prop · G303103 · 1979-12-31 00:00:00 — behandlas bl.a. utformning av och innehåll i läroplanen samt frågor omdels utvärdering av skolans verksamhel, dels fortsatt läroplansutveckling. Isamband med ställningstagandet till propositionens förslag har riksdagenuttalat atl uppföljningen av beslulen om en reformering av skolans inre arbete() och om ny läroplan för bör ske under parlamentarisk medverkan(UbU 1978/79:45, rskr 1978/79:422). I första hand åvilar ansvaret för uppföljning ochutvärdering av skolans verksamhel (). Regeringen har vidarevåren 1979 uppdragil åt atl i samråd med bl.a. SÖ utvärderagenomförandet av den samlade skoldagen och den allmänna fritidsverksamhetenfrån föreningslivets synpunkt. Förulom för SÖ, och vissa andramyndigheter är en uppföljning av reformbesluten en angelägenhet för bl.a.Svenska kommun- 331 Kommittéer: Del II U:17 Den ulökade arbelslivsorienleringensgenomförande är i hög grad beroende av medverkan från arbetsmarknadsstyrelsenoch arbetsmarknadens parter. Den utökade kontakten mellan förskola ochlågstadium är ett gemensamt inlresse för SÖ och socialslyrelsen. Vidare arbelarell anlal statliga kommittéer med frågor som har anknytning till grundskolanoch dess reformering. Till dem hör utredningen (U 1976:04) om läromedelsmarknaden,elevvårdskommittén (U 1978:06), integralionsulredningen (U 1978:07),skolforskningskommittén (U 1978:09), skoladministrativa kommiuén (U 1978:17)och utredningen (U 1979:01) om förstärkta kontakter mellan hem och skola. Mot bakgrund av uttalande atl elluppföljningsarbete av reformbesluten på område bör ske underparlamentarisk medverkan bör nu en särskild delegation tillkallas. Dess enauppgifl blir att medverka i uppföljningen av SIA-reformen. Delegationen bördärvid ta del av resultaten från pågående uppföljningsarbete och bedöma i vadmån ytterligare uppföljningsinsatser krävs. I anslutning härtill bördelegationen vidare ta de initiativ och framlägga de förslag till deytterligare åtgärder som bedöms erforderliga för alt åsladkomma en bättrearbelsmiljö i skolan och uppnå övriga syften med SIA-reformen. Till dereformområden som bör uppmärksammas hör bl.a. den friare resursanvändningen,elevernas roll i skolans liv, åtgärder för elever med skolsvårigheter,specialpedagogikens utveckling, den ulökade arbetslivsorienteringen,föreningslivets roll och möjligheter i skolan, de fria aktiviteterna och densamlade skoldagen. Den andra uppgiften för delegationen blir att påmotsvarande sätl ta del i uppföljningen av den nya läroplanen. I denna läggsstor vikl vid skolans uppgift att ge eleverna nödvändiga kunskaper och färdigheter.Vidare betonas vikten av en lokalt förankrad utveckling av skolan. Delegationenbör ägna dessa aspekler av reformen särskild uppmärksamhet. har Organization for EconomicCo-operalion and Developmeni () på svensk inbjudan genomfört en s.k.länderöversyn av det svenska utbildningsväsendet. Denna har framförallt gälltgrundskolan och högskolan. Jag avser att överlämna rapporten från översynen ide delar som avser fill delegationen som ytterligare ett underlagför dess arbete. Delegationen bör också inhämta synpunkter och erfarenheterfrån företrädare för olika grupper i skolan. Det bör ankomma pä delegationenatt bestämma de närmare formerna härför. Förslag från delegationen bör redovisas successivt förregeringen. Sekretariats- och bilrädesresurser för delegationen kommerall ställas till förfogande inom . Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag atlregeringen bemyndigar mig att tillkalla en delegaiion med högst sju ledamöter meduppdrag att följa utvecklingen av reformerna på område, alt utse en av ledamöterna att vara ordförande, att besluta om sakkunniga och experter. Vidare hemställer jag att regeringen föreskriver attkostnaderna skall belasta nionde huvudtitelns kommilléanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hennes hemställan. Delll U:18 Skr 1979/80:103 332 Inventering av lokaler för dansteater i Beslut vid regeringssammanlräde 1979-09-06Departementschefen, statsrådet anför. Danskonsten har utvecklats slarki i vårt land under desenaste decennierna, både konslnärligl och publikmässigl. Professionelldansverksamhet har byggis ut på flera platser i landet och genom en ökadlurnéverksamhet av bl.a. och de fria dansgrupperna har alll flermänniskor kommii i konlakt med danskonsien och lärt sig värdesätta den. För alt lillgodose det ökade intresset för dans ochförbättra dansarnas arbets- och utvecklingsmöjligheter behöver åtgärder sältasin fortlöpande. Bl.a. kan träningsmöjligheterna för yrkesverksamma dansare ochför elever vid utbildningsinstitutioner på dansområdet behöva förbättras.Vidare kan förutsättningarna för gästspelsverksamhel behöva ses över. I de senaste årens reformarbete har dansen uppmärksammatsbl.a. genom att dansarulbildningen har reformerals och genom atlCullbergbalelten och Cramérbaletten har fått ökade resurser. Ett problem som upprepade gånger har lagits upp idiskussionen är behovet av en dansteaterscen i . Enarbetsgrupp bestående av representanter för Operan, Rikstealern, ,Operans balettskola och Svenska teaterförbundel har i en skrivelse till statenskulturråd fört fram krav på atl initiativ tas för alt få till stånd en sådan.Dansteaterscenen skulle kunna få en mångsidig användning. bådadansensembler, Cullbergbalelten och Cramérbaletten, söker scener förframträdande i Siockholm, Operabaletten har behov av att få framträda mer. Destora internationella gästspelen går i stor utsträckning förbi pågrund av atl del inte finns någon lämplig gästspelsscen. Det finns inte hellernågon scen i , som kan ta emot gästspel från Göleborg, ochNorrköping. De fria dansgrupperna har behov av arbetslokaler och lokaler attframträda i. Det finns sådana behov också inom utbildningsinstitutionerna pådansområdet. En rad befintliga lokaler i skulle efter vissombyggnad kunna användas som dansscen. I diskussionen har nämnts bl.a. Cirkuspå , Sergelteatern, Musikaliska stora sal och Stockholmsstadsteater. För att det skall vara möjligt atl bedöma realismen i dessaförslag behövs en genomgång av vilka andra planer som finns för ett utnyttjandeav lokalerna, en uppskattning av olika lokaler skulle kunnatas i anspråk samt en analys av kostnaderna för nödvändiga ombyggnader. För altklargöra dessa frågor krävs elt ulredningsarbele som bör anförlros en särskildutredare. Utredaren bör i första hand granska de lokalalternativ somnämnts här men bör också ha frihet alt aktualisera andra lösningar. Eftersom flera av de tänkbara lokalerna kan blilillgängliga först bör också övergångslösningar prövas. Omdet skall bli möjligt att förbättra träningsmöjligheterna för dansare ochförutsättningarna för gästspelsverksamhet behöver sannolikl flera olikalokaler utnyttjas. I samband med inventeringen av lokaler är del angeläget attklargöra vilka åtgärder som behövs för alt Operan och Dramalens scener i ökadutsträckning skall kunna utnyttjas för dansföreställningar. En utgångspunkt för utredningsarbetet bör vara attdansteatern i princip 333 Kommittéer: Delll U:19 skall kunna erbjuda landets alla yrkesverksamma dansare enscen all arbeta och framträda på. Någon fast énserhble skall således inteknytas lill dansleaiern. Verksamhelen bör sortera under en huvudman som haradministrativa resurser, l.ex. Frågor om verksamhelens organisalionoch kostnader har givetvis slor betydelse vid etl ställningstagande lillomfattningen av statens engagemang. En ulredning av dessa frågor bör dock anslåtill dess att en bedömning av lokalsituationen har gjorls. Uiredaren bör i sitt arbete samråda med slatens kulturråd,byggndsslyrel-sen och . Med hänvisning till vad jag har anfört hemsläller jag atlregeringen bemyndigar chefen för ulbildningsdeparlemenlel alt tillkalla en särskild uiredare med uppdrag all uiredafrågor rörande en dansleaterseen i Siockholm, all besluta om sakkunniga, experler, sekreterare och annalbilräde ål uiredaren. Vidare hemsläller jag att regeringen föreskriver alt kostnaderna skall belasla nionde huvudtitelnskommittéanslag. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Verksamheten vid Stiftelsen m.m. Departementschefen, statsrådet , anför. Verksamheten vid Stiftelsen pä grundval av stadgar som fastställts av Kungl. Maj:l (ändr. Enligt stadgarna består Stiftelsen dels av slottstealer med till densamma hörandeinredning, inklusive scenmaskineri, dekorationer och ulslällningssamlingar,dels av del till hörande ochbildarkivet, dels av annan egendom, som mottagits för museets syften. Stiftelsen har enligt stadgarna lill uppgift alt vidgakännedomen om lealerkonstens historia, med särskild hänsyn till teaterkonsten iSverige under äldre och nyare tid, samt att för delta ändamål verka för delsutveckling av museels samlingar av föremål, bilder, arkivaliska dokument ochlitteratur, ägnade att historiskt belysa denna konst, dels att anordnateaterföreställningar, konserter eller liknande arrangemang på slottsteatern. Stiftelsen står under riksmarskalksämbelets överinseende.Den förvallas av en nämnd, bestående av högsl nio ledamöter. Självskrivenledamot i nämnden, tillika ordförande, är ståthållaren på slott.De Delll U:19 Skr 1979/80:103 334 övriga åtta ledamöierna förordnas för en lid av högsl treär, en av H,M, Konungen, tre av regeringen, två av , en avFöreningen och en av Operan, Nämnden äger atladjungera professorn i teatervetenskap vid i . Historiskt setl har verksamhelen sin ulgångspunkl i denslollsleater som inrättades på . I synnerhetunder tid bedrevs en omfallande lealerverksamhel. Efler alt underen längre lid ha varil nedlagd ålerinvigdes teaiern . Därefler harverksamheten i anslutning till teatern undergått en successiv utveckling. Ibörjan var verksamheten direkt knuten till riksmarskalksämbetet. År 1945organiserades verksamheten i en särskild stiftelse, Sliftelsen Drottningholmsteater-museum. Föreningen arbetar för atl främjateaterns verksamhet. Drotlningholmsteatern anses vara unik däri atl denbevarats i ursprungligt skick med fullständigt scenmaskineri från 1700-talet.Den representerar den perspekliviska förvandlingsteatern - en form avscenkonsl, som utvecklades i mitten av 1600-lalet i och som sedanförekom allmänl i till milten av , dvs. under ca 200 är.Scenen gör del möjligt alt framföra tidslrogna föreställningar, bl.a. medscenbyten inför öppen ridå. Genom sladgar skapades en fast organisalion förden samlade verksamheten. Förutsättningarna för föreställningsverksamheten hadedessförinnan behandlats i en av dåvarande teater- och orkeslerrådel år 1968avlämnad utredning. I samband härmed gjorde en bedömningav i vilken utsträckning teaterbyggnaden i , med hänsyn tillslitage och brandsäkerhet m.m., kunde användas för föreställningar. Dennabedömning, följs upp fortlöpande av , som f.n, medgerhögsl ett 40-lal föreställningar . Stiftelsens bibliolek, bildarkiv och kansli fick år 1970sitt lokalbehov tillgodosett i på i , I sambanddärmed prövades frågan alt närmare samordna bl,a, stiftelsens bibliotek ochbildarkiv med biblioteksverksamheten vid ochfilmvetenskap vid i , Från slatens sida förordadesemellerlid ingen särskild lösning i delta sammanhang. Ett praktiskt samarbetehar utvecklats mellan de berörda institutionerna. Stiftelsens bibliotek svarar för dokumentation avteatrarnas verksamhet. Denna verksamhet grundar sig bl,a, på ett uttalande iprop, 1974:28 angående den statliga kulturpolitiken (s, 358). På grundval av förslag i 1978 och budgetpropositionerhar en förstärkning kunnal ske av stiftelsens personella resurser. Föreställningsverksamhetens nuvarande omfattning kanillustreras med förhållandena . Inom ramen för stiftelsens egenverksamhet spelades dels en nyuppsatt opera, dels en tidigare uppsattproduktion under sammanlagt 20 föreställningar. Denna verksamhet bygger på förresp. produklion lillfälligt engagerade artister. Därjämte gästspelade Operanmed tre program vid sammanlagt 21 föreställningar, vilka Operan svarade föräven i ekonomiskt