prop · G30390 · 1979-12-31 00:00:00 — Enligt nuvarande bestämmelser om statsbidrag tillskogsbrukets yrkes-ulbUdning (SÖ-FS 1979: 241) utgår statsbidrag till koslnaderför anskaffande av försia uppsättningen stadigvarande undervisningsmateriel,däri inbegripet laboralorieutrusining och elevbibliotek saml anskaffning somföranleds av all undervisningen i kurs läggs om eller utvidgas. Anskaffningskall ske efter en av skolöverslyrelsen fastslälld normalutruslningslista ellergodkänd plan. Slatsbidrag ulgår med tre fjärdedelar av den beräknade kostnaden.Slalsbidrag ulgår även till kostnader för förhyrande av sädana störte ochdyrbara maskiner inom skogsbruket som behövs för undervisningsändamål med trefjärdedelar av kostnaderna. Enligl min mening bör statsbidrag lill förstauppsättningen stadigvarande undervisningsmateriel för tvåårig jordbrukslinje,tvåårig skogsbrukslinje, specialkurs som avser ulbildning för jordbruk,skogsbruk eller trädgårdsnäring eller specialkurs som avser ulbildning förhusligt arbete i form av konsumlionsutbildning av samma art som vidlanthushållsskola fr.o.m. ulgå på säll som gäller för övrigatvååriga yrkesinriktade linjer samt yrkesinriktade specialkurser enligtförordningen (1957: 318) om slalsbidrag till byggnadsarbeten inom viss kommunalutbildning. Det innebär att bidrag bör utgå av den beräknade kostnaden.Överstiger den beräknade kostnaden . för en klass under helautbildningen på linjen eller specialkursen bör bidrag utgå . Statsbidraget till kostnader för anskaffande av förstauppsättningen stadigvarande undervisningsmateriel avseende bl.a. annan tvååriglinje i gymnasieskolan än tvåårig ekonomisk, social och teknisk linje ellermusiklinje saml specialkurser inom samma områden får enligt förordningen(SÖ-FS 1979: 143) om statsbidrag till kostnader för förhyrning av första uppsätt- ningenstadigvarande undervisningsmateriel inom viss utbildning m, m.användas lill förhyrande av undervisningsmateriel. De särskilda bestämmelser,som gäller för förhyrande av större och dyrbara maskiner inom skogsbmket sombehövs för undervisningsändamål, somjag lidigare redovisat, bör enligt minmening upphöra all utgå för tid fr. o. m. den . Jaghemsläller atl regeringen föreslår altgodkänna de riktlinjer jag har förordal i fråga om slalsbidrag till förstauppsättningen stadigvarande undervisningsmateriel för tvåårig jordbrukslinje,tvåårig skogsbrukslinje, specialkurs som avser utbildning för jordbruk,skogsbruk eller trädgårdsnäring eller specialkurs som avser utbildning förhusligt arbete i form av konsumlionsutbildning av samma art som vidlanthushållskola. (5)Bidrag till vuxenutbildning m. m. Enligtgällande bestämmelser utgår statsbidrag lill kostnader för lärares resor ochtraktamente i samband med gymnasieskolkurs och grundskolekurs som anordnasinom vuxenulbildning i glesbygd. Bidragel utgår av kostnadernaför resekostnadsersätlning och traktamente enligt allmänna resereglementet(1952:735). Resekostnadsersäll-ningen beräknas därvid enligl reseklass B.Stalsbidragel ulbelalas av efler rekvisition av kommunen.Medelsbehovel för /81 har beräknats lill ca 500000 kr.Skoladministrativa kommittén () har i sin tidigare nämnda promemoriaföreslagil atl statsbidraget till resor och traktamenten ur revisionsteknisksynvinkel behandlas pä samma sätt som lönebidraget. Alternativt anser SAK atldetta statsbidrag bör avlösas inom skalteuljämningsystemel. Jag förordar alldetta statsbidrag upphör att utgå för tid fr. o. m. den . Jaghemsläller atl regeringen föreslår attbeslula atl statsbidraget lill koslnader för lärares resor och traktamenten isamband med kurser som anordnas inom vuxenutbildning skall upphörafr. o. m. . Prop.1979/80:90 45 NYA FORMER FÖR FINANSIERING AV SKOLBYGGANDET Prop.1979/80:90 46 bildades en arbetsgrupp inomregeringskansliet med företrädare för ulbildningsdeparlemenlel,bostadsdeparlemeniet. budgetdepartementel och ekonomideparlemenlet och meduppgifl att bereda frågor kring finansiering av skolbyggandet. Till gruppenknöts även