prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — har undersenare år ^vidgal sina insatser på ^f^lyktingpolitikens område. ^Vårlekonomiska bistånd ^lill^inlernationella ^organisaiioner och ^lill enskilda länder för ^insalser förflyktingar i olika delar av världen har ^ökal kraftigt. Som chefen för ^ulrikesdeparlemenlet^lidi^gare har ^anmäll föreslås nu en höjning av det reguljära bidraget ^lill^FN:s ^fiyktingkommissaries ^verksamhel från 30 ^lill 40 milj. kr. För^insalser huvudsakligen bland flyktingar i södra och Latinamerikaberäknas ^sammanlagi 185 milj. kr., ^vilkel innebär en höjning med 35 milj. kr.jämfört med innevarande ^budgelår. Slutligen räknar ^ulrikesminisiern med^belydande ^insalser, bl. a. inom ramen för katastrofbiståndet, för all lindranöden bland ^f^lyk^tingar i . ^anlogriksdagen nya ^rikllinjer för verksamheten med överföring och omhändertagandeav ^flyklingar i ^(prop. 1978/79:100 bil. 15, AU 1978/79:22, ^rskr1978/79:2.30). På grund av all ^f^iykiingsituaiionen i världen har förvärratskommer överföringen av ^flyklingar ^lill under innevarande ^budgelårall bli mer än dubbelt så ^omfallande som under ^närmasl föregående ^budgelår.Sverige har ^sökl bidra till en lösning av de ^akula ^f^lyklingproblemen i genom åtaganden som innebär 1979/80:100 Bilaga15 10 överföring ^lill av ^sammanlagi ca 2 250 ^s.k.^båtflyktingar. Därutöver ^fortsäller överföringen av ^flyklingar frånLatinamerika i oförändrad ^omfallning. Därtill kommer en betydande spontaninvandring till av flyktingar eller av personer med ^flyklingliknandebakgrund, vilka efter del all uppehållstillstånd ^beviljals las emot på ihuvudsak samma sätt som flyktingar som har överförts hit. De nu gällanderiktlinjerna för regleringen av invandringen till antogs av riksdagenår 1968 ^(prop. 1968:142, ^SU ^I%8:I96, ^rskr 1968:405). harinvandringens sammansättning i ^väsenllig grad ändrats. Bedömningen av frågorsom hänger samman med internationell ^migration av ^sysselsällningsskäl och medflyktingsituationen i världen har också genomgått stora förändringar i såvälSverige som i andra länder. Dessutom har riktlinjer för ^ålgärder förinvandrare som bor i ^lagls fast av ^(prop. 1975:26, ^InU 1975:6, ^rskr 1975:160), vilka känne^tecknasav en ^belydligl högre ^ambilionsnivå än vad som gällde för de ^ålgärder förinvandrare som ^vidtogs i ^sluiet av ^1%0-ialel. Del kan mot denna bakgrundfinnas anledning ^atl i särskild ordning utvärdera ^erfaren^helerna av^lillämpningen av ^l%8 års riktlinjer och undersöka behoven på längre ^sikl av^ålgärder i ^syfle att reglera ^migrationen mellan och andra länder. Kommunernas ^kosinader förbistånd ål ^ulländska medborgare har ökat . ^Della är delvis enföljd av långa handläggningslider i vissa utlänningsärenden, varigenom mångasökande blir beroende av socialhjälp för sin försörjning eftersom de ^inle fårförvärvsarbeta utan arbetstillstånd. Regeringen har föreslagit ^(prop.1979/80:38) ^atl staten skall ersätta kommunerna för den hjälp ^lillförsörjning som ges till utlänningar då deras ansökningar om^uppeh^ållsiillslånd behandlas. Medborgarskapslagen harändrats från med anledning av beslut om nya reglerom medborgarskap för barn ^(prop. 1978/ 79:72, AU 1978/79:26, ^rskr1978/79:201). Reglerna innebär alt barn till svensk mor alllid blir svenskmedborgare vid födelsen ^saml alt barn ^lill svensk mor under vissaförutsättningar kan förvärva ^svenskl medborgarskap genom