prop · G303143 · 1979-12-31 00:00:00 — Man kandärmed regelmässigt inte få besked från palenlverket i vilkel eller vilkaevenluella bökig en lör l.ex. bedrägeri misstänkt person är eller varil verksamsom styrelseledamot elc. Angivna svagheter i bolagsregislrel framträder särskiltnär det gäller bolag som inle skoler sina förpliktelser geniemot del allmänna.Från 1. e\. polis- och kronofogdeniyndigheiernas saml siäniningsmännenslaliverk- Prop.1979/80: 143 310 samhet omvittnas atl spanings- och eflerforskningsarbeteti fråga om sår dana förelag och deras aklieägare är betungande och tidsödande.Della har givetvis negativa följdverkningar för arbetet också hos andramyndigheter. Härtill kommer del kända förhållandet att expeditionstiderna frånbolags-registret är långa, vilket leder till dröjsmål bl.a. i myndighelernasuiredningar. Brislerna medför merarbete och ineffektivitet imyndigheternas ärenden rörande dessa förelag och deras ägare. Inte minsl iarbelel all bekämpa ekonomisk brottslighet är tillgången lill aktuella registermed relevanla uppgifler en grundläggande förutsättning för de efterföljandeinsatserna. Resurser bör därför sättas in på att uppnå en registerhållning avhög kvalité. Arbelsgruppen anserdei från brottsförebyggande synpunktangeläget att aktiebolagsregistret förs över pä maskinläsbart medium för atlmöjliggöra slagningar på bl. a. fysiska personers namn. Som föreslagits iBRÅ-prome-moria 1978:2 bör regisireringspliklen omfatta även bolagetsrevisorer. Revisorsfunktionen är utomordentligt viktig i kampen mol sådan ekonomiskbrottslighet som bedrivs med hjälp av bolag. Del är därför angeläget altmöjlighel skapas att på ett enkelt sätt även kunna karllägga revisorsuppdrageni aktiebolagen. Det förslag till omorganisalion av patenlverkets bolagsbyrä somnämnts i avsnitt 6.2.2 innefattar enligt vad arbelsgruppen erfarit möjligheterav nu berört slag. Gruppen har övervägt en föreskrifl om registrering även avgatuadressen men avstått från att framlägga förslag härom. Gruppenrekommenderar emellertid att frågan övervägs närmare i samband med den i avsnitt6.2.2 nämnda pågående översynen av patenlverkets bolagsbyrå. Avslutningsvis vill arbetsgruppen något beröra frågan omen samordning mellan aktiebolagsregistret och andra register. 1 fråga om registreringen av fysiska personer, dvs.folkbokföringen, har statsmakterna valt att bygga upp ett basregister medgrundläggande uppgifter. Förändringar i registret förs in med tätaintervaller. När en person byter bostad kan han informera elt stort anlalberörda myndigheler om sin flyitning genom en enda enkel flyllningsanmälan påposlen. Från folkbokföringens register aviseras ett stort antal myndighetermed olika samhällsfunktioner om uppgifter ur registret. Juridiska personer återigen måste lämna uppgifteromändrade förhållanden till etl flertal register och med anlitande av olikarutiner och blanketter. ofta ulan samordning, på olikamyndigheler. Kontrollen av uppgiflerna är inle alllid effektiv. Mot denna bakgrund vill arbelsgruppen uttala sin sympatiför tanken på etl s. k. basregister (jfr avsnitt 6.2.1) för uppgifler omföretag, organisationer och offenlliga organ. Etl basregister skulle kunnainnebära alt styrelsen för ett aktiebolag bara behöver göraanmälan om verksamheten i olika avseenden till ett enda regisler - t. ex.aktiebolagsregistret -som sedan snabbt kan förse andra berörda, såvälkontrollerande som stödjande, myndigheter med grundläggande registeruppgifter.Ell projekt med sådan inriktning har enligt gruppens mening slora förtjänstersåväl för de företagare vilkas uppgiftsskyldighei skulle underlättas som frånbrottsförebyggande synpunkt. Slutligen vill arbelsgruppen anmärka atl det slora anlalelnamnskyddsbolag i aktiebolagsregistret tyder på atl näringsidkare inte anseralt firmalagen ger elt erforderligt skydd mol intrång. Gruppen anser detviktigt att man i samband med att ell framtida basregister utreds, ocksåuppmärksammar frågan om behovet av en cenlral firmaregistrering. 