prop · G3032 · 1979-12-31 00:00:00 — Också i de fall där omplacering övervägst, ex, som ell alternativ till sjukpensionering har den enskilde ett berättigatkrav på alt de uppgifter om personliga förhållanden som föreligger i ärendetskyddas mot insyn. Någonmotsvarighet lill den handlingssekretess som f n, gäller i fråga ompsykologiska undersökningar i bl, a, anslällningsärenden har inte föreslagils ipromemorian. Användningen av sådana undersökningar i samband med anställning ioffentlig civil Oänst synes numera förekomma i ytterst begränsad omfattning, fall där psykologiska test förekommer i sådana sammanhang handhas dessutomdessa i regel inte av myndigheten utan av utomstående enskilda organ. Del lordedärför inte finnas någol behov av atl låta sekreiessen på detpersonaladministraliva områdel omfatta också psykologiska undersökningar. Som jag har sagtär det uppenbart all man inte kan införa en sekretessbestämmelse som täckervarje uppgift om anställds personliga förhållanden inom myndigheternaspersonaladministraliva verksamhet. Med den begränsning som har gjorts i departementsförslagelkan man, såsom också har framhållits under remissbehandlingen, knappasl heltundvika atl del kan uppslå tvekan om huruvida viss uppgift hänförsig lill personalsocial verksamhet eller till personaladministrativ verksamheti övrigi. Jag är dock övertygad om all delta i praktiken inte bör leda lillsvårigheter. En annan sak som också har berörts under remissbehandlingen är denatt det t, ex, i ett omplaceringsärende kan förekomma uppgifter som tidigarehar lämnats lill personalkonsulent. Sådana uppgifter åtnjuter ju iomplaceringsärendet inte längre samma sekretesskydd som tidigare, Iomplaceringsärendet gäller den svagare sekretessen enligt paragrafens iredjestycke för alla uppgifter. Lämpligheten av en sådan ordning har salts i fråga.Härom vill jag säga all detta inte är unikt för det område som här är aktuellt.Förslaget till sekretesslag bygger på den principen all sekreiessen inte skallfölja uppgiften som sådan utan behovet av sekretess för uppgiften skall istället bedömas utifrån del sammanhang vari uppgiften förekommer, I enlighel med vad jagtidigare har sagt bör del inte råda någon sekretess för uppgift om enskildspersonliga förhållanden i anställnings- och disciplinärenden. I paragrafensfjärde stycke har del därför också uttryckligen angetts atl bestämmelserna iiredje stycket inte gäller i sådana ärenden. En annan sak är all det i t. ex.disciplinärenden kan gälla sekretess på grund av regler lill skydd för andrainiressen eller på grund av föreskrifterna i 13 kap. 2 § om överföring avsekretess. I vissa anslällningsärenden kan sekretess gälla enligtbestämmelserna i 7 kap. 10 §. Iparagrafens första stycke ges bestämmelser om sekretess i ärende om ullagningav värnpliktig för Oänslgöring och ärende som har samband med 1979/80:2 Del A 7 kap. 12 § 204 Paragrafens andra stycke innehåller bestämmelser om sekretess ipersonalsocial verksamhet avseende värnpliktiga. GäUanderäu: regler om handlingssekreless i 14 § SekrL (såvitt avser psykologiskaundersökningar i samband med inskrivning av värnpliktig), saml om tystnadsplikti 12 § instruktionen (1966:431) för vapenfrinämnden, 12 §instruktionen(1966:434)förvärnpliktsnämndenoch i 19 § instruktionen (1971:356)för bislåndsulbildningsnämnden Promemorieförslaget:8 kap. 12 § Ipromemorian har föreslagils atl sekretessen i första slyckel skulle gälla fyraslag av ärenden: inskrivning av värnpliktiga, befrielse från eller anstånd medvärnpliklsljänslgöring, vapenfri Oänst saml antagning till bistånds- ochkataslrofutbildning. Under remissbehandlingenhar bl. a. värnpliktsverkel och värnplikts-nämnden anfört atlpromemorieförslaget inte i tillräcklig utsträckning ger stöd för sekretess inommyndigheternas verksamhetsområde. Del framhålls att bl. a. ärenden omfrikallelse från värnplikt, undantagande från tjänstgöringsskyldighet undererforderlig lid och ärenden om ändrad ullagning eller tillhörighet