prop · G3031 · 1979-12-31 00:00:00 — Nämnderna bör ges egna kanslierförlagda lill del sjukhus inom det geografiska omräde där merparten avpatienterna finns eller den huvudsakliga verksamhelen kommer all bedrivas. Föratl kunna nå behövlig snabbhet i besluten bör ärenden av mindre vikl kunnaavgöras av en mindre del av nämnden, beslående av tre ledamöler. Ordförandenbör ges möjlighel alt fatta interimistiska beslul. Med de ändrade arbetsuppgifter somenligl del anförda skall ankomma på nämnden har den nuvarande beleckningenansells mindre adekval. Gruppen föreslär att nämnden i forlsältningen skallbelecknas psykialrisk nämnd. 2.9 Centrala psykiatriska nämnden Gruppen föreslår inle någonprincipiell ulvidgning av den nuvarande psykiairiska nämndens sammansältningeller arbetsuppgifter. I analogi med den föreslagna benämningen på den lokalanämnden har gruppen föreslagit att överinstansen skall benämnas ceniralapsykiairiska nämnden. Prövningen av läkares beslut ominlagning sker på begäran eller ex officio av psykialrisk nämnd. Besvär anförsförsl över nämndens beslut. Även vid prövning i cenirala psykiairiska nämndenav del definitiva intagningsbeslutet prövas förutsättningarna för överläkarensintagningsbeslut. Enligl LSPV-gruppens förslag harbeslämmelserna om överläkarens räll all få utskrivningsnämndens beslutunderställt den cenirala nämnden ulgått. 1 övrigt svarar gruppens förslagbelräffande besvärsreglerna mol vad som gäller . 1979/80:1 275 De nuvarande reglerna ombesviirstid kan välla svårigheter. Gruppen föreslå] all besviir skall fä förasunder den lid patienten vårdas med slöd av lagen samt av treveckor efter dagen för utskrivningen. 3 Förslag av utredning om behandling avpsykiskt avvikande Kommittén har haft till uppdrag attgöra en allsidig översyn av påföljderna för psykiskt avvikande lagöverträdareoch alt i samband därmed söka komma lill rätta med brislerna i delrättspsykialriska undersökningsväsendet. Kommilién redovisar i sill betänkande(SOU 1977:23) Psykiskt Slörda lagöverträdare förslag till ändringar ipäföljdssystemet och i samband därmed förslag till ändringar i LSPV. Den följande redovisningen avkommitténs förslag berör i första hand de ändringar som kommittén föreslär iLSPV. 1 31 kap, 3S och 33 kap. 3Sbrottsbalken (BrB) ges bestämmelser om påföljd för den som har begålt broll""under infiytande av sinnessjukdom, sinnesslöhel eller annansjälslig abnormiiei av så djupgående nalur, att den måste anses jämställd medsinnessjukdom". För sådant brott får enligt 33 kap. 3S inle lillämpasannan påföljd än överlämnande lill särskild vård. böler eller skyddslillsyn.Kan den som har begåil brollel beredas vård med stöd av LSPV, får rälten, ombehov av sådan vård föreligger vid domslill-rålld, förordna all han skallöverlämnas till sluten psykialrisk vård. Om gärningen inte har begåtts underinflytande av sinnessjukdom, sinnesslöhel eller annan abnormild får dockpåföljden överlämnande lillämpas endast om särskilda skäl föreligger. Harstörningen uppkommit efter broitds begående, kan alltså förordnande omöveriämnande lill sluien psykialrisk värd meddelas endasi om särskilda skälföreligger. Kommilién framhåller all det inleråder någon enhetiig uppfaUning om när abnormitelen skall anses så djupgåendealt den skall anses jämställd med sinnessjukdom. Jämställdhelsregeln har fåtten vidsträcktare tilllämpning än som har varil avsett. Ulredningen anser allöverlämnande lill psykiatrisk vård inle skall kunna ske i andra fall än då delföreligger tillräckliga medicinska eller socialmedicinska skäl för inlagningenligl LSPV:s vanliga inlagningsregler. Kommittén föreslår därför alt BrBändras på sådanl säll all i berörda besiämmelser i BrB ges en bestämning avsjukdomsbegreppel som ansluter lill den som finns i LSPV. Utredningen föreslårockså alt den särskilda e)-indikalionen skall avskaffas. Prop.1979/80:1 276 3.2.2 Anvisningar fiir påföljdsvalel Kommilién föreslår vidare alt detnuvarande förbudet att döma lill fängelse skall avskaffas och ersättas