prop · G30338 · 1979-12-31 00:00:00 — Olika ulredningarhar emellertid föreslagit att slaten skall stå för socialhjälpskostnadernaunder väntetiden. Iolika sammanhang har ocksä påpekats att det nuvarande ersättningssystemet ärkrångligt och kräver en omfattande administration. Motdenna bakgrund tillsattes vår arbetsgrupp för atl se över dessa ersältningarsaml lämna förslag lill enklare bestämmelser. Enliglriksdagsbeslutet med anledning av propositionen om den kommunala ekonominskall ersältningarna för socialhjälp till flyktingar och till vissa kollektivtöverförda utländska medborgare utan flyktingstatus behällas. I vissa fallersälter kostnader för andra personer än de som Ulluppehållstillstånd som flyktingar och de som kollektivt överförts saml derasfamiljer vär mening bör staten endast ersätta kostnader för flyktingaroch kollektivt överförda med familjer. Viföreslär all staten även skall ersätta kostnader för hjälp till icke svenskamedborgare deras ansökningar om uppehållstillstånd behandlas. Viföreslår att socialhjälp till flyktingar och personer som väntar pä'oslul om uppehållstillstånd ersätls med kommunernas faktiska koslnader. Idagersätts vissa andra kostnader som kommunerna haft för flyktingar.Administrationen av dessa ersättningar är särskill betungande. Vi föreslår attersällning för andra kostnader än socialhjälpskoslnader ulgär med 25 96 aversatt socialhjälp lill flyktingar. Däremolanser vi belräffande de personer som väntar på beslut om uppehållstillslånd atlersättning inte skall utgä för andra koslnader än för försörjning. Beträffandedessa personer bör kommunerna normalt inte vidta några särskilda åtgärder.Detla skulle kunna uppfaUas som ett halvt löfte att fl stanna i landel. Vi villi della sammanhang betona alt den viktigasle åigärden för alt förbättra despontant hitresias situation är atl göra väntetiden för beslut omuppehållstillstånd så kort som möjlig. Del25-procenliga påslaget på socialhjälpen avses täcka dels de kostnader somkommunen fär ersatta, nämligen för barn- och äldreomsorg, social hemhjälp,vård enligt barnavärds- och nykterhetsvårdslagarna och lolkhjälp, dels vissakostnader som i annal sammanhang föreslagits bli ersatta i 1979/80:38 22 framtiden,nämligen för vissl psykialriskl, psykologiskl och kuralivt slöd ål flyktingar. Utanfördet schablonmässiga påslaget ligger koslnader för familjepedagogiskverksamhet. Dessa kostnader bör ersättas på samma säll som i avvaktan påutvärdering av verksamheten. Föratl kommunerna inte skall behöva särskilja den socialhjälp som lämnals enperson före och efter beslut om uppehållstillstånd som flykting föreslår vi altdet 25-procentiga påslaget beräknas på all socialhjälp som personen fått underdel är han fält sådant uppehållstillstånd, alltså inle bara på den socialhjälpsom lämnals efler beslutet. Idagutgår ersättning för socialhjälp m.m. tili flykting tills dess att flyktingenhaft stadigvarande arbete i sammanlagt etl år. Tillämpningen av denna regelkräver myckel arbete. Vi föreslår som huvudregel att ersättning i stället skallutgå för socialhjälp m.m. som lämnats flyktingen under hela det år del förstabeslutel om uppehållstillstånd som flykting fattades saml två kalenderår därefter. flyktingar har vid hitkomsten sjukdom eller handikapp. Vi föreslår enundantagsregel som ger kommunerna rätt till ersättning för socialhjälp m.m.till dessa personer än enligl huvudregeln. Förpersoner som fått uppehållstillständ pä annan grund än att de är flyktingar börersättning till kommunerna inte utgå för socialhjälp som lämnats sedanuppehållstillständ har beviljats. Förde personer som fär avslag på ansökan omuppehållstillslånd bör ersäUning ulgå lills dess atl de förpassats eller eljestlämnat landet. För enkelhetens skull föreslär vi här en schablonregel. Idagutgår viss ersäUning av statsmedel för kostnader som landstingskommun haft.Dessa ersättningar är mycket små i förhållande till landstingskommunernastotala kostnader. Även enskilda organisationer har möjlighel alt