prop · G303103 · 1979-12-31 00:00:00 — I fråga om räknarapparaturen får jag erinra om allregeringen lidigare har gelt kilometerskattenämnden i uppdrag all ledaarbetet med all utveckla en ny räknare l.ex. för navmontering och med sådanutformning att den kan monteras på flertalet kilometerskatlepliktiga fordon,dvs. även på personbilarna. Arbetet avser alltså all finna en räknare medbredare användningsområde än de nuvarande och med bättre motståndskraft motmanipulationer. är också angeläget av del skälel all vissa fordon inom enganska snar framtid kan komma att vara så utformade, all en räknare avbefinllig lyp inte kommer alt kunna användas. Vägtrafikskatleutredningensuppdrag bör inle omfatta frågan om en ny räknarlyp. När utredningsuppdragetfullgörs bör bl.a. följande beaktas. Till grund för vägirafikbeskaiiningenligger den kostnadsansvarighetsprin-cip som anlogs genom statsmakternas beslutär och som innebär att trafikavgifterna så långl möjligt skall molsvaradet allmännas utgifter för trafiken. Kilometerskalten ansågs på ett bättre sättän brännoljeskatlen kunna lillgodose denna princip, eftersom kilometerskaltenkan differentieras med hänsyn till bl.a. axelarrangemang och fordonsvikt.Utredaren bör utgå från att beskattningen skall vara så utformad alt den kansvara mol de krav som koslnadsansvarighelsprincipen ställer på den. Vidbedömningen av denna fråga bör beaktas den ändring av principens innehåll somkan bli följden av den trafikpolitiska proposition som regeringen avser attlägga fram i vår. 217 Kommittéer: Budgetdeparlementet Del II B:3 Etl viktigt krav som måste ställas på varje skattesystemär all del skall ge upphov till så litel praktiskt och administrativt besvärsom möjligt för skattskyldiga och myndigheter. Ulvärderingen avkilomelerskatlesystemet bör omfatta även denna fråga. Uiredaren bör därvidbeakla effekterna av det utredningsarbete som har uppdragits ätkilometerskattenämnden. I samband därmed bör också kostnaderna för uppbörd,adminislralion, kontroll m.m. av kilomelerskatt karlläggas och bedömas. Även deskaltskyldigas kosinader för hanleringen av kilometerskalten bör belysas. Vidare får kilometerskatiesystemel bedömas i fråga ommöjligheterna till skallefusk och andra skalteundandragande åtgärder. När kritik har riktats mol kilomelerskalten har oftaframhållils all en återgång till beskattning direkl av molorbrännoljan skullevara all föredra framför kilometerskatlen. Därvid har särskilt pekats på atlman i andra länder, t,ex. , tillämpar etl sådant system. För alt göradet möjligt alt skilja mellan eldningsolja och motorbrännolja förseseldningsoljan, som regelmässigt är väsentligt lägre beskattad änmolorbrännoljan, med en tillsats som kan spåras med elt enkelt kemisktförfarande. Jag vill i denna del framhålla följande. Den upphävdabrännoljebeskatl-ningen ansågs leda till etl oacceptabelt storl skallebortfallpå grund av skattefusk. Detla berodde särskilt på all lågl beskattadeldningsolja 1, som tekniskl selt är likvärdig med motorbrännolja, varlättillgänglig och felaktigt användes för drifl av brännoljedrivna personbilar,lastbilar och bussar. Vidare gällde alt motorbrännolja som skulle användas fördrift av l.ex. jordbrukslraktorer och motorredskap beskattades på samma sätlsom eldningsolja 1. Även detla förhållande underlättade skalteundandragande åtgärder.Dessa omständigheter bör beaktas av uiredaren. Del ankommer däremoi inle påuiredaren alt överväga skallenivån när det gäller eldningsolja ellerinskränkningar i förhållande till vad som gällde förut i rätlen all användalågl beskattad motorbrännolja för drifl av l.ex. Utredaren bör i övrigt bedöma allernalivabeskattningsformer från de ulgångspunkler som, enligt vad jag haranförl, bör ligga lill grund för utvärderingen av kilometerskattesyslemet. Därutöverbör bl.a. följande förhållanden belysas när del gäller en beskattning avmotorbrännolja. I praktiken torde kontroll av atl lågt beskattad eldningsoljainte används för drift av vägtrafikfordon kunna ske endasl