medanvisningar för påföljdsvalel. Utgångspunkten skall därvid vara att allvarligtpsykiskl störd lagöverträdare inte bör dömas till fängelse eller annanfrihelsberövande påföljd inom kriminalvården, om inle sådan påföljd framslårsom lämpligare än annan brottspåföljd. Ulredningen föreslår alt 33 kap. 2S BrBges det innehållet alt den som har begått brotl och därvid led av sådan psykiskstörning att sluten psykiatrisk vård kunde beredas honom med stöd av LSPV inlefår dömas lill frihetsberövande påföljd inom kriminalvården, om inle sådanpåföljd framslår som lämpligare än annan påföljd. BrB uppsläller f. n. somförulsällning för överlämnande lill sluien psykiatrisk värd som brottspåföljdett principielll krav på kausalitet mellan den psykiska störningen och brottet.Enligt ulredningens mening finns del emellertid inte anledning alt begränsadomstolens val av påföljd endasi därför all man inle kan styrka samband mellanden psykiska störningen och brollel. Har störningen uppkommil efter brottet,skall emellertid enligt utredningen förordnande om sluten psykialrisk vård intefå meddelas, om vårdbehovel bedöms som korlvarigl. 3.2.4 Öppen psykiatrisk vård Enligl 33 kap. 2S BrB får domslolenförordna atl den som har begålt brottslig gärning och som är i behov avpsykialrisk vård eller lillsyn skall överlämnas lill öppen psykiatrisk vård.Denna brottspåföljd används sällan. Kommittén föreslår all påföljden skall fåden innebörden, all den dömde skall anses vara försöksutskriven från sluienpsykialrisk vård och underkastad de regler som gäller för sådan uiskrivning. Ommeddelade föreskrifter åsidosäiis, skall den dömde således kunna las in på psykialrisklsjukhus. 3.3 Behandlingen uv psykiskt störda inom kriminalvården Enligt kommitténs förslag skall deintagnas behov av kvalificerad psykialrisk vård i första hand tillgodosesgenom den allmänna sjukvårdens försorg saml i viss ulsträckning genom denrätlspsykiatriska organisalionen. De nuvarande psykiairiska avdelningarna inomkriminalvården bör därför successivi avvecklas. Om de många psykiskt stördapersoner, särskilt missbrukare av alkohol och narkolika, som vistas påkriminalvårdens anstalter skall kunna erhålla sjukhusvård i den omfattning sombehövs är det emellertid enligt kommittén inte realistiskt att tänka sig atlvården skall ombesörjas enbart av den allmänna sjukvården. Fömtom missbrukarefinns det andra grupper som borde kunna hjälpas bättre genom specialin- 1979/80:1 277 Kommittén föreslår därför all särskildavärdresurser upprällas inom den rällspsykiatriska organisalionen. Anses den som under straffverkslällighelhar förls över till sluien psykiatrisk vård inte längre vara i behov avsjukhusvärd, bör om del behövs behandlingen forlsalla i annan inslilution,i.ex. behandlingshem, nykier-hetsvärdsanstalt eller inackorderingshem. Dettabör enligt kommitténs mening kunna komma lill stånd genom en generöstillämpning av 34 S lagen (1974: 203) om kriminalvård i anstalt. 3.4 Befogenhet att förordna om upphörande av straff Om en person som har dömts lillinternering las in för sluien psykialrisk värd med slöd av LSPV och vårdbehovetbedöms som långvarigt, får interneringsnämnden, om minsta liden för interneringgått till ända, förordna atl påföljden skall upphöra. Motsvarandebeslämmelserforden som dömls lill fängelse eller ungdomsfängelse saknas. I sådana fall kanden ådömda påföljden endasi genom nåd bringas all upphöra. Kommilién framhåller all del finnsanledning räkna med etl ökat behov av atl förordna om upphörande av slraff isamband med all anslallsinlagen förs över lill sluien psykialrisk vård.Kommittén föreslår atl de centrala nämnderna - kriminalvärdsnämnden,ungdomsfängelsenämnden och interneringsnämnden - skall få befogenhet altbelräffande den som är i långvarigl behov av sluten psykiatrisk vård förordnaall ådömd påföljd skall upphöra. Som framgår av redogörelsen förLSPV i bilaga 1 anger LSPV som en grund för inlagning psykisk sjukdom ellerpsykisk abnormitet som inte är psykisk sjukdom eller