anmälan. deltogutländska medborgare för i kommunalval i . Enligtpreliminära beräkningar uppgick valdeltagandet ^lill . Enligt en överenskommelsesom har ^Iräffais mellan riksdagspartierna kommer ^ulländskamedborgare som har ^rösträll i kommunala val all f^å^ ^della i vårensfolkomröstning i energifrågan. Inför ^folkomröslningen kommer särskilda^informalionsinsalser all göras. Den invandring som har^ägl rum har på ^ell avgörande ^säll påverkat befolkningsutvecklingen iSverige. bodde 424000 ^ul^ländska medborgare i . Avdessa är födda i eller har boll här under så lång lid all deskulle uppfylla kravet på kvalifikationstid för ^svenskl medborgarskap. Därtillkommer 357 ^(X)0 ^naluraliserade ^f. 1979/80:100 Bilaga15 11 Inom ^endasl kommerde som har ^kommii ^lill frän andra länder och deras barn och barnbarn^atl ^uigöra en myckel ^slor del av befolkningen. Av denbudge^tproposition som föreläggs framgår ^atl ^sla^lens samladeåtaganden inom ramen för invandrarpolitiken i vid bemärkelse numera är^belydande. En allmän ^ulgångspunkl för beräkningen av ^slalsbudgeten för^näsla budgetår har ^varil yttersta ^restriktivitet i fråga om nya^slalsfinansiella å^taganden och en noggrann prövning av redan beslutade. Delhar ^emellerlid funnits ^slarka skäl ^atl i vissa avseenden prioritera^insalser på invandrarpolitikens område. De ^ålgärder som redan ^beslulals förinvandrare och språkliga ^minorileler inom olika samhällsområden föreslåsdärför få i huvudsak oförändrad omfattning. 1 vissa fall föreslås också^uividgningar av sådana åtgärder. Genom ^beslul våren 1979vidgades ^slalsbidragsgivningen för ^hemspråksiräning i förskolan ^lill all^omfalla även ^femåringar. Som chefen för ^lidigare har^anmäll föreslås statsbidrag för ^hem^språksiräning i förskolan utgå ioförändrad omfattning under ^näsla ^budgel^år. Del bör i ^detla sammanhangerinras om alt chefen för ^socialdeparte^meniei har tillkallaten parlamentariskt sammansatt ^kommil^lé ^(S 1979:03) med uppdrag alt se överhemspråksträningen för invandrarbarn i förskolan. Som har ^framgålt avvad statsråde^t^ ^Mogård har ^anmäll föreslås alt ^slalsbidragel ^lill^slödundervisning i svenska för invandrarelever i gymnasieskolan skall ^ulgå^enligi ^ell ^nyll schablonsystem. ^Slalsbidragel för hemspråksundervisning och^slödundervisning för invandrarbarn i beräknas uppgå ^lill^sammanlagi ca 300 milj. kr. Regeringen uppdrog ^ijuni 1979 åt ^atl bedriva ^försöksverksamhelmed olika former av hemspråksundervisning. ^Mol bakgrund av del ^slora ^behovelav hemspråkslärare har statsrådet ^Mogård ^lidigare denna dag ^föreslagil all^anlalel ^nybö^ijarplalser på hemspråkslärarlinjen skall utökas med 24^plaiser. Vidare har föreslagits en ökning av antalet tvåspråkiga förskollärareinom nuvarande planeringsram för ^förskollärarutbildningen. Inom ramen förvuxenutbildningen föreslås bl. a. ökade resurser för ^grundulbildning förvuxna. Ungefär tre fjärdedelar av deltagarna i denna utbildning är invandrare,varav ^majorilelen är kvinnor. Vad gäller ^kontakl^lolkutbildning ochstudieförbundens undervisning i svenska för invandrare beräknas oförändrad^verksamhelsvolym jämfört med innevarande ^budgel^år. För all göra en översynav svenskundervisningen för invandrare ^m. ^lillkallades enparlamentariskt sammansatt ^kommillé (A 1978:07). Chefen för^ulbildningsdeparlemenlel har ^lidigare anmält förslag ^lill fortsatta^insalser för invandrare och språkliga ^minorileler inom