prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Den 1 mars1979 uppgick ^anlalel lågenheter ^"letliga ^lill uthyrning" till ca16 300. ^Motsvi^irande uppgift ^cit år ^lidigare var ca 18000 lägenheter.^Darmctl hade andelen lediga ^lägenheler minskat från 1,0 till 0,9 ^9^1- avhela ^besi:iiKlet av ^flerbosladshus. ^Samiliga kommuner har mednågot undanlag ^redovisal ^bosiadsbygg-^iiiulsprograiii. Kommunerna och dekommunala ^samarbetsorgiinen i de tre ^sioisladsomr^ädena ^uppskaiiar ^tlet^behövligii påbörjandet för åren 1979-19^X3 ^lill 3 ^lOOOO lägenheter, dvs. igenomsnitt 61900 lågenheter ^perår. I följande ^tiiblå redovisas det bostadsbyggande som^kommiincrnii efter bedömning av ^bosiadsbyggnadsbehov och resurser har ansettbehövli^gt och. med hansyn ^iill bl.a. ^marklillgång och förberedelseläge,möjligt ^atl ^p^iibörja. ^Påhörjiindeenligt ^konimuiiernas program, ^anlal ^tägenlieler 10 20(1 ^P^iei planeradepåbörjandet i programomgången 1979- 1983 ligger ^liigre ån förmotsvarande programomgång ^ell år ^lidigare. I den ^senasleprogramomgången har 105 kommuner redovisat ^moderni-^seringsverksiimhel ijämförelse med 101 kommuner föregående ^program-^omgäng. Enligt de redovisadeuppgifterna planeras ^modcrniseringsverk-^samhelen öka jämfört med 1978års programomgång. I fråga om^hostadsbyggnadsplan ^jör anför följande. För är 1979 gäller ^enligiriksdagens beslut ^(CU 1978/79:26) ingen total ram för beslut om ^bosladslåntill ^nybyggnadsföretag. För ^beslul om ^bygg-^nadsiillsiändför förelag ulan ^slalliga lån gäller en av regeringen ^faslställd 1979/80:100 Bilaga16 31 ram ^pa 4 185 ^liigenheier i^bostiidshus. ^Fiir vart och ^etl av ^i^n^x^-n 1980 och 1981 har ^rikstliigenlör beslut om ^bostiulslån till ^nyby^ggnadsföreia^g^ ^tasi-^siiilli enram ^pii 7^810000 ni-^våmiigsyiii. ^vilkel ^m^olsvariir 60 000 ^liigenheier ^jiimle lokaler s^om ^omlallii^s^ av ^l^imeiii^nlerla^g^ och^panivärtle. 1^978/79: 100bil. 16 ^(s. 117) ^uUalas^beiråffi^uule ^bosia^dsbyggan-^dets ^omfauning ^iitl ^liktmårkel ^bonle ^varii^iill under de ^niirmasie ^iiren öka^produklionen ^lill en ^niv^ii av^cii 65 000 ^liigenheter . ^(CU 197^8/79: 26) har med ^iinledning härav ^uttaliit attregeringen i sina ^samliide ^itigiiitler ^pa ^skiklii ^seklorer skall^uiga från alt bostadsbyggan^det bör öka snabbare. M^ålet måste sålunda vara alt inte endast nå en årlig igångsättnin^g^^om 65 00(1 ^lägenheler. ^Otillfrctlsstiillda grundbehov och önskvärd^siandartlsiegring bör leda till ^atl målet såltshögre. Kommunernas planering av^bosia^dsbyggandel enligt de kommunala ^bo-^siadsbyggnadsprogrammen för åren1979^-1983 ^-^ efter den bedömning som har ^gjorls av de kommunala ^samarbelsorganeni ^Stor-Stockholm, ^Sior-Göieborg ^och ^Stor-Malmö respektive av^lånsbosladsnåmnilerna -^iivser ett påbörjande ^iiv i genomsnitt ^c^ii 60 000lägenheter under aren ^19K0-I981. I^nårmast föregående programomgång var motsvarande tal likaledes ca 60 000. ^Ertarenhetsmåssigt ligger planeringsnivånnågot för lågt