prop · G303143 · 1979-12-31 00:00:00 — med förslag till ny lagstiftning om handelsbolag m. m.; Regeringen föreslär att antaga de förslag somhar upplagils i bifogade utdrag av regeringsprotokoll ovannämnda dag. I propositionen läggs fram ett förslag till lag omhandelsbolag och enkla bolag, som skall ersätta 1895 ärs lag i samma ämne.Förslaget överensstämmer i många avseenden med gällande rätt. Bland nyheternamärks en ändrad gränsdragning mellan handelsbolagen och de enkla bolagen, som iprincip innebär atl etl handelsbolag skall anses föreligga så snart en näringsverksamhetutövas i bolagsform. Utrymmel för de enkla bolagen minskas alltså. Vidareförsläs en begränsning av möjligheterna att arbeta med enmanshandelsbolag. Enannan nyhet är all sliftelser eller ideella föreningar inte längre får varakomplementärcr i ell kommanditbolag, dvs. svara fulll ut för bolagelsförplikielser. 1 propositionen läggs också fram elt förslag lill lag omårsredovisning m.m, i vissa förelag. Förslaget, som saknar motsvarighet igällande räu. gäller huvudsakligen handelsbolag och enskilda näringsidkare.Enligt förslagel skall etl förelag med minst lio anslällda upprätta enoffentlig årsredovisning saml anlila en revisor. I de flesta fall kanårsredovisningens innehåll stämma överens med årsbokslutet enligtbokföringslagen. I allmänhet skall årsredovisningen sändas in till länssiyrelsenendast på begäran. Vidare föreslås bestämmelser om koncernredovisning ikoncerner med etl annal moderföretag än aktiebolag, ekonomisk förening ellersliftelse. I proposilionen föreslås slutligen vissa ändringar iakliebolagslagen. Förslaget bygger bl.a. pä två promemorior frånbrottsförebyggande rådet om revisorernas verksamhel och om förstärkt skydd fördet bundna aklie- \-1979/80. Prop.1979/80: 143 2 Aktiebolagslagen föreslås vidaie ändrad så attdet skall framgå atl s.k. 50/50-bolag i fortsäUningen inte skall anses somkoncernförelag. Del öppnas ocl.så en möjlighet för börsnoterade företag atlgöra en nyemission, trots att börskursen ligger under aktiernas nominellavärde. Slutligen föreslås vissa regler som är särskilt avsedda för de mindreaktiebolagen och sorn möjliggör en bättre insyn i sådana bolags verksamhel.Den nya lagsiiftningen föreslås träda i kraft den . Lag om handelsbolag och enkla bolag Härigenom föreskrivs följande. 1 S Etl handelsbolag föreligger, om tvä eller flera haravtalat aU utöva näringsverksamhet i bolag. Första stycket gäller inte i fräga om verksamhet sommedför skyldighet atl föra räkenskaper enligt jordbruksbokföringslagen (1979:141). Bestämmelser om firma för handelsbolag finns i firmalagen(1974: 156) och handelsregisterlagen (1974: 157). 2 § Eukommanditbolag är elt handelsbolag i vilket en eller flera bolagsmän harförbehållit sig att inte svara för bolagets förbindelser med mera än han harsatt in eller åtagit sig atl sätta in i bolaget. En sådan bolagsman kallaskommanditdelägare. Annan bolagsman i kommanditbolaget kallas komplementär. 3 § Ett enkellbolag föreligger, om två eller flera har avtalat att utöva verksamhel i bolagutan atl handelsbolag föreligger enligt 1 §. Ett enkelt bolag blir elt handelsbolag, om bolaget förs ini handelsregistret. 4 § Etl handelsbolag men inte ett enkelt bolag kanförvärva rättigheter och ikläda sig skyldigheter samt föra talan inför domstolar och andra myndigheler. Bolagsmännens inbördes rättigheter och skyldigheter 1 § Bolagsmännens inbördes rättigheter och skyldigheterunder bolagets bestånd besläms genom avtal, 1 den män bolagsmännen inte har träffat avtal om någotannal skall 2-4 och 6- 16 §§ lillämpas. Oavsett vad bolagsmännen har avtalatskall 5 § tillämpas. 2 § För att en nybolagsman skall få inträda i bolaget fordras samtycke av samtliga bolagsmän. 