avseende. En av dessa föreställningar sändes i TV. Sliftelsens verksamhet i övrigt som tealerhistorisktmuseum, bibliotek och arkiv bedöms av stiftelsen vara av avgörande betydelseför att man skall kunna utveckla föreslällningsverksamhelen med bl.a.genomarbetade nyuppsättningar. Slatens stöd lill Stiftelsen utvecklats efter två huvudlinjer. Bidrag utgår från olika anslag dels tillföreställnings- 335 Kommittéer:Utbildningsdepartementet Delll U:19 verksamheten vid Drotiningholmslealern, dels lill denallmänna verksamhelen, vari innefattas musei-, biblioleks- ocharkivverksamhet. /71-1979/80 har det slalliga bidragellill föreställnings-verksamheten ökat från . lill 1.560.000 kr. Tilldenna del av verksamheten utgår också bidrag från landsling ochStockholms kommun. Operan svarar vidare för kosinaderna för egna gästspel päDroUningholmsleatern. har slatens bidrag till sliftelsensverksamhet utöver föreslällningsverksamhelen stigit frän . Förutom dessa bidragsmedel tillkommer i den samladeverksamheten biljettintäkter, vissa andra inkomster av verksamheten, bidragfrån Föreningen , bidrag från fonder m,m. Densamlade verksamheten hade kalenderårel 1978 en omslutning av 4 milj. kr., varav2,2 milj, kr, läcktes av bidrag från sialen och , av bidrag frånlandsting och kommun. En teaterbyggnad som i vissa avseenden är jämförbar medDrotlningholmsteatern finns vid i . Byggnaden, den s.k.Confidencen, togs i bruk som teater första gången . Teaterverksamhetenavstannade efter död . Byggnaden har därefler använts förandra ändamål och i samband därmed i avsevärd mån byggts om. Byggnaden är förnärvarande till slörre delen oanvänd. bildades Sliftelsen slottstealer medsyfle all verka för reslaurering och för en lämplig framtida användning avbyggnaden. Inom stiftelsen har en särskild programkommitté lagl fram förslag omhur ell kullurutbud, som främst riklar sig till barn och ungdom skulle utformasom teatern restaurerades. verksamhet möts med elt stigandeintresse, såväl från publikens sida som från dem som är konstnärligt verksammapå musikteaterområdet. Den utveckling som ägt rum gör del motiverat attöverväga hur förutsättningarna för verksamheten bör utformas på lämpligastesätt. För ändamålel bör en särskild utredare tillkallas. Utmärkande för verksamheten vid Stiftelsen är att man eftersträvar att levandegöra lealerkonstens ochmusikdramatikens historia på grundval av etl samspel mellan de speciellaförutsättningar stiftelsen har i form av en fulll bevarad 1700-lalsteater,museum, bibliotek och arkiv. En översyn av verksamhelen bör ulgå ifrån dessamöjligheter att utforma föreställningsverksamheten i en autentisk miljö medstöd av material och forskning inom den egna institutionen. Översynen av stiftelsens verksamhet bör avse den framtidainrikiningen av verksamheten, organisationsfrågor och lokalfrågorna samtfinansieringen. En viktig aspekt i utredningsarbelel är också samarbelel medOperan, TV-och radiobolagen samt andra institutioner med anknytning lill denverksamhel som stiftelsen bedriver, t,ex. Teaterverksamheten på omfattar såvälföreställningar i sliftelsens egen regi som föreställningar av Operan, Del finnsbehov all ulvärdera erfarenheterna av detta delade ansvar och överväga undervilka former föreställningsverksamheten bör organiseras. Värdet av ensamordnad ledning av verksamheten bör beaktas. DelllU:19 Skr 1979/80:103 336 Ett problem som bör belysas i anslulning lillföreställningsverksamheten är frågan hur de olika uppsättningarna skall kunnanå ut till en större publik än den som kan bevista föreställningarna päDrottningholm, En möjlighet är atl etablera elt ökat samarbele med TV- ochradiobolagen, ökat antal föreställningar per uppsättning och framträdandenpå andra platser än på har diskuterats som etl annat sällalt nå en större publik, I anslutning härtill kan nya former förföreställningar och konserter aktualiseras. Om teatern kunde utnyttja andra scenlokaler än denuvarande som övningsscen skulle slitaget på tealerlokalen på