prop · G30383 · 1979-12-31 00:00:00 — Vi tillstyrker därför kommitténsförslag att näringsförbud efter prövning i varje särskilt fall skall kunnameddelas näringsidkare som har förfarit grovt otillbörligt mot borgenärernaeller på annal sätt har grovt åsidosatt vad som ålegat honom såsomnäringsidkare eller som genom upprepade konkurser eljest visat sig uppenbartolämplig att driva näringsverksamhet. Genom denna formulering markeras attnäringsförbud skall ifrägakomma endast i särskilt kvalificerade missbruksfall. Prop.1979/80:83 101 3.16 hantverks- och industriorganisation -familjeföretagen och Kommittén föreslår atl etl utvidgal näringsförbud inleskall inträda automatiskt utan föregås av prövning i varje särskill fall.Organisationerna anser atl etl automatiskt näringsförbud är hell uteslutet bl.a. med tanke på rättssäkerheten. Förslaget om särskild prövning tillstyrkesdäiför. ----- Jag delar således kommitténs synpunkter i fråga omkretsen av personer som skall kunna drabbas av elt utvidgalnäringsförbud och anser också all kommittén på ett förtjänstfullt sätl sökt exemplifiera de fall där sådant förbud kan ifrågakomma. När det gäller den föreslagna regleringens materiella innehållfinns föl jande att anföra. En genomgående erfarenhet av den icke seriösa ekono miska näringsverksamheten är, att den ofta sköts med hjälp av olika bulvaner och i formen av fåmansbolag. Kommittén har varit medvelen härom och föreslär att för juridiska personer skall personkretsen, som kan bli föremål för näringsförbud, omfatta inte bara dem som innehaft den formella ledningen utan även dem som innehaft den reella ledningen. Här uppkommer i praktiken ofta stora bevissvärigheter. Då det emellertid är av synnerligen stort samhällsintresse att rält person drabbas av förbudet - ofta är det ekonomiskt starka personer som figurerar i bakgrunden utan atl varken formellt eller reellt framstå såsom ingående i ledningen - anser jag att det finns skäl alt överväga om personkretsen inte också borde omfatta dem, som har eller senare än innan konkursansökningen innehaft det dominerande ekonomiska inlresset i den juridiska personen. Enligl min mening bör två av de i förslaget behandladeaspekterna pä frågan om näringsförbud ägnas särskild uppmärksamhet, därest ettförbud skall fä önskad effekt. För det första krävs, såvitt avser den praktiskabetydelsen av förbud samt kontrollen av efterlevnaden, atl ett cenlrall,rikstäckande registreringsförfarande anordnas. Ett förbud som ej blir känl harsjälvklart ingen effekt. Det är även väl känt att illojala gäldenärer medvetetutnyttjar den gällande, bristfälliga samordningen mellan lokalamyndigheter för atl undgå insyn och försvåra konlroll. De av kommitténskisserade registreringsförfarandena torde, däresi de förverkligas, kunna varatillfyllest. För det andra måste, såsom även kommittén understryker, deproblem, som bulvanförhållanden medför, särskilt beaktas. Det är uppenbart attett näringsförbud bör omfatta även sådana konstruktioner för att få reellbetydelse. 1979/80: 83 102 Beträffande personkretsen sägs i utredningen all delförekommit alt den eller de som i verklighelen stått bakom och kontrollerat denbedrivna verksamheten, t. ex. i etl aktiebolag, inte varit ställföreträdare föreller ens haft någon utåt synlig anknylning till bolagel. I stället har denformella bolagsledningen tjänstgjort som bulvan och handlat efter direkliv fränannan. Regleringen bör med hänsyn härtill rikla sig även mol den eller dem somingår i ledningen för sädana juridiska personer som regelmässigt drivernäringsverksamhet och belräffande vilka personligt betalningsansvar saknas,dvs. aktiebolag och ekonomiska föreningar. Den av kommittén beskrivnasilualionen att elt bolag letts av annan än den formella bolagsledningen tordeofla föreligga utan att det rör sig om ett bulvanförhållande. Bulvanbegreppetär i detta sammanhang oklart och svårutretl. Del kan exempelvis röra sig om enperson som lånat bolaget rörelsekapital och vill kontrollera