3 § Varjebolagsman är berättigad alt vidta älgärder i förvallningen av bolagetsangelägenheter, om inte dessa älgärder förbjuds av nägon annan bolagsman sominle är utesluten från förvallningen. Åtgärder som är främmande för bolagets ändamål får vidtasendast med samtliga bolagsmäns samtycke. En bolagsman som ärförvaltningsberätti- Prop.1979/80:143 4 gad får dock till allmännylligl eller därmed jämförligtändamål använda tillgång som med hänsyn till bolagets ställning är av ringabelydelse. Skall förvaltningen eller en viss del av den på grund avavtal skötas av flera bolagsmän gemensamt, fär en åtgärd som inte tål uppskovvidlas faslän någon av bolagsmännen inle har deltagit i heslutet om åtgärden,om bolagsmannen inle har hunnit tillkallas eller om han till följd av sjukdomeller av annan anledning inle är i slånd atl ta del i förvallningen av bolagelsangelägenheler. 4 § Om eltbolagsavtal föreskriver att en bolagsman skall sköta förvaltningen eller vissdel av den, får han skiljas från uppdragel eller avsäga sig delta endasl om detfinns en viktig grund. 5 § Även enbolagsman som är utesluten från förvaltningen har rält all granska bolagetsräkenskaper och att få kännedom om bolagets angelägenheter. Denna kontrollrättfär inle utövas vid en lidpunkl eller på ett sätl som innebär särskilda olägenhelerför bolaget. 6 § För varjeräkenskapsår skall en bolagsman tillgodoräknas dels ränta pä den insats hanhade kvar i bolagel vid räkenskapsårets början, dels ett skäligt arvode för sinförvaltning av bolagets angelägenheler. Räntan skall beräknas enligt denräntefot som motsvarar del av fastställda diskonto som gällde vidräkenskapsårets början med tillägg av , 7 § Det överskotteller den brisl som finns sedan bolagsmännen har tillgodoräknats ränla ocharvode enligt 6 § utgör räkenskapsårels resultat, 8 § Resultatet fördelas lika mellan bolagsmännen. Är viss grund avtalad för fördelningen endast av vinsleneller endast av förlusten, gäller den gmnden vid fördelningen av såväl vinstsom förlust. 9 § Sedan årsbokslutet har upprättats, har bolagsmännenrätl att få ut vad som har tillgodoförts dem enligt 6 och 8 §§. Om en bolagsmans behållna insals är lägre än den skall vara enligt vad som avtalats mellan bolagsmännen, skall dock så myckel av vad som lillkommer honom hållas inne som behövs för all fylla bristen. 10 § Vad enbolagsman har räll all lyfta för elt räkenskapsår skall läggas till hansinsats, om han inte före utgången av följande räkenskapsår begagnar sig avlyftningsrätten. Hans behållna insals får dock inte mol någon annan bolagsmansbestridande ökas utöver vad den skall vara enligt vad som avtalats mellanbolagsmännen. 11 § En bolagsmanär inte skyldig att på begäran av de övriga bolagsmännen öka sin behållnainsats i bolaget utöver vad den skall vara enligt vad som avtalats mellanbolagsmännen. 12 § Underbolagets beslånd har en bolagsman inte rätt att mot nägon annan bolagsman göragällande fordran på grund av ulgifter för bolagets räkning, fordran påförvallningsarvode eller fordran på ränta på insats. 13 § Har enbolagsman haft nödvändig eller nyttig kostnad för bolagets Prop.1979/80:143 5 räkning, är han berättigad lill ränta på sin fordran frånden dag fordringen kom till. Räntan beräknas enligi 5 § räntelagen (1975:635)för liden fram till dess ränta skall utgå enligt 6 S samnna lag. Försummar en bolagsman att göra avtalat tillskolt ellerall redovisa influtna medel, skall han betala ränla beräknad enligt 6 Sräntelagen frän den dag tillskottet eller redovisningen bort ske. 14 8 En bolagsman som uppsålligen eller av oaklsamhelskadar bolagel när han fullgör sina uppgifler skall ersätta skadan. Skadeståndet kan jäm kas efler vad som är skäligt med hänsyn till handlingens beskaffenhet, skadans storlek och omständigheterna i övrigl. Skall flera ersätta samma skada, svarar de solidariskt förskadeståndet i den mån inte skadeståndsskyldighelen har jämkats för någon avdem enligt försia stycket. Vad någon har betalat i skadestånd får sökas äter avde andra efter vad som är skäligl med hänsyn lill omständigheterna. 