prop · G30388 · 1979-12-31 00:00:00 — Del ankommer på stiftelsen att närmarebedöma hur en sådan differentiering kan åstadkommas. 1979/80:88 11 Enligl min mening bör SIFU också ha möjlighet att tillfull kostnadstäckning offerera kurser, som normall ulvecklas för den primäramålgruppen, även till andra grupper av företag och till statliga och kommunalamyndigheter, i den mån detta inle försämrar möjlighelerna alt bislåsmåföretagen, SlFU:s kursverksamhet bör givelvis slyras utifrån småförelagensutbildningsbehov. Samverkan med de regionala utvecklingsfonderna har därvidvisat sig vara ett värdefullt komplement lill SlFU:s direkla konlakler medsmåförelagen och deras organisationer. En huvuduppgift för SIFU är all medverka till allkunskaper om ny leknik sprids bland småförelagen och snabbt kommer tillpraktisk tilllämpning, SIFU bör som kunna anordna även kurser ianslutning till sådana förändringar i samhällel som påverkar småföretagandetsvillkor, t, ex, ny lagstiftning, föreslår atl slaten föruiom årligaslatsbidrag lill stiftelsens löpande verksamhel lämnar ett engängsbidrag på 5milj, kr, såsom stiftelsekapital, Dessulom förutsätts att staten lillstiftelsen utan vederlag överlåter SlFU:s nu befintliga egendom. Enligt RRV beror behovel av stiftelsekapital bl, a, påmöjligheten alt ta upp län. Om SIFU bedrivs i stiftelseform med staten som enav huvudmännen, bör SIFU enligt RRV:s mening kunna la upp tillfälliga långenom röriig kredil hos riksgäldskonloret. menaratt ombildningentill stiftelse på korl sikt ökar SlFU:s koslnader och att det slatliga bidragetsåledes mäsle höjas, Mol bakgrund härav bedömer verket all stiftelsensriskkapital är för lågt beräknat, Enligl min mening är det väsentligt all stiftelsen med sini huvudsak affarsdrivande verksamhet har en tillfredsställande likviditet.Behovet av rörelsekapital bör emellertid kunna tillgodoses genom all stiftelsendisponerar en röriig kredit i riksgäldskonloret, i likhel med vad som f, n,gäller för industriverket för verksamheten vid SIFU-enheten, Denna kredit bört, v, uppgå till 3 milj, kr. Efter samråd med chefen för budgetdepartementetförordar jag att regeringen föreslår detla. finner jag att SlFU-enhelensnuvarande utrustning, kontorsmateriel etc, bör överiåtas till stiftelsen utanvederiag. Jag förutsätter att stiftelsen övertar även de övriga tillgångar ochde skulder som är förknippade med SlFU-enhetens verksamhet. Jag förordar altregeringen inhämtar tillstånd härtill. Dessa tillgångar, minskademed skulderna, avses utgöra stiftelsens egel kapital. har visal att de löpande kostnaderna förall driva SIFU i stiftelseform av olika skäl blir högre än vad som gäller f.n., när SIFU är en del av en myndighet. Som exempel på sådana koslnadshöjandefaktorer har nämnts högre personalkostnader, arvoden till styrelse ochrevisorer och bortfall av tjänstebrevsrätten. Vissa av dessa kostnadshöjningarmotsvaras av minskade kostnader eller ökade intäkter inom andra delar avstatsförvaltningen. Prop.1979/80:88 12 Jag avser alt i det följande behandla frågan om bidragtill stiftelsen och vissa andra anslagsfrågor för /81. Jagkommer därvid alt la hänsyn till de merkostnader som även enligt min meningföranleds av övergången till stiftelseform. Merkostnader som föranleds av denbeslutade omlokaliseringen lill slår däremot igenom i huvudsak förslefler /81. Dessa frägor får därför las upp i annal sammanhang. Från åttonde huvudtitelns förslagsanslag E 14Förberedelser för omlokalisering av statlig verksamhel ulgår bidrag lillmyndigheler för alt täcka vissa kostnader i samband med åtgärder införomlokalisering. har erhållit bidragfrån detta anslag för förberedelser inför utflyttningen av SIFU-enheten lillBorås. Jag förordar, efter samråd med statsrådet , atl medel fråndelta anslag får användas för atl bekosla förberedelser och genomförande avSIFU-siiftel-sens överflyttning lill . Med hänvisning till vad jag nu har anförl hemsläller jagall regeringen föreslär alt 1. medge alt enheten för