få vissersättning för vård av eller understöd till flykting. Båda dessa ersättningarär svåra att inordna i ett administrativt enkelt ersättningssystem och börenligt vår mening avskaffas. Viföreslär alt polismyndigheternas ansvar för inkvartering av utländskamedborgare inskränks till de tillfällen då en utlänning anträffas när socialförvaltningeninte håller öppet. Länsstyrelsernabör vara den myndighet som beslutar om ersättning. börstå för kontrollen av om de personer för vilka kommunerna söker ersättning ärflyktingar eller väntar pä beslut om uppehållstillstånd. Ersällning börutbetalas för kalenderår i efterskotl. Genom förenklad handläggning kanutbetalningarna till kommunerna göras väsenlligt snabbare . Vårtförslag innebär atl kommunerna i fortsättningen kommer att söka ersäUning hosen myndighet. Vianser atl ett mer schabloniserat ersättningssystem hade varit önskvärt men f n.inte möjligt alt genomföra. Etl sådant system bör dock kunna aktualiseras igen. Prop.1979/80:38 23 Denya statsbidragsreglerna bör träda i kraft . som utbetalats före denna lidpunki skall de gamla reglerna gälla. För aUnuvarande administration skall kunna upphöra föreslår vi aU ansökan omersättning enligt de gamla reglerna skall ha inkommil före . 1979/80:38 24 Invandringenlill har varierat kraftigl både vad gäller omfattning och sammansättning.Under slörre delen av 1960-talel förekom en slor arbetskraftsinvandring, somkulminerade då netloinvandringen sammanlagt översteg 100 000personer. Därefter följde etl par år med liten invandring och slor utvandring.I mitlen på 1970-talel ökade invandringen åler. harbruttoinvandringen av utländska medborgare varit ca 40 000 personer per år.Ungefär hälften av invandrarna har kommil frän de nordiska ländema. Medaninvandringen har följt konjunkturen i har de senaste årensomfattande invandring kommit till stånd trots lågkonjunktur. av sysselsättningsutvecklingen i samt av det faklum altinvandringen av utomnordiska medborgare har ändral karaklär. Medan Sverigelidigare i huvudsak hade arbetskraftsinvandring består den utomnordiskainvandringen numera till stor del av flyktingar och nära anhöriga till redan iSverige bosatta personer. Invandringenssammansättning framgår av nedanstående tabell över det ungefäriiga åriigagenomsnittet av bruttoinvandringen . spontant inresta som fått uppehållstillstånd som flykting enl. 2 § utlänningslagen (UtlL) " Jfr sid. 9 Huvuddelenav flyktinginvandringen har kommit från . invandring har också skett från . Ett hundratal flyktingar per århar kommit från vardera , , , , , ochTjeckoslovakien. Invandringentill från ulomnordiska länder är reglerad . 1 principmåsle var och en som vill bosätta sig och arbeta här ha arbetstillstånd (AT)klart före inresan. 1979/80:38 25 Enligl32 § ullänningskungörelsen (UtlK) fär utlänning inte uppehålla sig här mer ulan uppehållstillstånd (UT). Barn behöver dock inle UTom det har vårdnadshavaré som är bosall i och har tillstånd atl vislashär. Föralt få UT för stadigvarande vistelse krävs i regel atl sökandens försörjning ärtryggad. Eftersom försörjningen i allmänhel endasi kan Iryggas genom egelarbete får AT en avgörande betydelse för om UT skall kunna beviljas. BeviljasAT anses försörjningskravet uppfyllt och även UT kan beviljas. Dengrundläggande bestämmelsen för den reglerade invandringen finns i 46 § UtlK.Beslämmelsen innebär atl annan utlänning än nordbo, som kommer hil för allarbeta, i regel skall ha ordnat arbele och AT före inresan. Ansökan inges tillsvensk beskickning och avgörs av statens invandrarverk sedan yttrande inhämtatsfrån . Avgörande för om AT skall beviljas är enarbetsmarknadsbedömning. Den görs av arbelsmarknadsstyrelsen i samråd medarbetsmarknadens parter. Bosladsfrågan måste vara lösl. följerså gott som undantagslöst slyrelsens yttrande. ATföre inresan ges med stor restriktivitet. Detla beror framförallt på atl arbetsmarknadspolitiken i första hand inriktas på att beredasysselsättning ål arbetssökande som redan finns i