utgörs av hämning i förståndsutvecklingen.Med begreppet psykisk sjukdom avses därvid psykoser, neuroser och olikainsufficienstillständ. Begreppel psykisk abnormiiei avser psykopati samldefekter eller invaliditeislillstånd efter olika slag av hjärnsjukdomar ellerhjärnskador. BrB däremot talar om sinnessjukdom, sinnesslöhel och annansjälslig abnormitet av så djupgående art alt den måsle anses jämställd medsinnessjukdom. Med sinnessjukdom avses i BrB psykotiska sjukdomstillslånd,inklusive demenser. Begreppel abnormild används i BrB som ett sammanfallandebegrepp för etl flertal funklionsmbbningar som neuroser,personlighetsstörningar etc. Utredningen framhåller alt BrB:soch LSPV:s sinsemellan skiljaktiga lerminologi i flera hänseenden avviker frånmedicinskl språkbruk och inle överensslämmer med vedertagna indelningar avpsykiska slörningsiiU-stånd. Kommittén finner det angelägel att nå en enhetligterminologi. Prop.1979/80:1 278 Ulredningen har därvid slannal för atl föreslå begreppelpsykisk slörning som en övergripande samlingsbeleckning för alla slag avpsykiska sjukdomar, abnormiteier och defekler, dvs. för alla slag av psykiskafunktionsrubbningar, oberoende av orsak. Kommilién föreslår således att vadsom i I S andra slyckel LSPV sägs om psykisk abnormild skall ulgå ur lagen ochatl första slyckel i I S skall ange "den som lider av psykisk slörning somicke ulgör psykisk utvecklingsstörning". Samma terminologi bör därvidanvändas i BrB, En allmän översyn bör enligt kommittén ske av den psykiatriskaterminologin i övriga lagar och författningar. Kommittén framhåller all dessförslag inle syftar lill någon saklig ändring i LSPV:s tillämpningsområde. a) -indikuiioiieii Denna medicinska indikation hade iLSPV ursprungligen som villkor för lagens tillämpning all paiienlenuppenbarligen saknade sjukdomsinsikt lill följd av sjukdomen och kunde fä silltillstånd avsevärt förbättrat genom värden eller avsevärt försämrat om värdenuteblev. Av förarbelena till beslämmelsen framgår all kronisk alkoholism ochnarkomani med djupgående förändringar av personligheten var all hänföra tillpsykisk sjukdom. Man ansåg därför alt det inte fanns anledning atl ha någonsärskild bestämmelse om missbrukare. På framställning av socialstyrelsenändrades den medicinska specialindi-kalionen är 1969. Ändringen hade sin grundi elt av väckt förslag. Enligl detla borde indikationen ändrasi förtydligande syfte så alt del klart framgick atl med bristandesjukdomsinsikl till följd av sjukdomen jämställdes den sjukes oförmåga tillföljd av missbruk av beroendeframkal-lade medel all räll bedöma silt behov avvärd. På förslag av departemenlschefen begränsades tillägget till atl avseenbart narkotikamissbrukare under hänvisning lill all man i förevarandesammanhang inte borde skapa ökade möjligheler alt med tvång ta inalkoholmissbrukare för sluten psykialrisk värd. Kommittén framhåller all 1969 årstillägg inte medförde någon utvidgning av möjligheterna alt la in ochkvarhålla narkotikamissbrukare för sluien psykialrisk vård utan var alluppfälla som elt förtydligande. Tillägget kunde inte heller tolkas som enbegränsning av möjligheterna alt la in och kvarhålla kroniska alkoholister. Detkunde emellertid lalt leda till missförslånd om vad som var lagens rättainnebörd. Kommittén anser därt'ör atl lilläggel bör ges den av socialstyrelsentidigare föreslagna lydelsen. e) -indikuiionen Enligt kommitténs förslag skall vårdbehovel avgöras heltpå medicinska 1979/80:1 279 eller socialmedicinska grunder. Kommittén föreslår därföratt e)-indikalio-nen i LSPV skall upphävas. Man bör enligt kommitténs meninginte behälla en indikation som gör del möjligt alt på psykialriskl sjukhusunder obeslämd tid kvarhålla en palienl som har överlämnals av domsiol endasiav det skälet att han på grund av psykisk slörning kan befaras komma att begånya brotl. Därmed kommer förutsättningarna för domslolsöveriäm-nande tillsluten psykialrisk vård och intagning för sådan värd på administrativ väg allsammanfalla. 