företagsutveckling vidstatens industriverk ombildas till en statlig stiftelse med i huvudsak den organisation och verksamhet somjag har förordal, 2. medge alllillgångar överförs från statens industriverk lill den nya stiftelsen i enlighetmed vad jag har förordat, 3. bemyndigafullmäktige i riksgäldskonloret all ställa en rörlig kredit av högsl 3 000000kr. lill den nya stiftelsens förfogande, 4. medge allåttonde huvudtitelns förlagsanslag Förberedelser för omlokalisering av statligverksamhel får användas i enlighet med vad jag har förordal, 5. bemyndigaregeringen atl vidla de övergångsanordningar och ålgärder i övrigt som behövsför att omorganisationen skall kunna genomföras. Prop.1979/80: 88 13 4 Anslagsfrågor för /81 Industri m. m. : Kursverksamhet m. m. 1978/79 Utgift 184 035 1979/80 Anslag 1000 1980/81 Förslag 1000 Under anslaget redovisas utgifter och inkomster avseendeverksamheten vid statens industriverks enhet för förelagsutveckling (SIFU).Bland inkomslerna tas upp även de statsbidrag som lämnas med medel frånanslaget B 4. : Bidrag till kursverksamhet m. m. Anslagelär etl förslagsanslag som las upp med etl formelll belopp på I . Anslagelfår i princip inle belastas. För att lösa tillfälliga eller säsongmässigalikviditelsproblem och för atl tillgodose behovel av rörelsekapital disponerarindustriverket en rörlig kredit i riksgäldskonloret. Av följande sammanställning framgår omfattningen avSIFU-verksam-helen' (I OOO-tal kr.) Anslaget behövs till dess den nya stiftelsen har övertagitansvaret för redovisningen av SIFU:s verksamhet. Jag hemsläller alt regeringenföreslår atl till : Kursverksamhet m.m. /81 anvisa ett förslagsanslag av . ' Medel från anslagen XIV B 5, Statens industriverk:Utrustning och Vill E 14, Förberedelser för omlokalisering av statligverksamhet är inte medräknade. Prop.1979/80:88 14 : Bidrag till kursverksamhet m.m. 1978/79 Utgift 10979276 Reservation 10073 1979/80 Anslag 10400000 1980/81 Förslag 7000000 föreslår i sin anslagsframställning /81 en ökad betoning på hanlverkskurser, etableringsfrämjandekurser och ulbildning på elektronikomrädet. Enligt verkel bör bidraget tillSIFU räknas upp med 7,5 milj, kr, av dessa skäl. Till följd av den föreslagnavolymökningen i verksamheten och automatiska kostnadsstegringar bedömer verkelatt del statliga bidraget lill SlFU-verksamheien behöver uppgå lill 18,7 milj,kr, för /81, Jag har lidigare föreslagil all SIFU ombildas lill enstiftelse med inriktning på alt stiftelsen skall kunna överta personal ochverksamhel från industriverkets SlFU-enhet , Jag kommer i detföljande att föreslå alt elt nytt anslag för bidrag lill denna stiftelse tasupp på statsbudgeten för /81, Till dess stiftelsen träder ifunktion bör medel liksom anvisas på nuvarande bidragsanslag.Jag har vidare funnit all särskilda medel för utrustning inte behövs undernästa budgetär, utan att sådana medel i fortsättningen får räknas in i det nyabidragsanslaget. Jag beräknar anslaget lill 7 milj, kr. Jag hemställer att regeringen föreslår all lill : Bidrag till kursverksamheim.m. för /81 anvisa elt reservationsanslag av , Bidrag till Stiftelsen Institutet förFöretagsutveckling (förslag) 6080000 Bidrag till den föreslagna sfiftelsen bör ulgå över ellnytt anslag som bör benämnas Bidrag lill Stiftelsen Institutet förFöretagsutveckling, När stiftelsen inleder sin verksamhel bör till anslagetöverföras behållningen från anslagel B 4 : Bidrag till kursverksamhei.Jag beräknar del nya anslagel lill . Jag har vid min beräkning av debåda anslagen tagit hänsyn lill bl, a, de merkoslnader som enligl min meningföranleds av övergängen lill stiftelseform. Jag hemsläller alt regeringen föreslår att till Bidrag till Stiftelsen Institutet förFöretagsutveckling för /81 anvisa ett reservaiionsanslag av6080000 kr. Prop.1979/80:88 15 Bidrag till företagsinriktad fortbildning 1978/79 Utgift 4 548 876 Reservation 3451 124 1979/80 Anslag 9 174 000 1980/81 Förslag 9924000 Från -anslaget lämnas bidrag lill utbildningsarrangörerför