inte harlagits med i förslaget trots alt del i dessa ärendelyper också kan förekommakänsliga uppgifter om enskilds personliga förhållanden. Enligtmin mening finns det skäl både för all vidga del sekretessbelagda områdeljämfört med vad som föreslås i promemorian och för all utesluta en delärendelyper som är sekretessbelagda enligt promemorieförslaget. Vadförst gäller ärende angående inskrivning av värnpliktig är del i regelinskrivningsnämnd som fattar beslut. Den provningsverksamhet som försiggår vidinskrivning omfattar medicinsk undersökning av hälsotillstånd och fysiskakvalifikationer i övrigt. Dessutom sker psykologisk undersökning. Vissamyndigheter är ålagda all lämna uppgifter som behövs vid inskrivningen. Dessauppgifter rör delvis iniegrilelskänsliga förhållanden, t. ex. vård i anstalt(se 15-17 §§ kungörelsen/1969:379/ om inskrivning och redovisning avvärnpliktiga, 15-17 §§ ändrade senast 1976:423). F.n. gäller handlingssekreless bara i fråga om psykologiska undersökningar isamband med inskrivning av värnpliktiga. Någon särskild lystnadsplikt angåendeinskrivningsförrällningar är inte föreskriven, utom så till vida alt t. ex.tystnadsplikten för läkare omfattar också vad denne har erfarit vidförrättningen. Däremot gäller tystnadsplikt hos värnpliktsnämnden, som prövarbl. a. besvär över vissa beslul om inskrivning. Departementsförslagels7 kap. 1 § är i och för sig tillämplig på bl. a. medicinska undersökningar avdel slag som förekommer vid inskrivning av värnpliktiga. Någon motsvarighetlill den generella beslämmelsen i LAH om sekretess för psykologiskaundersökningar har inte tagits upp i departements-förslaget. Skälen härtillredovisas i motiveringen till 7 kap. 13 §. All del finns etl behov av sekretessför sådana undersökningar som görs i samband med inskrivning är uppenbart.Genom beslämmelserna i förevarande paragrafs Prop.1979/80:2 Del A ,;: 7 kap. 12 if 205 förstastycke åstadkoms sekretess bl. a. i fråga om psykologiska undersökningar,motsvarande den handlingssekreless som gäller. För psykologiskaundersökningar som sker inom ramen för personalsocial verksamhet avseendevärnpliktig gäller sekretess enligt paragrafens andra stycke. Som nämndes förutlämnar bl. a. vårdmyndigheter känsliga uppgifter om värnpliktiga till militäramyndigheter. Dessa uppgifter omfattas av sekretess hos urspmngsmyndigheterna.De bör inte vara offentliga, när de förekommer i ärende om inskrivning avvärnpliktig. Starka skäl talar därför för en sekretessbestämmelse som lar siktepå ömtåliga uppgifter över huvud taget i detta sammanhang. Det intresse avallmän insyn som finns i dessa ärenden kan tillgodoses genom att beslutenundantas från sekretess men också i viss mån genom att bestämmelsen förses medskaderekvisit. Värnpliktsverkelhar framhållit alt vissa aspiranler lill fasl anställning vid försvaret föreantagningen går igenom särskilda prövningar, som omfattar såväl psykologiskaprov som medicinska och andra undersökningar. Verket anser att sekretess börgälla i dessa ärenden i samma utsträckning som i ärenden om inskrivning avvärnpliktiga. Jag delar denna uppfattning. Enligtbeslämmelserna i 3 § vämpliktslagen (1941:967, omtryckt 1969:378, 3 § ändradsenast 1975:555) skall den som av medicinska skäl är oduglig lill krigsOänstfrikallas från värnpliktens fullgörande. Är värnpliktig av medicinska skältillfälligt oduglig till krigsOänst eller om det vid inskrivningsför-räliningbefinns att den värnpliktiges förutsättningar för fullgörande av Oänst säkrarekan bedömas skall den värnpliktige enligt 4 §värnpliktslagen undantas från Oänsigöringsskyldighet under erforderiig lid.Någon handlingssekretess gäller f n. inte och tystnadsplikt föreligger endaslför värnpliklsnämnden. 