för del andra och tredje programåre!. Vidare torde byggandetutan ^slalliga lån inte i full^ulslräckning ingå i kommunernas planering. ^Metl ^beaklan^de av nämnda^förhållantlen ^lorde planeringsnivån vara några ^tu^senlal ^lägenheler högreän den nämnda. ^Länsbosladsnämntlernabedömde maj/juni1979 ^ati långivningen under ^;ir 1980 sk^ulle avse företag med ^tillhopa ca59600 ^lågenheier och ^metl en ^touil ^våningsyia för bostäder om 7 095 650^m^^. I föregående års^aiislagsfi'amställning redovisade ^bosladssiyrelsen vissa ^beräkningiir ^oehbedömningar av ^bosiadsbyggnadsbehovel. ^Sammanfail^ningsvis angavs ^atl delsyntes rimligt au r^äkna med ^elt behov av nyproduktion av ^60()0()-70 ^000^liigenheter per ^.^'ir fram till mittenav ^198()-talet. I en del kommuner finns översko^tt p^ä^ ^bosläder. i andra^riltler ^brisl på bosläder. Vid en ^konjunkturförbältring med ^iikad sysselsättni^ngoch öka^d^ efterfrågan på bostäder och vid en ^Slörre ^iivgång i samband medökningen av ^motlerniseringsverksamhelen finns ^tlet stor risk för ökadbostadsbrist. ^Bosladssiyrelsen anser^dårför ^atl bostadsbyggandet bör ökas. Enligt ^slyrelsen bör för vart ^och ettav åren 1980,1981 och 1982 fastställas en ram som ger u^trymme för ^beslul om^bosladslån till förelag med 60 000 lägenheter och räknas med ^eltbos^tadsbyggande utan statliga lån avsamma storlek som , dvs. ca 5 000 lägenheter. Del bör ^dessulomfinnas en ^möjlighel att gå ^utöver denna ^toiala ramniv^å^ på ca 65 000 lägenheterom den visar sig vara otillräcklig. 1 ramarna för beslut ombostadslån skall även inga en beräknad del för lokaler. ^Underår 1978 ingick i^lånebeslulen lokaler med en total vånings- 1979/80: 100 Bilaga16 32 yta av 439000 ^m-. F^ör aren 1979 och1980 har ^låiisbosladsiiiimiulernii ^beräkiiiilalt ^liingivningen avseende ^lokiilerkommer all ^i>mfalia 485 000 ^m-^respeklive498000 ^m^^. Med ^hiinsyn till^osiikerheien i ^betlömniiigen av lokalbelåningens ^omfauning och ^lill ^iitldenna ^biir kunna f^ä^ en omfattning ^son^i^svarar mot ^iippkomniiintle ^bygginiliativ ^-^ ^tleiia gäller^siirskill i fråga om ^bainslugor - bör inom^lolalramen ^beriiknas en post ^f^tir ^lokiilbelåningpå 550^OOO ^m'. ^Uiöver ^tlet ^ramulrymme som^h:ir ^beråknals ^fiir bostader och lokaler bör i ramarn^a^ ingå en marginal påca 200 000 ^m^"^ vånin^gsyta som ^i^nle bör fördelas ulan utgöra en^cenlral reserv. F^ör ^beslul om ^bosl^adslånför ^nybygg^n^a^d^sförela^g^ ^kan sålunda ramen för är 1980 beräknas ull^79()0()00 ^m- ^våningsyia. För vart och ^ell av aren 1981 och 1982 bör ramen^f^tisisiällas ^lill 7 110 1)00 ^m- primär ^bruksareii. 