genom alt innehålleti fordonels tank analyseras. Uiredaren bör bedöma om en sådan kontroll kan blieffekliv. Vidare bör utredaren ta ställning lill vilka sanktioner som kan ansesnödvändiga för alt motverka felaktig användning av eldningsolja. Därvid bör enjämförelse göras med de långtgående sanktioner av ekonomisk natur som tillämpasi vissa andra länder. Även i övrigt bör förhållandena i andra länderundersökas. Utredaren bör också bedöma i vilken utsträckning tillsalsav spår- eller färgämne lill en oljeprodukt kräver invesleringar i skildalagringsanläggningar eller distribulionsfordon för olika oljeprodukter. Bland yUeriigare frågor som bör belysas vill jag nämnaföljande. F.n. gäller, under vissa förutsättningar, all högst 400 I bränsle fårföras in tull- och skattefritt lill . Uiredaren bör bedöma om dennavolymgräns lämpligen bör ändras om brännoljeskalt införs. Vidare bör utredarenbelysa riskerna för och effeklerna av att fordon, som har varil ulomlands,kommer till med i ullandel köpt olja med tillsals av där använt spår-eller färgämne. Del II B:4 Skr 1979/80:103 218 Slutligen vill jag i fråga om en återgång till någon formav skalt direkt på molorbrännoljan också framhålla följande. Närkilometerskalten infördes bestämdes skattesatserna sa alt degenerellt setl skulle ge samma skaltebelaslning per kilomeier som skatterna påbrännoljan. har kilometerskalten pä personbilar relativt selt höjtsmer än skallen pä lastbilar, bussar och släpvagnar. Om den nuvarandekilometerskatlen omvandlas lill brännoljeskalt med ulgångspunkl ikilomelerskalten på personbilar kommer därför skattebelastningen pä lastbilar,bussar och släpvagnar alt öka. Läggs i stället kilometerskatlen på sisinämndafordon till grund för omvandlingen kommer skallebelastningen på personbilarnaall sänkas. Uiredaren bör beakla all delta förhållande kan kräva särskildaanpassningsälgärder, l.ex. beiräffande den årliga fordonsskatten. Sådanaålgärder bör bedömas även med hänsyn till utredarens kommande slällningstagandelill frågan om all slopa den årliga fordonsskatten för bensindrivna bilar ochhöja bensinskallen i motsvarande mån. Uiredarens arbete bör bedrivas skyndsami. Med hänvisning lill vad jag nu har anförl hemställer jagall regeringen ulvidgar uiredarens uppdrag i enlighet med vad jag har förordal. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Utredning om beskattningen av energi, m.m. Departementschefen, statsrådet , anför. I vårt skattesystem ingår etl flertal indirekla skattersom berör eller har nära anknyliiing till energiområdel. Dennabeskaltningomfaltar allmän energiskatt på bensin, motorbrännolja,eldningsolja, kolbränslen och elkraft, särskilda skaller på bensin och gasol,mervärdeskatt på andra bränslen än sådana som omfattas av den allmännaenergiskatten, kilomelerskatt som ersatt lidigare utgående skatter påmotorbrännolja saml sluiligen särskild beredskapsavgift på bensin ochmineraloljor. Energibeskattningen har f.n. i slor ulslräckning en avstatsfinansiella skäl moliverad ulformning. Ursprungligen infördes skaller pämotorbränslen liksom på innehav av molorfordon för all finansiera vägväsendelsulbyggnad och underhåll. Denna specialdeslinering av de s.k.aulomobilskattemedlen kommer alt upphöra /81. Den allmännaenergiskatten infördes av delvis energipolitiska skäl, men den ärnumera närmasl atl betrakta som elf komplemenl lill mervärdeskallen. Den särskilda beredskapsavgiflen har lill syfle altfinansiera dels en uiökad beredskapslagring av oljeprodukter, dels slöd lillprospektering efler olja och naturgas. Skatten pä energi är en koslnad för alla energiförbrukare.Energiskattens 219 Kommittéer: Budgetdepäi-tementet Delll B:4 koslnadsfördyrande effekt på näringslivets bränsle- ochkraftförbrukning har dock mildrats genom särskild lagstiftning om nedsättningav energiskatt för Irädgårdsnäringen och industrin. Dessutom gäller altindustrins förbrukning av elkraft utöver 40.000 kWh belastas medenergiskalt om per kWh mol för annan förbrukning. Om