3.5.3 Ansökun och vårdintyg Behörig all göra ansökan omintagning på sjukhus med slöd av LSPV är bl.a. polismyndighet. Den som ärbehörig atl göra ansökan får även föranslalla om läkarundersökning. Kommitténföreslår alt även åklagare skall fä behörighet all ansöka om inlagning enligtLSPV och föranslalla om läkarundersökning. Sådan behörighet bör tillkommaåklagaren oavsell var den misslänkle befinner sig vid tiden för ansökan,således även om han är intagen i häkte, kriminalvårdsanstall eller annaninstitution. För intagning på rättspsykiatriskklinik bör enligl kommitténs förslag gälla undanlag från regeln alt denvärdintygsskrivande läkaren och den läkare som beslutar om intagning inte fårtjänstgöra på den klinik där intagning skall äga rum. Däremot bör principen omall bedömning skall ske av två olika läkare upprätthållas. Förutsättningen föratt en avvikelse frän huvudregeln skall få förekomma är att betydande olägenhelannars skulle uppstä. 3.5.4.1 Placering av pafienten Kommittén ger även förslag lilländrade bestämmelser vad gäller placering av patienl som av domstol haröverlämnals till sluien psykiatrisk värd. Enligl vad nu gäller skallsocialslyrelsen ulan dröjsmål föranstalta om intagning sedan domen har vunnillaga kraft. Enligt kommitténs förslag skall placering på sjukhus ske sä snarlsom möjligt efter domen och utan att avvakta att domen har vunnil laga krafl.Detta bör dock inte ske mol palienlens vilja annal än i undanlagsfall såsom däpatienten är mycket svårt sjuk. Kommittén framhåller all under ingaomständigheter får patientens möjligheter att förbereda dt överklagande genomsamtal med advokater eller andra försvåras genom placering pä sjukhus länglfrån domslols-orlen. Enligt förslaget skall intagningombesörjas av överläkaren vid den rättspsykiatriska klinik till varsupptagningsområde den dömde hör, dvs. i regel den klinik där han har blivitundersökl. Besluiel innebär i allmänhet att intagning skall ske vidhemortssjukhuset. Om överläkaren redan från början har den uppfattningen allinlagning bör ske på specialenhet, skall han anmäla detta tillsocialstyrelsen som har alt besluta. Prop.1979/80:1 280 överläkaren vid hemoitssjukhuset motsätter sig patientsinlagning där -t.ex, på grund av plalsbrisl eller patientens farlighet - skallfrågan likaledes hänskjutas lill , 3.5.4.2 Öppen psykiatrisk värd Enligl 31:4 BrB kan rätlen förordnaalt den som är i behov av psykialrisk vård eller tillsyn skall överlämnas tillöppen psykiatrisk vård. Denna påföljd har i praktiken fått en mycket begränsadtillämpning. Anledningen härtill har bl. a. varit att det visal sig alt dendömde ofta har undandragit sig vården och att medel alt framtvinga sådan vårdinle finns. Kommittén har funnit behovet av en brottspåföljd av denna innebördringa. Emellertid finns vid sidan av påföljderna skyddstillsyn och överlämnandelill sluien psykialrisk värd behov av en brollspäföljd som gör den psykisklavvikande lagöverträdaren benägen all underkasta sig den behandling i öppenvård, den kontroll och de föreskrifter i övrigt som påkallas av den psykiskastörningen. Kommittén har bl.a. mol den bakgrunden föreslagit en bestämmelseenligl vilken rätten får förordna all den som kan beredas värd med slöd av LSPVmen för vilken förutsättningarna för utskrivning på försök föreligger fåröverlämnas lill öppen psykiatrisk vård. Innebörden därav är atl den dömde ärall bdrakia som försöksulskriven och underkas-lad de regler som gäller förförsöksutskrivning. Förordnandel skall kunna förenas med föreskrifter. åsidosätts, skall del enligl förslaget kunna medföra intagningpå psykialriskl sjukhus eller vårdavdelning på rällspsykialrisk klinik. Kommittén har vidare föreslagit dellilläggel i LSPV all om domsiol har överiämnal någon lill öppen psykiatriskvård, skall han skrivas in vid del sjukhus där vården lämpligast kan beredashonom. Därvid skall beslämmelserna om inlagning av den som överlämnals avdomsiol tillämpas. Enligl 19 S LSPV skall uiskrivningpä försök ske . högsl , vilken lid kan förlängas medhögsl åt gången. Beträffande den som av domstol har överlämnalstill öppen psykiatrisk vård skall enligt kommitténs förslag alltid gälla enbestämd tid av , som sedan kan förlängas med högsl ålgången. Eftersom inskrivning sketl på grund av domstols beslut skallutskrivnings-frågorna handläggas av utskrivningsnämnden. 