1979/80:143 311 Reservation inom arbetsgruppen av ledamoten Säsom ledamot av gruppen får jag uttala en reservalion närdet gäller förslaget till återbetalning av lån lämnade årslagstiftning om låneförbud lill aklieägare m. fl, med den motiveringen allfrågan är för omfattande och övergripande och ej heller tillräckligt utredd. Principiellt anser jag det otillfredsställande att fråganom återbetalning icke blev föremål för ulredning när lagförslaget kom, ulanblev skjutet och det finns önskemål atl långsiktigl finna enlösning. Frågan harenligt mitt förmenande icke nägon avgörande belydelse när det gällerbrottsförebyggande åtgärder annal än i de fall värderingsfrågor kan uppkommanär del gäller likvidationsplikl och därmed sammanhängande frågor. Lånen harpå sin tid tillkommit i enlighet med då gällande lagsliftning och innebär ejheller något brott mot nu gällande bestämmelser. Jag vill bl. a. anföra nedanstående skäl som grund för minreservation. Förslaget innebär att vid utgången av 1981 lånen skallvara återbetalda till den del det behövs för att vid denna lidpunkt skallfinnas full täckning för bolagets registrerade aktiekapital, därvid vidberäkningen av det egna kapitalets storlek fordran icke får anses ha någotvärde. Dettaberakningssält ger dramatiska effekter och tar icke någon som helst hänsyn tillhuruvida fordran är säker eller icke. I mänga fall kan ett lån ha använts förfinansiering av fastighet i vilken rörelsen bedrivs, i andra fall kan den haanvänts för andra investeringar och slutligen finns självfallet län somanvänts för konsumtion. Jag har i bilaga 1 med underbilagor sammanställt någraexempel. Såsom framgår av exemplen i bilaga I innebärarbetsgruppens förslag mycket stora återbetalningar i de fall jag tagit fram. 144 300: - , 165 000: - , 620000:--210000 (oklart, se bil.) Vid första påseende av arbetsgruppens förslag kan man fåuppfattningen atl vad aktieägaren skall inbetala endast är ett beloppmotsvarande aktiekapitalet, men eftersom fordran icke får upptas till någotvärde blir del i stället den ovan påvisade effekten. Arbetsgruppen harvisserligen föreslagil en dispensmöjlighet, men jag återkommer till dennasenare. De givna exemplen är självfallet sökta för atl ge exempelpå den drastiska konsekvensen. Jag är emellertid övertygad om att därest manskulle göra en undersökning av befintliga bolag kommer man att finna ett mycketstort antal bolag med likartade problem. Det gäller här inte att diskuterafrågan hur dessa problem kunnat uppkomma, utan frågan hur man skall lösa democh i det hänseendet anser jag arbelsgmppens förslag orealistiskt. En vägledning för värdering av fordran på aktieägare hargenom professor sakkunniguttalande när del gäller det s. "Svecia-fallet" varit uppe lill diskussion. Professor menar isitl uttalande atl när det Prop.1979/80: 143 312 gäller all bedöma fordran på en aklieägare böraktieägarens ekonomiska ställning med avdrag för värdel på aktierna i del bolagsom har fordran på honom beaklas. En dylik värdering ger i regel en annan effekl och ickedel drasliska resullal somjag påvisai. Exempel 4 tillhör emellertid ettundantag, eftersom aktiekapitalet är så slort. För aktieägaren i del exempletskall hans förmögenhet reduceras med substansvärdet på aktierna som liggerväsentligt över miljonen. Denna reducering får samma effekl, nämligen all hanfår en negativ förmögenhet, vilkel också kommer att innebära alt fordran måslenedvärderas i bolagel. I det fallet är emellerlid värdel på aktierna avsevärthögre än del nominella kapilalel, då bl, a. slora övervärden finns i faslighet,varför professor lolkning icke i alla fall kommer alt bli rättvisande. Även om den av professor förordade värderingen skulleappliceras när del gäller värderingen löser den emellertid icke problemet medaktieägarlån, då i dylika fall del finns risk alt en del av lånen kan bliförevigade. När del gäller dispensmöjlighetema lorde emellertid professor bli den enda apiicerbara när del gäller beviljande