1 promemorian har inte föreslagits någon sekretess fördessa slag av ärenden. Somhar framhållits vid remissbehandlingen är det uppenbart att det i ärenden avdet slag som det här är fråga om kan förekomma skyddsvärda uppgifterom enskildshälsotillstånd och andra personliga förhållanden. Den nuvarande tystnadspliktenhos värnpliktsnämnden bör därför ges motsvarighet i förevarande paragrafSekreiessen bör gälla också för uppgifter i allmänna handlingar och vid deandra myndigheter som handlägger dessa ärenden. För all tillgodoseinsynsinlressel bör beslut i ärendena vara offentliga. Såsominledningsvis har nämnts har i promemorian sekretess föreslagits gälla iärenden om befrielse från vämpliklsOänstgöring och om anstånd med sådanOänslgöring. Liksom i ärende om frikallelse gäller inte någonhandlingssekreless i dessa ärenden. Endasl hos värnpliktsnämnden finns reglerom tystnadsplikt. 1ärenden om anstånd med vämpliklsOänstgöring kan det utan tvekan förekomma förden enskilde ömtåliga uppgifter, t. ex. rörande hälsotillstånd ellerfamiljesociala förhållanden. Sådana uppgifter bör kunna sekrelesskyddas, omdel finns risk för all den som uppgiften rör lider men om Prop.1979/80:2 Del A 7 kap. 12 § 206 Sekreiessen bör också gälla hos alla de myndigheter som handharansländsärenden. Närdel sedan gäller ärenden om befrielse från värnpliktstjänstgöring synes behovelav sekretess för där förekommande uppgifter inte vara lika framträdande som iexempelvis anståndsärendena. Befrielse från vämpliklsOänstgöring enligt 5 §vämpliktslagen (5 § ändrad senast 1975:555) kan nämligen komma i frågahuvudsakligen på formell grund. Någon motsvarighet lill promemorians förslaglill sekretess i denna del bör därför inte las upp i departemenisförslaget. VapenfriOänst i stället för vämpliklsOänstgöring kan komma i fråga, om del kan antasall bruk av vapen mol annan är så oförenligt med den värnpliktiges allvariigapersonliga övertygelse att han inte kommer all göra värnplikten, 1 § lagen(1966:413)om vapenfri Oänst (ändrad senast 1978:524). Ärenden om vapenfri Oänstprövas av vapenfrinämnden med regeringen som överinstans. I dessa ärenden kankomma all redovisas uppgifterom enskilds politiska eller religiösa uppfattningeller psykiska problem. Enligt gällande rätl saknas handlingssekreless i frågaom ärenden om vapenfri Oänst. Däremot föreskrivs tystnadsplikt hosvapenfrinämnden. ansåg med viss tvekan alt intresset av offentlig insyn ivapenfriärenden väger över behovel av skydd för den enskilde. Någonhandlingssekreless pä området föreslogs därför inte. De remissinstanser somhandhar ärenden om vapenfri Oänst riktade kritik mol OSK:s ställningslagande.Mol promemorieförslaget har däremot inte rests några invändningar underremissbehandlingen. För min del anser jag tystnadsplikt som redan gäller hos vapenfrinämnden bör bibehållas i sak.Det finns också, som har framhållits i promemorian, starka skäl som talar föratt införa handlingssekretess i ärenden om vapenfri Oänst. I dessa ärenden kantämligen ingående redovisas uppgifter om enskilds personliga förhållanden.Uppenbariigen kan det röra sig om uppgifter som för den enskilde är myckel känsligaoch som skulle åtnjuta sekretesskydd i annat sammanhang. Del inlresse avoflentlig insyn i ärendena, som obestridligen föreligger, synes mig kunnatillgodoses främst genom atl besluten undantas från sekreiessen. Med hänsynlill del anförda delar jag uppfattningen i promemorian all sekretess bör gällaockså i ärenden om vapenfri ijänst. Delankommer på all handha och besluta om vapenfriOänsteplikiigs Oänslgöring. Denna Oänslgöring kan ske hos bl. a. statlig,eller landstingskommunal myndighei. Med anledning av vadvapenfrinämnden har anfört därom vill jag framhålla att arbetsmarknadsstyrelsensoch andra myndigheters befattning med saken för anses vara sådan altsekretessen i vapenfriärendet bör gälla också hos dessa myndigheter. Enbeslämmelse om sekretess i ärende om antagning till bistånds- ochkataslrofutbildning har föreslagits i promemorian. Sådan utbildning kangenomgås inte bara inom ramen för värnplikten och den vapenfria Oänsten Prop.1979/80:2 Del A ;.-.,;. 