prop · G303103 · 1979-12-31 00:00:00 — Här bör den självklaraulgångspunkten vara att missbrukaren så långt möjligt skall påverkas attforisälla behandlingen ulan alt åtgärder tillgrips som har friheisinskränkandenalur. I den mån systemet innehåller inslag av tvångskaraklär måste de givelvisha stöd i lag. Jag föreslår atl en utredare tillkallas för alt gå igenomde verksamheier med inslag av kontraklsvård som förekommer inom såvälnyklerhels-som narkomanvård. Med ledning av denna översyn bör utredaren dra uppriktlinjerna för hur en missbruksvård med inslag av kontrakt skulle kunnautformas. Uiredaren bör särskilt beakla rällssäkerhelsaspeklerna när del gällerall ange vilka former och verkningar överenskommelsen bör ha saml vid vilkainslilulioner vården bör kunna bedrivas. Skulle uiredaren finna all enkontraklsvård bör innesluta möjligheter lill tvångsåtgärder, bör uiredarenlämna förslag till behövlig lagreglering. 125 Kommittéer: Delll S:3 Uppdraget bör redovisas i sådan tid all eventuellaålgärder kan genomföras som den nya socialtjänsllagsliftningen iräderi kraft. Samråd bör ske med uiredningar med angränsande uppdraginom justiliedeparlementet. Med hänvisning lill vad jag har anfört nu hemställer jagatl regeringen bemyndigar mig atl lillkalla en särskild utredare med uppdrag alt utredafrågan om kontraklsvård för missbrukare av alkohol eller narkolika, all besluta om sakkunniga, experter, sekrelerare och annalbilräde ål uiredaren. Vidare hemsläller jag att regeringen föreskriver attkosinaderna skall belasla femle huvudlilelns kommilléanslag. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Översyn av hemspråksträning för förskolebarn Beslut vid regeringssammanträde 1979-03-15Departementschefen, statsrådet , anför. Pä grundval av förslag i proposilionen (197,5/76:118) omhemspråksundervisning för invandrarbarn (UBU 1975/76:33, rskr 1975/76:391)beslutade om vissa riktlinjer för hemspråksundervisning ochhemspråksiräning i bl.a. förskolan samt om principerna för statsbidrag tillkommunerna för hemspråksträning i förskola. Beslulel innebar all rätt tillhemspråksträning infördes för alla sexåringar i den allmänna förskolan förvilka ell annat språk än svenska utgör etl levande inslag i deras hemmiljö.Regeringen har i propositionen (1978/79:100, bil, 8, p. D 3) föreslagil altstatsbidraget till hemspråkstraningen skall utvidgas till atl omfalta ävenfemåringar. Kommunerna är enligt beslul skyldiga alterbjuda hemspråks-träning för sexåringar som omfallas av den allmänna förskolannär föräldrar eller vårdnadshavare begär det. Skyldigheten kan emellertidendast delvis sägas ha blivit reglerad genom 5 och 8 §S lagen (1976:381) ombarnomsorg, där det framgår atl alla sexåringar skall anvisas plats i förskolansaml att kommunen skall svara för en planmässig ulbyggnad av förskolan iövrigl. 16 S barnomsorgslagen föreskrivs vidare alt barn som av bl.a. språkligaskäl behöver särskilt slöd i sin utveckling skall anvisas plats i förskola ålder. Kommunernas åtaganden har inskränkts genom atl kommuneninte är skyldig all erbjuda hemspråksiräning där anlalel barn från samma språkgruppär färre än fyra om slora svårigheler föreligger alt ordna hemspråksträningeller om lärare inte finns lillgängliga ulan stora extra kostnader, l.ex. pågrund av långa och tidsödande resor. Även om barnomsorgslagen innebär elt ansvar för kommunernaall främja DelllS:3 Skr 1979/80:103 126 invandrarbarnens språkliga utveckling kan det konstalerasalt oklarhet råder om och i vilken omfattning kommunen är skyldig all anordnahemspråks-träning för invandrarbarn i förskoleåldern. Statsbidrag utgår lill kommunerna för de sexåringar somdellar i hemspråksiräning som anordnas av kommunen. Som lidigare nämnls harregeringen föreslagil alt bidrag fr.o.m. den ävenskall ulgå för femåringar som dellar i hemspråksiräning. Bidraget ulgår förkalenderår i efterskott. per dellagande barnoch år. Bidraget är anknutet lill löneulvecklingen för anslällda i offenlligIjänst och bidragsnivån