delenergiskattebclagda området i stället omfattades endast av mervärdeskallenskulle någon faktisk skattebelastning för näringslivet inle uppkomma. Skattenpå energi skulle då utgöra avdragsgill ingående mervärdeskall för förelagen. Under senare är har ställts helt andra krav än lidigare päen akliv och målmedveten energipolitik från siatsmakternas sida. Dessa kravförstärktes genom den s.k. oljekrisen . Kraftfulla ålgärder av skildaslag måsle till för atl trygga vår energiförsörjning och sysselsättning ochdärjämte ge oss större handlingsfrihet och ökal oberoende för framliden. Härviduppmärksammades även möjlighelen alt utnyttja energibeskattningen som ettaktivi energipolitiskt inslrumenl. Mol denna bakgrund lillkallades i oklober 1975energiskalteulredningen (Fi 1975:07) med uppdrag alt undersöka möjligheternaall begagna energibeskattningen som ell medel all spara energi och styraenergiförbrukningen och alt lägga fram förslag härom. Ulredningsuppdragelöverfördes på den (11976:05), som regeringen i december 1976tillkallade med uppgifl bl.a. all ta fram underlag för ställningslagande lillden svenska energipolitikens framlida inriktning. De för kommissionen utfärdadedirekliven överensstämde i fråga om energibeskattningen nära med de direklivsom meddelals för den avvecklade energiskalteulredningen. Genomtilläggsdirektiv (Dir 1978:19) gavs kommissionen emellerlid också möjlighet allla upp och belysa dels frågan om atl inrymma energiskatten undermervärdeskatten, dels frågan om möjligheterna all kombinera en mervärdeskalt påenergi med beskattning av energi anpassad efter produkiionssätlel. lämnade sillhuvudbetänkande (SOU 1978:17) Energi, vilkel följdes avslutbelänkandet (SOU 1978:49) Energi Hälso- miljö- och säkerhetsrisker. Ihuvudbetänkandel redovisade kommissionen sina överväganden och förslag iskallefrågan på grundval av rapporter från en lill kommissionen knutenexpertgrupp med uppgift all behandla frågor om energipoliliska styrmedel.Resultatet av denna slyrme-delsgrupps arbele ålerfinns i en huvudrapport (Ds I1977:15) Siyrmedel för en framtida energihushållning jämle tre bilagor (Ds I1977:16-18) oeh i en slutrapport (Ds I 1978:7) Siyrmedel energibalanser jämle bilaga (Ds I 1978:8). Skattefrågornabehandlas mera ingående i en frislående , som är inlagen i slutrapporten som bilaga 1. Denna delrapportfinns även inlagen som bilaga 3 i kommissionens huvudbetänkande. uttalade i huvudbetänkandel (s. 597 f)all beskattningen utgör etl av de övergripande siyrmedel som erbjuder godamöjligheter atl på lång sikl påverka energianvändning och energitillförsel.Kommissionen föreslog en fortsatt ulredning av frågan om beskattning av energiinom mervärdeskallens ram i kombinalion med en energiskall i import- ochproducentledet. I del fortsatta utredningsarbetet borde särskilt beaklasmöjlighelen atl markera energiskattens styrmedelsfunklion genomskaltesalsdifferenlieringar och undanlag. Dessa skulle ha till syfle dels atltillgodose kraven på en samhällsekonomiskt avvägd beskattning som tar hänsynlill miljöeffekter, försörjningslrygghel m.m., dels all underlätta Del II B:4 Skr 1979/80:103 220 utbyggnaden av motlryckskraft och introduktionen av nyaenergikällor. Energibeskattningen borde, uttalade kommissionen vidare,ses som en del i ell samhällsekonomiskt avvägt prissyslem. Då olika syslem förprissättningen tillämpas inom energiområdet borde de framtida principerna fördenna prissättning liksom för de i sammanhanget viktiga investeringskalkylernautredas närmare. ulredningsarbele borde enligt kommissionen lämpligen skelillsammans med den fortsatta utredningen om energibeskattningen. Uiöver nu nämnda förslag rörande den mera centralaenergibeskattningen föreslog kommissionen yllerligare energipolitiskt betingadeåtgärder med anknytning lill beskattningen. Sålunda föreslogs, i syfte atthålla nere energiförbrukningen inom iransporlseklorn, all åtgärder skullevidlas för att stimulera samåkning och kollektivt resande. Enligt kommissionenborde därför ändrade