företrädare för , bostadsslyrelsen och . Gruppen har hafl följande sammansättning; tf skolinspektören du Rielz, utbildningsdepartementetdepartementssekreteraren , skolinspektörenOlle Engquisl, departementssekreteraren ,ekonomidepartemenlel departementssekreteraren , budgetdepartementetbyrådirektören , ulbildningsdeparlemenlel sekreteraren . lillsynsläraren , skolöverslyrelsensekreteraren , avdelningsdirektören , bostadsslyrelsen byrådirektören , . Till ordförande i arbetsgruppen förordnades du Rielzoch till sekrelerare . Arbetsgruppen överlämnar härmed sin rapport former förfinansiering av skolbyggandet. Till rapporlen har fogals en reservation av ledamöternaNils och . Arbetsgruppens uppdrag är härmed slutfört. Sammanfattning ............................................................ ... 49 1 Utgångspunkter ......................................................... 54 2 Nuvarandefinansieringssystem .................................. 58 2.1 Finansiering av kommunala investeringar ............. 58 2.1.1 Statligainvesteringsbidrag............................ 58 2.1.2 Långfristigalån ........................................... ... 59 2.1.3 Skattefinansieringav invesleringar ............. ... 60 2.2 Slatsbidrag Ullskolbyggandet ................................ ... 60 2.3 Lån tillfolkhögskolebyggen ................................... 62 2.4 Finansiering avskollokaler i integrerade serviceanläggningar . 2.4.1 Det statligabostadslånesystemels tillämpningsområde 63 2.4.2 Begreppelinlegrerad serviceanläggning ..... 64 2.4.3 Komponenler idet StaUiga bostadslånesystemet 65 2.4.4 Säkerhet förbostadslån .............................. 66 2.4.5 Finansieringunder byggnadstiden .............. ... 66 2.4.6 Sluiligfinansiering.......................................... 66 2.4.8 Vissa villkorför rätt till statligt bostadslån .... ... 67 2.4.9 Administration ............................................ .. 67 2.4.10 Statensstyrning av bostadsbyggnadsvolymen 68 2.5 Statlig styrning av skolbyggandel .......................... 68 2.5.1 Slyrning genomförfaltningar och läroplaner 68 2.5.2 Slyrning genomstatsbidragsvillkor ............. .. 70 2.5.3 Styrning genominvesteringsramar................ 71 2.5.4 Styrning genombyggnadstillstånd ............. 74 2.6 Handläggning av skolbyggnadsärenden ............... .. 75 2.6.1 Fastställandeav skolorganisationen .......... .. 75 2.6.2 Lokalbehovsprövning..................................... .. 75 2.6.3 Granskning avskissritningar ...................... .. 76 2.6.4 Ansökan omslalsbidrag ................................ .. 77 2.6.5 Slatsbidragsbeslulsaml avräkning av kvotkostnad från investeringsram 78 3 förslag till förändringar .................................. .. 78 3.1 Hyresbidrag perelev och år..................................... .. 78 3.2 förslag ......... .. 82 4 ...................................... .. 83 5 Principer för slalsbidragsgivning .................................. .. 84 5.1 Allmännaprinciper .................................................. 84 5.2 Principer förinvesteringsbidrag ............................. .. 87 5.3 Skatleutjämningssystemet .................................... .. 87 6 Kreditmarknaden ......................................................... 90 7 Statsbidragetskommunalekonomiska betydelse ........ 92 7.1 Kommunernasutgifter för skolbyggandel 92 7.1.1 Kommunernaskapitalutgifter inom utbildningsområdet 92 7.1.2 Kommunernaskapitalutgifter inom utbildningsområdet 93 7.1.3 Slatsbidraglill skolbyggnader .................... 94 7.2 Landstingskommunernasutgifter för skolbyggandel 95 1979/80:90 48 7.3En undersökning av skolbyggnadsprojekl i fem kommuner ... 96 7.3.1 Val av kommuner ............................... .. 96 7.3.2 Skolbyggnadsplaner ............ .. 97 7.3.3 Slatsbidrag 1979-1983 ...................... .. 97 7.3.4 Studier av enskildaskolbyggnadsprojekt 98 7.3.5 Konsekvenser för kommunernaslikviditet vid ett slopande av statsbidraget 100 7.3.6 Kommunernas finansiellaförulsältningar . . 