för kommer all faslslällas medledning av löneutvecklingen . har med hänvisning till hemspråksträningensbelydelse uttalat all del finns anledning atl överväga vilkaytterligare insalser som kan göras för atl förbättra möjligheterna all fä lillstånd en uiökad hemspråksträning för invandrarbarn i förskoleåldern, i försiahand för dem som är yngre än . anförde därvid (SOU1977/78:25) bl.a. all en utvärdering av den försöksverksamhel med invandrarbarni förskolan som bedrivii har visat all del är av stor vikl allbarn i förskoleåldern får ell slöd i all utveckla del egna språkel.Ulvärderingen visar bl.a. att invandrarbarn som erhållil sådant slöd vid enjämförelse med barn som inle fått hemspråksträning har ett bättre ordförråd,såväl aktivi som passivt, inte bara i sill eget språk ulan även i svenskaspråkel, att invandrarbarn som placeras i daghem eller familjedaghem i hellsvenskspråkig miljö mycket snarl förlorar sitt hemspråk, alt risk förspråkblandning uppstår om barn från olika språkgrupper sammanförs, atlinvandrarbarn lätt blir frustrerade och bråkiga i situationer oeh aktivitetersom fordrar kunskap i svenska språkel saml atl invandrarbarnen behöver stöd avtvåspråkig personal för att socialt kunna fungera väl i barngrupperna. Det harvisat sig atl hemspråksträningen bör sättas in redan i ett tidigt skede avbarnens utveckling. har i sin anslagsframställning föreslagilalt slalsbidragel lill kommunerna för hemspråksträning i förskolan i en försiaetapp byggs ul lill alt omfatta även femåringar. Nästa etapp bör enligtstyrelsen omfalla fyraåringarna. Staten invandrarverk har i sin anslagsframslällning förbudgeiårei 1979/80 förordat atl hemspråksträningen bör byggas ut, inle från sexår och nedåt ulan från noll år och uppål. Beträffande organisationen av hemspråksträningen råder deti viss mån delade meningar. Man kan konstatera atl barnomsorgens organisalion ifamiljedaghem, deltidsgrupper och daghem allmänt sell har slor betydelse förhemspråksträningens genomförande .Bl.a. barnomsorgsgruppen har i siltbetänkande (SOU 1975:87) Samverkan i barnomsorgen förordat enspråkiga grupper idaghem och deltidsgrupper. Många invandrarorganisalioner har uttalat sitt stödför att barnomsorgen organiseras i enspråkiga grupper. För att kunna genomföra dellahar inte minsl tillgången till tvåspråkig personal en avgörande betydelse. Av de skäl som jag nu har anfört är del enligt min meningnödvändigt med en översyn av hela frågan om språksituationen för invandrarbarni förskoleåldern. Översynen bör - mol bakgrund av en karlläggning avhemspråksiräningens nuvarande omfattning, organisation och personalresurser -bl.a. skapa klarhet beträffande rätten lill hemspråksiräning och föreslå sådanaförändringar i övrigl som bättre än nu tillgodoser invandrarbarnens speciella 127 Kommittéer: Delll S:4 Kommiitén bör beakla sambandet mellanspråksituationen i förskoleåldern och de åtgärder som vidlas för barn iskolåldern. För alt öka tillgången på tvåspråkig personal harsärskilda utbildningsåtgärder vidlagils. Vidare har fåll iuppdrag alt undersöka möjligheterna att tillfälligl rekrylera hemspråkslärare iinvandrarnas hemländer. Del föreligger dock i vissa kommuner svårigheter allrekrylera lämplig personal framför alll när det gäller små språkgrupper.Ulredningen bör undersöka möjligheterna all trygga tillgången pä tvåspråkigpersonal. Jag har i denna fråga samråll med statsrådet . Utredningsarbetet bör bedrivas skyndsamt. Kommittén böröverväga möjligheterna atl lägga fram delförslag. Kommittén bör vidare hållakonlakl med förelrädare för invandrarnas organisationer. Med hänvisning till vad jag har anförl hemsläller jag altregeringen bemyndigar mig atl lillkalla en kommillé med sex ledamöier med uppdragall karllägga språksituationen för invandrarbarn i föreskoleåldern och föreslåerforderliga ålgärder, all utse en av ledamöierna alt vara ordförande, atl besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annalbiträde åt kommittén. Vidare hemställer jag all regeringen föreskriver altkosinaderna för utredningen skall belalas frän femle huvudlilelnskommittéanslag. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Departementschefen, statsrådet , anför. beslutade på förslag av regeringen(prop. 1976/77:108 om alkoholpolitiken) alt avveckla möjligheterna att fåstatliga lån för alkoholfria restauranger. I propositionen konstaterades alllånemöjlighelerna hade utnyttjats i mycket begränsad omfallning. Dåvarandesocialministern tillade dock i proposilionen all det borde slå nämnden föralkoholfrågor fritt att överväga del alkoholpolitiska behovel av stöd i andraformer åt sådan verksamhel och all nämnden borde lägga fram förslag försocialslyrelsen, om den fann atl del med rimliga insalser kunde åstadkommas ettverksamt stöd, I samband med riksdagsbehandlingen aktualiserades fråganom slöd ål alkoholfria restauranger i tre olika moiioner (1976/77; 1489,1528och 1532), I skatteulskottets belänkande (SkU 1976/77:40), som sedermeragodkändes av anfördes att frågan om stöd lill alkoholfriarestauranger borde prövas av alkoholpoliiiska nämnden och all denna prövningborde ske med förtur. Utskottet framhöll att den i molion 1532 av m.fl, (fp, c, m) berörda frågan om alkoholfria motellenskonkurrenssituation DelllS:5 Skr 1979/80:103 128 synies vara förtjänt av särskild uppmärksamhel, för alkoholfrågor har av olikaanledningar inle hafl möjlighet all verkställa den av begärdaprövningen. Krav har därför ställts, bl.a, av , all regeringen skall lillkalla en särskild kommillé elleruiredare för all utreda frågan om stöd lill de alkoholfria motellen i enlighelmed beslul. Enligt min mening kan del ha ell värde förIrafiknyklerheten alt del finns motell som inte serverar alkoholdrycker. Jaganser därför atl en särskild uiredare bör tillkallas för all undersöka dealkoholfria motellens ekonomiska siluaiion saml bedöma konkurrenslägel fördessa i förhållande lill molsvarande anläggningar med alkoholrätligheler.Utredaren bör därvid pröva om ell statligt stöd lill alkoholfria motell ärmeningsfullt och behövligt. Vid uppdragets fullgörande bör uiredaren samråda med demyndigheler som berörs av hans överväganden. Vidare bör samråd ske med deideella organisaiioner som är berörda. Samråd bör också ske med förelrädare förholell- och reslaurangnäringen. Med hänvisning till vad jag nu har anförl hemställer jagatt regeringen bemyndigar mig att tillkalla en särskild uiredare med uppdrag alt utredafrågan om stöd lill alkoholfri molellverksamhel, all besluta om sakkunniga, experler, sekrelerare och annatbiträde ål utredaren. Vidare hemsläller jag alt regeringen föreskriver atlkosinaderna för ulredningen skall belasta femte huvudtitelns kommittéanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Slalsrådel anför efter samråd med chefen förarbetsmarknadsdepartementet, statsrådet : Goda möjligheter lill förflyttning har stor betydelse föratl handikappade skall kunna delta i samhällslivet. Sådana möjligheter är en avde vikliga förutsättningarna för atl vi skall uppnå de politiska målen inomhandikappområdet. Dessa mål brukar sammanfattas med begreppen integrering ochnormalisering och innebär att handikappade skall ingå i samhällels gemenskappå samma livsvillkor som andra. Det är därför naturligt, att frägor om resoroch förflyttning har tilldragit sig storl intresse inom handikapporganisationernaoch eljest i den handikappoliiiska debatten. Debatten har förts kring tre huvudfrågor, nämligen om delallmänna färdväsendei, om färdljänslen och om stöd till enskilda föranskaffning och drifl av motorfordon. För handikappade viktiga reformer hargenomförts på området under det senaste årtiondet. Inom det allmänna färdväsendet har tillgänglighetenfortlöpande ökats 129 Kommittéer: Delll S:5 genom bl.a. trafikföretagens insatser. Frågor omfärdväsendets yllerligare anpassning lill handikappades behov och omriksfärdljänsl, vilka aklualise-rades av (ulredningen förvissa frågor rörande del allmänna kommunikationsväsendets anpassning