ramen för^kullurpoliliken, bl.a. vad gäller den verksamhet med ^bidragsgivning för^liileralurförsörjning på ^minorilelsspråk för vilken ^slalens ^kullurr^ädsvarar. Vidare har ^anmälls förslag om resurser i ^syfle alt möjliggörafinskspråkig ^Prop.1979/80:100 Bilaga 15 12 kommerregeringen alt i annat sammanhang föreläggas förslag om all hos riksdagenbegära medel för ^ell ^särskili bidrag med ^drygl I milj. kr. till Stiftelsen hus. ^Sliftelsenhar bl.a. till uppgift att främja finskspråkig kulturell ^verksamhel. Chefen för^jordbruksdepartemenlel har tidigare förordat all ^Riksidrolls^förbundelmedges inrätta en särskild tjänst som ^invandrarkonsulenl i ^syfle ^atl stärkaidrottsrörelsens engagemang bland invandrare. Det framstår som ensynnerligen viktig ^uppgifl fördel svenska ^samhällel ^atl söka ^undanpoja^lendenser till fördomar, diskriminering och ^motsäll^ningar på etnisk grund.Diskrimineringsutredningen (A 1978:06) har i uppdrag all föreslå åtgärder idelta syfte. föreslås få ökade möjligheter att i samråd med^diskrimineringsulredningen sprida grundläggande kunskaper bland allmänhetenom invandringens orsaker och effekter och om invandrarnas ^kullurellabakgrund. Tyngdpunkten i budgetförslaget vad gäller invandrarverkets insatserunder ^näsla ^budgelår läggs ^mol denna bakgrund på ^ålgärder inom deltaområde, bl. a. i ^syfle all in^tegrera ^invandrarkunskap i skildautbildningssammanhang. En utredning kommeralt tillsättas för all ge underlag för en fortsall aktiv invandrar- och^minoriletspolilik. Del är angelägel all den särskilda översyn av^erfarenhelerna av tillämpningen av ^rikllinjer för invandringspolitiken^innefaiias i denna ^ulredning. ^Elt visst underlag för ^ulvärde^ringen av denförda politiken kommer alt ges genom det ^projekl om invandringens^långsiklseffekler som ^EIFO ^f.n. bedriver med medel frånarbetsmarknadsdepartementet. Jämställdhetmellan kvinnor och mån Under den senare delen av^1970-lalet har ^jämslälldhelsarbelel ^kommii ^atl ^omfalla ^alll fler områdeni samhället. Det har också betonats ^alll tydligare au del krävs en förändringav både ^kvinno- och mansrollen för alt förverkliga jämställdheten. Denuppslutning kring ^jämställdhelsprincipen som ^klarl markerat är en^ulgångspunkl för det praktiska och pådrivande ^jämställdhetsarbele, somregeringen fäster ^slor vikt vid. ^Ell ^lypiskl drag ide senare årens ^uiveckling ^mol ^jämsiälldhel är kvinnornas ^fortsatlainträde på ^arbeismarknaden. Del gäller särskilt kvinnor med sm^å^ barn.^Arbeismarknaden är dock fortfarande uppdelad i manliga och kvinnligayrkesområden, även om några inbrytningar kan märkas. Löneskillnaderna harminskal men är fortfarande markania. Skillnaden i ^arbelslidens längd, som desenaste åren ^ökal betydligt, är fortfarande ^karakiärisiisk och närmarehälften av kvinnorna på arbetsmarknaden arbetar deltid. Hemarbete, del vill sägaomsorg om barn och hushållsarbe^te, är ^lill ^slörsia delen kvinnors ^uppgifl,även i de familjer där både mannen och kvinnan förvärvsarbetar lika myckel. Det fortsalla^jämslälldhelsarbelel ^måsle ^ulgå från all män och kvinnor p^å^ lika villkorskall kunna kombinera ^ell förvärvsarbete med ansvar för barn och hem. 1979/80:100 Bilaga15 13 När del gäller rätten^lill ett förvärvsarbete, som är grundläggande för ekonomisk ^självsländighet,måste fortsatta ^anslrängningar göras för kvinnor; arbetslösheten är störrebland kvinnor än bland män - det gäller