103 7.3.7 Alternativtill finansiering genom statsbidrag 104 Bilaga1 Summa årliga utbetalningar - inbetalningar i tusental kr. Bilaga2 Summa årliga utbetalningar - inbetalningar enligl nu- värdesmetodenår 04 i milj. kr................ 8 Överväganden ............................................... 113 8.1 Alternativa specialdestinerade statsbidrag ...... 113 8.2 Kommunernas behov av finansieringshjälp.......... 115 8.3 Allmänna aspekier på val av finansieringssystem förskolbyggnadsverksamheten 119 8.4 Styrning av skolbyggnadsverksamhelen .......... 120 8.4.1 Skolpolitiska utgångspunkter ............... 120 8.4.2 Bostadspolitiska utgångspunkter .......... 121 8.4.3 Allmänna ekonomisk-politiskaulgångspunkter 123 8.5 Finansieringssystemför skolbyggnadsverksamheten 125 8.5.1 Finansiering på den allmännakreditmarknaden 125 8.5.2 Finansiering genombostadslånesystemet 127 8.5.3 Finansiering genom statlig lånefond ......... 129 8.5.4 Finansiering i särskild ordning på denallmänna kreditmarknaden 132 9 Ställningstaganden .......................................... 134 9.1 Statsbidrag till skolbyggnader ....................... 134 9.2 Behov av finansieringsstöd ........................... 135 9.3 Finansieringsalternativ ................................. 135 9.4 StaUig styrning .......................................... 136 Promemorianinleds med en redovisning av det uppdrag lämnade regeringen våren1978 om en översyn av regelsystemet för finansiering av skolbyggandet (kapitel1). Vi anger där följande utgångspunkter för vårt utredningsarbete; Översynenbör underlätta en flexiblare skolplanering och bör leda till attden statliga detaljstyrningen av skolbyggnalionen avsevärl minskas i syfte altöka del kommunala ansvarel för skolbyggandel, atlskolbyggandel finansieras på etl sätt som främjar en effekUv kommunalresursanvändning, attåteranvändning av friställda skollokaler för annal ändamål än undervisningunderlättas, attsamordning av skollokaler och lokaler för boendeservice främjas, altnuvarande köproblem inom skolbyggnadssektorn elimineras varigenom bl. a. enkommunal totalplanering av och ell kommunall totalansvar för kommunensbyggnadsinvesteringar möjliggörs. Engrundläggande utgångspunkt för vårt arbete har vidare varit att frågan omkostnadsfördelningen mellan stat och kommun ligger utanför ramen för vårlutredningsuppdrag. Vår uppgift har varit alt söka finna tekniska lösningar forfinansieringen av skolbyggandet, som står i överensstämmelse med de ovanangivna utgångspunklema, samt atl belysa konsekvenserna i olika avseenden avdessa lösningar. Ikapitel 2 belyser vi hur man i kommuner och landstingskommuner finansierarsina tolala invesleringar. Vidare redovisas de bestämmelser som gäller förstatsbidragsgivningen skolbyggandel, för lån lill folkhögskolebyggen samlför finansieringen av skollokaler i integrerade serviceanläggningar. Kapitletavslulas med en översikl av den statliga slyrningen av skolbyggandel samthandläggningen av skolbyggnadsärenden. Skolbyggnadsbidragethar varit föremål för förslag till förändringar. I kapitel 3 beskrivsell förslag om all ersätta investeringsbidraget med ett hyresbidrag per elevoch år som lades fram . Remissyttrandena var till övervägande delkritiska och förslaget föranledde inte någon förändring av bidragssystemet. Viredovisar också kommunalekonomiska ulrednings (KEU 76) övervägandenom atl slopa skolbyggnadsbidragel. En metod för alt säkerställalånemöjligheler för skollokaler vore enligl ulredningen alt låla de slatligabostadslånen gälla även för skolbyggnader. KEU 76 ansåg dock att det låguianför utredningens område att närmare belysa frågan. 