1 sammanhanget nämner^bosladssiyrelsen ^atl ^ytbegreppel ^m-^våningsyia ^kommeralt ^utmönsiras ochersättas med primär bruksarea. Den primära ^briiksarean^kiin i ^genomsnili ^beräkniis vara lägre än ^v^iiiiingsytan. Övergången^lill det nya ^ytbegreppel ^kommeralt ske successivt under ^iir 1^WO. Fördetta år bör ramen uttryckas i våningsyta, och för ärenden ^metl primär^briiksarca bör denna yla vid avräkning ^schiiblonmäs^si^gt ^iippiåknas tillvåningsyta. bör däremot ^ra^m^arnii anges i primärbruksarea. För beslut om bostadslån tillombyggnad och räntebärande ^förbtiii-^ringslån galler - liksom för bostadslån till^nybyggnadsföretiig - ingen ram för . har ramen ^faslslällls ^lill 825 milj. kr. Länsbostadsnämnderna har^beräknai ^iill del kommer au m^e^d^delas ^besl^ul ^om bostadslånför ombyggnad och räntebäran^de ^förbäl^tringslån ^lill ett belopp av 934milj. kr, varav 887 milj. kr. i bostadslån och 47 milj. kr. i ^förbälirings^Um.Med hänvisning härtill föreslår ^slyrelsen all ramen för räknas upp^lill 950 milj. kr. och alt ramen för fastställs till samma belopp. Hyrorna i nyproducerade^sialsbelanade ^flerbosladshus kan följas ge^^ nom ^SCB:s årliga undersökningar.1 följande tablå belyses nivån för tre-rumslägenheter som färdigställdes underåren 1977 och 1978. ^Bosladssiy^relsen framhåller ^atl ^produklionen istorstadsområdena var mycket begränsad och att underlaget för^hyresuppgifterna sålunda är svagt. N^ågra ^sliiisalsei kan därför ^inle dras^beiräffande förändringar mellan de två åren och ^skilln^iider mellan olikakommungrupper. Som framgår av tablånvarierade ^årshyran för ^lägenheler ^rardigställtlii mellan ca 12400kr. för de olika ortsgrupperna. Hyran per ^m^^^ varierademellan . 1979/80:100 Bilaga 16 bränsle, ^jör ^n^vprodiicerude ^treruinslägciiheler i^iillniäiinyt-^t^iga ^jöretug ^'^ Hyra inkl. bränsle ^Ilviesförändringarnai hela bostadsbeståndet kan belysas genom de bostads- och ^hyresundersökningarsom ^SCB genomför och som omfattar ^elt urval av hela landels beståndav hyreslägenheter. Uppgifterna i följande ^tabl^fi avser hyror inkl. bränsle. ^Hyresförändringar ibeståndet av hyreslägenheter åren 1975 - 1978 Ökning av månadshyran i ^'^;^? frän december ^lill decemberresp. -19201921-1940 1941-19501951-1960 1961^-1965 1966-1970 1971-19751971-1977 ^P^ ^"^* ^Drifl- ochunderhållskostnader för ^bosläderenligl ^bosiadssiyrelsens beräkningar för en^typfasiighei redovisas i följande ^lablä. Dessa beräkningar avser kostnadernai januari respektive är för ett nybyggt ^flerbostadshus. Kostnader avser härvad som svarar mot fastighetsägarens utgifter. Beräkningarna baseras påuppgifter om kommunala taxor ^m.m. och vissa schabloner, ^l.ex. Från början av år 1978till ökade drift- och ^underhålls-^kosinaderna med 12 ^%,såväl utan som med bränsle. Detta innebar en något lägre ^ökningslakl än undernärmast föregående är, då ökningen var ulan bränsle ^oeh medbränsle. ^Bosladssiyrelsen redovisar ochkommenterar olika ^kosinuds- och prisindex som ^SCB beräknar. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 16 34 R^elationenmellan kostnader och ^panlvärden 1976-1978 var denårliga procentuella stegringen av ^byggnads-^koslnatlerna för ^flerbosladshus^enligi ^faktorprisindex inkl. löneglidning 15,9, 15,4 resp. 8,2 ^%.