särskilt unga kvinnor. Men insatser^måsle också göras ^mol den dolda arbetslösheten, särskilt bland äldre kvinnoroch bland deltidsarbetande. Sysselsättningen varierar mellan regioner och ärsärskilt låg för kvinnor i glesbygd. Männens möjligheter allla sin del av ansvaret i hemmet måste förbättras. Inom ^familjepoliiiken harreformarbetet de ^senasle åren ^ulgåll från del kravet. ^Ulbyggnaden avbarnomsorgen, den ^ulökade föräldraförsäkringen liksom den lagfästa ^rälien^lill förkortad arbetstid för småbarnsföräldrar är reformer som ^underiätlalför båda föräldrarna all förena förvärvsarbete med vård av barn. Del är^vikligl all följa upp hur männen ^ulnylijar dessa möjligheter; del gäller^särskili lagreglerna om ^rält ^lill kortare arbetstid, som trädde i ^krafl den1 . har också uttalat sig för en sådan uppföljning (AU1977/78:31, ^s. ^Eu friare val avarbetstid, ^vilkel är nödvändigt för att kvinnor och män skall kunnaförvärvsarbeta även under de år barnen är små, får inte innebära all^dellidsarbelande särbehandlas och har sämre villkor än andra. Människor måstevidare informeras om vad deltidsarbete innebär i vissa fall i form av bristandesociala förm^åner. har AMS ^lillsammans medjämställdhetskommittén ^geoomfört en informationskampanj i hela ^landel omdeltidsarbetets mål, medel och problem. ^Eu friare val av ^arbetsiid innebärockså all man ulan ^svårighel skall kunna utöka sitt förvärvsarbete fråndeltids- ^lill heltidsarbete. Sysselsättningspolitiken syftar ^lill all allasom vill ha ^ell heltidsarbete ocksåskall kunna få det. Hinder fördetta måste så långt möjligt undanröjas - varesig de finns på ^arbelsplalsen eller beslår av ^brisl på barnomsorg, dåliga^kom^munikalioner eller liknande. Inom ^regionalpoliliken skall särskild ^vikllägga^s^ vid ^jämslälldhelsaspeklen. Värd av barn bör kunna vara^merilgrun-^dande ^inle bara i utbildning ulan också inom arbetslivet. Som^arbelsgivare har staten infört regler som medger ^atl tjänstledighet för vårdav barn räknas som merit för ^ijänsl inom den ^slalliga ^förvallningen. ^Alll ^slörre resurserhar under ^1970-lalel salsals för alt ^slarka kvinnornas ^siällning på^arbeismarknaden med hjälp av förmedlingsåtgärder och arbetsmarknadsutbildning.^Etl målmedvetet ^jämställdhetsarbele bedrivs ino^m^ ^arbelsmarknadsverkel och^omfallar ^informalions- och utbildningsinsatser, ofta av nyskapande karaktär.^Förulom att stärka kvinnornas ställning ^allmänl går ^arbelet ut på ^atlluckra upp den ^könsuppdelade arbetsmarknaden. ^Jämslälldhelsbidra^gel,som sedan ^budgeläret ^1974/75 har utg^ått till förelag ^som utbildat ochanställt kvinnor i ^Iradi^tionelll manliga yrken och vice ^versa. har ^hillills^inle ^uinyltjats i någon större omfattning. Den utvidgning av ^bidragel ochhöjning ^lill . som ^irädde i ^krafl den kan ^Prop.1979/80:100 Bilaga 15 14 bidra ^lill all öka bidragels^jämslälldhelseffekter, eftersom det ^visal sig ^atl bidragels ^slorlek^lidigare har ha^f^t^ ^belydelse för ^ulnyltjandegraden. Inom ^regionalpoliliken finnsden ^s.k. ^kvoleringsregeln i^anslulning ^lill ^lokaliseringsbidragel, som ^visal sig vara ett effektivtmedel för ^atl säkra kvinnornas ^räll ^lill ^arbele i områden med svagaarbetsmarknader. Del är särskilt viktigt^atl ^jämslälldhelsarbelel drivs vidare med ^krafl på arbetslivets område.Aktiva ^ålgärder från ^samhällels sida har här goda utsikter alt verkligenmedföra förändringar. Samordnade ^ålgärder över hela