1kapitel 4 tar vi upp vissa punkter i direktiven till den skoladministrativakommittén (SAK). En av utgångspunkterna för kommilléns arbele bör vara alt sökaåstadkomma ett vidgat kommunalt skolansvar och en mins-4 1979/80. Prop.1979/80:90 50 kad belastning på den statliga skoladministrationen.Inslagen av myndighetsutövning och delaljkontroll bör kunna minska och beslut imånga ärenden decentraliseras. De principer för statsbidragsgivningen som lades fasl vidriksdagens beslul om den kommunala ekonomin redovisas i kapitel 5.Där konstaleras bl.a. alt en successiv förskjutning av tyngdpunkten i statsbidragsgivningenbör ske så atl skalleuljämningsbidragen svarar för en ökad andel på despeciella bidragens bekostnad. På grund av skatleutjämnings-systemets storabetydelse för kommunernas ekonomi redovisar vi hur del reformerade skatteutjämningssyslemelär uppbyggt och vilka ekonomiska effekter det har. Vi pekar bl.a. på atlskatteutjämningssyslemel är så konstruerat all kommunernas koslnader förgrundskolan utjämnas. Åven möjligheten att söka extra skatteutjämningsbidragredovisas. För all finansiera invesleringar upptar kommunerna lån påkredilmarknaden. I kapitel 6 går vi översiktligt igenom kredilmarknadensfunktion och vilket totalt utrymme som står lill buds för kommunernasupplåning. Vi konstaterar därvid atl föredraganden i propositionen(1978/79:165) om den svenska kapitalmarknaden har ullalal atl del inle finnsnågot som tyder på atl del inom överskådlig lid skall vara möjligt att öka detuirymme som kommunerna och landsUngskommunema kan tillålas la i anspråk på densvenska kreditmarknaden. Frågan om kommunemas och landstingskommunernas totalaupplåningsutrymme på kreditmarknaden ligger utanför vårt egentligaulredningsområde. Vi nolerar dock att investeringsbidraget, sett i relationlill kommunernas och landstingskommunernas tolala upplåning, är litet saml attvariationerna i nyupplåningen mellan olika år kan vara större än det lotalainvesteringsbidraget. Dessulom påpekas all investeringsbidraget vid nuvarandeordning lar kreditmarknadsresurser i anspråk genom att bidraget i nuvarandebudgetläge i sin helhet kan sägas bli finansierat genom statlig upplåning. Totall för landet molsvarar investeringsbidraget (ca 300milj. ca per skattekrona. För atl utröna hur stor kommunalekonomiskbetydelse statsbidraget lill skolbyggnader kan ha. har vi genomförl en sludiei fem kommuner med relalivi omfattande skolbyggnadsprojekt. Denna studieredovisas i kapitel 7, där vi också ger en bild av den totala omfattningen avinvesleringarna i landet saml av de toiala kommunala invesleringarna. FörlandsUngskommunerna redovisas molsvarande uppgifter. Vi konstaterar därvid atlskolbyggnadsinvesteringarna för landstingskommunerna utgör en myckel lilenverksamhel. Vi drar därför den slutsatsen att det inle finns anledning altnärmare analysera statsbidragets kommunalekonomiska konsekvenser förlandstingskommunerna. Studien av de fem utvalda kommunerna visar atl ettslopande av investeringsbidraget för deras del skulle medföra etlinkomstbortfall, som i genomsnitt enligl dekommunalekonomiska flerårsplanerna motsvarar mellan och perskattekrona. För ett enskilt år kommer man som allra högst upp i . Fyra alternativa sätt att ersätta ett statsbidragsbortfallför de skolbyggnadsprojekl som särskilt studerats i de fem kommunema haranvänls för att ytteriigare få belysning av investeringsbidragets roll. Vid ennuvärdesberäkning av de olika alternativen har vi funnit atl nuvarandestatsbidrag är det förmånligaste finansieringsalternativet på lång sikt. Vidett slopat bidrag skulle en skattefinansiering av hela bortfallet frånfinansieringssynpunkt vara förmånligare på lång sikl än olika slag avupplåning. Selt från likviditetssynpunkt ställs dock större krav på kommunernaom skattefinansiering av bortfallet skall ske hell eller delvis. Under enfemårsperiod varierar behovet av likvida medel för de studeradeskolbyggnadsprojekten vid ett slopat statsbidrag perskallekrona. Ju större andel av slalsbidragsbortfallet som lånefinansierasdesto mindre blir behovet av likvida medel. Skulle en generell möjlighel lillbostadslånefmansie-ring öppnas för skolor, minskar i stället behovet av likvidamedel med per skattekrona, jämfört med nuvarandefinansieringssystem. I undersökningen konstateras slutligen att kommunernasfinansiella slällning