prop · G3032 · 1979-12-31 00:00:00 — 1promemorian sägs (s. 209) atl skatieuppgifterna ofta är ömtåliga men all de vadgäller enskilda skattskyldigas privaiekonomiska och personliga förhållanden ide flesta fall knappasl skiOer sig från de uppgifter som förekommer t. ex. ifråga om allmän försäkring och arbetsskadeförsäkring. Detta förhållande, liksomdet förhållandel att företagens uppgifter om företagens affärs- ochdriftförhållanden (9 kap. i förslaget) avses falla under området förmeddelarfrihet, medför att man i promemorieförslaget föreslår meddelarfrihetsom huvudregel på skatteområdet. RSVanser alt vad som här anförts i förslagel inte stämmer särekilt väl överens medvad som sagts i saken i annal sammanhang i promemorian (s. 535). Del kan vidarenämnas alt man på skatteområdet valt etl omvänt skaderekvisit som huvudregel,medan man beträffande ärenden om allmän försäkring och arbetsskadeförsäkringvall del mindre stränga raka skaderekvisilet. RSVmenaraii man i sammanhanget främst måsle beakta förhållandet all huvuddelen avlandets vuxna befolkning och företagen m. fl. åriigen lämnar en stor mängduppgifter lill ledning för beskattning. Någon lill omfånget motsvarandemassärendeprocess finns inte i . Uppgifterna bevaras och förvissa skattskyldiga utan tidsbegränsning. Beskailningssyslemet har, somtidigare nämnts, vilat på all dessa uppgifter om den enskildespersonliga och ekonomiska förhållanden kunnat skyddas från obehörig insyn. Ellgott exempel på hur långt lagstiftaren gått när del gäller all garantera dettainsynsskydd utgörs av beslämmelsen i 50 § 1 mom. taxeringslagen enligt vilkent. o. m. ledamöter i taxeringsnämnd undantas från rätten all granskadeklarationer om de inte erhållit särskill förordnande därför. 1 huvudsak harinsynsskyddel på beskatiningsområdet också fungerat väl. Förtjänstemän med t. ex. uppgift att utföra taxeringsrevision har den oinskränktatystnadsplikten även kunnat utgöra en hederskodex som varit av stor betydelseför revisorn i dennes yrkesroll. Om uppgifter kommer ul genom all någonutnyttjar meddelarfriheten kan det bli svårt för revisorn att försvara sig molmisstanken att del varit han som lämnat ul uppgiften. Härmed kan den enskildesförtroende för laxeringsrevisionsverksamheten komma alt bli lidande. Ipromemorian utgår man från atl myndigheterna skall fylligt informera sinaanställda om vad som gäller i fråga om yttrandefrihet, tystnadsplikt ochmeddelarfrihet. I myndigheternas uppgift lorde även lä ingå alt redovisa destraffrättsliga och ev. också de presseliska regler som avses utgöra detkvarstående skyddet för den enskilde mot publiciletsskador och andra övertramp. Samtidigtsynes man i promemorian anta atl - förenklat sagt - eftersom meddelarfriheteninte missboikats , riskerna för atl så sker är oförändratsmå. Det sägs även att man fär lita lill att Oänsiemännen blir återhållsammamed alt lämna uppgifter till massmedier genom atl lystnadspliklsreglernautövar ett psykologiskt och moraliskt tryck på dem. Vidare föreslås ipromemorian - i och för sig principiellt riktigt - en försvagning av detstraffrättsliga ansvaret för Oänsteman som bryter mol tystnadsplikten. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 542 RSVanser inte atl hittillsvarande generella erfarenheter och vad som anförts ipromemorian ger tillräckliga garantier mol publiciletsskador om en omfattandemeddelarfrihet skulle införas även på skatteområdet. Sådana skador skulle kunnafä allvariiga återverkningar också i fråga om förhållandet mellan allmänhetenoch skallemyndigheterna. RSV motsätter sig bestämt förslaget om en så gott somgenerell meddelarfrihet på skatteområdet. Skullemot RSV:s avstyrkande meddelarfrihet i viss inte obetydlig omfattning likvälavses atl införas på skatteområdet, bör i alla fall följande begränsningar aven sådan meddelarfrihet enligt RSV:s mening övervägas. Iföreia hand bör man söka överväga om del är möjligt atl åstadkomma ett förbudför meddelarfrihet vad gäller uppgifter rörande Iredje man. Vidaregäller atl del