kostnader i samband med utveckling, anpassning och genomförande avsmåföretagsinriktade kurser (jfr prop. 1977/78: 40 bil. I s. 180). Indusiriverkel delar upp anslagel i två olika bidragsiypersaml därutöver koslnader för informations- och marknadsföringsinsatser kringsmåföre-lagsinriklad ulbildning. Omfattningen av verksamhelen saml industriverketsfördelning och medelsförslag för näsla budgelår framgår av följandesammanställning (I OOO-tal kr.) Utfall/Beräknat 1978/79 1979/80 1980/81 Bidrag till kursgenomförande 4 200 4 874 5000 Bidrag till utveckling av nya kurser 2 800 3 000 4 500 Information/marknadsföring 1000 1300 1500 Med ulgångspunkt i utvecklingsfondernas regionalautbildningsprogram lilldelas vissa utbildningsarrangörer medel förkursgenomförande. Kurser inom följande ämnesområden prioriteras:marknadsföring, exportkunskap, produktutveckling, etableringsfrågor,produktionsteknik och personaladministration. För de prioriterade kurserna harkursavgiften genom bidraget sänkts . Totall för /79 har280 kurser med 5 300 dellagare fåll genomförandebidrag. Verket ser som sin uppgift atl slyra inriktningen tillangelägna områden, utfärda principer för bidragels användning, samordnaregionernas program genlemol slörre utbildningsarrangörer m.m. Del är verketsmening att medlen inom anslaget i större utsträckning skall styras till utvecklingsstöd.Under /79 har ca 40 utvecklingsprojekt beviljats bidrag. De regionala utvecklingsfonderna bör, enligl verket, i sinförelagsserviceverksamhet uppmärksamma återkommande problem som kan lösas medkollekliva utbildningsinsatser. Därvid ställs krav på utveckling av nya kursermed hjälp av medel från anslagel. hemsläller alt sammanlagl 11 milj. kr.anvisas till företagsinriklad fortbildning för /81. Prop.1979/80:88 16 Den verksamhet som bedrivs med medel från anslaget harännu inle hell funnil sina former. Den medverkar dock i betydande utsträckningtill att relaUvt billiga kurser för småföretagen kan utvecklas och genomföras.Jag beräknar anslaget för nästa budgetår lill . Jag hemställer attregeringen föreslår atl lill Bidrag till företagsinriktad fortbildning förbudgetärel 1980/ 81 anvisa ett reservaiionsanslag av . Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslular att genom proposition föreslå atl anta de förslag somföredraganden har lagt fram. 1979/80:88 17 Framtida organisationsform m. m. för statens industriverksenhet för företagsutveckling (SIFU) 2 1979/80. Prop.1979/80:88 19 Regeringen bemyndigade chefen förindustridepartementet att tillkalla en särskild utredare med uppdrag attutreda frågan om framlida organisationsform för verksamheten inom statensindustriverks enhet för företagsutveckling (SIFU). Chefen förindustrideparlementet bemyndigades även att besluta om sakkunniga, experter,sekreterare och annat biträde ål utredaren. Med stöd av nämnda bemyndigandetillkallades såsom särskild utredare riksdagsledamoten (). Till sekreterare förordnades den 5 juli 1978departementssekreteraren (industrideparlementet). Till biträdandesekrelerare förordnades den departementssekreteraren (industridepartementet). Såsom experter förordnades den 5 juli 1978hovrättsassessorn Per (industridepartementet), den 7 augusti1978 byråchefen (statens industriverk), dåvarande avdelningsdirektörennumera verkställande direktören (ulvecklingsfonden i Södermanlandslän), assistenten (ST, statens industriverk/ SIFU),direktören (slalens industriverk/ SIFU),byrådirektören (/SR, statens industriverk/ SIFU),maskinisten (SF, statens industriverk/SIFU), samt fr.o.m. den19 civilekonomen . Högmark (ulvecklingsfonden iKronobergs län). Utredaren har under utredningsarbetet använt namnetSIFU-kommittén. Utredaren anser sig ha fullgort silt uppdrag ochöveriämnar härmed betänkandet (Ds 1 1978:38) SIFU:s organisationsform. Till belänkandet fogas särskilt gemensaml yttrande avexperterna . /Bo Slrömgren J. 1979/80:88 20 Det förslag om framtida organisationsform för SIFU somläggs fram grundas på kommitténs