tillhandikappades behov) i betänkandet (SOU 1975:68) Handikappanpassadkollektivtrafik, har behandlats i prop. (1978/79:99) om ny trafikpolitik,vilken efter föredragning av chefen för harlagts fram för . Den kommunala färdtjänsten har införts och utvecklatsunder 1970-lalel. Den finns numera i alla kommuner och ulvecklingen är bl.a.etl resullal av det statsbidrag som infördes . Den är emellertid tillsin kvalilet skiftande kommunerna emellan. Jag vill i det här sammanhanget erinra om alt regeringenden uppdragit ät socialslyrelsen alt i samråd med se över och förtydliga anvisningarna för statsbidraget tillfärdtjänsten. Avsikten är att göra det lättare för kommunerna att urskilja dengrupp som den statsbidragsberätligade färdtjänsten är avsedd för. Siödet till handikappade för anskaffning och drift avmotorfordon är av två slag. Dels är det ett arbetsmarknadspoliliskl slödsystem,dels en bidragsform inom sjukvårdshuvudmännens hjälpmedelsverksamhet. Det arbetsmarknadspolitiska siödet infördes i slutet av1940-lalet. Del är avseit för förvärvsarbetande och för personer som studerarmed yrkesinriktning. Stödel gäller både anskaffning, innefattande särskildaanordningar för handikappanpassning, och drifl av molorfordon. För anskaffninggäller bestämmelser om bidrag och lån i arbetsmarknadskungörelsen (1966:368,omtryckt 1977:141, ändrad senast 1978:612). Vid sidan av detta stöd, som utgårgenom arbetsmarknadsverket, finns tre kompletterande stödformer på driftsidan.De avser befrielse från vägtrafikskatt enligt vägtrafikskattelagen (1973:601,ändrad senasl 1978:199). återbäring av omsättningsskatt på molorfordon enligtlag (1956:545) om omsättningsskatt pä motorfordon (ändrad senast 1975:1405)samt bensinskattebidrag enligt förordningen (1960:603) om bidrag till vissahandikappade ägare av motorfordon (ändrad senast 1974:869, övergångsbest.1978:76). Dessutom kan bidrag ulgå för körkortsutbildning enligt bestämmelsernai arbetsmarknadskungörelsen om utbildningsbidrag. För handikappades möjligheter till förvärvsarbete ochstudier har stödsystemet för anskaffning och drift av motorfordon storbetydelse. Bidragsvillkoren har setts över fortlöpande. Senast har riksdagenden beslutat om gynnsammare regler för anskaffningsbidragel (prop.1978/79:73, AU 1978/79:20, rskr 1978/79:186). Inom sjukvårdshuvudmännens hjälpmedelsverksamhet gälleratl handikappad som är berättigad att fä en moped i stället kan erhållakontantbelopp som bidrag för att köpa bil. Möjligheten är inte begränsad lillförvärvsarbetande och vissa studerande. Anvisningar om kontantbelopp (f.n.6.500 kr.) finns i handikappinstitutets hjälpmedelsförteckning(landstingsförbundets cirkulär AC 51/75, ändrat senast handikappinstitutet1978-09-01). I detta sammanhang vill jag erinra om att regeringen den27 uppdragil åt att utreda frågan om skäligamerulgifter inom ramen för handikappersättningen. Uppdraget omfattar bl.a.frågan om hur kostnaderna skall beräknas för egen bil, varvid verket ocksåskall pröva frågan om beräkning av bilkostnaderna för sådana förvärvsarbetandesom DelllS:5 Skr 1979/80:103 130 har lillgång lill färdtjänst. Debatten om samhällets bilstöd lill handikappade har gälllbåde del slalliga arbelsmarknadspolitiska stödet och sjukvårdshuvudmännensregler för bidrag inom hjälpmedelsverksamheten. De mesl långtgående anspråkenhar syftat till all bilen skall förklaras uigöra etl hjälpmedel, som färordineras enligt de bestämmelser som i övrigl gäller hjälpmedel förhandikappade inom sjukvårdshuvudmännens verksamhel. I har dessa frågor behandlals vid upprepadelillfällen. Senasl har 1977/ställt sig bakom motionsyrkanden omvidgade möjligheter för handikappade atl få lillgång lill egen bil. Begreppethandikappade har inte närmare definierats. har understrukitangelägenhelen av all regeringen så snarl som möjligt förelägger riksdagenförslag i frågan (mot. 1977/78:882 och 1348, SfU 1977/78:25, rskr 1977/78:249). Frågan bör därför nu tas upp till allsidig utredning. Detbör ske av en