föreslagna undantaget - uppgifter enligt 56 § 4 mom.taxeringslagen - är för snävt avgränsat. Av systematiska skäl bör ell sådanlundanlag-fömtom den nämnda 28 § mervärdeskattelagen(1968:430)-även omfattabestämmelser såsom 39 § 4 mom. taxeringslagen, 9 § iredje siycket lagen(1959:92) om förfarandet vid viss konsumtionsbeskallning saml 17-21 §bevissäkringslagen (1975:1027). Härutöver bör delföreslagna undantaget från meddelarfriheten utvidgas till all avse ävenuppgifter som skattemyndigheterna inhämtar från andra myndigheter med stöd av46 § taxeringslagen eller liknande stadganden i de fall då uppgiften hos denandra myndigheten faller under en meddelarfrihelsbrylande tystnadsplikt.Behovel av en sådan regel hänger dock givelvis samman med vad som kan bliresultatet av den förulskickade (s. 375) översynen av 46 § taxeringslagen. RSVanser vidare att från meddelarfriheten bör undantas uppgifter i ärenden om förhandsbesked,jfr vad RSV anför under 10 kap. 2 §. menaraiiman i fråga om dessa ärenden haren situation som i belydande grad liknarförtroendesekretessen. Liknande förhållandengäller även flera lyper av dispensärenden på skalleområdet, särskill då sådana ärenden som rör undantag från realisa- lionsvinslbeskatlningen i samband med strukturrationalisering av företag eller dispens från vissa skatteeffekter vid sammanslagning av banker eller föreäkringsbolag, jfr vidare vad RSV anfört under 10 kap. 2 §. Enannan mycket känslig grupp av uppgifter är de uppgifter som andra stater medsiöd av bestämmelser i dubbelbeskattnings- eller handräckningsavlal kan kommaall överiämna lill svensk skallemyndighet för dess granskning. Dessa uppgifterkan röra både svenska och utländska medborgare. pågår både inomOECD och EG ett arbete på all utveckla dessa handräckningsregler, jfr ävenartikel 26 i s. k. modellavlal. RSV befarar alt en inskränkning avtystnadsplikten genom en utvidgad meddelarfrihet på skatteområdet kan leda tillatt del nu löpande men ännu mycket begränsade internationella samarbetetförsvåras liksom att reglema kan medföra svårigheter för införförhandlingar om nya dubbelbeskattningsavtal där handräckningsklausuler numeraregelmässigt förekommer. Enmetod all söka avgränsa meddelarfriheten på skatteområdet skulle kanske varaall låta denna frihet omfatta endast de uppgifter som är nödvändiga att lämnaut föratt belysa förhållandena kring myndighetsålgär-der, t. ex. formerna fören taxeringsrevision och dess bedrivande. Från meddelarfriheten bör däremotundantas andra uppgifter som den enskilde lämnat om sina privata ellerekonomiska förhållanden om dessa uppgifter Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 r. . 543 integett anledning lill närmare undereökningar frän skattemyndigheternas sida ellereljest pä objektivt hållbara grunder kommit att betraktas som olvisliga mellanden enskilde och myndigheten. RSV vill kraftigt understryka all huvudmassan avuppgifterna i skalleärenden utgöre just av sislnämnda slags malerial, som intebör kunna spridas genom massmediema. Även om den nu antydda regeln skullemedföra vissa gränsdragningsproblem bordeden kunna ses som en rätt tilltalandekompromiss mellan insynskravet och den enskildes inlegrilelsbehov. Generelllsett framstår behovel av en lystnadsplikl som bryter meddelarfrihet somstarkast i fråga om främst de fysiska och i viss mån de juridiska personernasinkomst- och förmögenhetsbeskattning. Behovel av sådana regler fär ansessvagare på den indirekta beskattningens område, utom vad gäller förhandsbeskedi skattefrågor. Justde fysiska pereonernas deklarationer kan innehålla uppgifter som bör ansesfalla inom den personliga integritetens område och därför bör anses särskiltskyddsvärda. Följande exempel kan nämnas - uppgifter om sjukdomar eller andra speciellaförhållanden till stöd för yrkanden om avdrag för väsentligen nedsattskatleförmåga - uppgifter om yrkade avdrag för periodiska understöd - uppgifierom löner eller arvoden från olikasidoarbelsgivare såsom t. ex. politiska, religiösa eller andra ideellaföreningar - den detaljerade förmögenhelsredovisningen. Länsstyrelseni hänvisar till ell yttrande av skattechefen i länel. Dennemotsätter sig bestämt en utvidgning av meddelarfriheten. Han framhållersammanfattningsvis atl man inte i tillräcklig utsträckning i promemorian harbeaktat de särskilda intressen som skall skyddas frän allmän insyn, framföralltden enskildes som av bl. a. iniegritetsskäl kan ha rätt alt kräva atl ömtåligaekonomiska och personliga förhållanden som har framlagils genom t. ex.taxerings- och beskaiiningsförfarandet inte lämnas ul till massmediema. Vidarepekar skattechefen på risken för "läckor" i samband med åtgärderenligt bevissäkringslagen eller i samband med utredning om skattebrott.Slutligen nämns massmediernas intresse för olika personers laxeringar. Länssiyretseni erinrar om all del i tidigare remissbehandling har riktatsinvändningar mol en utvidgning av meddelarfriheten på skatteområdet. a. harsagls alt allmänheten bereds tillräckliga möjligheter lill insyn genom atlbeskattningsbeslulen i huvudsak är tillgängliga för alla intresserade och genomall lekmän medverkar i taxeringsnämnder och skatterätter. Del har också saglsatl del här rör sig om uppgifter som har lämnais i förtroende lill myndighetenoch all uppgifternas offentliggörande kan ha oanade konsekvenser för denenskildes ekonomiska ställning. Länsslyrelsen delar den uppfattning som kommitlill uttryck i dessa uttalanden och kan inte tillstyrka den föreslagna utökademeddelarfriheten. Del är enligt mening nämligen av största viktatl förtroendet för all lill myndigheterna lämnade uppgifter inte utlämnasaldrig fär rubbas, vilket är en av hörnstenarna vid allt taxeringsarbete. Argumenteringeni promemorian för meddelarfrihet på skatteområdet är Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 544 endasldelvis förståelig, anser i . Det konstateras ipromemorian att skattemyndigheternas verksamhet är mera ingripande för denenskilde än de flesta andra myndigheters verksamhet. Härav dras slutsatsen att"intresset av allmän insyn" uppenbariigen är stort. Likartad argumenteringförekommer i fråga om frihelsberövanden inom sjuk- och socialvården och omärenden om skiljande från undervisningen inom undervisningsväsendet.Uppenbarligen åsyflas för skatteområdets del fall där myndighets agerande motenskilda kan vara diskutabelt och där alltså en offentlig debatt kan vara avvärde. Del olyckliga är emellertid all meddelarfrihet öppnar för"läckor" till massmedier över hela fältet. Man måsle enligtlänsstyrelsen räkna med att konsekvenserna härav blir alt förtroendeförhållandenbåde mellan enskilda och myndighei och mellan medarbetare inom myndighet kankomma att störas. Del allmänna intresset av insyn i skattemyndighets verksamhetkan knappast ta över den enskildes skyddsinlresse när det gäller uppgifter ompersonliga förhållanden som sjukdomar, art av handikapp, underhåll till barnutom äktenskap etc. Sädana uppgifter skiljer sig på skatteområdet knappast frånuppgifter av samma art inom sjuk- och socialvårdsområdet, där meddelarfrihetföreslås i endast ringa omfattning. Vidare återfinns på skatteområdet,exempelvis i ärenden om skattetillägg eller avdrag för nedsatt skatleförmåga,uppgifter av samma art som avses i 8 kap. 4 § belräffande socialvård. Likaså finns på skatteområdetuppgifter om arbetslöshet m. m. Ofr 8 kap. 10 § försia stycket), uppgifter omenskildas affärs- och driftförhållanden m. m. Ofr 9 kap. 3 § och 4 § företaslyckel 2), uppgifter om enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden Ofr9 kap. 5 § första Slyckel 2) och uppgifter om enskildas ekonomiska förhållandenOfr 9 kap. 6 § försia siycket).Länsstyrelsen har svårt atl förslå all intresset för insyn just påskatteområdet skulle ta över det skyddsinlresse som i andra sammanhang föreslåsbryta meddelarfriheten. framhåller atl redan nuvarande regler medger en belydande insyni enskildas ekonomiska förhållanden och därmed också personliga omständigheteri övrigt. Enligt hans remissyttrande torde det sålunda