15 S Talan för bolagets räkning mot en bolagsman omskadestånd på grund av beslut eller åtgärd under ett räkenskapsår skall väckas, om talan förs i en bolagsmans namn, senast etl år från det årsbokslutet blev tillgäng ligt för sistnämnde bolagsman eller, om lalan förs i bolagets namn, senasl elt är frän det årsbokslutet blev tillgängligt för samtliga bolagsmän. Har tiden för lalan försuttits, kan talan ändå väckas, omdet inle i årsbokslutet eller på annat säu till bolagsmännen har lämnats iväsentliga hänseenden riktiga och fullständiga uppgifter om del beslut ellerden älgärd som ligger till grund för talan. Talan som avses i detta siycke kandock inte väckas sedan tre är har förflutit från utgången av det räkenskapsårdå beslutet fattades eller åtgärden vidtogs. hinder av första eller andra stycket kanskadeståndstalan som grundas pä brott föras mot en bolagsman. 16 § En bolagsman som vill klandra etl årsbokslut skallväcka lalan senasl elt år efter del att årsbokslutet blev tillgängligt för honom. Bolagets och bolagsmännens förhållande till tredje man 17 § Var och en av bolagsmännen företräder bolaget, ominte något annat har avtalals eller följer av 31 §, En bolagsman som har visat trolöshet i bolagetsangelägenheter kan pä talan av någon annan bolagsman av domslol skiljas frånrätten att förelräda bolagel. Domstolens avgörande får verkställas utan hinderav att del inte har vunnit laga krafl, 18 S Har enbolagsman överskridil sin befogenhel när han förelog en rättshandling förbolaget, gäller inte rättshandlingen mol bolagel, om den mot vilkenrättshandlingen företogs insåg eller borde ha insett all bolagsmannenöverskred sin befogenhet. 19 § Prokura fårmeddelas endasl av samtliga bolagsmän i förening. Varje bolagsman som ärbehörig all förelräda bolaget kan återkalla pro-kuran. Första stycket gäller inte, om något annat har avtalalsmellan bolagsmännen. I övrigt finns bestämmelser om prokura i prokuralagen(1974: 158). Prop.1979/80:143 6 20 § Bolagsmännen svarar solidariskt för bolagelsförpliktelser. I en bolagsmans konkurs skall utdelning för enbolagsborgenärs fordran beräknas pä fordringens belopp efter avdrag för vadbolagsborgenären kan få ul av bolaget. 21 § Överlåter en bolagsman ulan samtycke av de övrigabolagsmännen sin andel i bolaget lill nägon annan eller utmäts och försäljs andelen eller övergår annars en bolagsmans andel utan samtycke av de övriga bolags männen lill någon annan, har överlåtelsen, försäljningen eller övergången följande verkan mol bolaget. Bolagsmannens rättsinnehavare har rält atl under bolagels bestånd få ul vad bolagsmannen enligt 9 § har hafl rätt att lyfta och atl vid bolagsskiftet få ul den del av behållna lillgångar som belöper på bolagsmannen. Rättsinnehavaren har samma rätt som bolags mannen atl säga upp bolagel eller atl på annat sätt kräva dess upplösning. I bolagsavlalet kan intas förbehåll att en bolagsman ellernågon annan skall ha räll atl lösa en rättighet som enligt första stycketövergår till ny innehavare. 1. vilka som är lösningsberättigade och, omlösningsrätt inte skall kunna utövas vid vissa fång, vilka slags fäng som har undantagils, 2. den ordning i vilken lösningsrätten tillkommer delösningsberättigade inbördes, 3, den lid, inleöverstigande tvä månader från anmälan hos den upp-givne lösningsberättigade omen rättighets övergång, inom vilken lösningsanspråk skall framställas hosbolaget, 4, den tid inomvilken lösen skall erläggas, vilken tid inle får överstiga en månad räknat frånden tidpunkt då lösenbeloppel blev bestämt. Om lillämpningen av en föreskrift i bolagsavtalet rörandelösenbeloppet skulle bereda någon otillbörlig fördel, kan jämkning ske. Tvisier om lösningsrätt och om lösenbeloppels slorlekprövas av tre skiljemän enligt lagen (1929: 145) om skiljemän, om inte annat föreskrivsi bolagsavlalet. Innan det visar sig all lösningsrätten inle begagnas, kanden lill vilken rättigheterna enligt första stycket har övergått inle ulövaannan av fånget härflytande rätt gentemot bolaget än rätt atl få ul vadfångesmannen under bolagels bestånd skulle ha haft rätt alt lyfta enligt 9 §, 22 § Inlräder enny