varierar myckel och därmed även förulsältningarna atlmöta ökade krav på resurser. I våra överväganden i kapitel 8 konstateras atl även omväsentliga förenklingar kan göras av statsbidragssystemet kommer varje form avinvesteringsbidrag all ställa krav på ramar för slalsbidragsgivningens totalaomfallning. tungt argument mot olika lyper av specialdestineradeinvesteringsbidrag är all de investeringsramar som krävs minskar kommunernasmöjligheler att totalplanera och ta egel ansvar för sin investeringsverksamhet.Belräffande etl driftbidrag ulformal som elt hyresbidrag per elev och år kan viinle finna atl de få fördelarna uppväger alla de nackdelar som är förenade medell sådanl syslem. 1 fråga om atl förslärka de nu ulgående driftbidragen lillskolan vid ett slopat investeringsbidrag konstateras atl della inleöverensstämmer med de principer för statsbidragsgivningen som riksdagenbeslutade om . I våra överväganden konstaterar vi alt det förkommunsektorn som helhet inte kan anses föreligga någol behov avfinansieringsstöd vid ett slopal investeringsbidrag för skolbyggnader, men altdel evenluelll kan finnas behov av stöd i enskilda kommuner. Vi finner ocksåall bidragel ulgör en så lilen del av den tolala landstingskommunalaverksamhelen aU något behov av finansieringsstöd över huvud laget inle kananses föreligga för landstingskommunerna. Mol bakgrund av den företagna studien framhåller vi attett slopat investeringsbidrag i normalfallel fär en begränsad effekt förflertalet kommuner. Särskilt gäller della om kommunerna lånefmansierarstatsbidragsbortfallet. De ökade skatteutjämningsbidragen, som beslutadesvåren , medverkar också till att förbättra den finansiella situationen iflertalet kommuner. Dessa blir även bältre mstade i likviditetshänseende. Prop.1979/80: 90 52 av slalsbidraget torde således få relativt begränsadekonsekvenser för kommunernas tolala ekonomi. Vi hänvisar också lill möjlighelenatt söka exlra skalleuljämningsbidrag om en enskild kommun särskilt missgynnasdå det specialdestinerade bidragel slopas eller om en kommun får storakoslnader på grund av snabb befolkningsökning. Vi övergår sedan i kapitel 8 till all allmänt belysakonsekvenserna av olika finansieringssystem, varvid vi bl. a. konslalerar atldel är en allmänl omfattad strävan alt kommunerna genom ökat ansvar och minskadstatlig detaljstyrning skall kunna avgöra den kommunala resursanvändningen.Från denna ulgångspunkt diskuterar vi sedan olika former av slyrning avskolbyggnadsverksamhelen. När det gäller de skolpoliiiska strävandena konstaterar vialt de inle behöver vara knutna lill statsbidragsvillkor ulan kan komma lillultryck i skollag, skolförordning, läroplaner och centrala anvisningar, vidfaslslällande av skolorganisation m.m. Enligl vår mening finns det också behovav ell kontinuerligt forsknings- och utvecklingsarbete på skolbyggnadsområdetsamt av en rådgivnings- och serviceverksamhet bl.a. i form av en frivilligskissgranskning. Vi menar all dessa senare slyrmedel från skolpolitiskaulgångspunkler är tillräckliga och atl kommunerna själva bör få svara förskolbyggnadsverksamhelen inom de ramar och riktlinjer som dessa styrmedel ger. Styrning av skolbyggnadsverksamheten belyser vi även frånbostadspolitiska utgångspunkter. Vi understryker därvid bl. a. all vi finnerdet angeläget atl bostadslånesyslemet för integreradeboendeserviceanläggningar vid elt slopande av investeringsbidraget tillskolbyggnader tillämpas på ett sådanl sätt att s. k. lånearkileklur inteuppstår, dvs. alt lånemöjligheterna inle påverkar anläggningarnas ulformning påell från funktionssynpunkt olämpligt sätt. Vi anser det dock befogal alt göraendast en mindre ändring när del gäller de nuvarande möjligheterna att fåbostadslån lill skollokaler i integrerade serviceanläggningar. Styrning av skolbyggnadsverksamheten utifrånsamhällsekonomiska överväganden menar vi bör ske i så övergripande sammanhangsom möjligt, och våra överväganden därvidlag ulgår från alt kommunerna skallges största möjliga frihel