landel, bäde infödda ochinvandrare. Frånhuvudregeln att icke nordisk medborgare som vill invandra lill måsle hasin tillståndsfråga lösl före inresan finns vissa undantag (46 § UtlK). Den somär gift med svensk medborgare behöver inle ha AT. Däremol måsle han ha UT,vilket i sådana fall kan beviljas även efter inresan. Vidare kan AT beviljasefler inresan, då sökanden har kommit hil för att förena sig med familjemedlemsom är stadigvarande bosatt här eller då del föreligger "annat särskiltskäl". Regeln om familjeförening har i praxis tillämpats på make eller sammanboendesamt ogifta barn och annan nära släkting som i hemlandet tillhörtsamma familjegemenskap som den som redan har tillstånd. Särskilda skäl atl geAT har ansetts finnas bl.a. när sökandens samtliga släktingar är bosatta iSverige saml då utlänningen anför slarka politiska skäl mot att återvända lillhemlandet. Andra fall är när slarka humanitära skäl åberopats. Densom haft arbels- och/eller uppehållstillslånd (UAT) etl år kan få permanentuppehållstillstånd (PUT). Ungdomaröverlöårkan direkt få PUT, om de lidigarevarit befriade från alt ha UT samt bott här minsl . Brottslighet ochannan asocialitel kan medföra att man vägras PUT. Ullänningsom redan är i skall ansöka om UAT hos polismyndigheten i den ort därhan är bosalt eller huvudsakligen vislas. skall, då ansökan omUAT ges in, göra en ulredning om sökandens person och de skäl han åberopar föralt få UAT. Ärendei överlämnas lill invandrar- 1979/80:38 26 verkelsom beslutar om tillstånd skall ges. Om begäran om tillstånd avslås meddelarinvandrarverket beslul om förpassning. Besluten kan överklagas hosregeringen. Omen ullänning åberopar vissa omständigheter, t.ex. att han i del land som hanskall befordras till löper risk alt bli utsatt för politisk förföljelse, skallpolisen underställa invandrarverket frågan om verkställighet av förpass-ningsbesl utet. Invandrarverkels beslut kan överkalagas hos regeringen. Slutligenkan regeringen genom återbrylning upphäva beslut om förpassning om nyabelydelsefulla uppgifter framkommer som inte tidigare prövats. Vissamyndigheter, bl.a. socialnämnd, är enligl 59 § UtlK skyldiga atl underrättapolisen när myndigheten försia gängen vidlar åtgärd belräffande utlänningarfrån utomnordiskt land, som varken har eller har sökt UAT i Sverige.Ytteriigare bestämmelser härom finns intagna i SFS 1971:749 "Cirkulär tillsamlliga arbetsförmedlingskontor, socialnämnder och barnavårdsnämnder omunderrättelseskyldighet enligl utlänningskungörelsen (1969:136)". Sverigehar biträtt Genévekonvention om flyktingars rällsliga slällning. Denreglerar de fördragsslutande staternas behandling av politiska flyktingar. Politiskflykting är enligt 2 § utlänningslagen (UllL) "utlänning som i sitt hemlandlöper risk att bliva utsatt för politisk förföljelse. Med politisk förföljelseförslås all någon på grund av sin härstamning, tillhörighet till visssamhällsgrupp, religiösa eller politiska uppfattning eller eljesl på grund avpolitiska förhållanden utsattes för förföljelse, som riktar sig mol hans liveller frihet eller eljest är av svår beskaffenhet, eller att på gmnd avpolitiskt brott allvariigt straff ålägges honom". Föratten politisk flykting skall få asyl gäller dessutom alt han skall vara "ibehov därav". Den som redan fått en i annat land anses i praxisinte vara i behov av asyl. Principen är atl den stat dil flyktingen förstkommit skall pröva asylfrågan. Ianslutning till asylbestämmelserna lillkom bestämmelser somlagfäster tidigare praxis om skydd för vissa andra utlänningar som är isärskill behov av det. Det gäller utlänning som har övergett krigsskådeplatseller som har flytt från sitt hemland för att undgå förestående krigstjänslgöring(krigsvägrare). Det gäller också den som, utan att vara politisk flykting, intevill återvända till hemlandel på grund av de politiska förhållandena där ochsom kan anföra tungt vägande skäl. Utlänning som tillhör sistnämnda gmpper skainte utan "särskilda skäl" vägras stanna i . Vid