Drottningholmkunna begränsas, 1 utredningsarbetet bör därför olika möjligheter prövas altdisponera en övningsscen. Möjligheterna att vidareutveckla teaterverksamheten päDrottningholm är beroende av en rimlig avvägd kostnadsfördelning mellan dem sombidrar ekonomiskl lill verksamheten. Det är naluriigt att det nära samarbetet mellan Operan ochDrottning-holmsleatern fortsälter och alt siaten således genom Operan ger euekonomiskt stöd till verksamhelen. Elt ökat samarbete med TV- och radiobolagenbör också kunna bidra till att underlätta finansieringen. Ett slatligt stöddäruiöver kan motiveras med det riksintresse som en unik och internationelltuppmärksammad teaterverksamhet representerar. Vid bedömningen av finansiering.sfrågan bör man också tahänsyn lill att DroUningholmsleatern är en leater för Slockholmsregionen. Delär därför inle orimligt att det ekonomiska slöd som ges direkt till stiftelsenfördelas mellan å ena sidan siaten och å andra sidan ochStockholms läns landsting på ett sätl som motsvarar kostnadsfördelningen förregional teaterverksamhet. F.n. pågår överläggningar mellan statens förhandlingsnämnd,och landstingskommun om fördelningen av detbidrag som kan erfordras för föreställningsverksamheten vidDrottningholmsteatern. Den särskilda utredaren bör i sitt arbele beaktaresultatet av dessa förhandlingar. Även den museala verksamheten samt biblioleks-,dokumentations- och arkivverksamheten bör behandlas i utredningsarbetet. Dessaverksamhelsgrenar har betydelse för föreställningsverksamheten främstdärigenom alt de innehåller material för forskning och studier, bl.a. i sambandmed nyuppsättningar av äldre verk. Däruiöver har denna del av stiftelsensverksamhet en allmän betydelse för landels leaterliv. Den utgör en viktig källaför kunskap om olika epokers leaterliv och därmed också en grund för det aktuellateaterarbetet. Den löpande dokumentationen av föreställnings-verksamhet ilandet som stiftelsen bedriver förstärker värdet härav. Frågan om biblioteks- och dokumentationsverksamhetensorganisation har övervägts i anslutning till det utredningsarbete som bedrevsför drygl lio år sedan. Jag anser för egen del inte att del finns någonanledning alt på nytt aktualisera omfattande organisatoriska förändringar avdetta slag. Det bör emellertid vara utredningen obetaget att överväga andraorganisatoriska lösningar än de nuvarande om detta skulle visa sig varamotiverat av de allmänna servicebehov som finns på området. Stadgarna för Sliftelsen teatermuseumpräglas delvis av den historiska bakgrunden lill verksamheten och av dessanknylning till hovet. I samband med en allmän översyn av verksamheten bör ävenen modernisering av stadgarna kunna aktualiseras. Mot bakgrund av sina överväganden rörande verksamhetensulformning 337 Kommittéer:Utbildningsdepartementet Del II U:20 bör den särskilde uiredaren redovisa en beräkning avmedelsbehovei för verksamhelen, finansieringen av densamma samt behovet avförhandlings-överenskommelser med berörda parler. Med hänvisning lill vad jag nu har anförl hemsläller jagall regeringen bemyndigar chefen för all tillkalla en särskild utredare med uppdrag alt uiredafrågan rörande den framtida verksamheten vid Stiftelsen m.m., att besluta om sakkunniga, experler, sekrelerare och annalbilräde ål uiredaren. Vidare hemställer jag att regeringen föreskriver attkostnaderna skall belasta nionde huvudtitelns kommilléanslag. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Översyn av vissa skolförfattningar Beslul vid regeringssammanlräde StatsrådetRodhe anför. Det är vikligl all författningar är lätta att läsa oehförstå. Språkreglerna för lagar och förordningar ses därför över fortlöpande. nya riktlinjer för förfaltningsspräket, som har utarbetats avstatsrådsberedningen, anges att man inte bör vara främmande för tanken attarbeta om äldre författningar av enbari språkliga skäl. Flertalet författningsbestämmelser om ochgymnasieskolan finns i skollagen (1962:319) och skolförordningen (1971:235;omtryckt 1979:717). Skollagen omfattar över 50 paragrafer och skolförordningen19 kapitel med närmare 600 paragrafer saml två långa bilagor. Totalt upptarskolförordningen omkring 190 sidor i (). För andra skolformer, såsom specialskolan, särskolan,sameskolan, de svenska utlandsskolorna, privatskolorna, folkhögskolorna samtkommunal och statlig vuxenutbildning, gäller särskildaförfattningsbestämmelser. I dessa finns i viss utsträckning molsvarandebestämmelser som i skollagen eller skolförordningen. I olika avseenden hänvisasdessutom ofta lill visst kapitel och vissa paragrafer i skolförordningen. Meromfattande ändringar i skolförordningen kräver därför att man gårigenom ett stort antal andra författningar. Det kan nämnas alt hänvisningartill skolförordningen finns i över 20 i SFS intagna författningar. Enbari iförordningen (1971:424) om och statlig vuxenulbildning finns l.ex. i25 paragrafer hänvisningar till ett mycket stort anlal kapitel och paragrafer iskolförordningen. 1 vissa förordningar finns hänvisningar fill äldre lydelserav skolförordningen. Det kan också nämnas att olika regler i den nya förordningen(1978:345) om statsbidrag till driftkostnader för , m.m, på olikasätt knyter an till bestämmelser i skolförordningen, DelllU:20 Skr 1979/80:103 338 Skollagen tillkom 1962. Flertalet paragrafer i lagen harsedan dess ändrats en eller . Vissa paragrafer har upphävts, andrahar tillkommit. Den språkliga och tekniska ulformningen av olika paragraferspeglar olika säll alt formulera författningstext. Lagen är i slort behov avleknisk och språklig översyn. Detsamma gäller, om än inte i samma omfattning,skolförordningen. Skolförordningen har ändrats mer än 20 gånger sedan dentillkom . Den ersatte då skolsladga från vilken en delbeslämmelser då fördes över mer eller mindre ordagrant. Vissa bestämmelser ochregelsystem i skolförordningen är mycket delaljerade och komplicerade. I de nya riktlinjerna för författningsspråket anges atlman alltid bör ta tillfället i akt atl modernisera en äldre författningspråkligt, när man skall göra en saklig ändring i den. För detta moderniseringsarbelebör enligt riktlinjerna följande gälla. Man skall alltid arbeta om de delar aven äldre författning som berörs av de sakliga ändringarna. Man bör i störreutsträckning än hitlills ersätta gamla författningar med helt nyskrivna. Del är omöjligt all modernisera språket i skollagen ochskolförordningen om delta skall ske genom språkliga ändringar av olikaparagrafer i samband med all dessa ändras sakligt. En språklig och teknisköversyn måsle i stället ske i etl sammanhang. Delta är nödvändigl om den skallkunna genomföras inom rimlig tid och därigenom leda till språkligt och teknisktså enhelliga författningsbestämmelser som möjligt. Som framgår av denredogörelse, som jag har lämnat, är etl sådanl översynsarbete mycketomfattande och därmed tidskrävande. Det är därför enligt min mening lämpligtatl detta arbete anförtros åt en särskild utredare. Jag föreslår därför att ensådan utredare fillkallas. Del bör ankomma på uiredaren att se över inte baraskollagen och skolförordningen ulan även sådana paragrafer i andraförfatiningar, som innehåller molsvarande bestämmelser som skollagen ochskolförordningen eller hänvisningar lill paragrafer i någon av dessaförfattningar eller som på annat säll knyter an till beslämmelser i dessaförfattningar. Tekniken med hänvisningar gör det ofta svårl för läsaren att ladel av författningens innehåll. Utredaren bör därför överväga om del inte ärlämpligl att i stället för hänvisningar föra in motsvarande lexter. Dettagäller naturligtvis i synnerhet när en hänvisning avser en äldre lydelse av enannan författning. Enklare bestämmelser och förenklade ruiiner kan i mångafall göra handläggningen av ärenden mindre omständlig och dyrbar. Som jag nyssangav är vissa bestämmelser och regelsyslem i skolförordningen mycket detaljeradeoch komplicerade. Utredaren bör undersöka om olika bestämmelser ochregelsyslem kan förenklas.