7 kap. 13 H 207 Ulanockså helt frivilligt. Även kvinnor kan antas lill sådan utbildning.Antagningen lill utbildningen föregås av en särskild urvalsprövning genombislåndsutbildningsnämndens försorg. Ingen handlingssekretess gäller, mentystnadsplikl inom nämnden är föreskriven för uppgift om enskilds personligaförhållanden. Enligt min mening är behovel av sekretess för sådana uppgifterinte tillräckligt för all motivera en sekretessregel. Somtidigare har nämnts har det under remissbehandlingen framhållits att uppgiftersom rör enskilds personliga förhållanden kan förekomma också i ärenden omändrad ullagning eller tillhörighet, dvs. a. ärenden där värnpliktig avolika skäl begär all fö Oänsigöra på annan ort eller vid annal förband än somfömt har bestämls. Man har därför föreslagit atl sekreiessen enligt paragrafensförsta stycke skulle omfatta även dessa ärendeslag. De uppgifter som enskildlämnar i dessa ärenden för enligt min mening i allmänhet anses vara sådana alldel inte finns någol framträdande sekretess-behov för uppgifterna. Inte hellerför övriga uppgifter som kan förekomma i sådana ärenden anser jag det påkallatmed någon sekretessbestämmelse. Vidremissbehandlingen har från bl. a. framhållits behovetav sekretess för uppgifter om civilforsvarspliktigas personliga förhållanden.Inte heller här synes behovel tillräckligt för att motivera ensekretessbestämmelse. Paragrafensförsta stycke har utformats i enlighel med del anförda. De uppgifter somsålunda sekretessbeläggs är sådana som avser enskilds personliga förhållandenoch vilkas röjande kan antas medföra men för den enskilde elier någon honomnärslående. Beträffande innebörden av begreppet personliga förhållanden får jaghänvisa lill den allmänna motiveringen (avsnitt 4.3.4). Andra uppgifter omekonomiska förhållanden än sådana som hänför sig till den enskildes personligaförhållanden kan således inte sekretessbeläggas. I enlighel med vad jagtidigare har sagt undantas beslut i ärende från sekreiessen. Bestämmelserom sekretess i den personalsociala verksamhet som avser myndigheternasanställda återfinns i 7 kap. 11 §. Dessa bestämmelser gäller som redan harnämnis också för de anställda inom l.ex. Inom denna bedrivsemellertid också en omfattande personalsocial verksamhet inriktad på devärnpliktiga. Här föreligger uppenbarligen ell sekrelessbehov av i huvudsaksamma slag som inom myndigheternas personalsociala verksamhet och inomundervisningsväsendels elevvård. Sekreiessnivån bör vara densamma som på dessaområden. Paragrafens andra stycke har utformats i enlighel härmed. Beslämmelsenöverensstämmer i sak med promemorieförslaget. Dennaparagraf tar upp bestämmelser om sekretess rörande psykologisk undersökning somutförs för forskningsändamål. Paragrafen har med en Prop.1979/80:2 Del A 7 kap. 14 i 208 redaktionelljämkning utformats i enlighet med promemorieförslaget. Gällanderätt: regler om handlingssekreless i 14 § SekrL Promemorieförslaget:8 kap. 13 § föreslog ell generelltskydd för psykologiska undersökningar. Med en sådan reglering kan emellertidtvekan uppkomma om detla generella sekretesskydd skall tillämpas i stället förden sekretessbestämmelse som avser ett visst verksamhetsområde, i. ex.yrkesvägledning, arbetsvärd eller omskolning. Därför är det lämpligare att låtasekretessregler för särskilda verksamhetsområden - utbildningsväsendet,arbetsmarknadsåtgärder, statlig eller personalvård etc. - omfattaockså psykologiska undersökningar inom dessa sektorer. Vid sidan av sådanasekretessregler behövs del bara en särskild beslämmelse om sekretessbelräffande psykologiska undersökningar för forskningsändamål. Mol denbeslämmelse härom som har föreslagits i promemorian har det inte förts framnågra invändningar under remissbehandlingen. Mol den nu angivnabakgmnden föreskrivs i paragrafens första stycke sekretess för uppgifthänföriig till psykologisk undersökning som utförs för forskningsändamål.Frånsett att sekretessen inbegriper tystnadsplikt, överensstämmer bestämmelseni alll väsentligt med gällande rätt. Eftersom det rör sig om fall däroffenllighetsintresset är obetydligt och ett slags förtroendesilualionföreligger, krävs, liksom enligt gällande rätt, för att en uppgift skall fålämnas ut att det står klart att röjandet kan ske ulan men för den somuppgiften rör och hans närstående. Någon ändring i kretsen av skyddade personermedför inte beslämmelsen. 