bedömningenav dessa särskilda skäl får, till skillnad från vad som gäller belräffandepolitiska flyktingar, nödvändig hänsyn tas lill möjligheter att taemol 1979/80:38 27 utlänningarvid sidan om den reglerade invandringen. Varjeår fastställer regeringen del anlal flyktingar som får överföras lill ,den sk. flyklingkvolen. Vid sidan av den organiserade överföringen äger ocksåen spontan invandring rum av personer som får slanna som flyktingar. Undersenare år har denna invandring varil slörre än den organiserade överföringen.De som kommit hit på egel initiativ och filt slanna som flyktingar har inteavräknats på flyktingkvoten. Invandrarverketär den myndighet som har ansvaret för uttagning av kvotflyktingarna medanarbetsmarknadsverket ombesörjer deras resa till och står för mottagningoch omhänderlagande av dem. Efler ankomsten till inkvarterasflyktingarna vanligen i föriäggningar. Länsarbetsnämndenansvarar för föriäggningarna. Under förläggningsliden svarar får mat, husrum, kläder, fickpengar och sjukvård samt psykisk vårdoch social rådgivning m.m. Vidare ges undervisning bl.a. i svenska språkel ochinformation om del svenska samhällel. Den som är skolpliktig skrivs in igrundskolan. Arbetsmarknadsverketlar också hand om de personer som på egen hand rest in i landet och fält statussom flykting. Dessa placeras vanligen av länsarbetsnämnden i s.k. enskildinkvartering. Härmed menas alt flyktingen bor pä hotell, pensionat eller i egenlägenhet. Dessa flyktingar uppbär förmåner och fär undervisning och informationsom motsvarar vad som gäller för dem som inkvarteras i föriäggning. Inkvarteringpägår tills flyktingen filt arbef;, börjat ulbildning eller fått försörjningentryggad genom socialvårdens försorg. Vid ulplacering från föriäggning ordnasbostad ål flyktingen genom , i vissa fall i samarbetemed socialslyrelsen. Förden som börjar arbete eller i vissa fall utbildning (t.ex. med stöd av utbildningsbidrageller studiemedel) utgår startbidrag, som avses täcka kostnaderna föruppehälle, bostad, kläder m.m. efter avslutadinkvartering. Vidare kan flyktingen fl startlån, som utgår lill inköp av bohag. 3.Bestämmelser för statlig ersättning till kommunerna m.m. Frånsocialhuvudlitelns anslag Ersättningar till kommunerna för hjälp till utländskamedborgare, flyktingar m.m. utgår ersättning från staten lill kommunerna enliglsocialhjälps- och barnavårdslagarna för viss vård som meddelals icke svenskamedborgare. Medlen utbetalas genom länsslyrelsen. Frånanslagel utgår också ersättning för kostnader för vissa flyktingar m.fl. Dessaersältningar betalas av . Frånjustitiedepartementets anslag : Diverse utgifter bestrids 1979/80:38 28 vissakostnader i samband med av polismyndighet föranstaltad inkvartering m.m. avutlänning. Enliglsocialhjälpslagen (ShjL) skall varje kommun se till att den som vistas ikommunen erhåller tillfredställande omvårdnad. Kommunen skall vidare sörja föratt den som är i behov av socialhjälp flr sädan hjälp. Bistånd skall såledeslämnas även utländska medborgare. ShjLskiljer mellan obligatorisk och frivillig hjälp. Obligatorisk socialhjälp (12§) är sådan hjälp som den enskilde har rätt alt kräva och samhället skyldighetatl lämna. Frivillig socialhjälp (13 §) utges av kommun eller dess socialnämndefter eget bedömande. Föratt obligalorisk socialhjälp skall utgå krävs att den hjälpbehövande aniingenär minderårig, d.v.s. under , eller alt han på grund av ålderdom, sjukdomm.m. inte kan försörja sig genom arbele. Sådan socialhjälp ulgär tilllivsuppehälle och till behövlig vård. I fräga om minderårig skall socialhjälpenocksä avse uppfostran. Obligatorisk socialhjälp ulgår inte till personer över16 år, vilkas hjälpbehov är föranlett av arbetslöshet. Ifräga om den frivilliga socialhjälpen gäller atl kommunerna har oinskränktrält att ge ul sådan hjälp i all den utsträckning de anser lämpligt. Socialutredningensförslag till ny sociallagsliftning innebär bl.a. alt begreppen obligatoriskoch frivillig socialhjälp utmönslras och ersätts