av dispens, därvid emellertidhänsyn måsle tagas till faktiskt värde på aktierna - en utomordentligt svårfråga, 2, Konsekvenser då återbetalning ej kan ske - alternativamöjligheter alt lösa frågan Arbelsgruppens förslag innebär att lån av nu nämnt slag,därest del icke återbetalas senasl , skallrubriceras som förbjudna lån (lill den del det överstiger tillåten gräns enligtvärderingsförslaget). a) Möjligheternaför låntagare atl års utgång kunna få banklån undandrar sig mittbedömande. I de fall där fast egendom finns med belåningsmöjlighcter lorde detallmänna kredillägel bli avgörande, men i vissa fall kan del röra sig om mycketstora belopp och jag är därför Iveksam om man överhuvudtagel kan anse delrealistiskt all ulgå frän alt denna möjlighel finnes. b) Aktieägaren/låntagarenkan i de fall han använl lånet för investering i värdebesländig egendom somanvänls för rörelsen försälja denna egendom till bolagel. Fåmansbolagsdelägareär emellerlid föremål för särskilda regler när del gäller värde till vilkel hanäger rält alt sälja lill bolagel -värderingsregler som är väsentligt merogynnsamma än för alla andra fastighetsägare. Visserligen finns endispensmöjlighet men någon praxis hur man slälll sig i detta fall finns ickeoch dispensinslilulen kommer vidare att bli utomordentligt belastade meddispensärenden, eflersom ålgärderna måste vara genomförda årsuigång. Frågan är sålunda för litel utredd med lanke på de konsekvenser som kanuppkomma. c) En försäljningtill utomstående av fast egendom som låntagaren/ fastighetsägaren förvärvat föreget innehav är självfallel också en lösning men kan innebära och lolkas som enform av ivångsförsäljning framför alll med tanke pä den korla tidsfristen och kansjälvfallel också föranleda en hel del andra konsekvenser. Del lorde knappaslkunna anses rimligl att l. ex. en fåmansbolagsförelagare som använl lånet föranskaffande av egen boslad skall bli tvingad till en försäljning och attanskaffa en annan boslad. d) Arbelsgruppen har i silt förslag givit en möjlighel,nämligen en direkl nedsältning av aktiekapitalet. Denna fråga är emellerlid icke närmare utredd. Nedsätlningen av akliekapiialel blir sjiilvfallel en konsekvens av Prop.1979/80: 143 313 en nedskrivning av aktieägarfordran som - somjag lolkarförslaget - icke uigång lorde få upptas som lillgång. En nedskrivning medför emellertid omedelbarl enbeskattning hos aktieägaren enligt nu gällande regler förfåmansbolagsdelägare. En nedsätlning av aktiekapitalet kan också med nuvarandelagsliftning innebära all ulskiflningsskall ulgår, nämligen lill den delakliekapiialel och del egna kapilalel är uppbyggt på vinster i bolagel och ickeinbetalt kapital. Jag hänvisar till de exempel för vilka jag här ovanredogjort av vilka det framgår all i ingel fall eget kapital finns, mol vilkelaktieägarfordran kan nedskrivas. * Konsekvenserna av förslagel skulle alltså bliall bolaget blir på obestånd, vilket i realiteten också bör innebära samma sakför aktieägaren. Ur samhällssynpunkl kan denna utveckling icke vara önskvärdför såviu fordran älminslone långsiktigt skulle kunna nedamortcras. I arbelsgruppens förslag finns en dispensmöjlighel.Rimligtvis bör dispenser kunna ges där lånet ursprungligen utlagits för deändamål som gäller för nuvarande bestämmelser, dvs. vid förvärv av fast egendomför rörelse, vid utlösen av andra aklieägare och vid generationsskifte. Delsynes mig emellertid sannolikl alt dessa fall kanske endasl kan uigöra enmindre del. Underlag för etl dylikl bedömande saknas. Dispensinstilutet kommer enligt mitt förmenande all bliutomordentligt hårt belastat. Praxis saknas och tidsfristen - ulgången av är1981 - är enligt milt förmenande för kort. Sammanfattningsvis är förslagel enligt mitt förmenandeicke lillräckligt underbyggt med hänsyn lill de omfattande konsekvenser somjaghärovan påvisat och med hänsyn till den korla lid lill vilken frågan måsle varalöst, nämligen före utgången av 1981, Jag anser all hela frågan bör bli föremål för