verksamheten. Ensådan ambition kan naturligtvis mer eller mindre förenas med en strävan althelt behärska företaget. Andra komplicerade och svåråtkomligaansvarsförhållanden kan föreligga. Med tanke på alt konkurs är slulsteget i enverksamhel som ofta bedrivits och med växlandeansvarsförhållanden synes det mig någol verklighetsfrämmande alt tro att manannal än i yttersta undantagsfall kan klarlägga något som liknar ettbulvanförhållande. Bulvanbegreppet kan möjligen renodlas i samband medtillslåndskrävande verksamheler som i verklighelen bedrivs av annan än den somhar tillståndet. Jämför t. ex. I 8 lag om bulvanförhållande ifräga om fasl egendom. I fråga om personkretsen bör det enligt min mening varamöjligt alt söka viss ledning i regler om medverkan. Jag finner knappast något atl invända molkommittéförslaget såvitt gäller reglernas materiella innehåll. Alt krelsen avpersoner, som kan drabbas av förbudet, gjorts så omfattande att även exempelvisstyrelseledamot i en ideell förening kan komma ifråga, bör kunna accepterasmed hänsyn lill att förbudet riktar sig endasi mot dem, som gjort sig skyldigatill speciellt anmärkningsvärda förtaranden. Kommittén föreslår all näringsförbud skall kunna meddelasgäldenär som är näringsidkare. Om gäldenären är elt aktiebolag eller liknandejuridisk person, skall förbudei kunna omfatta även den som är eller senare änett år innan konkursansökan gjordes har varit ställföreträdare för denJuridiska personen eller som faktiskt handhar eller handhaftledningen eller förvaltningen av denna. Kommittén har således satt en gränsbakåt i tiden bestämd till innan konkursansökan ingavs och uttalat attdetta gjorts i linje med i prop. 1978/79: 105 m. m.föreslagna bestämmelser om gäldenärs skyldigheter i konkurs. För meddelande avnäringsförbud tillkommer emellertid som förutsättning förutom konkurs atlvederbörande skal! ha förfarit grovt otillbörligt mot sina borgenärer eller påannat sätt grovt åsidosatt vad som genom uttrycklig bestämmelse eller eljeslålegat honom i egenskap av näringsidkare eller 1979/80: 83 103 genom upprepade konkurser ha visal sig uppenbari olämpligalt drivu näringsverksamhet. Tingsrätten anser mot bakgrund härav uu entidsgräns är alltför kort och skulle kunna leda till alt de verkligtunsvariga i vissa fall lyckas undandra sig påföljder av sitl handlande genomull sätta andra personer i silt ställe som formelll ansvariga, när denekonomiska situationen börjar bli brydsam och sedan ser till all konkursenfördröjs. Tingsrätten har vid handläggning av konkurs- och Iikvidalionsärendenbeträffande aktiebolag selt åtskilliga exempel på atl de verkliga ledarna avakiiebolag, när bolagels ekonomiska ställning hotals. lämnat sina poster ibolagels ledning. Det väsentliga måsle vara atl förbud skall kunna meddelasden som genom sitt handlande orsakai obestånd och konkurs. Möjligheterna attpåvisa sådant samband avtar naturligen med tiden och någon tidsgräns skulleenligt tingsrättens mening inte behövas. - Risk föreligger även för att en tidsgränsskulle kunna kringgås på så sätt att det genom i efterhand konstrueradeprolokoll orikligl uppges atl den verkligl ansvarige lämnat slyrelsen mer änelt år innan konkursansökan ingavs. 1 fråga om den personkrets som föreslås kunna träffas avnäringsförbud och förbudets innebörd har tingsrätten ingen erinran. Beträffande den föreslagna lydelsen av 199 b 8 villtingsrätten påpeka, att det av lagrummets andra slycke ej framgår att - såsomväl måsle vara kommitténs mening - samma förutsäitningar som anges i försiastyckel skall gälla för att näringsförbud skall kunna meddelas ställföreträdareför juridisk person eller därmed likställd och att det är denne själv, somskall ha visat sig vara olämplig som näringsidkare. - Enligt kommitténs uttalandeå sid. 104 i betänkandel avses med ställföreträdare även styrelsesuppleant.Detta uttalande, vars överensstämmelse med rättspraxis kan ifrågasättas (seHögsta Domstolens beslut SÖ 44/79), är emellertid ulan