del ^poliliska fältet ärsom redan nämnts dessutom nödvändiga för ^atl ansträngningarna skall lyckas. ^anlogriksdagen till en del det förslag ^lill lag om jämställdhet mellan kvinnor ochmän i arbetslivet som regeringen ^lagl fram ^(prop. 1978/ 79:175, AU1978/79:39, ^rskr 1978/79:411). De regler som antogs gällde förbud ^molkönsdiskriminering med ^lillhörande regler om påföljd vid överträdelse avförbudet och om rättegången i ^diskrimineringslvisler. Del var den ^mesl^framälsyftande och för det aktiva ^jämslälldhelsarbelel väsentligaste delenav lagförslaget som föll ^borl vid riksdagsbehandlingen. Regeringen återkomdock ^lill med ^etl ^komplelterande förslag om en^fullsländig ^lagsliftning ^(prop. 1979/80:56). Därigenom tillfördes lagstiftningenregler om ^akliva ^ålgärder för jämställdhet. ^anlog idecember 1979 ^proposilionen om en ^fullsländig ^jäm-^ställdhetslag, som i sin^helhel kommer alt träda i kraft . ^Diskrimineringsförbudel blirpå samma gång ett ^slöd för enskilda arbetstagare och arbetssökande och ^ellinslag i ^samhällels ^ålgärder för opinionsbildning på ^jämslälldhelsområdel. Lagreglerna om aktiva^jämställdheisåtgärder bygger på ^atl del ^jämställd^hetsarbele som på storadelar av ^arbeismarknaden redan har börjat ^ulveck^las inom ramen förkollektivavtal skall fortsätta och ^ulvecklas vidare. ^Arbelsmarknadens parterhar därför fått full frihet ^atl fastställa andra regler än lagens ikollektivavtal på förbundsnivå. Kollektivavtalen om ^jämsiälldhel skalltillmätas särskild ^belydelse när lagens egna regler skall tillämpas och sessom god praxis. Med denna konstruktion kommer lagens regler om aktiva åtgärder^atl få sin väsentliga effekt på den del av arbetsmarknaden som inte täcks avkollektivavtal om jämställdhet och för de människor som ännu inte vunnit instegi arbetslivet. Reglerna om förbud^mol diskriminering hör ihop med reglerna om aktivt jämställdhetsarbete. Delkan ofta bli mer verkningsfullt i ^prakliken och på ^sikl alt ^arbela med^jämslälldhelsprogram i stället för ^atl göra gällande att den ena eller andraåtgärden är ^olillålen diskriminering. Som tillsynsorgan kommer^jämslälldhelsombudsmannen och ^jämslälld-^helsnämnden alt ha sin verksamhetinriktad på den icke ^kollektivavialsreg-^lerade delen av ^arbeismarknaden.Ombudsmannen kan, ^förulom all vara pådrivande i del ^akliva^jämslälldhelsarbelel, få betydelsefulla uppgifter som ^slöd i^diskrimineringslvisler ål enskilda och grupper med ^svagl utgångsläge påarbetsmarknaden. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 15 15 Vissa rättsfrågor som hängersamman med handläggningen av skadeståndsanspråk liksom vissa sekretess- och^processuella frågor, behöver regleras i särskilda ^besl^ämmelser. Dessafr^ågor ^ålerkommer regeringen ^lill i en särskild ^proposiiion under våren1980, liksom till hur de nya ^lillsynsor-^ganen praktiskt och ^organisalorisklskall fungera, hur samordningen skall ske med befintliga organ och hur behovetav information skall tillgodoses. ^Förulomarbetsmarknads- och ^familjepoliiiken finns andra vikliga fäll för^jämslälldhelsarbelel. ^Ulbildningen är ^etl område där ^insalser på allanivåer kan ge långsikliga ^effekler. Boende- och samhällsplaneringen haralltmer ^kommii alt ses som fundamental för hur ^jämställdhelssirävandena påandra områden skall slå igenom. Del ^slatliga ^inlerna ^jämslälldhelsarbe^lelkan vara pådrivande och banbrytande även för andra samhällssektorer