skalleavdrag för resa i bil mellan bostad och arbeteutredas. Vidare föreslog kommissionen all en differentiering av den ärligabilskallen till förmån för lättare och bensinsnålare bilar skulle genomföras. Bland andra av kommissionen framförda förslag, vars genomförandekan kräva särskilda skatlemässiga beaktanden, kan nämnas åtgärder för atlslimulera inhemsk tillverkning och användning av synleliska drivmedel samlåtgärder för atl slimulera utnyttjandet av små kraftverk och utnyttjandet avbl,a. lorv, biomassa, sol och vind för energialstring. Vid den omfallande remissbehandlingen av kommissionensbetånkanden har de remissinslanser som lagil upp skattefrågorna allmäntanslutit sig lill förslagel om en fortsatt utredning av frågan om en omläggningav energibeskattningen. Vissa synpunkier har därvid förts fram beiräffande enomläggning enligt de av kommissionen förordade riktlinjerna men ocksåbeträffande lämpligheten av all ulnyllja beskattningen som etl energipolilisklstyrmedel. Mol bakgrund av vad nu anförts vill jag framhållaföljande. Den framlida tillförseln av energi kommer atl möla svårigheler genomknapphet på vissa energiråvaror, ökande priser och miljöproblem. Det är därförangeläget atl energin utnyttjas på bäsla möjliga sätl. Målet bör vara atl vi sikl kan klara vår energiförsörjning med uthålliga, helst fömybara ochinhemska, energislag med minsta möjliga miljöpåverkan. Liksom anser jag atl skalleinstrumentelär elt sådanl övergripande medel som bör erbjuda goda möjligheter all påverkaenergianvändningen och energilillförseln i en från samhällssynpunkl önskvärdriklning. Del är därför angelägel alt den nuvarande energibeskattningen får enulformning som ger den bäsla möjliga energipolitiska styrfunktionen samtidigtsom dess slalsfinansiella belydelse beaklas. Jag delar kommissionensuppfattning atl del krävs en omläggning av energibeskattningen för altlillgodose de energipoliliska intressena och all en sådan omläggning börutredas närmare. En särskild kommillé bör tillkallas för alt utföra del avkommissionen föreslagna fortsatta ulredningsarbelet. På grundval av detomfattande maierial som kommissionen har tagit fram och remissytlrandenadäröver bör kommittén arbela med sikte på atl lägga fram konkreia förslag skalleomläggning i enlighel med vad kommissionen angett som en principiellmodell för den framlida energibeskattningen. Av det inledningsvis anförda framgår all den nuvarandeenergibeskattningen har många inslag. Även vissa delar av inkomstbeskattningenkan sägas ha energipoliliska aspekter. Exempel härpå är rätlen lill avdrag för 221 Kommittéer: Budgetdépartementet Del II B:4 kosinader för resor med egen bil lill och från arbeleleller i tjänsten. Enligt min uppfallning skulle en energipolitiskt betingad översynav inkomstbeskattningen i della sammanhang komplicera och försena utredningsarbelel.Denna fråga bör behandlas i annat sammanhang. 1978/79:99 om en nytrafikpolitik behandlas också förslag om en differentieringav bilskatten till förmån för bränslesnåla fordon. I denna proposiiion uttalasbl.a. atl vägtrafikskatteutredningen (B 1977:05) bör fä i uppdrag atl uiredadenna fråga och frågan om skailekonslruktionen för eldrivna fordon. Den nu akluella kommitténs arbele bör mol bakgrund av vadsom nu har nämnls koncentreras till den beskattning som sker av olikaenergislag, dvs. lill den allmänna energiskalten, de särskilda skatterna påmolorbränslen och mervärdeskallen. Del bör däremoi, med hänsyn lill syftet medden särskilda beredskapsavgiften för oljeprodukter, inle ankomma på kommillénall överväga ändringar av denna avgift. Den av kommissionen förordade ulformningen avenergibeskaiiningcn går som lidigare nämnts ul på alt det energiskatlebelagdaområdet inryms under mervärdeskatten och all en av energipoliliska skälbetingad och samhällsekonomiskt avvägd energiskatt i import- och producentledetinförs. Kommillén bör närmare uireda och lägga fram konkreta förslag till ensådan omläggning av energibeskattningen. Av material