intresse, eftersomförutsättning för näringsförbud alllid måste vara atl vederbörande handhaftledningen eller förvaltningen av den juridiska personens angelägenheter. Den personkrets som skall kunna åläggas förbud omfatlarenligt kommitténs förslag i fråga om gäldenär som är juridisk person även densom faktiskt handhar eller handhaft ledningen eller förvaltningen av denjuridiska personens angelägenheter. Även om missbruk av konkursinstitutetgenom bulvan oftast hänför sig till verksamhet som bedrivs i bolagsform, villRRV ifrågasätta om inte näringsförbud bör kunna meddelas den som haft detfakliska inflytandet över verksamhelen ocksä i det fallet alt betalningsansvaretför i verksamheten uppkomna skulder i försia hand åvilar fysisk person somkonkursgäldenär. Beträffande sista stycket i 199 b S anser myndigheten attden däri angivna tidsfristen är väl knappt tilltagen. Bland annat pågrund av Prop.1979/80:83 104 brislerna i nuvarande uppbördssyslem bör förbud kunnameddelas den som senare än åtminstone innan konkursansökningen kom invaril ställföreträdare för den juridiska personen eller som faktiskt handhaftledningen eller förvaltningen av dess angelägenheter. Kommittén har utformat förslagel så all även""bulvaner"" skall omfattas av näringsförbud. Dessa"bulvaner"' är ofla närstående lill gäldenären. Det föreliggererfarenhetsmässigt mycket stora svårigheter att slyrka alt en närstående"bulvan"" - aktieägare eller annan - i realiteten utövat inflytandeöver näringsidkares verksamhel. Med hänsyn även till alt en närstående inte sällan formellt får ta över konkursgäldenärensverksamhet - fastän konkursgäldenären forlfarande faktiskt styr verksamheten -anser KFM det uppenbari att man efler mönsler av 29 a S konkurslagen bör stadgaall även närstående lill konkursgäldenären kan meddelas näringsförbud medanledning av gäldenärens konkurs. I förekommande fal! skall del givelvis åliggatillsynsmyndigheten att utförligt lägga fram de skäl, som kan åberopas lillstöd för att den närstående skall underkastas förbud. Möjligheterna atl hindra gäldenären från alt genombulvaner kontrollera juridiska personers angelägenheler har i betänkandetuttryckts på så sätt atl bulvanen definieras såsom den som jäkilskt handharledningen eller förvaltningen. Delta utlryckssätt får anses vara del som bästtäcker dessa förhållanden. I sammanhanget bör dock påpekas de bevissvårighetersom i praxis kan uppkomma. Härtill kommer svårigheterna när verksamheten drivsvidare i makes eller annan närståendes namn. finner atl kommittén sökt utformalagtexlen på ett sätl, som ska göra det möjligt att låta den verkligt ansvarigafysiska personen drabbas av näringsförbud. I etl flertal konkurser finner manemellertid att den eller de personer, som haft den faktiska ledningen ochinflytandet i en rörelse saknar förutsättningar härför och därför anlitar mereller mindre nogräknade bokföringsfirmor. Orsakerna till brislfällig bokföring,förluster för borgenärerna m. m. står ofta att finna i dessas sätl att arbeta.Genom den föreslagna individuella prövningen betr. näringsförbud kan manförutse atl företrädare för företag i dessa fall inte drabbas men det ärbeklagligt att man inte kan komma åt de verkligt "ansvariga". Dettatorde dock vara svårl inom ramen för konkurslagsliftningen. ----- Den föreslagna personkretsen, som i storl settöverensstämmer med den som enligl prop. 1978/79: 105 skall varaunderkastad bestämmelserna om gäldenärens skyldigheter, är lämplig. ----- Det är tillfredsställande att förslaget germöjlighet atl ingripa mol försök att genom bulvan kringgå näringsförbud. 