^Molsvarande ^faklorprisindex för ^gruppbyggda småhus v^ar 17,1), 15,5 resp.8.0%. ^Underår 1978 var sålunda ^kostni^tdssiegrin-^gen endast hälften så storsom under vart och ^etl av ören 1976 och 1977. Enligt ^SCB:s^byggnadsprisindex, som lar hänsyn ^lill bl. a. förändringar i ^produkliviielenoch vinstmarginalen och därmed bättre ^lorde belysa den ^laktiska ^prisulvecklingen, var de årliga ^koslnadsslegnngarnaåren 1976, 1977 och 1978 för ^flerbosladshus 11,9,14,7 resp. 18,. och för grupp-byggda småhus 14,4, 11,8 resp. 10,. En jämförelse mellan de ^ivåindexserierna visar alt ^ökiide ^faklorprisindex merän ^byggnadsprisindex, men alt den under ^är ökade mindre än^byggnadsprisindex. ^Della lyder på en omsvängning från enökning ^lill en minskning avproduktiviteten och/eller från en minskning till en ökning av vinstmarginalen. ^Konsiimenlprisindex har åren1976, 1977 och 1978 ökat med 10,1, 11,5 resp. 10,1 ^'v(^.^ ärökningen av ^byggnadsprisindex således högre än för konsumentprisindex. Enligt ^SCB:s^låneobjektsstatistik har relationen mellan ^byggnadskosl^nader, tomt- och^grundberedningskostnader sa^mt produktionskostnader och ^molsvarandepantvärden - den ^s.k. överkostnaden- i låneärenden med preliminärt beslut om bostadslån i genomsnitt varitföljande: 1979/80: 100 Bilaga 16 Underår 1978 var ^öveik^osinaden för den ^loliila ^protliiklionsktislnailen^niigoi högre än under de ^iv^ii ^narmasi ^föregåeiule ^iiren. Enligt preliminärauppgifter synes ^överkt)sinatlsprocenieii ^uiuler första ^halvårel 1979 varahögre ån under ^m^olsvarande ^peritKl ^före^giientle ^ar. Den ^genomsnittligil^byggnadskoslnaden ökade ^piilagligtmindre ^ii^mlei ^iir 1978 än och ^ungeiar lika mycket som . ^Della beror på att under år 1977kostnaderna ^ökatle bl. a. på ^griintl av ^de ^iiya kraven i Svensk Byggnorm på^förbåttrad ^värmehiishållningocli ^haiitlikiippanpassning. och1978 ökade tomt- och ^griintlberetliiin^gsktislnatiema relativt ^kraftigl försåväl ^flerbostadshus som småhus. ^f^)eii ^pnicenuiellii ökningen av tomt- och^grundberedningskosinaderna var under ^iiren1^976 och 1977 visserligen lägre än ökningen ^iiv ^byggnadskostiiatlerna förbåde ^flerbosladshus och småhus. har dock ^loml- och^grun^dbere^d^ningskosinaderna ^ökal mer än byggnadskostnaderna. Av den ^t^otiila produktionskostnaden utgjorde^koslnaden för tomt och ^grimdbereiliiiiig för ^f^lerbostadshusinom exploateringsområ^de och ^ea 23 ^^(^ lör ^gruppbyggdasmåhus. Relationen har i stort sett varit ^oföråndiiid . Låneunderlag och^panlvärde anpassas till ^kt>stnadsiitvecklingeii ^metl bl. a. en ^s. k.lidskoefficient, som ^faststålls av regeringen efter ^försliig frånbostadsstyrelsen. Från och med ^årsskiftel /78 omprövas^lidskoeft^l-^cienlen oftare än ^lidigare för ^atl ge en bättre anpassning tillden ^fakiiska kostnadsutvecklingen. De tidskoefficienter som ^hiir fastställts under de tre senaste årenframgår av följande tablå (basår 196^8^ för , därefter ). Drift-och underhållskostnader för en ^typfcslighel Är ^Kosinader för dri^f^t^ ^oehunderhåll ulan bränsle med bränsle kr/m- ^kr/m^^ Även del ^s.k. Del höjdes för ^f^lerbostiidshus med och förbåde ^flerbostadshus och småhus med . Den ^skyldighel sominfördes att ^lill statens pris- och kartellnämnd anmäla och^moiivera prishöjningar gäller fortfarande för i ston ^setl samtligabyggnadsmaterial. Prisstopp infördes på inredningssnickerier,medan det prisstopp som har ^gälll på ^plaslgolv slopades . 