framgår alt en övergånglill mervärdeskalt pä bränslen och elkraft leder till en krafligl höjdbeskattning av hushållens förbrukning av kol- och oljebränslen medanbeskatlningen av hushållens elförbrukning skulle bli i stort sell oförändradvid den nu för mervärdeskatten gällande skallesalsen . Övergången medförsamtidigt ait näringslivels energiförbrukning blir skattefri genom rätten lillavdrag för s.k. ingående mervärdeskatl. Övergången frän energiskatt till mervärdeskalt innebär atthushällens förbrukning av energi beskattas på samma sätl som annan privalkonsumlion. Kommittén bör belysa olika konsekvenser av en sådan övergång.Därvid bör också behandlas möjligheterna all inom mervärdeskallens ramåstadkomma lösningar som mildrar effeklerna av de påtalade förändringarna iskattebelastningen. Vid bedömningen av sådana lösningar bör kommittén beaktaall beskattningsreglerna skall medge en praktisk och enkel tillämpning saml gemöjlighel lill en tillfredsställande kontroll. Vidare bör beaklas alt deneftersträvade styreffekten inle går förlorad. Det kan finnas anledning förkommittén alt i dessa hänseenden etablera etl samarbete med mervärdeskatteulredningen(Fi 1971:05). Den omständigheten atl näringslivels förbrukning avfossila bränslen och elkraft i realiteten blir skattefri innebär atl del inlelängre skulle finnas något skallemässigl siyrmedel i denna del. är en avanledningarna lill alt kommissionen har föreslagit all en övergång lillmervärdeskall skall kombineras med en ny energipoliliskl betingad ochsamhällsekonomiskt avvägd energiskall förlagd lill imporl- och producenlledel.Kommissionen har framhållit all denna skall skall ulformas, avgränsas ochavvägas med beaktande av miljöeffekter, försörjningslrygghel m.m. men också medsikle på alt underlätta ulbyggnaden av motlryckskraft och introduktionen av nyaenergikällor (l.ex. lorv och biomassa). Jag kan i stort anslula mig till denna uppfattning. Jagvill för egen del också framhålla all kommillén särskilt bör undersökamöjligheterna atl ulforma skallen så alt den främjar användning av sådanaenergikällor och energi- Delll8:4 Skr 1979/80:103 222 råvaror som ersäller olja. Del främsta syflel med enomläggning av energibeskallningen är all ge beskaltningen en mer utprägladkaraklär av siyrmedel mot de mål som finns för energipoliliken. gäller ihög grad energianvändningen inom industrin, då induslrin enligt energikommissionensstyrmedelsgrupp är mer priskänslig ån övriga energianvändare. I kommissionens material anförs skäl mol all inrymmamotorbränslena under mervärdeskatten. De anförda skälen är all beskaltningen avmotorbränslena är väsentligt högre än beskattningen av energiråvarornaeldningsolja, kolbränslen och elkraft saml all beskaltningen av motorbrännoljatill väsentlig del sker i form av kilometerskall och således inle i form avskalt direkl på energiråvaran. Av vad som uttalas i den trafikpolitiska proposilionenframgår bl.a. all någon sänkning av de rörliga avgifterna (bensinskatt ochkilomelerskall) på vägtrafiken inte kan anses moliverad. En utgångspunki förkommillén bör därför vara all det lolala skalleultagel på drivmedel inte börminska. Kommittén bör däremot vara oförhindrad atl pröva om beskattningen avdrivmedlen lämpligen bör ske hell eller delvis i form av mervärdeskall. Isammanhanget bör beaklas atl energiskatten pä motorbrännolja och eldningsoljaf.n. Detla har väsentliga kontrollmässiga fördelar. Jag vill dockerinra om alt vägtrafikskatteutredningen enligt meddelade tilläggsdirektiv (Dir1979:9) skall utvärdera kilometerskaltesyslemel och bedöma alternativabeskattningsformer. En sådan beskaltningsform är beskattning av mineraloljor avolika slag enligt skilda skattesatser. Kommittén bör samråda med väglrafikskalteutredningeni denna fråga, som kan ha belydelse för behandlingen av frågan om en övergångfrån energiskall lill mervärdeskall på mineraloljor. De rörliga - körlängdsberoende - skatterna är en väsenlligdel av beskaltningen av vägtrafiken och har därför en påtaglig