1979/80:83 105 Den redovisning uv fuklisk förekomst av missbruk avkonkursinstitutet som kommittén lämnat ger i och för sig inte stöd för att låtadet föreslagna utvidgade näringsförbudet omfatta andra personer än sädana som,på sätt anges i lagförslaget, har eller har haft anknytning till aktiebolag. Enbredare redovisning av missbruksfall, där personerna är enskilda näringsidkareeller har/haft anknytning till andra juridiska personer än aktiebolag hadevarit önskvärd som underlag för bedömning av hur vid den krets av personer börvara som kan drabbas av del utvidgade näringsförbudet. Enligl erfarenhel är det emellertidtämligen vanligt att enskilda näringsidkare uppfyller de av kommitténföreslagna förutsättningarna för näringsförbud. Den "heltäckning" avpersonkretsen som lagförslaget innebär bör enligt mening kunnagodtas för att undvika "kryphål" i lagen som kan utnytljas av mindrenogräknade personer. Slutligen önskar samfundet någol beröra de problem somavser möjligheterna till effektiv övervakning av efterlevnaden avnäringsförbud. Det är samfundets uppfattning att kommittén i alltför ringa gradbetänkt de avsevärda svårigheterna med alt fastställa och inskrida motbulvanförhållanden och även att beskriva efter vilka grunder avgränsningen avbulvanförhållande skall ske. Särskilt i företag där flera medlemmar av sammafamilj varit verksamma och där en för företaget ansvarig familjemedlem meddelasnäringsförbud, kommer avsevärd ovisshet att föreligga om annan familjemedlem,som släller sig som ansvarig för nytt företag, kommer att anses på grund avbulvanskap förfallen till ansvar för medhjälp till överträdelse avnäringsförbud eller ej. Det har i förfluten tid ej sällan förekommit atl enverksamhel. som utgjort en familjs försörjningskälla, efter konkurs rekonstrueratsoch ställts under annan familjemedlems ledning. Det synes vara av vikt att nuåsyftade förfaranden och bulvanfrägan i övrigt ägnas ytterligare uppmärksamhetoch utredning innan slutgiltig ställning tas till den föreslagnalagstiftningen. Under hänvisning til! vad i del föregående anförtsavstyrker samfundet att förslaget i dess nuvarande form lägges till grund förlagstiftning. ------ Förslaget alt i förhållande till förbudet i 199 a 8KL vidga den personkrets som kan träffas av näringsförbud synes varaväl avvägt. ----- Det är i hög grad tillfredsställande att det sättsen spärt mot att bulvan används för att kringgå näringsförbudet. Ettallmänt intryck är att det blir allt vanligare att vid upprepade konkurser densom faktiskt står bakom ett företag maskerar sin fortsatta verksamhet genom attinsätta en eller flera personer som formell men ej reell ledning av företaget. Kommittén har uppmärksammat, atl den som meddelats förbudkan tänkas fortsätta verksamheten i t. ex. aktiebolagsform utan att själv formelltstå som företrädare för bolaget. Systemet att anlita en eller flera bulvaner iaktiebolag, handelsbolag och även andra företag är enligt Prop.1979/80: 83 106 KFM;s ertarenhet inte ovanligt. Syftel medbulvanförhållandet är i nulägel ofla alt den som har det reella ägarintresse!och bestämmande inflytandet vill söka undgå personlig betalningsskyldighet förbl.a. Enligt den föreslagna lydelsen av 199 b 8 skall också densom faktiskt har hand om ledning eller förvallning av vissa juridiska personersangelägenheter omfattas av näringsförbudet. Sladgandel är säkerligenvälbehövligt -men Föreningen måste peka på all det i praktiken mera sällan kanförebringas någon övertygande bevisning om atl ell bulvanförhållande verkligenföreligger. Bevissvårigheter finns även i de ofta förekommande situationer, närnägon anhörig formelll slår för en rörelse. För alt näringsförbudet så långtmöjligt skall få verkan i praktiken är del enligl Föreningens uppfattningnödvändigt alt ge en något annorlunda och vidare beslämning av denpersonkrets, som kan drabbas av förbudet. Såvitt kan förstås av motiven skulle den som uppträder sombulvan inle kunna meddelas förbud med mindre han själv eller del företag hanutåt förelräder försatts i konkurs. Men om bulvanskap kan påvisas bör denformelle företrädaren kunna meddelas förbud i vissa fall. Del är vanligt attden som efter en eller flera konkurser driver en rörelse anlitar någon anhörigsom bulvan. Föreningen vill därför föreslå all om någon meddelats näringsförbudoch del därefter visas, att någon honom närstående, som nämns i 29 a 8 KL,företräder näringsverksamhet, vari