övertygelse om utbildningens betydelse för enposiliv utveckling av småförelagen. Kommittén har gjort en karlläggning av företagsinriktadefortbildnings-organ bland vilka SIFU intar en framträdande plats.Med utgångspunkl i direktiven (Dir 1978:71) har därefter för- och nackdelar medSIFU:s nuvarande organisationsform undersökts och redovisats. Härvid harbeaktats i vad mån de mål som utgjorde motiven för SIFU:s integration medstatens industriverk (SIND) har uppnåtts. Kommittén har även analyseratkretsen av SIFU-verksamhetens avnämnare och intressenter. Särskild hänsyn hartagits de synpunkter som kommit fram vid de överläggningar som kommitténhar hafl med företagens och de anställdas organisationer. Sammanfattningsvis har kommittén funnil alt nackdelarnamed nuvarande organisationsform överväger fördelarna, varför skäl lalar för enny, friare organisationsform för SIFU. Efler att ha redovisai och diskuteratolika former för statlig verksamhet lägger kommittén fram ell principförslagsom innebär ell framlida SIFU i stiftelseform. Förslagel förutsätter all i den nya stiftelsen -för Företagsutveckling (SIFU) - förutom staten ävenSvensk industriförening. (), Sverigeshantverks- och induslriorganisation - Familjeföretagen (SHIO-Familjeföretagen),samt Centralorganisationen /SR, Landsorganisationeni (LO) och () tillsammans blirstiftare och huvudmän. Stiftelsen beakla de utbildningsbehovpå småföretagsområdet som förmedlas genom de regionala utvecklingsfonderna.Stiftelsens styrelse föreslås bestå av elva ledamöter av vilka regeringen föregen del utser fyra. De övriga ledamöterna föreslås bli utsedda av regeringenefter anmälan av de nämnda organisationerna. Kommittén föreslår vidare, för atl möjliggöra elt SIFU iutveckling, atl slaten tillskjuter fem milj. kr. som stiftelsekapital samtdessulom etl ökal driftsbidrag för det första och de kommande verksamhetsårenjämte bidrag för eventuella följdkostnader med anledning av övergången frånstatlig till privat verksamhet. Staten förutsätts bära huvudansvaret för dendel av verksamhelen som inle kan finansieras genom kursavgifter. Även intresseorganisationernaförutsätts lillskjula stiftelsekapital med ännu icke definilivl faslslälldabelopp. Etl kapilal i slorieksordningen . per organisation har dockunder hand diskuterats med representanler för intresseorganisationerna.Organisationerna förvänlas dessutom kunna lämna ekonomiskt bidrag tillsärskilda projekt. föreslår vidare alt enorganisationskommitté bildas för atl genomföra principförslaget.Organisationskommittén bör bl. a. utarbeta slutligt förslag lill eventuelltavtal mellan staten och intresseorganisationerna samt en organisationsmodellför verksamhelen. Vidare bör kommittén medverka vid överföring av personal ochegendom från nuvarande SIFU lill den nya stiftelsen. börockså behandla de personalpolitiska konsekvenserna av en övergång frän statligtill privaträttslig verksamhet och frågan om stiftelsensorganisationstillhörighet som arbetsgivare. Därutöver bör kommiuén la uppfrågan om räkenskapsår och lämplig anslagskonstruklion vad avser de statligabidragen lill stiftelsen Prop.1979/80: 88 21 samtandra frågor av praktisk natur som hänger samman med ombildandet. att dess förslag kan genomföras så att den nyastiftelsen kan påbörja sin verksamhet per den dvs. föreden planerade utflyttningen till . Kommittén förutsätter härvid attlidpunkten för omorganisationen inte medför försämring för personalen vadgäller de statliga omlokaliseringsförmånerna. 