trafikpolitiskbetydelse. En övergång frän drivmedelsskatl av nuvarande slag till mervärdeskallinnebär all den faktiska skattebelastningen blir olika för olikaågarkategorier. Även delta förhållande bör beaklas i utredningsarbetet. Det nu anförda utesluter emellerlid inle alt en ändradavvägning även av drivmedelsbeskallningen kan bli följden av enskatteomläggning av nu antyll slag. Jag länker närmast pä möjligheterna att medhjälp av energibeskattningen påverka valet av bränsleslag i den riklning somär önskvärd från energi- och miljöpolitiska synpunkier. Det bör också bedömas ivilken utsträckning beskatlningen bör påverkas av l.ex. del lermiskaenergiinnehållet i olika bränslen. Jag vill i della sammanhang framhålla atlskallen på s.k. motoralkohol, däribland metanol och etanol, som är avsedd föranvändning till molordrifl, enligt förslag i prop. 1978/79:115, skall sänkaslill ungefär hälflen av den nuvarande skatten. Denna sänkning är närmast avseddall slimulera en försöksverksamhet med motoralkoholer som drivmedel imotorfordon. Sänkningen är moliverad av alt samma skallesatser f.n. gäller fördessa motoralkoholer som för bensin och bensinblandningar, trots all de har ellmindre lermiskt energiinnehåll per volymenhel. Kommittén bör undersöka i vadmån en permanent skatlesatsdifferentiering kan vara moliverad med hänsyn lilldetla förhållande och den belydelse dessa alkoholer förväntas få för vårframtida energiförsörjning inom iransporlseklorn. I detla sammanhang vill jag också erinra om debeslämmelser om högsia blyhalt i motorbensin som finns i kungörelsen (1973:334)om hälso- och 223 Kommittéer: Budgetdepartementet Del II B:4 miljöfarliga varor (ändrad senasl 1978:614) och om denarbetsgrupp som chefen för har tillsatt med uppgifl allföreslå älgärder för alt underlätta en övergång lill blyfrill bränsle. Med beaklande av vad som har anfcirts bör kommitténsarbete i övrigl beiräffande drivmedelsbeskallningen inriktas på atl närmarebehandla frågan om uttag av skallen i lidigare led. Jag förulsäller all ellsamråd etableras med väglrafikskalteutredningen. Jag vill här också erinra omden tillkallade ulredningen (H 1977:03) om en utjämning avregionala och lokala prisskillnader på eldningsolja och bensin (Dir 1977:81). I fråga om gasbränslen ulgär f.n. skalt endasl på gasol,som används för drifl av motorfordon och s,k. irafiktraktorer samt registrerademotorredskap. För detta drivmedel utgår gasolskatt och energiskall. Gasol harhillills i endasl myckel liten omfattning använls som drivmedel i molorfordon.Gasol som förbrukas för annat ändamål än för drifl av motorfordon beskallas iprincip inle. Gas omfallas dock av mervärdeskallen när den med hänsyn lillförsäljningsform, kvantilel eller förpackning har karaktär av buliksvara, Inleheller sladsgas beskattas, men energiskall ulgår på den fossila råvaran somanvänds för gasframslällningen, Kommiitén bör särskilt behandla frågan om de gasbränslensom nu är undantagna från mervärdeskatt bör göras skattepliktiga vid övergångfrån energiskatt till mervärdeskatl. Frågan om beskattningen av drivmedletgasol bör bedömas med beaklande av vad jag lidigare har anfört beträffandedrivmedelsbeskattningen. Jag vill även nämna all regeringen i prop. 1978/79:115ullalar att nuvarande relalion mellan skallen pä bensin och skallen på gasollills vidare i huvudsak bör vara oförändrad. Uiöver vad jag nu har tagit upp vill jag även framhållaföljande. Om ullaget av skalt på bränslen och elkraft förläggs lill imporl- ochproducenlledel innebär det i princip atl skallen belastar även svinn ochöverföringsföriusier i dislribulionen fram till konsumenterna. Effeklerna däravi olika hänseenden bör klarläggas. Av särskili inlresse är alt belysa hurprissättningen pä elkraft i konsumtionsledel kan och bör ske med hänsyn tillskiljakligheler inle endast i kostnader ulan också i skaltebeläggningen förolika produktionsformer av energi. Därvid bör kommillén la upp såväl sädana somnu förekommer som nytillkommande produktionsformer.