att prioritera mellan sina olika verksamheter förall så effektiv resursanvändning som möjligt skall uppnås. Slalsmaklerna kan dockav bl. a. arbetsmarknadspoliliska skäl vilja gå in och styra den direklaresursanvändningen. Vid våra överväganden om finansieringssystem förskolbyggandel utgår vi från atl något generellt behov av finansieringshjälpinle föreligger. Med hänsyn lill resursprioriteringen ser vi klara fördelar meden finansieringsordning där kommunema själva svarar för finansieringen vialöpande inkomster eller genom upplåning på allmänna kreditmarknaden. Ellsådant system är enligt vår uppfattning bäst förenligt med strävandena attgenom kommunalt ansvar för skolbyggnadsverksamhelen främja den kommunalaresursanvändningen. Varken från skolpolitiska, bostadspolitiska eller frånallmänna ekonomisk-politiska utgångspunkter kan vi finna att etl system medfinansiering på den allmänna kreditmarknaden innebär några nackdelar.Fördelarna är däremot många. Vi pekar bl.a. på den ökade reella möjlighetentill samplanering av investeringar i kommunerna, fränvaron av negativaeffekter på kreditmarknaden saml att någon ny statlig administration intebehöver byggas upp. För att belysa vilka möjligheter som står till buds, omdel ändå skulle bedömas att ett behov av finansieringsstöd generellt sett kananses föreligga, har vi från mer allmänna ulgångspunkter övervägt tre olikastödformer. Vi har därvid först studerat bostadslånesystemet. Vi kaninle finna att slatliga bostadslån är en lämplig stödform när del gäller altersätta elt slopal slatsbidrag till skolbyggnader. Bostadslånesyslemet är såuppbyggt atl kostnaden för samtliga låneberältigade lokaler ulgör låneunderlag.Hela koslnaden för skolbyggnaden skulle alltså komma att finansieras genombostadslån, inte endasi den del som täcks av nuvarande investeringsbidrag.Detla skulle beiyda ell statligt stöd och en prioritering på kreditmarknadenav skolbyggnadsverksamhelen i en utsträckning som inte kan motiveras. Vi haräven pekat på att bostadslånesyslemet har etl relativt kompliceratregelsyslem, som snarare skulle försvåra än underlätta den administrativahanleringen av skolbyggnadsfinansieringen i jämförelse med dagens ordning. De övriga två allemativen som kan länkas är en statliglånefond för skolbyggen eller en priorilering på kreditmarknaden av den lyp somlånen till fjärrvärmeanläggningar utgör. Vi har i våra överväganden kommit framlill all de för- och nackdelar som är förknippade med vart och ell av dessabåda alternativ inle avsevärt skiljer sig ål, varför vi inte är beredda allförorda del ena allernalivet före del andra. Våra förslag i kapitel 9 innebär all investeringsbidragettill skolbyggnader bör slopas och all något nyll bidrag inle bör införas. Denförändring i kostnadsfördelningen mellan stal och kommun som delta förslagresullerar i förutsätter vi kommer alt beaktas i samband med överläggningarnamellan stat och kommun om den kommunala ekonomin. Vid våra överväganden om kommunernas behov avfinansieringsstöd har vi funnit alt det generelll sett inle föreligger behov avsärskilt finansieringsstöd vid ell slopande av investeringsbidraget. Denundersökning som vi har gjorl i elt begränsal antal kommuner tyder inte på atlde kommunalekonomiska konsekvenserna blir särskill slora. Vi pekar också idetta sammanhang på den avsevärda förbättring i finansieringsförutsättningarsom flerlalel kommuner får genom del reformerade skatteutjämningssyslemel, därockså kostnaderna för uljämnas. Mol denna bakgrund bör enligt vår mening finansieringen avbortfallet av statsbidraget till skolbyggnader i försia hand ske medskattefinansiering och/eller lånefinansiering på den allmänna kredilmarknaden. 1979/80: 90 54 Omdel i speciella fall skulle visa sig finnas behov av finansieringsstöd,exempelvis när en lilen kommun eller en kommun med snabb befolkningsökning iell trängt ekonomiskt läge skall göra en slörre investering i en gymnasieskola,bör behovet av stöd kunna tillgodoses genom exlra skatteutjämningsbidrag.