1979/80:88 22 Enligt direktiven (Dir 1978: 71) skall ulredaren redovisaför- och nackdelar med SlFU:s nuvarande organisationsform saml mol bakgrunddärav undersöka om del är moliverat med förändringar i organisationsformen.Eventuella förändringar kan föranledas av t.ex. karaktären på SlFU:s verksamheloch av behovet av ändamålsenliga former för inftytande från och samverkan medintressenter i verksamheten. I direktiven framhålls som särskill angelägel alt beaktadels intressenternas roll dels SIFU i egenskap av utbildningsresurs för deregionala utvecklingsfonderna vad gäller förelagarulbildning. Om skäl talar för en förändring av SlFU:sorganisationsform bör etl principförslag härom redovisas. De kostnadsmässigakonsekvenserna av elt evenluellt sådant förslag bör också redovisas. Däremol ingår det inle i uppdraget alt ulreda deevenluella organisatoriska förändringarna i delalj som ett principförslagmedför. Inte heller skall verksamhetens inriklning prövas. Ulredaren bör enligl direktiven arbela skyndsaml ochredovisa resultatet av silt arbele före . Direktiven återgesi sin helhel i bilaga I. Utredningsarbetet har bedrivits i kontakt medintressenterna i SlFU:s verksamhet - SIFU-anslällda, berörda myndigheter, bl.a.SIND, arbelsmarknadsslyrelsen (AMS), (), slalenspersonalulbild-ningsnänind (PUN), statens provningsanslalt och slyrelsen förleknisk utveckling (STU), samt arbetsmarknadens organisationer. Överläggningar har fortlöpande hållils med representanterför , , SHIO-Familjeföretagen samt . Överläggningar har även hållils med representanler förSACO/SR, LO och TCO. Överläggningarna har gällt möjligheterna till medverkan ioch inflytande på SlFU:s framlida organisation och verksamhet. I överläggningarnahar även deltagit represenlanler för ochSvenska handelskammarförbundet. Utredaren har haft sex sammanträden med kommitténsexperter. Etl studiebesök har gjorls vid Teknologisk Insiitut iKöpenhamn. 3.1 Den företagsinriktade fortbildningens näringspolitiskabetydelse Ulbildningens betydelse för en positiv utveckling av bl.a. de små företagen har slagils fasl i olika näringspolitiska sammanhang undersenare år. Med anledning av propositionen om åtgärder för atl främja de mindreoch medelstora förelagens utveckling godkände bl. a.de i propositionen förordade riktlinjerna för småförelagsinriklad fortbildning(prop. 1977/78:40, bil. I, NU 1977/78:34, rskr 1977/78:110). I denna delanförde föredraganden - chefen för industridepartementet -inledningsvisföljande (s. 177): 1979/80:88 23 "Utbildningsfrågorna har sin givna betydelse i enaktiv näringspolitik. Den tekniska utvecklingen och förändringarna i samhälleti storl ställer höga krav på företagsledningens och de anställdas kunskaps- ochfärdighetsnivå. Företagens förmåga atl anpassa sig till och även dra fördel avdessa förändringar är i hög grad beroende av personalutvecklande insatser. Välplanerade utbildningsinsatser ger näringsliv ochsamhälle en god avkastning i form av konkurrenskraftiga företag. Med hänsynhärtill är det en viktig uppgift för näringspolitiken att som komplement tilldet ordinarie utbildningsväsendet främja fortbildningen i förelagen. Många småföretagare anser sig sakna lillräckligateoretiska kunskaper för rollen som företagsledare. Detta kan gällaämnesområden som företagsekonomi, marknadsföring, bokföring osv. kankonstateras att såväl företagsledaren som de anställda i småföretagen i regeldellar i fortbildning i påfallande mindre omfallning än molsvarandepersonalgrupper inom de slörre förelagen. Tidsbrist, höga kursavgifter,svårtillgängligt kursutbud och i vissa fall brislande inlresse är enliglsmåföretagarna själva de huvudsakliga faktorerna som hämmarulbildningsdellagandel." Riksdagsbeslutet innebär en fortsatt salsning på särskildaåtgärder från samhällels sida för atl stimulera fortbildningen i förelagen.SIFU:s, SlND:s industriavdelnings samt de nyinrättade regionala utvecklingsfondernasroller på utbildningsområdet slås fasl. Rollfördelningen innebär i korthel atlindustriavdelningen inom SIND har övergripande samordningsuppgifter rörandeföretagsinriklad fortbildning, atl SIFU svarar för egen kursutveckling och egnagenomföranden saml all utvecklingsfonderna analyserar utbildningsbehov samtinitierar, informerar om och administrerar kurser. Till grund för detta ochlidigare riksdagsbeslut om statligt slöd till företagsinriktad utbildning finnselt omfattande utredningsmaterial i vilket behovet av sådan ulbildning påvisas. Här kan först nämnas SlND:s