parlamentariskt sammansatt kommitté. Kommitténs överväganden i den huvudfråga som riksdagensbeslut avser, nämligen om vidgade möjligheter för handikappade alt få tillgånglill egen bil, bör ske med utgångspunkt från en bestämning av den personkrelssom bör vara berättigad lill slöd. Kommiitén bör redovisa olika sätl atl görasådan beslämning. Som exempel på omständigheter som bör bedömas i dettaavseende kan nämnas frågan om den som vid en vidgning av bestämmelserna fårtillgång lill bil skall kunna köra den själv. skulle innebära enbegränsning i förhållande till reglerna för stöd till anskaffning av bil genomarbetsmarknadsverket, men överensstämma med reglerna för sjukvårdshuvudmännenshjälpmedelsverksamhet, vilka bygger på all del är den som ordineras etthjälpmedel som skall använda det. Bedömningen av denna fråga har betydelsebl.a. för familjer med handikappade barn, för synskadade och andra som på grundav handikapp inte kan få körkort och för ytterligare andra, l.ex. en del äldre,som inle vill köra bil. Frågan om åldersgränser bör prövas närmare, ochkommittén bör också här redovisa olika alternativ. Frågan om vidgade möjligheter för handikappade attanskaffa bil innefaltar även bedömningar av slödels nivå. Också i detlaavseende bör kommittén redovisa de alternativ som den kommer att diskutera.Härvid bör även frågor om inkomstprövning övervägas oeh en avvägning görasmellan bidrag och lån. Redovisningen bör ske i förhållande lill de olikadiskuterade bestämningarna av den för stöd berättigade personkretsen. Deekonomiska anspråken på samhället vid olika alternativ bör belysas. Både för det arbetsmarknadspoliliskl motiverade stödellill anskaffning av bil och för kontantbeloppet inom sjukvårdshuvudmännenshjälpmedelsverksamhet finns bestämmelser om bl.a. minsta tid, enligthuvudregeln , som skall ha förflutit innan slöd kan medges förersättningsanskaffning. Regelsystemen i övrigt är inte överensstämmande. Ikommitténs uppdrag bör ingå att pröva frågan om villkor för slöd vidersättningsanskaffning. På driftsidan bör kommittén överväga frågan om nuvarandesärskilda stöd i form av befrielse från vägtrafikskalt, återbäring avomsättningsskatt och bensinskattebidrag. Till prövningen av frågan om driftstödhör även bedömning av frågor om kostnader för reparation och underhåll av bil.I detta sammanhang bör kommiitén analysera möjligheterna för personer i olikainkomstlägen all ha bil. De koslnadsmässiga effekterna för samhällel vid 131 Kommittéer: Delll S:5 olika diskuterade möjligheter lill driftstöd börredovisas. 1978/79:111 om åtgärder mol krångel och onödigbyråkrati m.m., varom regeringen har beslulal, tar arbetsmarknadsministerni sitt avsnill upp bl.a. de olika stödformerna avseende molorfordon förhandikappade. Han anför därvid att man vid översyn av bilstödel tillhandikappade bör beakta möjligheterna lill samordning och förenkling av deolika stödåtgärderna. Handläggningsrulinerna bör också förenklas. Kommittén bör eftersträva enkla lösningar för bilsiöd lillhandikappade. Den bör diskutera ekonomiska och praktiska möjligheter lillenhelliga beslämmelser för hela den berälligade personkretsen. Kommittén bör såledessöka en samordnad lösning för ansökan, bedömning och utbetalning av stöd. Övervägandena om bilstödets konstruktion bör avse såvälbidrag och lån till handikappade enligt gällande regler för detarbetsmarknadspolitiska stödet som stöd i andra former. Härvid bör bl.a.utredas möjligheten atl låna ut fordonet till den bilstödsberättigade. Iuppdraget bör även ingå att bedöma vilka fordonstyper - oeh vilken särskildulrustning - som bör tillhandahållas med samhällsstöd och hur genom upphandlingsamhällets kosinader för bilstödet kan nedbringas. Diskuterade alternativ till vidgning av denstödberälligade personkretsen bör bedömas med hänsyn till effekten i kostnads-och utbyggnadshänseende för färdtjänsten. Även förhållandet till nuvarandearbetsmarknadspolitiska stöd bör klarläggas oeh frågan om återverkningar pådess syfte