med en allmän räu till"bislånd av livsföringen i övrigt". Ickesvenska medborgare, som är arbetsföra men saknar AT, har inte någon rätttill socialhjälp. Inte sällan får de i stället frivillig socialhjälp.Socialutredningens förslag ger dessa personer samma rätl till bistånd somgäller för svenskar. Socialutredningensförslag bereds f n. inom . Ersättningför socialhjälp lill utländska medborgare regleras i ShjL. 23 § andrastycket ger kommunerna rält lill ersättning för obligatorisk socialhjälp tillicke svenska medborgare. Ersättningen utgår med det belopp vartill kommunenskostnader för hjälpen skäligen kan uppskattas (24 §). Ansökan om ersättningskall göras hos (31 §). Om utlänningen är i varaktigt behov avsocialhjälp kan han under vissa fömtsättningar hemsändas. 71§ barnavårdslagen (BvL) ger motsvarande rält lill ersättning frän länsstyrelsenför utgift som föranlelts av omhändertagande för samhällsvård. Ipropositionen 1978/79:95 om den kommunala ekonomin' föreslogs att 1978/79:95, FiU 1978/79:35, Rskr 1978/79:335. Prop.1979/80:38 29 dessaslalsbidrag skulle avvecklas. har beslutat i enlighel med förslaget. brev (flyktingbrevet) uppdrog regeringen ålsocialslyrelsen att bistå flyktingar, som inle omhändertagits av annan statligmyndighet, samt atl se till att flyktingarna erhöll vård och understöd ihuvudsak enligl gällande praxis inom socialvården. Socialslyrelsen bemyndigadesatt av statsmedel ersätta avseende socialhjälp m.m.lill dels flykting som sedan ankomsten lill riket varil arbetsoförmögen ellerhaft väsenlligen nedsatt arbetsförmåga, dels annan flykting som efler ankomslentill inte haft stadigvarande arbele i sammanlagt ell år ("eltårsregeln"). ömsocialstyrelsen finner synneriiga skäl föreligga fär enligl bemyndigandetersättning lämnas även om flykting haft stadigvarande arbele under längre tidän . Socialslyrelsen har tillämpat denna undantagsregel när flyktingexempelvis p.g.a. slor försörjningsbörda vid upprepade tillfällen fåttsocialhjälp och när flykting drabbats av sjukdom som av läkare bedömts blilångvarig och ha samband med hälsotillståndet vid ankomslen till Sverige.Vidare har kommunerna ersatts för hjälp lill flykting med särskildaanpassningssvårigheter, som har sin grund i flyktingsituationen, även omflyktingen arbetat i mer än ett är Flyktingsom vid studier i uppburit studiestöd, utbildningsbidrag eller liknandeoch klarat sin försörjning härigenom under minst tvä år likställs iersättningshänseende enligl praxis med den som arbetat stadigvarande i Sverigemer än ell år. Ersättninglill kommuner ulgår för obligatorisk och frivillig socialhjälp, barnomsorg,äldreomsorg, social hemhjälp, vård enligt barnavårds- ochnykterhetsvårdslagarna, lolkhjälp inom social- och sjukvärd samt familjepedagogiskverksamhet. Kommunerna flr retroaktiv ersättning också för kostnader för sådanaåtgärder före beslut om uppehållstillslånd för flykting. Socialhjälpenligl 12 och 13 §§ ShjL ersätls i princip med vad som faktiskt utgivits om detkan hänföras till "praxis inom socialvården". Nettokostnaderna förbarntillsyn i daghem, familjedaghem och fritidshem ersätts enligt praxisschablonmässigt med . per bam och inskrivningsdag. Vad beträffarfamiljepedagogisk verksamhel ersätts lönekostnader och handledning underförutsättning att förhandbesked lämnats av . För social hemhjälpåt flyktingar ersäUs hela den koslnad som inte täcks av reguljärt statsbidrag.Kostnaderna för vistelse på ålderdomshem och för äldre ersätts medde fakliska nettokostnaderna. Detsamma gäller kostnaderna för åtgärder enligtbarnavårds- och nykterhetsvårdslagarna samt 1979/80:38 30 tolkninginom socialvård och sjukvård. Ersättningenligt bestämmelserna i flyktingbrevet kan ges lill organisation eller annansom enligt avtal med bereder flykting vård eller understöd ihuvudsak enligt gällande praxis inom socialvården. Vidarebemyndigas styrelsen i brevet att till landstingskommunerna ulge vissersättning för värd på sjukvårdsinrättning av flykting. brev bemyndigade regeringen