enövergripande ulredning, som beaklar såväl de skallemässiga, likvidiletsmässigasom värderings-mässiga synpunkterna och dispensfrågan. Del kan inle vararimligl all införa en lagstiftning som innebär oföruisedda beskaliningskonsekvensereller kanske tvångsförsäljningar. Även frågan om möjligheterna lill en långsiktig avvecklingoch amortering måste bli föremål för ulredning. Del lorde knappasl finnasnågon som kan ange hur många bolag som drabbas i den föreslagnalagstiftningen och vilka ekonomiska konsekvenser den kommer att få. Jag vill med det sagda påvisa de enligt mitl förmenandenegativa effekter som kan uppkomma, därvid jag självfallet inte på något sättförsvarar den siluaiion som många bolag och aklieägare befinner sig i. Tvärtomanser jag det beklagligt all tidigare lagstiftning möjliggjort detta. Detföreligger sålunda full enighel mellan mig och arbetsgruppen alt en lösningbör ske av denna fråga men detta är i och för sig ingel skäl till förhastadelösningar. Slutligen vill jag nämna att varken jag ellerarbetsgruppen lagil upp frågan om motsvarande, numera förbjudna lån frånpensionsstiftelser - i regel mol bankmässig säkerhet - men även dessa lån börenligt mitt förmenande beaktas i en mera övergripande ulredning. " (gäller exempel 1-3. Undanlag exempel 4. Prop.1979/80:143 314 Bdaga 9:1 Underbilaga 1 kapiial inklusive aktiekapital kr 30391:61 Varav aktiekapital 5000: Aktieägarfordran 124 300: I exemplet bör det upplysas att aktieägaren är god förfordran, men ej likvid. Han har placerat en del av sin förmögenhet i olikatillgångar varav en del mark och fastighet för handelsträdgården. I detta exempel skulle han ivingas inbetala följandebelopp: Aktieägarfordran kr 124 300 Avgår eget kapiial 30 300 Underskoll kr 94 300 Tillkommer minimikapital 31/12 1981 50000 Denna aktieägare måste betala kr 144 300 Eget kapiial inklusive aktiekapital kr 81 000 DeUa exempel ser lustigt ut. Jag kan emellertid nämna aUaktieägarfordran är god men tillgångama placerade i fastigheter som till vissdel används i rörelse. Någon inbetalning av fordran torde varaomöjlig. Vad som behöver inbelalas är; Aklieägarlån kr 746 000 Avgår egel kapital 81000 kr 665 000; Tillkommer minimiakliekapilal 31/12 Denna aklieägare måsle beiala kr 715000: 1 båda ovanstående fall skulle vederbörande bli tvungenatt realisera lillgångar eller eventuellt sälja dessa lill sitt bolag.Fåmansbolagen är emellertid föremål för särskild mindre gynnsam beräkning avingångsvärden. Exempel 3, bilaga 1 a) För detta exempel harjag intagit balansräkningen sombilaga utan angivande av namn. Vi kan kalla bolaget . Såsomframgår av balansräkningen finns en fordran på kr 150000: på aktieägaren somlorde vara säker för beloppet, men har placerat sina tillgångar i fasligheter,egen bostad o. likn. Aklieägaren måsle inbetala fordran kr 150000 Avgår egel kapital 35000 kr 115000 Tillkommer minimikapital 31/12 1981 50000 1979/80: 143 Exempel 4, bilaga 1 b) FördeUa exempel harjag intagit bilaga 1 b). Del rör sig om ett bilföretag. Säsomframgår av exemplet är det egna kapilalel 1411 000:. kapiial efter nedskrivning av fordran Kr 210000:* erfordras för all fylla upp lill registreratkapital för såvitt icke aktiekapitalet nedsattes. Beträffande konsekvenserna se promemorian. En stor del av lånet har använls för utlösen av annanaklieägare. Aktieägaren är utan tvekan god för fordran men icke likvid. Ävenen 20-ärig amortering skulle innebära åriiga amorteringar med över kr 30000;. *Ålerbetalningsbeloppel kr 210000: har framkommit sedan avräkning sketl medvinstmedel kr 410000:. Hur fordran skall återbetalas är emellertid ickeförutsett i arbetsgruppens förslag och fortfarande återstår en oålerbelald delav fordran med kr 410000. . Omsättningstillgångar Likvida medel KundfordringarFörskoltsbelalda kosinader Reseförskotl Fordran aktieägare Övriga fordringarSumma omsättningstillgångar Anläggningstillgångar Inventarier och bil (not 1) Akiieroch andelar Övriga anläggningslillgångar Summa