bolagsman i bolaget, svarar han även för de förbindelser som bolagel haringått . En bolagsman som avgår svarar inle för de förbindelser avbolaget som uppkommer efter avgången, om bolagets medkontrahenl kände tilleller borde ha känt till atl bolagsmannen avgått, 23 § Om etthandelsbolag försätts i konkurs, kan en fordran mol bolaget genast görasgällande mot bolagsmännen, även om fordringen annars inte är förfallen till betalning. Bolagets likvidation och upplösning 24 § bolagsavtal kan träffas för bestämd ellerobestämd tid eller för en bolagsmans livslid. Har ett bolagsavtal slutits för obestämd tid, kan enbolagsman säga upp avtalet när som helst. Bolaget skall då träda efter uppsägningen, om inte någon annan uppsägningstid haravtalats. 1979/80:143 7 Har ett bolagsavlal slutits för beslämd lid och forlsätisbolagels rörelse efter ulgängen av den liden, anses avtal därefler sluiet förobestämd tid. 25 S Pä begäran aven bolagsman skall etl bolag genast träda i likvidation, om någon annanbolagsman väsentligt åsidosätter sina skyldigheter enligt bolagsavtalet ellerom det annars finns en viklig grund för bolagets upplösning, 26 § Dör enbolagsman, skall bolaget genast träda i likvidation, om inte något annat haravtalals eller följer av 29 eller 30 *i. 27 S Försätts enbolagsman i konkurs, skall bolaget genast träda i likvidation, om inte nägotannat följer av 29 eller 30 §. 28 S Ellhandelsbolag i vilket antalet bolagsmän har gått ned till en skall, när dettaförhällande har bestått , anses ha trätt i likvidation, om såej skett lidigare. 29 S Bolagsmännenfår avtala att, om det finns grund för likvidation enligt 24-27 §8, enbolagsman eller hans rättsinnehavare skall utträda ur bolagel i stället för atlbolagel skall träda i likvidation. Ett sådant avtal gäller inte mot enbolagsmans konkursbo såvida inle konkursboet har biträtt avlalet. 30 § Om det finnsgrund för likvidation enligt 24-27 §§, kan i stället för atl bolaget träder ilikvidation uteslutning ske av den bolagsman lill vilken likvidationsgrundenkan hänföras eller dennes rättsinnehavare. För atl uteslutning skall få skemåste följande iaktlas. De övriga bolagsmännen skall vara ense omuteslutningen. Den som begärs utesluten skall erhålla ett lösenbelopp som kanantas motsvara vad han skulle ha erhållit om bolagsskifte i stället hade ägtrum. Den som begärs utesluten har rätt att kräva att säkerhel ställs för atthans ansvar för bolagels förbindelser inte tas i anspråk i större omfattning änsom kan antas ha blivit fallel om i slället för uteslutning bolagsskifte hadeägl rum. Första stycket gäller inte, om något annat har avtalatsmellan bolagsmännen. 31 § Under likvidationen vidtas förvaltningsåtgärder avalla bolagsmän nen i förening, om inte någol annal har avtalats eller särskild likvidator har förordnats. Vad som sagts gäller även rälien all företräda bolagel. En bolagsman har rält all under likvidationen låla sigföreträdas av ombud vid medverkan i bolagels angelägenheter, om inle någotannat har avtalats mellan bolagsmännen. Under likvidationen fär dödsboet efter en bolagsmanföreträdas av endast en ställföreträdare eller etl ombud, om inle något annathar avtalats mellan bolagsmännen. 32 § Bestämmelserna i 5 § gäller under likvidationen. Om inte något annal har avtalats i fråga om bolagsmännensinbördes rättigheter och skyldigheter, gäller under likvidationen 2 §, 3 §tredje stycket, 4, 6, 8 och 12-16 §§. Bestämmelserna i 3 § iredje stycket och 4§ gäller dock inte, om särskild likvidator har förordnals. När bolaget har trätt i likvidation, fär kallelse påbolagets okända borgenärer sökas av bolagsman eller likvidator. Prop.1979/80: 143 8 33 8 När bolagethar trätt i likvidation, skall bolagels egendom i den mån del behövs förlikvidationen så snarl det kan ske förvandlas till pengar genom försäljning påoffentlig auktion eller på annal lämpligl säu. Bolagels rörelse fär fortsättas,om del behövs för en ändamålsenlig avveckling eller för alt de anställda skallfå skälig tid för all skaffa ny anställning. 