den som fått förbud har väsentliglägarintresse eller väsentligl inflyiande, förbud skall kunna meddelas även dennärstående. sådant närståendeförbud skulle sålunda kunna görasgällande även när rörelsen inte drivs i form av juridisk person, t.ex. när enenskild näringsidkare som fått förbud försöker fortsätla samma rörelse men medhustrun som "firmatecknare". Det är säkerligen nödvändigt alt fångain andra näringsverksamheter än de som drivs i form av juridisk person för attinte förbudsbestämmelserna skall kunna kringgås. En bestämmelse av det beskrivna innehållet mäste varaägnad alt kraftigl minska möjligheterna att kringgå meddelade näringsförbud.Några betänkligheter mot etl sådant närståendeförbud kan inte finnas med hänsyntill alt näringsförbud skall meddelas först efter noggrann utredning ochsärskild talan och prövning vid domstol. 1 sammanhanget vill Föreningenanmärka, atl den personkategori, mot vilken förbudet riktar sig, knappast sernågot avskräckande i de föreslagna bestämmelsema om straff för överträdelse avförbudei. Begreppen "väsentligt ägarintresse" och"väsentligt inflytande" skulle ha i huvudsak samma innebörd sommotsvarande begrepp i 12 8 tredje stycket förmånsrättslagen. Det måsteuppenbarligen vara tillräckligt att ettdera av de två rekvisiten föreligger föratt näringsförbud skall kunna meddelas. De angivna förulsältningarna skullemedföra ett något mindre krav på bevisning än vad som ligger i kommitténsuttryck "faktiskt handha ledningen eller förvaltningen". Den av Föreningen föreslagna beslämmelsen bör kunna fogastill den föreslagna 199 b 8 som etl tredje stycke. Föreningen vill beträffande innehållet i den nämndaparagrafens andra stycke anmärka, att förbud bör kunna meddelas styrelseledamotoch annan, även når vederbörande tidigare än ett är före konkursansökan avgåttsom företrädare för den juridiska personen. Den föreslagna ellårsgränsen äralltför snävt tilltagen med hänsyn till bl.a. atlställföreträdare, som t.ex. "urholkat" elt fåmansbolag, kan avgålångt före det konkursansökan inges. En tidsgräns om skulle motbakgrunden av de praktiska erfarenheterna vara bättre motiverad. 1979/80: 83 107 4.18.1 Föreningen för Bergslagen Möjlighetemu utt hindru gäldenären från ull genom bulvaner konlrolleru juridisku personers angelägenheler hur i belänkandetuttryckts på så sålt att bulvanen definieras såsom den aom fakliskl handharledningen eller förvultningen. Deltu ullryckssuti får unses vura det som bästtäcker dessa förhållanden. I sammanhanget bör dock påpekas de bevissvårighelersom i pruxis kan uppkommu. Härtill kommer svårigheternu, når verksamhelen drivsvidure i makes eller annan närståendes namn. 4.18.2 Föreningen lokalavdelningför Väslra ge Dessulom bör tidsfristen """' i sistastyckel av samma paragraf förlängas lill . detta med lanke på denlångsamhel som vidlåder vårt uppbördsförfarande. 4.19 Centralorganisationen /SR Den i 199 b S sisla stycket angivna lidsgränsen av elt åranser /SR vara för snävt tilltagen. Bland annat på grund avskuttelugstiftningen, som i fleru fall innebär en debitering först efter tvåår, bör förbud kunna meddelas den som senare än åtminstone innankonkursansökningen kom in varit ställföreträdare för juridisk person eller somfaktiskt handhaft ledningen eller förvaltningen av dess angelägenheter. 4.20 hantverks- och industriorganisation -familjeföretagen och Kommittén föreslär all näringsförbud skall kunna meddelasnäringsidkare och - om gäldenären är aktiebolag, handelsbolag eller ekonomiskförening - den som är eller senaie än etl år innan konkursansökan kom in harvarit ställföreträdare för den juridiska personen eller som faktiskt handhareller under nämnda lid handhaft ledningen eller förvaltningen av dessaangelägenheter. Motsvarande gäller om gäldenärerna är en ideell förening ellerstiftelse som drivii näringsverksamhet. En nödvändig förutsättning för att ensä bred personkrets skall kunna omfattas av ett utvidgal näringsförbud måsteenligt organisationernas uppfattning vara atl en individuell prövning sker förvar och en av personerna i samband med all frågan om näringsförbud bedöms ianslutning till en konkurs. (Se även nedan under punkt 6.4.2) Förslaget synes vura utformat så att indirektnäringsverksamhet genom bulvan kan medföra näringsförbud respektive förhindrasendast om näringsverksamheten bedrivs i bolagsform. Likaså föreslåseltårsregeln beträffande den som tidigare handhaft ledningen för företagetelc. endast gälla om företagel är en juridisk person. 