1paragrafens andra stycke anges en lidsgräns för sekretessen i fråga om uppgifti allmän handling. 1 likhet med vad som har föreskrivits i molsvarande fall iövrigi i departementsförslagel är gränsen satt till räknat frånhandlingens tillkomst. Iparagrafen meddelas bestämmelser till skydd för utlänningar. Gällanderäu: regler om handlingssekreless i 14 § SekrL Promemorieförslaget:8 kap. 14 § Enligt14 § SekrL råder en ganska långtgående handlingssekretess i ärenden omutiänningskontroll för enskilds personliga förhållanden. Sekretessen omfattardock inte myndighets beslut. Somframhålls i promemorian bör sekretesskyddet för utlänningar förhindra allröjande av uppgift om utlänning leder lill skada som just hänger samman medhans särskilda förhållanden som utlänning. Typexemplet är att röjande avuppgifterom politisk flykting här i landet leder till repressalier motflyktingen eller hans anhöriga i hemlandet. Skadan kan också ha sin upprinnelsei motsättningar mellan olika invandrargrupper. 1 huvudsaklig överensstämmelsemed promemorieförslaget häri paragrafens första stycke Prop.1979/80:2 Del A i 7 kap. 14 § 209 tagitsin en bestämmelse som syftar lill ett sekretesskydd med nu angiven innebörd.Förslaget har på den här punklen i allmänhet tagits emot positivt avremissinstanserna. Bestämmelsenär tillämplig inom hela den offentliga förvaltningen, låi vara alt den lorde fösin största betydelse för invandrarverket, polismyndigheterna,utrikesförvaltningen och kommunernas invandrarbyråer. Endasl relativt allvarligskada, "övergrepp eller annal allvarligt men", skall leda lill sekretess.Del kan å andra sidan inte krävas någon högre grad av sannolikhet för sådanskada för att sekretessen skall gälla. Redan en beaktansvärd skaderisk ärtillräcklig. Skadans särskilda samband med utlänningens ställning har ibeslämmelsen uttryckts så alt skadan skall vara föranledd av förhållandetmellan utlänningen och utländsk stal eller myndighet eller organisalion avutlänningar. Med utlänning avses både utländsk medborgare och statslös. Behovetav sekretesskydd för utlänningar kan emellertid inte anses tillgodosett genomden nu berörda föreskriften. Inom ramen för utlänningskontrollen får främstinvandrarverket och polismyndigheterna ingående kännedom om utlänningars ochderas anhörigas personliga förhållanden. Dessa uppgifter skall åtnjuta sekretesskyddav samma art som gäller i andra liknande sammanhang. Liksom ipromemorieförslaget finns en bestämmelse härom i paragrafens andra stycke. Medhänvisning lill del belydande offenlligheisinlresse som föreligger iutlänningsärenden har i promemorian föreslagils ell rakt skaderekvisit somförutsättning för sekretessen enligt andra styckel. Några remissinstanser,däribland statens invandrarverk och utlänningslagkommiilén (A 1975:04), harförordat att nuvarande sekretesskydd i 14 § SekrL med ett omvänt skaderekvisitbehålls. Atl införa en presumtion för offentlighet har ansetts vara djuptolyckligt med hänsyn både till utlänningen och till möjligheterna förutlänningsmyndigheterna att nå fram lill riktiga avgöranden i ärendena. Denmyndighetsutövning som sker i utlänningsärenden rör inte sällan frågor som ärav stor betydelse för utlänningen. Redan detta gör att intresset av insyn iärendena är framträdande. Härtill kommer ett allmänt intresse av insyn iinvandrarpolitikens praktiska lillämpning. Moldel offenlligheisinlresse som således finns i fråga om utlänningsärenden måstedock ställas det obestridliga behov av sekretess som föreligger för deuppgifter om enskilds personliga förhållanden som kommer fram. Vissa uppgifter,om t. ex. hälsotillstånd, religiös och politisk uppfattning, är sådana att deockså i ett annal sammanhang skulle åtnjuta etl starkt sekretesskydd. Andrauppgifter som hos oss normall kan anses som tämligen harmlösa kan för den somkommer från ett annat land uppfattas som ytterst ömtåliga och sådana att derasröjande skulle kunna fö menliga följder för utlänningen eller för hansnärstående i hemlandet. Detla är något som man också måste la hänsyn lill vidutformningen av sekretessbestämmelserna på 14 1979/80. 