34 8 Om inte någotannat har avtalats mellan bolagsmännen, får tillgångarna inte skiftas innanalla kända skulder har blivit betalda eller behövliga medel har avsatts försädan betalning. Varje bolagsman har rätt alt ur de behållna tillgångarnafå tillbaka sin behållna insats enligt det senasle årsbokslutet eller, om ingetårsbokslut har gjorls. vad han har betalat in lill bolagel som insals. Om inlebehållningen räcker lill, räknas bristen som förlust. Uppstår ett överskott,ulgör delta den slutliga vinslen. 35 8 Om ett handelsbolag i vilket anlalel bolagsmän hargåll ned lill en har trall i likvidation, lar bolagels rörelse fortsäilas eller annars rättshand lingar eller andra åtgärder vidtas endasl i den mån del behövs för en ändamålsenlig avveckling eller för att de anställda skall få skälig tid lör att skaffa ny anslällning. En rättshandling, som är otillåten enligt första stycket,får åberopas mot bolaget av den mot vilken rättshandlingen förelogs endasl omdenne varken kände lill eller borde ha känt till de omständigheter sommedförde atl rättshandlingen var otillåten. 36 8 Bolagsskiften som inle sker i skriftlig form är ogiltiga. 37 8 Är detsannolikt all likvidationen oskäligt uppehålls eller annars utförs pä ettsådanl sätt att en bolagsmans rätl därigenom äventyras, får domstol på ansökanav bolagsmannen förordna alt likvidationen skall verkställas av en eller fleralikvidatorer som utses av domstolen. Ansökan skall göras hos rätten i den ort där bolaget harsitt hemvist. Ansökningen skall innehålla uppgifl om samtliga bolagsmäns namnoch adress. De bolagsmän som inte har deltagit i ansökningen skall delges dennapå del säll som är föreskrivet om stämning i tvistemål. De skall beredastillfälle alt ytlra sig över ansökningen. Bolagsman får ulses till likvidalor. Likvidalor får inte vara omyndig eller i konkurs. Enlikvidator som inte är bolagsman skall vara svensk medborgare och bosatt iSverige, om inte regeringen eller den myndighel som regeringen bestämmer förett särskilt fall tillåter nägot annat. Myndighels beslul enligt fjärde slycket andra meningenöverklagas hos regeringen genom besvär. 38 8 Har flera likvidatorer blivit utsedda, skall de hahand om uppdraget gemensaml, om inte rätlen förordnar all uppdragel skall delas på visst sätl mellan dem. En likvidalor kan när som helst entledigas av rälien. Ärbolagsmännen ense om att återta likvidationen, skall rätten återkallaförordnandet för likvidator. Etl beslul om förordnande eller entledigande av likvidalorskall gälla även om del överklagas. Prop.1979/80: 143 9 39 § En likvidalor skall med iakttagande av 33 och 34 §8genomföra likvidationen i bolagsmännens slälle. En likvidator som inle är bolagsman fär inte handläggafrågor om avtal mellan honom och bolagel. Inte heller får han handlägga frågorom avtal mellan bolaget och iredje man, om han har ett väsentligt intresse ifrågan som kan strida mot bolagels. Vad som har sagts om avtal gäller ävenrättegång och annan talan. 40 ii Enlikvidator har rätt till skäligt arvode och till ersättning för kostnader föratt utföra uppdraget. 41 8 Sedan enlikvidalor har fullgjorl sill uppdrag, skall han så snart del kan ske avgeslutredovisning för sin förvaltning genom en förvaltningsbe-rätlelsc rörandelikvidationen i dess helhel. Berällclsen skall även innehålla en redogörelseför bolagsskiftet. Till berättelsen skall fogas redovisningshandlingar förhela likvidationsliden. Berättelsen och redovisningshandlingarna skall avlikvidatorn delges var och en av bolagsmännen. 42 8Bestämmelserna i 14 och 15 88 gäller även i fråga om skadeståndsskyldighet förlikvidatorer. Bestämmelserna i 15 8 om årsbokslut skall i slället gällaslutredovisningen. 43 8 Om etlbolagsskifte har förrättats av likvidator, har varje bolagsman räll alt klandraskiftet genom atl väcka talan mol de övriga bolagsmännen fråndet slutredovisningen delgavs honom. 