internationellt settvara ganska unikt att uppgifterom enskildas beskattningsbara och taxeradeinkomster är offentliga. Det framhåUs att dessa uppgifter också utnylOas i storutsträckning av tidningarna. Enligt pressombudsmannens erfarenhet ärpubliciteten inte sällan av en ingående och för de berörda besvärandebeskaffenhet. Förslagel om meddelarfrihet enligt promemorian medför attytteriigare detaljerade uppgifter om enskildas ekonomi kan komma att delgesmassmedierna och publiceras. Behovel av allmän insyn i myndigheternasverksamhet pä skalleomrädel lorde redan med nuvarande regler vara vältillgodosett. De enskilda bör ä sin sida ha ett vissl skydd mol allmän insyn isina ekonomiska förhållanden. Den föreslagna utvidgningen av meddelarfrihetenkan enligt pressombudsmannens mening komma att i alllför hög grad åsidosättaderas legitima iniressen. Länsstyrelseni konstaterar all det är svårt all nå en 1979/80:2 Del B Bilaga 2 545 tillfredsslällandereglering av meddelarskyddet. Inom beskatiningsområdet är behovel av insyn avolika skäl stort. är även behovet av att de skyddade uppgifternaförblir helt skyddade stort i många fall då dessa rör pereonliga och ekonomiskaförhållanden. Del torde finnas anledning atl försöka göra meddelarskyddetmindre absolut, bl, a, i fråga om förhandsbesked. Som tänkbar lösning förlänsstyrelsen fram atl del skulle inträda straffrättsligt ansvar för meddelarenmen atl efterforskningar fick göras endasl vid den ellerde myndigheter,varifrån uppgiften kunde tänkas härröra, och sålunda inte hos massmedierna. Enligt generaltullslyrelsensuppfattning säger det sig självt all en publicering i en tidning av t, ex, enimportvaras inköpspris kan bli till stor skada för såväl den utländskeleverantören som den svenske köparen, 1 än högre grad gäller detta kanske ellröjande av en varas sammansättning. Till den del förstnämnda uppgifter lämnatsför handelsstatistik är de enligt förslagel skyddade men inte annars. Medhänsyn till vad styrelsen anför beträffande 10 kap, 8 § angående detförhållandet att en uppgift om exempelvis en importvaras värde kan uigöra delsen uppgift om beskattningsvärde, dels en uppgift om varuvärde förutrikeshandelsstatistiken kan tveksamhet uppslå, huruvida meddelande till entidning om inköpspriset på varan faller under 14 kap, 2 §, Del kan ju görasgällande alt del var beskattningsvärdet och inte det beloppsmässigi likastalistikvärdel som låg till grund för meddelandet. Styrelsen anser atlsamhällsdebatten eller möjlighetema till insyn i sätt att skötasin verksamhet inte på något sätt skulle bli lidande därför all tystnadspliklsom bryter meddelarfriheten föreskrivs belräffande uppgifter om exempelvis enutländsk fabrikants nettopriser vid import lill eller en importvarassammansättning. Däremot skulle ell sådanl onödigt offentliggörande kunna varalill stor skada inte bara för den svenska handeln utan även för iredje man, denutländske leverantören. Styrelsen nämner också atl 56 § 4 mom, taxeringslagen(1956:623) motsvaras av 35 § tredje styckel tullagen (1973:670), Styrelsenanser på anförda skäl all punkt 3 bör kompletteras med en hänvisning till 10kap, 1-5 §§ såviti gäller av inhämtade uppgifter om import- ochexportvaror, Teteverketyrkar att undantag från meddelarfriheten görs också belräffande 10 kap, 10 §tredje styckel, Medhänsyn till den myndighetsutövning som rättshjälpsnämnden ochcentralmyndigheten för rättshjälpen utövar i rättshjälpsärenden finner Sverigesadvokatsamfund den föreslagna sekreiessen belräffande dessa väl avvägd, Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 546 10kap, 14 § KommerskoUegiumhyser uppfattningen att meddelarfrihet inte bör föreligga belräffandesekretesskyddade uppgifter i revisorsärenden som berör tredje man. De uppgiftersom bör skyddas motsvarar närmast dem som avses i 9 kap, 4 § försia siycket 2,vilka undantas frän meddelarfrihet. 