1979/80:100 Bilaga16 36 ^Belråffande ^kredilförsörjiiingen anför^bosladssiyrelsen ^fö^|jande. Den överenskommelse om^byggnadskreililer som har ^iräffais för ar 1979 mellan ^delegalionen för^bosladsfinansiering och ^kredilinslilulen^moisvarar överenskommelse. ^Tidpimklen för fördelningen ^iiv^kredilerna på ^bankgrupper har ^lagls ^fasi, och även länsvis finns vissa ^iilgångspunkler lör denna fördelning.^Lhider ^lånsbosladsnåmntlens ^leilningfinns i varje ^liin samrådsgrupper med ^represenlanler ^fiir ^kredilinslilulen för ^ömsesitlig ^in^formalioni kreditfrågor och lösning av uppkommande kreditproblem. Problem som ^inle kanlösas regionall kan ^såviil galler^flerboslailshiis och gruppbyggen av småhus föras upp ^lill central behandling. under innevarandeår liksom under ^sluiet ^iiv^föregiiende år har ^krediiivförsörjningen ^fungeral^lillfredssiållande. 1 de ^Uinsvisii ^samiiuls-^grupperna har flertalet problemkunnat lösas ^oeh ^tle relativt fa^äreiitleii som har ^förls upp till ^cenlral nivåhar ^varil väl förberedda och därför ^kunnal behandlas snabbi av ^krediiinstiiiilens centrala ledningar. Vid sidan avöverenskommelserna och det nya ^samrådsförfaraiulel ^lonle emellertid bankernas^ullåningskapacilei ^ocksii ha ^bitlragii till att ^kreditför^sörjningen undersenare tid har fungerat ^lillfredssiållande. ^Bosladssiyrelsenföreslår, liksom i ^lorra åretsanslagsframställning, ^atl en ^försöksverksiimhet införs med ^stiitligii bidrag till ^hissinstallation Ibefintliga hus^. Även för vissa andra åtgärderav ^belydelse för rörelsehindrade bör bidrag kunna medges. Styrelsen föreslåratt ^cii 2 milj. kr. avsätts för ändamålet. Styrelsen framhåller ^atl det påmånga håll brådskar att öka tillgängligheten, speciellt med tanke på den högaoch växande andelen åldringar. En försöksverksamhet skulle ge en del av de ^eifarenheter rörande bl. a. kostnader och^ulformning. som är nödvändiga för ^etl slutligt^slällningstagande till finansieringen. Utan en s^ådan försöksverksamhetär det ovisst när hissinstallationer kan komma att ske i de områden där de blirmest kostsamma och där också behovet av bidrag är ^siörsi, dvs. områden med 34våningars ^flerbosladshiisbebyggelse och små lägenheter. ^Bosladssiyrelsen lar också upp vissa särskildalånefrågor. ^Bosladssiyrelsenupprepar sill förslag från föregående års ^anslagsfram^slällning om ^möjlighel att i ^paiilvärdet vid ombyggnad fåräkna in lokaler som inte utgör ^bosiadskomplemeni med följande modifiering ochprecisering. I ^panlvärdet bör fåräknas in sådana icke ^beliiningsbara lokaler som avses få samma användningefter ombyggnaden som före. Däremot bör helt bortses från lokaler somförvandlas från belåningsbara lokaler till icke belåningsbara lokaler, t. ex.kontor. (^3m bostäder på grund av myndighets föreskrift, hänfö^r^tig till t.ex. ^bullerslörningar eller dåliga ljusförhållanden, ^måsie göras om tilllokaler bör de räknas in. Användningen bör därvid avgöra om de skall ingå ilåneunderlag eller pantvärde. 