atl i vissafall bevilja flyktingar som omfattas av flyktingbrevet län för att anskaffabostadsrätt. Genombeslut föreskrev Kungl. Maj:l alt somförsöksverksamhet fick utge ersättning för värd och understöd resp. utlämna lånför underiätlande av bostadsanskaffning i fråga om sådana utomnordiska socialthandikappade zigenare som med stöd av Kungl. Maj:ts beslut överfördes lillSverige för varaktig vistelse här. Bemyndigandet har i olika omgångarföriängls. Maj:t har fattat olika beslut av motsvarande innehållbeträffande vissa personer av asiatisk härkomst och vissa andra gmpper. Vidprövning av om rätt lill statlig ersättning föreligger utgär socialstyrelsenfrån invandrarverkets beslut om flyktingstatus. Styrelsen ersätter normaltocksä hjälp som lämnats flyktingens make och hemmavarande barn. Med flyktingavses i slalsbidragssammanhang i det följande den som av invandrarverketbedömts vara flykting samt de personer som i socialhjälpshänseende betraktassom medlemmar av hans familj. Ivissa fall ersätter slyrelsen också kostnader för s.k anknytningsfall, d.v.s.annan nära anhörig till flykting som själv av invandrarverket inle har bedömlsvara flykting. Ersättning utgår inte om flykting är gift med svensk medborgare.Som gift räknas den som sammanbor med någon med vilken han har barn. Istalsbidragsbestämmelserna finns inte angivet någon tidpunkt före vilkenansökan om ersättning ska göras. 1966års riksdag medgav regeringen att efter framställning av socialstyrelsenbevilja viss ersättning av statsmedel för socialhjälp till arbelsföra ulländskamedborgare som, ulan att vara flyktingar, anlänt lill landet för att här skaffasig arbete. Nordiska medborgare omfattas inle av beslutet. Medgivandet avsersädana kommuner som i förhållande lill sina samlade socialutgifter harspeciellt höga kostnader för dessa invandrare. Beslutet avser frivilligsocialhjälp; obligatorisk socialhjälp till dessa invandrare ersätts i vanligordning genom . Ibrev föreskrev Kungl. Maj:t att flyktingbrevet itillämpliga delar skulle gälla sådana personer som avses i kungörelsen(1950:383) angående bistånd åt utlandssvenskar som återvända till m.m.och som bereds vård på sjukvårdsanstalt eller ålderdomshem. Ersättning utgårunder fömtsättning att utlandssvensken inte mantalsskrivits i Prop.1979/80:38 31 riketför det år hjälpen lämnats eller hans manlalsskrivningsort inlekunnal utrönas. i regleringsbrev för polisväsendet skall rikspolisslyrelsen frånanslaget B 5. : Diverse utgifter, ersätta "sådana kostnader isamband med av polismyndighet föranstaltad inkvartering m. m. av ullänningvilka är föranledda av åtgärd enligt 21 § första stycket punkterna 1 och 2utlänningslagen (1954:193)". 1. utlänning anträffats av polismyndighet vid ankomsten till Sverigeeller inom efter ankomstdagen och fråga om utlänningens rält attinresa eller kvarstanna i därvid tagits upp lill prövning, 2. ullänning, vars rätl atl inresa i inle prövats enl. 1, förstagången uppsökt eller anträffats av polismyndighet eller inom därefter,dock ej senare än efter ankomsten. Irikspolisstyrelsens anvisningar för polisväsendet sägs att polismyndighet somfinner atl behov föreligger av inkvartering av utlänning själv skall vidtaåtgärder härvidlag. Ibegreppet "inkvartering m.m." inryms logi, förplägnad, fickpengar,läkarvård, akut tandvård saml annan förnödenhet, t.ex. kläder och skodon. Kostnaderavseende andra ändamål flr inte beslridas av polismyndighet utanrikspolisstyrelsens medgivande. Vanligenkommer polismyndigheten överens med socialnämnden om att nämnden skallpraktiskt ombesörja inkvarteringen. inger därefter räkning tillmyndighelen. Kontaktermed ett antal kommuner har visat att administrationen kring den statligaersättningen är krånglig och kräver betydande arbetsinsatser.Handläggningsrutinerna varierar mellan kommunerna men följande beskrivning gälleri stora drag för flertalet av de slora och medelstora kommuner som kontaktalsunder utredningsarbetet. Kommunernahar som regel eU socialregister på data.