11 kap,1 § delar uppfattningen i promemorian att behovel av alt genombrytameddelarfriheten i fråga om sekretess med hänsyn till intresset atl bevaradjur- eller växtart kan förefalla ganska obetydligt med hänsyn till all deifrågavarande uppgifterna f n, inte har någol sekretesskydd alls. Nämndenföreslår att 11 kap, 1 § utmönstras ur uppräkningen av de tystnadsplikter som skallfä genombryta meddelarfriheten, 12 kap,4 § Regeringsrättenanser alt sekreiess för uppgift i dom, som beror av förordnande enligt 12 kap,4 §, bör genombryta meddelarfriheten, Delär enligt advokatsamfunds remissyttrande tillfredsställande all man ipromemorian inte har följt atl meddelarfrihet skulle inträda viddomstols överiäggning inom slängda dörrar utan i stället föreslagit alltystnadsplikten i detta sammanhang skall genombryta meddelarfriheten, Sammaåsikt uttalas i . 12kap, 6 § Regeringsrällen,bostadsdomstolen, , ungdomsföngetsenämnden samt patent- ochregistreringsverket förordar atl sekreiess enligt 12 kap, 6 § skall genombrytameddelarfriheten liksom fallet är med 12 kap, 5 §, Bosladsdomstolen åberopardärvid samma skäl som i fräga om 12 kap, 5 §. Patent- och registreringsverkethänvisar till vad verket anför beträffande myndighetens beslut Ofr under 12kap, 6 §), 12kap, 11 § Medtillfredsställelse ser postverket atl tystnadsplikl för personal vid myndighetstelefonväxel enligt promemorieförslaget skall genombryta meddelarfriheten. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 547 JKframhåller som angeläget att person, som fär hemlig handling eller hemliguppgift i annan form utlämnad lill sig, underrättas om all meddelarfrihet interåder, såvida inte detta innefattas i förbehållet. Sverigesadvokatsamfund konstaterar all det genom förelaget göre möjligt bl, a, atlbeivra icke-offenlliganställd advokats uppsätliga åsidosättande avtystnadsplikt genom yttrande i tryckt skrift, ljudradio- eller TV-program ellergenom meddelande för offentliggörande i massmedierna. Förslaget ger intemöjlighel för samfundei alt i disciplinär ordning ingripa mol nämnda brott moltystnadsplikt. Enligt förelaget skall gälla atl advokat som överträdertystnadsplikl genom meddelande i eller för tryckt skrift skall svara endaslinför tryckfrihetsdomslol i enlighel med allmänna regler, Eftereom samfundetsaknar möjlighel att ingripa disciplinärt i fråga om brott mot tystnadspliktgenom meddelande i eller för tryckt skrift, innebär detla att t, ex,uteslutning ur samfundet inte kan ifrågakomma vid sådanl brott mottystnadsplikten, Samfundei anser all ett brytande av tystnadsplikt är ellallvariigt åsidosättande av de plikter som åvilar en advokai. Det kan förekommafall vari omständigheterna är synneriigen försvårande, varför uteslutning börkunna tillgripas som påföljd. En advokats lystnadsplikt aren grundläggandefömtsättning för det förtroendeförhållande som måsle kunna finnas mellan honomoch hans klient, Detla förtroendeförhållande utgör en av grundvalarna föradvokatuppdragel. Samfundet förklarar all del ansluler sig till den i förslagetuttalade meningen att ingripanden i disciplinär ordning skall vara del normalasättet att beivra brott mot tystnadsplikt och atl fråga om väckande av åtalskall initieras av samfundei som regel endast i de fall vari brott mottystnadsplikt har skett genom meddelande för publicering eller genomoffentliggörande i massmedium, Samfundei erinrar också om alt enligt uttalandei proposition 1975/76:204 (s, 122)den däri aviserade särekildaytlrandefrihelsutredningen skall överväga humvida ingripande i disciplinärordning bör tillåtas vid brott mot tystnadsplikl som en form av missbruk avtryckfriheten. Samfundet noterar emellertid all inget direkt uppdrag i dennafräga har lämnais i direktiven till den tillsatta utredningen om nyyttrandefrihetsgmndlag, Samfundei konstaterar all del nu framlagda förelaget idenna del är en lillfällig lösning, Samfundei anser emellertid inte altytteriigare överväganden i denna fråga är nödvändiga och hemställer attlagstiftningsåtgärder vidtas, vilka gör del möjligt för samfundei all ingripaäven i disciplinär ordning. Samfundeihänvisar vidare till atl samfundei i sitt yttrande över TK:s