44 8 Bolaget ärupplöst när skifte har ägt rum eller, om en likvidalor har haft hand omlikvidationen, när slutredovisningen har delgivils var och en av bolagsmännen. Om bolagel är försalt i konkurs och denna avslulas ulanöverskott, är bolaget upplöst när konkursen avslulas. Finns det överskott,skall bolaget träda i likvidation. 45 § Om del framkommer någon tillgång för bolaget efterdess upplös ning eller om talan väcks mot bolaget eller om del på annat sätl uppkom mer behov av en likvidalionsåtgärd, skall likvidationen fortsättas. 1 8 I fråga omkommanditbolag gäller 2 kap., om inle något annat föreskrivs. 2 8 Samtligabolagsmän får inte vara kommanditdelägare. Stiftelser eller ideella föreningarfår inle vara komplementärcr. Åsidosätts dessa föreskrifter, anses bolaget somhandelsbolag enligt 2 kap. 3 8 Om inte någotannal har avtalats, får en kommanditdelägare vid bolagets upplösning eller närhan utträder ur bolagel inte påföras en föriust som översiiger vad han har sattin eller ålagil sig alt sätta in i bolaget. 4 8 Om inle någotannat har avtalats, har en kommanditdelägare inle rätt att ta del iförvaltningen av bolagets angelägenheter. I fråga om förvall-ningsålgärderunder likvidation gäller dock 2 kap. 31 8. Prop.1979/80:143 10 5 8 Om del integenom avtal har beslämts efter vilken grund en kommanditdelägare skall ta deli vinst och förlust och bolagsmännen inle heller kan enas om del, ankommer delpå rätten att avgöra denna fråga efter skälighet, 6 8 Bolagsmännenfår avtala atl kommanditdelägare inle skall ha kontrollrätt som avses i 2 kap.5 8. 7 8 Kommanditdelägare är inte behöriga atl företräda bolaget. En rättshandling som en kommanditdelägare företar för bolagetblir dock bindande för bolagel, om den mot vilken rättshandlingen företogsvarken insåg eller borde ha insett att den som företog rättshandlingen varkommanditdelägare. 8 8 En kommanditdelägare fullgör sin skyldighet atl svaraför bolagets förpliktelser genom atl beiala in sin utfäsla insals lill bolaget. På begäran av den som har en fordran mot bolagel som ärförfallen till betalning är en kommanditdelägare skyldig att betala in sinutfäsla insats lill bolaget. En kommanditdelägares utfäsla insats anses som inteinbetald i den mån han har återtagit något av insatsen eller, innan enuppkommen brist i insatsen har blivil fylld, lyft vad som har tillgodoförtshonom enligt 2 kap. 6 eller 8 8, 9 8 Om kommanditbolaget ingår etl avtal med Iredje man ochdenne vid avtalets ingående varken kände till eller borde ha känt lill att förbehåll skett enligt I kap, 2 8, svarar den kommanditdelägare som förbehållet avser såsom komplementär för de förbindelser som uppkommil för bolaget genom avlalet. Om etl avtal ingås för bolagels räkning och därvid med enkommanditdelägares vetskap och vilja en firma används som inte innehållerordet "kommanditbolag", svarar kommanditdelägaren såsom komplementärgentemot den med vilken avtalel ingicks, även om denne på grund av 19 8 handelsregisterlagen(1974: 157) skall anses ha hafl vetskap om att förbehåll skett enligt 1 kap. 28. 10 § Nedsätts det belopp med vilket enkommanditdelägare svarar enligt 1 kap. 2 8 på gmnd av överenskommelse mellan bolagsmännen, är nedsätl ningen utan verkan i fråga om förpliktelser vid vars tillkomst medkontra- henten varken kände till eller borde ha känt till nedsättningen. 118 Om inte nägol annal har avtalats, medför enkommanditdelägares död inte all bolagel skall träda i likvidation. 4 kap. Enkla bolag Bolagsmännens inbördes rättigheter och skyldigheter 1 8 Bolagsmännens inbördes rättigheter och skyldigheterunder bolagels bestånd bestäms genom avtal. I den män bolagsmännen inte har träffat avtal om nägolannal skall 2-4 88 tillämpas, 2 8 Bestämmelserna i 2 kap, 2, 4, 5, 8, 9, II. 13 och 14 §8 gäller för enkla Prop.1979/80:143 _ 11 Härvid skall det som föreskrivs i 2 kap. 14 8 omskada för bolaget i stället gälla skada för nägon annan bolagsman. 3 8 Åtgärder i förvaltningen av bolagels angelägenhelerlar vidlas endast med samtliga bolagsmäns samtycke.