1 det sislnämnda fallettorde dock ogiltighetsreglerna i 2 kap. KL i praktiken ha en likartad innebörd.Organisationerna anser atl samma regler i princip skall gälla oberoende av ivilken bolagsform företagel drivs. Regeringen bör därför överväga ifall elttillägg är nödvändigt i 199 b 8 för att uppnå detta. Med ovan nämnda tillägg tillstyrkes förslaget belräffandepersonkretsen. Prop.1979/80:83 \m 5 Förutsättningar för förbud 5.1 Riksåklagaren Vad gäller förbudsbestämmelsen i 199 b 8 synes denna börautformas så att den direkt tar sikte på de särskilda element som anges i andrameningen. Det år nämligen all märka alt bestämningen i första meningen både ärsnävare och vidare än den som återfinns i andru meningen. Så t. ex. fallerfunktionen som firmatecknare uianför bestämningen i första meningen. Det är medhänsyn lill straffbestämmelsen (212 S) av särskild vikt att förbudsregeln görsklar och entydig. 5.1.1 Överåklagaren i åklagardisiriki Ytterligare en fräga förtjänar atl uppmärksammas.Kommitténs förslag innebär alt näringsförbud skall kunna meddelas gäldenär somförfarit grovt otillbörligt mot borgenärerna eller som på annat sätl grovtåsidosatt vad som ålegat honom såsom näringsidkare. Del är av synnerlig viktatt samhället ingriper med kraft mot illojala förfaranden. Med hänsyn härtillsynes det angeläget alt möjlighelerna att nyttja näringsförbud ej onödigtvis inskränkes.Den föreslagna fria prövningen av samtliga omständigheter i det enskilda falleltalar för att den beslutande myndigheten inle bör låsas för hårt genomlagtexlen. Jag menar således att ordet "grovt" bör kunna utgä urförsta ledet av stadgandet. I andra ledet bör "grovt", av angivnaskäl, ersättas av ""allvarligt"". 5.1.2 Överåklagaren i åklagardistrikt -------- Mot förslagets utformning såvitt gäller fömtsättningarnaför ut färdande av sådant förbud och dess tidsbegränsning finnes intet att erinra. Kommittén har till stor del beskrivit fömtsättningama förett förbud på elt sätt som i huvudsak täcker rekvisit för deolika gäldenärsbrotten och också rekvisilen för en del andra brotl säsomskatte- och uppbördsbrott. Det må erinras om att för gäldenärsbrott är dettillräckligt med rekvisitet obestånd. Enligl min erfarenhel är mångafört"aranden som leder till obestånd av den arten att etl näringsförbud ärbefogat. Efter tillkomsten av den särskilda åtalsregeln i 11:8 st.1 och med hänsyn till de bristande utredningsresurserna kan väl hävdas att deti allmänhet är flagranta gäldenärsbrott som går till åtal. De näringsidkare somdöms för sådana brott är därför mestadels väl kvalificerade för näringsförbud.Det i betänkandet särskilt omnämnda exemplet att en rörelseidkare fortsätteren förlustbringande rörelse under utnyttjande av den möjlighet att få kreditsom vederbörande har just därför atl han driver rörelse utgör enligtbrottsbalkskommentaren vårdslöshet mot borgenärer. Jag tror att de flestaåklagare numera underiäter alt verkställa förundersökning i sådana fall medstöd av den förenämnda åtalsregeln. Enligt min ert'arenhet är denna typ avgäldenärsbrott särskilt svår att utreda, enär ett klarläggande av rekvisitenförutsätter en tillförlitlig bokföring eller åtminstone ett underlag sommedger en tillförlitlig rekonstruktion av bokföringen. En analys avräkenskaperna och en ofta tidsödande utredning måsle verkställas. Etl åtalresulterar nästan aldrig i någon kännbar påföljd. Emellertid är räkenskaperna -i den mån det över huvud taget finns någon bokföring Prop.1979/80:83 109