1979/80:100 Bilaga 16 37 ^Boslatlsslyrelsenföresl^år ^iliitlriiig av ^besliimmelserna omsäkerhet för ^btisiiidsliiii i ^vi^ssii full. Enligt18 ^5^ ^bt^isiadsfinansieringsförordningen(1974:946) enligt dess ^ly-^lIcIsc ^fiire^den 1 juli 1^978 ^kiiiule regerin^gen för ^sårskill fall ^g^odla annan ^^iikerhel ^iin ^panlbrev eller -som föreskrevs lör vissa ^silualioner - ^hiMgcn. 1 ^sambaiitl med^tielegeringen av ^bcsliiianilerätlen i ^dessiifall ^lill ^liinsb^ostiitlsniimntleniii ^iiiulratles ^reglernii ^s;i ^iitl, i^enlighel med ^hillills^varande ^piii^xis. ^endasl borgen kunde gälla som alternativ^iill ^piinlbrev. Del förek^ommer ^enligi ^slyrelsenfall då borgen ^inle utgör något ^leiilisliski ^alternaiiv. Del ^galler när marken ägs ^iiv staten, kyrkan ^ellei" eljest annan än ^lånsökandenoch ^niir kommunen ^inle kan eller ^inle önskargå i borgen. Av bostadspolitiska skäl ar det angelägetalt ^l.ex. ^arrendatorer av ^n^iark ^inle uteslutsfrån lan. ^Slyrelsen ^hemsläller om än^dring sominnebär ^iitt länsbostadsnämnden far, omsynnerliga skal finns, godta annan säkerhet^iiii pantbrev eller borgen. ^Bosladssiyrelsenlar vidare upp frågan om ^/^ireskri/^ition av kommunalborgen för ^bosladslån. ^Bostatlsslyrelsen hänvisar^lill ^atl ^tle ^åndringar som gjordes vid tillkomstenav ^bostadsftnansieringsförordningen i fråga om kravet på ettkommunalt ansvar för förlustpå bostadslån för ny- och ombyggnad av småhus med nuvarande regler om den tioåriga fordrings-preskriptionen ^kommeralt medföra behov av en bevakning av kommunens ^ålaganden under hela lånets löptid.Bevakningen kommer i dessa fall på att medföra^etl omfattande ^adminislralivt arbete. Långivningentill småhus därett kommunalt åtagande krävs omfattar ^f.n. mellan ^350(K) och 40000 lån per ^är. ^Metl hänsyn till all amorteringstiden för sådana lånär 30 år.kommer varje lån ^atl behöva bevakas . Utöver kommunala åta^gandenav detta slag förekommer andra kommun^ala ^ansviirsåtagiinden ^i^ ^Irågiiom ^bosladslån ^och andra ^statligii lån som utgår för ^atl främja bostadsförsörjningen eller eljest gäller ^bosläder och lokaleri ^bosladsområden. Komm^unens ^ålaganden i dessa fall ^ulgörsav borgen som för egen skuld. Bostadsstyrelsenanser ^atl bestämmelser måste tillskapas som undantar del kommunala ^ansvarslagandel idessa sammanhang från preskription. Delsamma bör gälla i fråga om del kommunala betalningsansvaret när kommunen själv är låntagare och tioårig preskription kan inträda,^vilkel ^l.ex. är fallet ^beiräffande ^ränle- och ^amorieringsfria ^för-^bällringslånen och tilläggslånen förombyggnad av ^kulturhisloriskl värde^fulla^bosladshus. ^Bosladssiyrelsenframlägger också vissa förslag i fråga om ^grundkapilal ^'örallmännyttiga bostadsföretag, revision av sådanabostadsföretag samt öretagens möjligheter till^s.k. ^E^inligt styrelsen är ^försla-^;en ^elt uttryck för styrelsens förenklingssträvanden genom ^atl de syftar till ill minska den statligatillsynen och kontrollen av de allmännyttigabo- 1979/80: 100 Bilaga16 38 ^slatlsloretageii var^s^ ^verks^amhel i ^grimtlen utgören k^ommunal ^an^gelii^gen-^hel. 1 ^friigii om ^kravel^pa ^vissi ^griiiulktipil^al för^iilhnäiniMli^gti ^bosuulsföreliig anför ^slyrelsenbl. ^iill ^tletkan ^upplaltiis som en viss ^gariinli för ^atl företagens^ekont^imiska ^sliillning inte hinner ^imtlergriivas ^sii ^slarki all säkerheten för de ^slalliga ^laneii^ävenlyras innan ^;ilgärder vi^dtas s^om kan trygga ^lorelagets^forlbeslåiul. Även i fortsättningen är del enligtstyrelsen angeläget alt ^föielageii har erfor^derliga likvida^lillgångiir. ^Slyrelsen ^iinser ^emellcrlitl att statennumera hör utgå ^ifriin ^atlkommunerna tar ansvaret för all de ^allmånnyiiiga ^förelagen sköts på ^elt^ekoriomiski riktigt sålt. Ettslopande av reglerna om ^griiiulfondcns ^slorlek kan inte heller på någotavgörande satt påverka ^slalensrisktagande vid långivning till dessa företag där andra ^ftirhällantlen^regelmåssigl har en avsevärt större betydelse. Styrelsen föreslår ^dårför all^kravel slopas. ^Låmplighelen av del ^siirskilda ^kriiv på revision avallmännyttiga bostadsförelag som ^inle ^iir ^iikiiebolagbör enligt styrelsens uppfattning prövas med utgångspunkt i ^tle krav som kan^inoliveras av ^slalens intressen som ^krediigivare. Styrelsen ^iiiiseratt statens intressen som långivare^lill företagen inte år av den art att de motiverar särskilda krav på revisionav företagen. Man bör ^iilgå från alt kommunerna lar ansvaret för att företagen^mitlerkaslas den revision som år ^moliverad av företagens storlek ochverksamhet och alt statens intressen som kreditgivare inte påverkas i negalivriktning. De enskilda ^beslåmmelserna i ^bosUidsfinansieringsför-^oidningen omrevision ^iiv vissa ^allmånnyiiigaföretag bör således upphöra. ^Bostatlsslyrelsen föreslårvidare att kravet på att länsbostadsnämnden skall godkänna del belopp som ^eltallmännyttigt förelag får låna upp genom regler för ^s.k. ^Slyrelsen konstaterar ^atl bestämmelserna om ^länsbostadsniimndensgodkännande inte till någon del motiveras av ^slatens^inlresse som ^krediigivare eftersom statens lånefordran säkerställs genomkommunal borgen. ^Bosladssiyrelsen larvidare upp bestämmelsen i 21 ^S^ bostadsfinansieringsförordningen^omkategoribosiäder. Bestämmelsen innebår att ^boslads^lån ^ulgår till^bostadslågenheter, som är avsedda för en viss ^kalegori boende, ^endasl omövriga ^bosladssökandes berättigade intresse inte uppenbart åsidosätts ochlägenheterna är avsedda för ensamstående, pensionärer, studenter eller annankategori beträffande vilken delfinns särskilda skäl att ^godla ^elt ^sådanl förbehåll. Styrelsen anför attfrågan om vilken typ av bostäder som skall finnas i kommunerna och fördelningenav de bostadssökande på dessa ^naturligen bör prövas och avgöras på den lokalanivån. De syften, som har motiverat särskilda krav från statens sida för att tillåta ^kategoriboende, bör med hänsyntill allmänna riktlinjer som gäller för ansvarsfördelningen mellan statoch kommun inte läggas fast genom särskilda ^låneföriitsätlningar. Styrelsenföreslår därför att nämnda bestämmelse upphävs. 