och skall^ulvecklas vidare. Regeringen fäster särskild vikt vid alt en fördjupadsamordning rörande ^jämställdhetsarbeiet kommer ^lill ^sl^ånd mellan vikligasamhällsområden. Möjligheterna ^atl samordna ^jämslälldhels^arbelel iregeringskansliet kommer all ^förbällras. För det praktiskaarbete som förekommer inom ramen för jämställdhels-program och planer ^-^ iarbetslivet, ^ulbildningen, samhällsplaneringen, opinionsbildningen osv. -behövs stödjande åtgärder. De ^inslrumenl som redan finns ^skalt utnyttjas påbästa ^säll och göras effektivare. Särskilt ^vikligl är alt alla goda uppslagoch ^framälsyftande planer från olika samhällsområden samlas ^lill en^naiionell handlingsplan, där bredden och mångfalden betonas men där också gesde avgörande handlingslinjerna för framliden. ^Avsiklen är all undervåren 1980 skall beredas ^lillfälle ^atl ge till känna sin uppfattning ominriktningen av ^jämställdhelssirävan^dena. Grundmaterialet är del förslag ^lill handlingsplan ^(SOU 1979:56) som^ularbelals av ^jämställdhetskommitlén och som är föremål för en bredremissbehandling. Avsikten är att ensvensk handlingsplan skall föreligga vid den kvinnokonferens som FN hålleriKöpenhamn ^ijuli 1980. ^Jämställdhetskommitlén (Ju 1976:08), som underarbetsmarknadsdepartementet handlägger de svenska ^förberedelsema, planerarnationella aktiviteter med anledning av konferensen. kommer^ocksä en samlad bedömning att redovisas av de olika ^ålgärder som vidtagitsinom ramen för ^slalliga myndigheters ^jäm^slälldhelsarbete . Här kan erinras om det speciella anslag på 1 milj. kr. tilljämställdhetsåtgärder utöver sedvanliga anslag som myndigheter har möjlighetall la i anspråk. ^Jämställdhetskommitlén har sedan år 1976arbetat med u^trednings-, projekt- och opinionsbildande arbete inom många olikasamhällsområden. Särskilda ^anslrängningar har ^l.ex. ^gjorls medprojekt inom skolan. ^"Jämställd skola^", som är ^etl praktisktförsöksprojekt i en grundskola, går ut på att under ^f^lera år pröva olikametoder för ^atl nå upp till ^jämsiälldhelsmålen i läroplanen. Utbildning avpersonal, nya läromedel ^Prop.1979/80:100 Bilaga 15 16 och praktiska övningar i hemkunskap redan på lågstadietär några uppslag som prövas. ^Ell ^samarbele sker med bl.a. ^skolöverslyrelsen,fackliga ^organisaiioner. Hem och Skola ^m.fl. ochandra ^myndigheler i samarbetar i ^ell annat av kommitténs ^projeklsom ^pågåll och där man prövar metoder för ^SSA-rådens^jämställdhetsarbele. ^Elt annat ^nyll ^projekl ^inne^faltar utbildning förskolledare, bl.a. ^f^lera veckors praktik på ^"olradilio-^nella"arbetsplatser. Ett brett samarbete med ^cenirala och lokala ^myndig^heler iövrigt har under ^årel ^lagil form inom ramen för ^kommilléns ^arbele medskolfrågor och bör kunna ^ulvecklas vidare. Barnens roll harbetonats även på andra områden i kommitténs ^verksam^hel . del^inlernalionella ^barnårel. Bl.a. har ^kommiitén på uppdrag avsocialdepartementet ^lagil fram en spelfilm , somvisar hur ^bam redan i förskolan präglas av det ^iradilionellakönsrolls-mönstret. Filmen är i första hand avsedd för förskolepersonal ochföräldrar. Bland andra hjälpmedeli opinionsbildningen kan nämnas ^etl diskussionsmaterial med bland annatbroschyr och stillfilm som börjat ^dislribueras under ^höslen 1979. Nämnas kan också enutställning om jämställdhet i boendel som fåll en bred spridning, även^internaiionelll. Kommittén har när del gäller samhällsplaneringen