rapport (SIND 1: 1974)Förelagareutbild-ning i mindre och medelstora förelag. Sammanfattningsvishävdas där att den ökade utbildningen och den därigenom höjda kunskapsnivåninom alla skikt i samhället har varit en väsentlig faklor bakom de senasteårtiondenas ekonomiska framåtskridande och all del därför finns moliv förvidgade samhällsinsatser på detta område. Delta lorde inle minst gälla i frågaom utbildning av personer med företagsledande uppgifler. Framför allt de mindreföretagen har ännu inle ulnyiljai det ökade ulbildningsulbud som utvecklats avsamhällel och näringslivel under . En ökad satsning påförelagarulbildning riktad lill personer inom småföretagen borde därför haklarl positiva samhällsekonomiska effekler. I rapporlen förordas mol dennabakgrund alt en rad olika åtgärder vidlas för att stimulera till ökadeutbildningsaktiviteter inom småförelagen i syfte att stärka dessasutvecklingsmöjligheter och konkurrenskraft. Rapporlen berördes 1975 (prop.1975: I, bil. 15, s. 61-62), varvid föredragande departementschefen förutsatteatt betydelsefulla insatser på området torde kunna göras av de dåvarandeföretagareföreningarnas ulbildningskonsulenler i samarbete med SIFU. 1 en senare rapport, (SIND 1975:6) Kursverksamheten m. m.vid slalens industriverk, behandlade verket på uppdrag av regeringen ånyo olikautbildningsfrågor - och därmed sammanhängande problem - med inriktning påsmåföretagen. SIND framhöll att olika utbildningsfrämjande åtgärdermåsle anses ulgöra etl väsentligt inslag i en effektivitelsfrämjandeindustripolitik. Stalligl stöd till industripolitiskt motiverade utbildningsinsatserborde i princip 1979/80:88 24 inriktaspå aU täcka behov och brisier i det exislerande utbildningssystemet, särskiltsådana av betydelse för de mindre och medelstora företagen. SlND:sinsalser på utbildningsområdet borde enligl rapporten även i fortsättningenvara inrikiade på fortbildning och vidareulbildning av i näringslivelyrkesverksamma personer. SIND ansåg emellertid all en klarare profilering avverkets ulbildningsanknulna verksamhel var nödvändig, framför alltrollfördelningen mellan industriavdelningen och SIFU. I rapporten föreslogsvissa rikllinjer för SIND:s ulbildningsanknulna verksamhel samt vissaorganisatoriska förändringar. Företagareföreningsulredningenlog också upp vissa utbildningsfrågor i sitl betänkande (SOU 1977: 3) Utbyggdregional näringspoliUk. Ulredningens principiella ulgångspunkt var atlföretagareföreningarnas utbildningsservice - lill vilken räknades främstuppgiften att genom sina särskilda utbildningskonsulenter informera om värdelav fortbildning samt inventera och analysera förelagens utbildningsbehov -borde ses som en integrerad del av föreningarnas verksamhet medförelagsservice. En annan utgångspunkl var att regionala näringspolitiskainsalser, bl. a. företagsinriktad ulbildning, så långt möjligt bordekanaliseras geom etl organ, företagareföreningarna. Mot den bakgrundenföreslog utredningen atl funktionerna vid SIFU:s filialkontor i ,, och skulle föras över lill företagareföreningarna samtalt molsvarande funktioner inrättades i och , alternativt Gävleresp. SIND:sförslag i den sist nämnda rapporlen och företagareförenings-utredningensförslag logs upp av föredraganden i småförelagsproposi-tionen och låg tillgrund för de i propositionen föreslagna riktlinjer om utbildning som godkändesav . Kommitténvill i detta sammanhang fästa uppmärksamheten på ylterligare en ismåförelagsproposilionen behandlad fråga som ofta nämns i debatten omutbildningen i småföretagen, nämligen frågan om avdragsrätt förutbildningskostnader. Vid sin behandling av de särskilda beskaUnings reglernaför fåmansföretag anförde föredraganden - chefen för budgetdepartementet -följande (prop. 1977/78: 40, bil. 3, s. 40-41): "Tdetta sammanhang villjag nämna att man från småföretagarhåll också har riklatkrilik mot att taxeringsmyndigheterna ofta har inlagil en restriktiv hållningtill egenföretagares yrkanden om avdrag för utbildningskostnader.