1979/80:100 Bilaga16 39 ^Hyresförlusllångiviiingcntillkom och avsåg till en början^hyrcs-^Itirliistlån uppkomnaunder åren 1971- 1973. Denna ^periotl har ^sediin ^;irli-^gen ^förlångts och^f.n. kan ^hyresförlusllån utgå för ^förlusler uppkomna ^t.o.m. Lånemöjligheternamåste enligt ^utsiriic-^kas till att avse förluster även underår 1981 eftersom det fortfarande finns ^k^ommimer med ^ell ^belydande antal^outhyrdii lägenheter. 1 ^någrit kommuner har ^iintalet ökat under det ^senasle året. 1 ^fråga omanslagsbehov anför ^bosladss^iyrelsen ^iill anslagsbelastningen /79 uppgick till 3541 milj. kr. I sin anslagsframställning föregående år ^beråknade ^slyrelsen^ulgifterna ^lill sammanlagt 3 925 ^mili. Utbetalningenav såväl lån till ^flerbosladshus och småhus som ^hyresförlusllånoch ^lomirattslån blev emellertid mindre än beräknat. Utöver beräknade belopptillkom en första utbe^talning av underhållslån om 24 milj. kr. Anslagsbelastningen förbudgetåren 1979/80 och 1980/81 beräknar ^sly^relsen ^enligi följande. Beräk^nad^anslagshelasliiing för ^budgelåren 1979180 och ^I980I^8I 1979/80 1980/81 l^ån till nybyggnad ^av^f^terbostadshus lån ^lill nybyggnadav småhus l^ån forhyresförluster Förskoll. Anslagsbelastning 5 590 ^5^ ^54^5 Vid ingången /80 fanns en reservation på ca 1 099 ^milj.kr. För /80 har anvisats ett anslag på 5 100 ^milj.kr. Eftersom anslagsbelastningenberäkn^as till 5 590 ^milj.kr. förinnevarande bu^dgetar erhålls en reservation på ca 610 milj. år. vid ingångenav /81. ^Förbudgeiårei 1980/81 beräknar ^slyrelsen^anslagsbehovel till ^ca4 ^935milj.kr. Under ^1970-lalel har ca798000 ^lägenheler byggts. ^Anlalel,^rfi^r(/(^j;s(ti//(/^H^ ^lägenheler resp.år under ^1970-lalel och fördelningen på ^flerbosladshus och småhus framgår avföljande tablå. I ^lablån redovisas också ^anlalel ^rumsenheler per lägenhetresp. 1979/80:100 Bilaga16 40 ^Fårdigslälldalägenheter åren 19701979. ^7^S^ ^2^>{) 15 6^5(1 ^IJppgill^erna ^avseend^e^ ^ä^r^ 1979 ^iir ^picliminiira. Av ^lablån framgår allantalet ^fårdigslällda lägenheter ^successivi minskade ^t.o. och^atl en ökning uppkom . Under ^197()-ti^det minskade^fardigsiällandel från ca ^IIOOOOlägenheter till ca 55000 lägenheter åren 1976- 1979. Mätt i antaletrumsenheter var ^netlgången dock mindre. ^Ulvecklingen under^1970-ialei varolika för ^flerbostadshusen och småhusen. Medan antalet^lardigställda lägenheter i ^flerbosladshus minskade under hela perioden^frånsell ^sisla året, ökade antalet nybyggda småhus med ^n^iigoi undantag ^l.o. för ^atl året därpå minska till en nivå på ca 40000 hus. en nivåsom också gällde för återstoden av .