stimuleratdebatt och konkreta ^ålgärder; ^etl nordiskt seminarium arrangerades bl.a. omdessa frågor. Insatserna på arbetslivetsområde är centralt för ^jämställdhetskommit^lén. I ^samarbele med^arbelsmarknadsmyndigheler och parterna på arbetsmarknaden har^jämslälldhelsarbelel inom olika ^seklorer stöttats och drivits på. ^Della har^skell genom medverkan i konferenser, publicerandet av debatt- ochfaktamaterial och konsultationer när del gäller lokala ^jäm^slälldhelsprogrampå företag. Del ^slalliga ^jämslälldhelsarbelel har ^följls ^konlinueriigl. På uppdrag av regeringen har^jämställdhetskommitlén under ^årel utvärderat hur könskvoteringen till^förskollärarutbildningen ^fungeral. ^Förslagel ^remissbehandlas ^f. Del är ^vikligl alt fåfram mer fakta och analys om kvinnors problem i hem- och förvärvsarbete. Denutredning om de ^hemarbelandes situation som inleddes har slutförtsunder . Åtgärdsförslag i ^anslulning ^lill utredningen ^vänlas ^underår1980. Del^uibildningsprojekt, som ^lidigare initierats av ^jämslälldhelskommii^ién iKöping, har under ^årel utvärderats och presenterats i en forskningsrapport^(SOU 1979:87) Chanser tillutveckling, som ger ^ell ^iniressanl underlag för vidare ^jämställdhetsarbeleför kvinnor i ^iraditionelll manlig ^induslri. har^jämslälldhelskommitlén också påbörjat en ^ulredning om ^förutsäUningar för^atl lags^tifta mot könsdiskriminering i reklam. 1979/80:100 Bilaga15 17 ^vänlas bli klar ^underår 1980.^Kommillén planerar vidare dels ^projekl inom ^idrottsområdel, dels konferenserpå regional nivå tillsammans med kommunförbundet. I^arbetsmarknadsdepartemeniei handläggs ärenden rörande förhållandet till^inlernationella arbetsorganisationen (). ingårSverige som suppleant på en regeringsplats i ^slyrelsen för ^inlernalio^nella^arbelsbyrån. är medlem i sex av ^ILO:s ^lio^induslrikommittéer, nämligen i kommittéerna för inlandssamfärdsel, ^järn-^ochstålindustri, verkstadsindustri, byggnads-, anläggnings- och offentliga^arbelen och kemisk industri samt i kommittén för ^ijänslemän och ^ulövare avfria yrken. Förslag om inrättande av fler ^induslrikommittéer bereds ^f. har under delgångna ^årel med ^treparisdelegaiioner, dvs. ^före^lrädare för regering,arbetsgivare och arbetstagare, deltagit i ^inlernalionel^la^arbetskonferensens ^sextiofemie möte och i ^ILO:s ^iredje europeiska regionalakonferens. ^Arbetskonferensen antog bl.a. organisationens program och budgetför . För vidkommande innebär konferensens beslut idenna del en höjning av det årliga bidraget från närmare 1,5 milj. dollar år1979 ^lill närmare 1,7 milj. dollarår 1980. ^Arbetskonferensen ^anlog vidare en konvention (nr 152) och enrekommendation (nr 160) om ^arbelarskydd vid hamnarbete ^saml en konvention(nr 153) och en rekommendation (nr 161) om arbetstider och ^viloperioder inom^väglransportområdet. Dessa ^inslrumenl kommer på sedvanligt sätt attföreläggas . fattade bl.a. beslut om att be^slyrelsen överväga inrättande av en rådgivande kommitté för ^ILO:s verksamheti . har som första land ^tilllrätl ^ILO:s ^konveniioner (nr 150) om^arbetsmarknadsförvallning, dess roll. uppgifter och ^organisalion och (nr 151)om skydd för organisationsrätten och om förfaranden för fastställande avanställningsvillkor i offentlig tjänst ^(prop. 1978/79:148, AU 1978/79:35,^rskr 1978/79:305). anordnade i ^samarbelemed och ^inlernalionella ^arbelsbyrån ^ell ^europeiskl symposium omyrkesinriktad rehabilitering.