betänkandeframhöll all del finns skäl atl låta meddelarekyddet genombrytas belräffandesamfundets disciplinära verksamhei även i andra avseenden än i fråga om brottmot tystnadsplikten. I synnerhet bör detta kunna gälla Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 548 advokatsuttalande om klients förhållanden, vilket -dä del inte kan betraktas som brottmot tystnadsplikt - kan uigöra etl åsidosättande av advokats skyldighet attgentemot klienten iaktta trohet och lojalitet, I den tidigare nämndapropositionen har uttalats (s. 121) att frågan skall hänskjutas tillutredningen om yttrandefrihet i massmedier, Samfundei framhåller i dettasammanhang vikten av att samfundei ges möjlighel att ingripa i disciplinärordning mol advokat som har åsidosatt god advokalsed pä annal sätt än genombrott mot tystnadsplikl genom uttalande i tryckt skrift eller meddelande föroffentliggörande i sådan skrift. Den begränsning av tryckfriheten som dettaskulle medföra anser samfundet väga mindre tungt än intresset av atl dencentrala etiska regeln om advokats tystnadsplikt kan upprätthållas. Punkt6 Denna punkt har inte berörts under remissbehandlingen JKtar upp en skillnad mellan punkt 7 och vad som föreslås under punkt 3 angående8 kap, 2 § sekretessförslaget. Enligt förslaget skall tystnadsplikl enligt 3 §lagen (1975:100) med vissa bestämmelser för personal inom hälso-och sjukvård m,fl. undantagslöst bryta meddelarskyddet, Såviti gäller uppgifter "som hänförsig lill ärende om friheisberövande" strider de båda bestämmelserna motvarandra. Även om avsikten är att ändra beslämmelsen lag därhän attden bara kommer att gälla personer i enskild verksamhei, torde konfliktendärmed inte vara löst. Också personer i enskild hälso- och sjukvårdsverksamhetkan ha deltagit i ärende om frihetsberövande. Och vidare gäller 8 kap, 2 §även pereonal i enskild Oänst (8 kap, 2 § jämförd med 8 kap, 1 § företa slyckel1), Molstridigheterna måsle enligt JK:s mening undanröjas. Punkt8 Remissinstanserna har inte kommenterat punkt 8, Önskemålom ytterligare punkter i 2 § Kompletteringarav punkterna i paragrafen ifrågasätts i några yttranden. Patent- ochregistreringsverket uttalar atl frågan, humvida en hänvisning till en blivandetystnadspliktsbestämmelse i den planerade samlade sekretessregleringen i lagenom försvarsuppfinningar bör införas i 14 kap,, lorde böra övervägas i annatsammanhang. föreslår däremol all ensådan hänvisning göre i 14 kap. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 549 Medinstämmande frän m.fl. yttrar sig m. fl. bankorganisaiioner angående den sekreiess som gäller vidSlockholms fondbörs. Bankorganisationerna noterar all det i promemorian anges(s, 233) atl den föreslagna sekrelesslagen inte skall omfatta fondböreen. Försekreiessen vid fondbörsen kommer därför även i fortsättningen atl gällastadgandet i 37 a § i lagen om fondkommissionsrö-relse och fondböreverksamhet.Där föreskrivs atl ledamot av börestyrelsen, siyrelsesuppleant ellerbefattningshavare vid fondbörsen inte obehörigen fär yppa eller nyttja vad hanhar erfarit i förtroende under uppdraget eller i Oänsten belräffande annansaftareförhållanden eller personliga förhållanden. Denna tystnadsplikt ärstraffsanktionerad i 20 kap, 3§ BrB, Emellertid kommer meddelarfrihet gentemotmassmedierna att gälla för nämnda personer, om inte den nya sekretesslagenkompletteras med en bestämmelse, som upphäver meddelarfriheten.Organisationerna anser att en sådan bestämmelse bör ges. Hos fondbörsen samlasi betydande omfattning uppgifter om de börenolerade företagen av sådant slagatt absolut sekreiess om dem bör gälla under . Omsädana uppgifter lämnas ut i en inte avsedd ordning, kan affärer på börseninitieras av personer, som obehörigen har kommit i besittning av uppgifterna,och irreguljära kurerörelser kan bli följden. Dessutom kan de börsnoteradeföretag, som uppgifterna avser, lida skada. Genom ändringar i lagen omfondkommis-sionsrörelse och fondbörsverksamhet och i börsordningen kommerinformationsflödet lill börsen alt öka.