1 övrigl gäller fördessa patienter samma regler som för andra försöksutskrivna. Kommittén anför exempel pä allpalienler som har överlämnals av domstol efler mycket korl sjukhusvistelseskrivits ul trols all de alltjämt har varit att uppfälla som fariiga för annanspersonliga säkerhet. Anledningen härtill har i mänga fall varit alt patientenansetts inle kunna tillgodogöra sig den terapi som sjukhuset tillhandahåller.Kommittén föreslår att domstol skall få befogenhet att i samband medförordnande om sluien 1979/80:1 281 psykiatrisk vård av lagöverträdare som bedöms vara farliglör annans säkerhet föreskriva atl beslul om utskrivning ellerförsöksulskrivning inte får verkstiillas utan att beslutet harfastställts av psykiatriska nämnden. Härigenom skulle man enligt kommitténkunna vinna en mera enhetlig rättstillämpning i dessa svårbedömbarautskrivningsfrågoi, Kommittén föreslår i anslulning härtill att i LSPV skalltas in en bestämmelse enligt vilken beslul av utskrivningsnämnd om uiskrivningeller utskrivning pä försök i fall som har sagts skyndsaml skallunderslällas psykiatriska nämnden och att sådant beslut inte får verkställasinnan beslutet har faslställls. För atl patient som har överlämnals av domstol inte skallhållas kvar i sluten psykiatrisk vård under längre lid än som ur medicinsksynpunkt kan anses motiverat har kommittén föreslagit atl överinspektören lörden psykiatriska vården skall granska handlingar belräffande sådanapatienter som har vårdals . Om överinspektören finner atldet är tveksamt om lillräckliga skäl för kvarhållande finns, skall han föredraärendet i psykiatriska . Kommittén föreslär att itillämpningskungörelsen till LSPV skall las in föreskrifter omunderrättelseplikt för sjukhuset, innan utskrivning sker av patient som ärhäktad eller som har tagits in på sjukhus i samband med brottsutredning ellersom har varit inlagen på kriminalvårdsanstall och skall återföras dil. Avsiklenmed bestämmelsen är enligt kommittén att förhindra alt som har sketl i enstakafall sådan uiskrivning sker utan att den som är ansvarig för tillsynen ellerbrottsutredningen får tillfälle alt vidta de ålgärder som kan behövas. Prop.1979/80:1 282 1 betänkande (SOU 1977:40)Socialtjänst och socialförsäkringstillägg. Efter remiss har yttranden översocialutredningens (SU) betänkande kommil in från regeringsrätlen,justiliekanslern, riksåklagaren, , kammarrätlen i ,kammarrätten i , , ,brottsförebyggande rådet, datainspektionen, överbefälhavaren, socialslyrelsen,, stalskontorel, statistiska cenlralbyrån,riksrevisionsverkei, riksskalleverket, , universitets-ochhögskoleämbetet, , , statensinvandrarverk, slalens planverk, bostadsslyrelsen, länsstyrelserna iStockholms, , , , , ,, , , , , , , , , . , , ,, , , Väslerboltens och Norrbollens län,, , slalenshandikappråd, , familjelagssakkunniga,ungdomsfängelseulredningen, decenlraliseringsulredningen (Kn 1975:01),ulredningen (Ju 1977: 08) om barnens rätt, barnomsorgsgruppen (S 1973:07), socialpolitiskasamordningsuiredningen (S 1975:02), hälso- och sjukvårdsuiredningen (S1975:04), utredningen (Fi 1976:06) om kommunernas ekonomi,studieslödsutredningen (U 1975: 16), sysselsältningsulredningen (A 1974:02),utredning (A 1974:08) om en allmän arbetslöshetsförsäkring, JO LeifEkberg, Svenska kommunförbundel, efler hörande av samlligalandstingskommuner. , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , , , , ,, , , och kommuner.Landsorganisationen (), (),Centralorganisationen /SR, (), . Föreningen , ,. Föreningen , , Sverigesadvokatsamfund, läkarför- Prop.1979/80:1 283 bund, , psykologförbund.De handikappades riksförbund. Pensionärernas riksorganisalion.Folkpensionärernas