1979/80:2 Del A 7 kap. 15 if 210 Som förut har nämntsgäller f n. i ärenden om utiänningskontroll handlingssekretess enligt 14 §SekrL med ett omvänt skaderekvisit, dvs. utlämnande av handling för ske endastom trygghet kan anses vara för handen alt del kan ske ulan risk för skadaförden enskilde. Vid avvägningen mellan de motstående intressen som måstebeaktas har jag funnit all den sekrelessnivå som gäller inte bör ändras.Sekretessen enligt paragrafens andra stycke skall alltså gälla med omväntskaderekvisit. I enlighet med vad som harföreslagits i promemorian undantas dock myndighets beslut från sekreiessen.Dessa beslul kan emellertid ibland ges skydd enligt paragrafens första stycke,som också i övrigi kan fö aktualitet för ärenden om utlänningskontroll jämsidesmed föreskrifterna i andra slyckel. Sekretessen gäller enskilds personligaförhållanden, men kommer härigenom indirekt all skydda vissa uppgifter omutlänningens ekonomiska omständigheter Ofr avsnitt 4.3.4). Sekretessbestämmelsen iandra stycket är tillämplig i verksamhet för kontroll över utlänningar. Härmedavses inte bara förvaltningsärenden om t, ex, visering, bosäliningslillslånd,arbetstillstånd, avvisning, förpassning eller utvisning ulan ocksåkontrollåtgärder eller annan löpande lillsyn. Till verksamhet för kontroll överutlänningar kan däremot inte räknas domstols handläggning i brottmål av frågaom förvisning och inte heller ärenden om svenskt medborgarskap. Tidsgränsenför handlingssekretessen enligt denna paragraf har i promemorian satts lill 50år. Delta överensstämmer med vad som har föreslagits i andrasekretessbestämmelser till skydd för enskilds personliga förhållanden. Jag harinte funnit skäl all gå ifrån den lidsgräns som har föreslagits. Paragrafeninnehåller bestämmelser om sekretess för uppgifter inom folkbokföringen. Gällande rätt: regler omhandlingssekretess i 13 § första styckel SekrL och om tystnadsplikt i 83 §folkbokföringskungörelsen (1967:495, 83 § ändrad senast 1975:777) Promemorieförslaget:8 kap, 15 § I promemorian harföreslagits bestämmelser som innebär atl hemlighållande av uppgifteromenskilds personliga förhållanden inom folkbokföringen kan ske såväl i fråga omuppgifter av särskilt ömtålig art som, pä grund av speciella omständigheter, ifråga om normall harmlösa uppgifter. Förslaget, som torde slå iöverensstämmelse med gällande rätt beträffande handlingssekrelessen påområdel, har i allmänhet godtagits av remissinstanserna. Liksom börhuvudregeln vara atl uppgifter om namn, adress, personnummer, civilstånd ellernationalitet skall vara offentliga. Att förhindra all detta leder till obehörigADB-registrering ankommer på Prop.1979/80:2 Del A " 7 kap. 15 § 211 datalagstiftningen.I sammanhanget förtjänar erinras om alt TF inte ger någon rätt atl frånmyndighei erhålla uppgifter på maskinläsbart medium. Vidare kan hänvisas tilldet särskilda förbudet att lämna ut uppgift som kan antas bli använd förADB-behandling i strid med datalagen (se 7 kap. 16§). 1vissa undanlagsfall kan det emellertid vara påkallat all - ulöver vad somföljer av del sagda - hindra atl uppgift som regelmässigt antecknas inomfolkbokföringen lämnas ut. Anledning saknas all bryta med den praxis på områdetsom har utvecklats. I enlighel med vad som har föreslagits i promemorianföreskrivs därför i förevarande paragraf all uppgift som förekommer inomfolkbokföringen skall kunna hållas hemlig om del av särskild anledning kanantas atl den enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiftenröjs. En sådan särskild anledning kan vara atl uppgifter begärs om utlänningarmed viss nationalitet.