anläggningslillgångar SKULDER OCH EGET KAPITAL Kortfristiga skulder Leverantörsskuld KällskatteskuldUpplupna kostnader Pågående arbete (not 2) Botagsskatteskuld Övrigakortfristiga skulder Summa kortfristiga skulder Långfristiga skulder Checkräkningskredit Summalångfristiga skulder Underbilaga 1 a) 1979/80: 143 Fritt eget kapital Skuldregleringsfond Balanserad vinslÄrels resullal Summa frill egel kapiial Summa skulder och eget kapital 5 000 1 000 Föret ning I50 0U 5 000: 1 000: 959 575:77 Förelagsinletk-ning kronor 150000: Skulder och eget kapital Checkräkningskredit (limit 500000:) Summa obeskaltade reserver Eget kapital 1000 000: 128000; 1 000.0 80.1 38,0 lOOOOaktier ä nom. Fritt egel kapital Balanserad vinst Arets vinsl Summa egelkapiial Ansvar.sfiirhindciscr Diskonlerade v;i\h\r och konlrakl 1 332 453: kundkontrakt Pensionsåtagande Garantiförbindelser S.AF Bilaga9:1 Underbilaga I b) Kassa, bank och postgiro Fordringar hos kunder 753484:61 Skulder hos kunder ./. Leasingbilar 972 269: Ackum.avskrivningar ./. Maskiner och invenl. Ackum.avskrivningar ./. Ackum.avskrivningar 5 100: Fastighet,byggnad 1 020 111:25 Faslighet,markanl. Ställda panter Fastighet sinleckningarForelagsinleckningar Spärrade bankmedel 279 154:85 59903: - 33,2 18 2 584.5 200411: 360.500: Prop.1979/80: 143 318 Reservationinom styrgruppen av ledamoten Arbetsgruppenhar framlagt ell flertal förslag som syftar till att förhindra attaktiebolagsformen används för att genomföra straffbara handlingar av ekonomiskart och som därmed ingår i begreppet ekonomisk brottslighet. Från dennasynpunkt synes förslagen effektiva. Del måste dock även uppmärksammas omförslagen kan komma att få negativa effekter för seriöst arbetande aktiebolag,I tre avseenden kan jag vid en sådan bedömning av förslagens för- ochnackdelar inte biträda arbelsgruppens förslag; Reglernaom likvidation och om täckning av förlorat aktiekapital var föremål för bedömning i samband med lagstiftningsarbetet 1975. Jag anser inte att tillräckliga erfarenheter finns för att nu ändra dessa regler. Förslagel om all patentverket skall göra enmateriell prövning vid ändring av aktiebolags firma och säle torde endast gebegränsade fördelar för brottsbekämpningen men kan medföra elt inte ringaadministrativt krångel. I samband med införandet av låneförbudet 1973prövades frågan om lån som lämnals före ikraftträdandet av förbudet. Det finnsenligt min mening inte skäl att nu göra en annan bedömning. LedamotenJosefson har instämt i punkt I av reservation. Prop.1979/80:143 319 Sammanställning av remissyttranden över BRÅ:s promemoria(BRÅ PM 1979:5) Aktiebolagslagen - förstärkt skydd för det bundna kapitalet, m.m. Efter remiss har yttranden över promemorian avgelts avjustitiekanslern, riksåklagaren, hovrätten över Skäne och , Stockholmstingsrätt, , bokföringsnämnden, bankinspektionen, Stockholmsfondbörs, , , kommerskollegium, patent- ochregistreringsverkel, statens industriverk, länsslyrelserna i ,och saml , delegationen (B 1977:09) för företagensuppgiftslämnande m.m. (DEFU), Föreningen revisorer intern revision. (), iSverige (LO), (), Svenska bankföreningen.Svenska byggnadsentreprenörföreningen. , ackordscentral, , , bokförings- och revisionsbyråers förbund.Finansieringsföretagens förening. , , hantverks- och industriorganisation(SHIO)-Familjeföretagen, , ,redovisningskonsullers förbund och . Följande remissinstanser har till sina remissyttrandenfogat yttranden, riksåklagaren av överåklagarna i , ochMalmö åklagardistrikt, länsåklagarna i och samt länsåklagarenför speciella mål , kommerskollegium av handelskammare - i varsyttrande och handelskammare samt handelskammaren i Gävlehar instämt - och handelskammaren för och samt i av kronofogdemyndigheten iMalmö. har instämt iyttrandet från . Justitiekanslern: de synpunkter, främsträtlsskyddssynpunkter som JK har att bevaka harjag ingen erinran mot arbetsgruppensförslag lill ändringar, och jag finner inte anledning att särskilt kommenterade olika förslagen. Ett