),delpensionsförsäkringen, arbelsskadeförsäkringen, sjukförsäkringen,arbetslöshetsförsäkringen, lönegarantifonden, arbetsmarknadsutbildningen,arbetarskyddsfonden och byggforsknirigsfonden.