riksförbund. Sjukvårdens och socialvårdens planerings- ochrationaliseringsinstitut (Spri), vid Stockholmsuniversitet, . , narkotikaupplysning (CAN), Handikappförbundens centralkommitlé. , motalkoholmissbruk, Alkoholproblematikernas riksorganisalion. förhjälp åt läkemedelsmissbrukare, Riksförbundel för social och mental hälsa,av föräldraföreningar mol narkolika, Riksförbundel Hem ochSkola, Kommunal- och landstingsanslällda familjerådgivares förening. , Sverigesförenade studentkårer. Socialhögskolornas studentkårers organisation. Svenskaröda korset, , . Svenska kyrkansdiakoninåmnd och Föreningen bfU" -ns rätt i samhället. Dessulom har yttranden kommit infrån etl stort antal andra kommuner, organisationer, föreningar och enskilda.Remissinslanserna har i en del fall bifogat yttranden som de har inhämlal. 1.2 Vård av underårig I särskilda fall Del övervägande anlalelremissinstanser tar upp frågan om vård av underårig när samtycke till vårdeninte föreligger. Socialulredningen föreslär enabsolut åldersgräns vid för tillämpning av den föreslagna lagen medsärskilda bestämmelser om värd av underårig (LVU), Del innebär alt vård medstöd av lagen inle kan besluias efler del all den unge fylll och all värdsom beslutats skall upphöra senasl då den unge når angiven ålder. I frägan om vilka åldersgränser sombör gälla för lagens tillämpningsområde gör sig olika meningar gällande. Blandde remissinstanser som tillslyrkl ulredningens förslag eller lämnal förslagelulan erinran märks kummurråiien i Göleborg. några länsslyrelser, däriblandlänsslyrelsen i Göleborg och län, nägra kommuner däribland Göieborgs ochUppsula kommuner, LO, SACOISR, som anser all då den unge fyller börformerna för ålgärd omprövas, , Sverigessociononiförbioid. Svenska läkarjörbiindei, Svenska Itikaresättskupei,, för hjälp ål läkemedelsniissbrukare och . Några remissinsianser har ullalaloro för alt förslaget kan komma atl leda till en icke önskvärd överströmninglill framför allt kriminalvården. 1979/80:1 284 RÅ har från principiell synpunktingen erinran mot den föreslagna åldersgränsen som överensstämmer med vad somredan gäller i och . Det ar, anför RÅ, onekligen konsekvent ochföljdriktigt att möjligheterna till tvångsingripande belräffande barn ochungdom ansluter lill reglerom vårdnad och omyndighet. Ellgcmomförande av förslagel kommer dock att leda till väsenlligl minskademöjligheler för alt bislå unga missbrukare i åldern 18- 19 år.som inte själva vill underkasta sig värd, I denna åldersgrupp är brottslighetenoch åter-fallsfrekvensen slor. Förslaget innebär därför med nödvändighet atl del av denna grupp kommer atl drabbas av påföljder - ofta avfrihelsberövande nalur - i kriminalvärdens regi. Enligl kanförslaget komma att få svära följder för de ungdomar , som mognarsent och som därför är i stort behov av insatser. Utredningensförslag medför betydande risker för alt etl stort antal vårdbehövande ungdomari . som skulle kunna tas om hand inom socialvården,kommei att överlämnas lill antingen sluien psykiatrisk vård ellerkriminalvård. Lagen om beredande av sluten psykialrisk vård ger dessulommöjligheter till ingripande först när missbruket blivit avancerat och redangivit svåra skador, vilket år särskilt olyckligl i fråga om ungdomar.Rikspolisslyrelsen anför att lagförslaget kan komma all medföra atl domstolarnaanser sig inte böra döma framför allt personer i åldersskiktd 18-20 är tillvård inom , då garantier för atl ändamålsenliga åtgärder kommerlill slånd för den unges lillrältatörande inte längre finns. Enligt styrelsensmening innebär detta en allvarlig risk för att personer i dessa åldersgrupper istället kan komma atl behandlas inom kriminalvården. Åtskilliga remissinstanser haransett att som gräns lör beslul om värd med stöd av lagen bör gälla enåldersgräns vid , men att möjlighel biii finnas att avsluta vård sompåbörjats . Sålunda ansluter sig kriiiiinulvårdssiyrelsen tillulredningens förslag att åtgärd enligl den föreslagna lagen inle får beslutasbeträffande den som fyllt .