par allmänna kommentarer kan dock vara på sin plats. Enfundamental fråga är humvida de föreslagna ändringarna, om de genomförs, kommeratt visa sig effektiva vid bekämpningen av den ekonomiska brottsligheten.Enligt min bedömning är det orealistiskt att räkna med någon mera påtagligeffekt. Måhända kan ändringarna medverka till att sådana företagare som inte ärdirekt kriminellt inriklade utan mera allmänt illojala mot samhället avhållersig från svårare övertramp och då har ändringarna i så måtto etl visst värde. Den rekommenderade nyordningen riklar sig emellerlidfrämst mol så- 1979/80: 143 320 dana företagare, som metodiskt går in för alt tillskansasig medel som rätteligen tillkommer det allmänna och som därvid inle tvekar atlanvända olagliga tillvägagångssält. Dessa företagare är inle bara skrupelfriautan besitter eller förfogar också över etl belydande ekonomiskt och juridisktkunnande. Mot sådana personer kan, som jag ser det, ändringar och skärpningar iaktiebolagslagstiftningen leda lill önskat resultat endast under förutsättningatt alternativa missbruksformer saknas och. atl en snabb ocheffektiv kontrollapparal slår till buds för övervakning av efterlevnaden. Dessa spörsmål har arbetsgruppen knappasl alls övervägt ipromemorian, vilkel måsle sägas vara en brisl. Jag är för min del ganskaövertygad om all ftera av ändringsförslagen kommer all visa sig vara föga merän elt slag i luften mol den grava ekonomiska brottsligheten. Arbelsgruppens förslag gäller i lika mån lojala ochillojala företagare. Några av de föreslagna ändringarna kan anias komma atldrabba lojala företagare ganska hårt. 1 promemorian uppmärksammas dettaförhållande endast i ringa mån. Jag saknar en något mera ingående undersökningav förslagens verkningar för de lojala och seriösa förelagarnas vidkommande. Ensådan undersökning är ännu mer angelägen om det - somjag förmodar - är så alländringarnas värde för brottsbekämpningen är obelydligl. Riksåklagaren: bör eftersträvas att dencivilrättsliga lagstiftningen blir så utformad atl den i möjligaste mån ärägnad att försvåra uppkomslen av brottsligt eller eljesi oacceptabelt beleendefrån medborgarnas sida. är särskilt angelägel när del gäller sådanaformer av kriminalitet som är frekvent, av slor omfallning och som är särskiltsvår all uppdaga och beivra. Den ekonomiska brottslighet som sker medelst utnyttjandeav aktiebolagsformen lillhör otvivelaktigt detta område. Arbelsgruppensmålsättning att lagstiftningsvägen söka förebygga missbruk av aktiebolagsformenframslår mot denna bakgrund som i hög grad angelägen. Uppgiflen är emellerlidförenad med belydande avvägningsproblem med hänsyn lill atl denassocialionsrältsliga lagstiftningen i huvudsak bärs upp av helt andra syflenän de iniressen arbetsgruppen bar alt tillvarata. Del gäller alltså alt nogaväga inlressel av alt vidta lagändringar som kan vara moliverade från brottsbekämpningssynpunklmot de av lagstiftaren utstakade rällsliga förutsättningarna föromsällningslivet och den ekonomiska verksamhelen i stort. Denna avvägningmåsle ske med urskiljning och försikiighei och förulsäller en ingående analysav de syflen som bär upp den ifrågavarande lagstiftningen. Enligt min meninguppvisar den nu föreliggande promemorian brister i detta hänseende vad gällerregelsystemet för skyddel av det bundna kapilalel. Detta bör dock inteundanskymma del faktum atl ålskilliga av de i övrigt framlagda förslagen ärvärdefulla, framförallt därigenom atl de ger ökade möjligheter atl upptäcka ochutreda ekonomisk brottslighet. Överåklagaren i : Det ärangelägel all myndigheterna i slörre utsträckning än vad hillills varil falletskall ha möjlighel att ingripa med preventiva älgärder för all förhindraekonomisk brottslighet. Den arbetsgrupp inom brottsförebyggande rådel som haflatt pröva möjligheterna att lagstiftningsvägen förebygga missbruk avaktiebolagsformen har i den akluella promemorian framfört några förslag tilländringar, som torde kunna bidra till brottsbekämpningen.