analyseras. Kommittén bör även analysera hur handikappades behov avbil påverkas av ökad anpassning av del allmänna färdväsendet. Kommittén bör vidare kartlägga omfattningen av det landstingskommunalaoch primärkommunala bilstöd till handikappade som förekommer utanförhjälpmedelsverksamheten. Därvid bör även bedömas om och hur detta kan byggas ini ett generellt stödsystem. De s.k. vanförestiflelserna och vissa andrabidragsgivande organ stöder genom ekonomiska bidrag handikappades anskaffningav bil. Kommittén bör med dessa organ diskutera inriktningen av derasbidragsgivning och i övrigt inhämta deras synpunkter i dessa frågor. I sitt arbete bör kommiitén vara oförhindrad att ta uppfrågor som har omedelbar anknytning till handikappmotorismen, även om de inledirekt gäller samhällets ekonomiska stöd till denna. Om det sker, bör det avsebedömning inte minst av möjligheten till förenklade beslämmelser på området. Kommittén bör vid fullgörande av sitt uppdrag fortlöpandesamråda med , handikappinstitutet ochhandikapporganisationerna. Det är även min avsikt att till kommittén knytasakkunskap från dessa intressenter. Jag erinrar om regeringens filläggsdirektiv till samtligakommitléer och särskilda utredare angående finansiering av reformer (Dir.1978:40). Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen bemyndigar mig att tillkalla en kommitté med högst fem ledamöter meduppdrag att utreda frågan om bilstöd till handikappade, att utse en av ledamöterna att vara ordförande, att besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annatbiträde ål kommittén. DelllS:6 Skr 1979/80:103 132 Vidare hemställer jag att regeringen föreskriver att kostnadernaför kommittén skall belalas från femle huvudtitelns kommilléanslag. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hennes hemställan. Översyn av det ekonomiska stödet till barnfamiljernamed särskild inriktning på flerbarnsfamiljerna Departementschefen, statsrådet , anför. Barnfamiljernas - och dä i försia handflerbarnsfamiljernas - ekonomiska situation har aktualiserats i olika sammanhangunder senare tid. Frågan har behandlats i den allmänna socialpolitiska debattenoch den har också tagils upp i motioner från samtliga partier i . Flerbarnsfamiljernas situation har uppmärksammats av fleralidigare utredningar. Det har bl.a. i familjepolitiska kommitténs betånkandenkonstaterats att flerbarnsfamiljerna oftare har större ekonomiska svårighelerän andra barnfamiljer. Ju fler barn det finns i familjen desto fler personerskall leva på samma inkomst. Samhällels tillskott täcker i regel bara en del avfamiljens kostnader för barnen. Barnfamiljernas ekonomiska siluaiion betingas givetvisockså av i vilken utsträckning föräldrarna förvärvsarbetar. Avarbetskraftsstatistiken framgår att ju fler barn familjen har desto vanligareär del att det finns en hemarbetande förälder i familjen. Det kan förklaras avatl det är svårare för föräldrarna att båda förvärvsarbetar utanför hemmet omfamiljen har många barn. Det nuvarande stödsystemet till barnfamiljerna i form avbidrag, skattelindringar och indirekt stöd innehåller komponenter som ärförmånliga för flerbarnsfamiljerna. Det finns emellertid också inslag istödsystemet som verkar mindre förmånligt för familjer med flera barn. Barnbidraget utgår lika för varje barn och kan därmed sägasha en större ekonomisk effekt för flerbarnsfamiljerna än andra stödformer. De inkomsiprövade bostadsbidragen utgör etl betydelsefulltekonomiskt stöd för flerbarnsfamiljer med låga inkomster. Det statligabostadsbidraget utgår liksom det allmänna barnbidraget med lika storl beloppför varje barn. Vidare är den statskommunala delen anknuten till barnantaletgenom att bostadskostnadsgränserna höjs med antalet barn. Av stor betydelse för flerbarnsfamiljerna liksom förövriga barnfamiljer är givetvis att del finns tillgång till service i form avbarnomsorg m.m. Kommunernas barnomsorgsavgifter utgår vanligen per barn men medett lägre belopp för varje tillkommande barn utöver ett.