prop · G303104 · 1979-12-31 00:00:00 — största delen av den slalisiik som, enligt vad centralasludieslödsnämnden (CSN) framhållil i siu remissylirande. behövs för delsiudiesociala områdel. Regeringen bör föreslå riksdagenatl godkänna de principer beiräffande den lokala statistikproduktionens rollsomjag har angivit. Socialslyrelsen har i sillremissylirande framhållil all man i utflödessla-tisliken bör kunna belysa hurrnånga sluderande som via enslaka kurser skaffar sig kompelens inom vissabegränsade områden eller inom etl område som normall svarar mol en allmänulbildningslinje. Enligt min bedömning rör den fråga som socialslyrelsen tarupp ell av de mesl komplicerade problemområdena när del gällerhögskoleslatisliken. Del gäller frågan om en noggrann och samordnadklassificering av ell slori anlal enslaka kurser. Ulredningen har för enslakakurser föreslagil den tidigare nämnda indelningen efter ämnesinnehåll ochdärutöver en viss klassificering efler syfle och nivå (beiänkandei s. 102). UHÄframhåller i sitt remissyttrande atl den exakta utformningen avklassificeringen behöver övervägas ytterligare, bl. a. med hänsyn lill behovelav uppgifler om underlaget för forskarrekryteringen. Jag delar UHÄ;sbedömning. Jag vill poänglera all klassificeringsfrågan i enlighel med vad jagtidigare anfört endast berör de lokala registren, med undantag för självagruppindelningen som enligt mitl lidigare förslag skall användas vidrapporteringen . Jag avser alt senare föreslå regeringen all uppdra åtUHÄ all tillsammans med SCB skyndsamt närmare utreda klassificeringsfrågan ikonlakt med berörda myndigheter och all inkomma till regeringen med förslag. Med anledning av vad som framkommilvid behovsinventeringen har ulredningen behandlat frågan om statistik rörandegästsluderande. I avvaktan på förslag från gäststuderandekommittén (U 1978:03) har ulredningen inle lämnal någol förslag men framhåller bl.a. all del avinlegri-telsskäl är olämpligt all la med uppgifler om medborgarskap och statusi (gästsluderande eller invandrare) i den lokala, ej sekrelessbelagda,studiedokumentationen (jfr. beiänkandei s. 76-77, 142-144). Gäslsluderandekommiltén har i siltyllrande strukit under behovel av regisirering av medborgarskap och status iSverige. Enligt kommiitén behövs en konlinuerlig uppföljning av degäslstuderande. Även CSN, SCB och UHÄ har poängterat behovel. SFS har bl. a.betonat all all regisirering av nalionalitel bör ske med största försiktighet. Jag anser för min del alt del finnsbehov av slalisiik som bl.a. kan grundas på uppgifter om medborgarskap ochstatus i . Del är uppenbart all del i dessa sammanhang finns speciellainlegritelsproblem. Även jag är därför tveksam tiill en ADB-rcgistrering avifrågavarande uppgifler som ej kan sekrelesskyddas. Eflersom det ceniralaregislrel vid SCB är sekrelesskyddal bör en registrering av uppgifler ommedborgarskap och status i där kunna komma i fråga. Det bör ankomma påregeringen all besluta i dessa frågor sedan gäststuderandekommittén avgi- 1979/80:104 29 vii sina förslag. Regeringen bör inhämla riksdagensbemyndigande i denna fråga. Jag vill med anledning av vad SCBframhållil i silt remissyttrande om den stora skillnaden mellan brutloanlalelnärvarande studerande och nel-loantalel (där varje sluderande räknas endasl engång) stryka under all en löpande redovisning bör ske även av netloantaletnärvarande sluderande i högskolan. Vidare anser jag alt den av ulredningenföreslagna sökande/ antagna-statistiken avseende ulbildningslinjer börkompletteras med en molsvarande lokall framsiälld slalisiik rörande enslakakurser. Jag anser del vara en allvarlig brisl atl sökande/anlagna-slalistikrörande enslaka kurser ännu ej kunnal redovisas. Jag erinrar om alt jag harberört denna fråga även i budgetpropositionen 1980 (bil. 12 s. 362). 2.2.6 Samordning medstudiestödets informationssystem Utredningen har redovisat all del finns möjligheter all med dalorprodu- cerade meritförteckningar underiälla ansökningsförfarandeibeiräffande studiestöd. Avsikten är all tillsända de sluderandemerilförleckningar som lämnas med vid ansökan. Förslagel har vunnit remissinslansernasslöd. Jag anser att denna rationalisering bör genomföras i den omfallning somdel blir tekniskt och ekonomiskt möjligt. Självfallet måste även manuelltajorda meritförteckningar kunna användas. Vidare har ulredningen behandlatfrågan om huruvida den nuvarande studiekontrollen med studieintyg som utfärdasav institutionerna kan er-sällas med olika former av kontroll genom samordningmed sludiedoku-menlationssyslemen. Denna fråga är både integrilelsmässigtkänslig och lekniskl komplicerad. Jag anser all ställning inle bör las innan deverkliga behoven har blivit bäitre klarlagda. Jag avser därför att senare -sedan dalainspeklionens yllrande inhämtats - föreslå regeringen alt uppdra ålberörda myndigheler atl genom sambearbelning mellan olika dataregister la framstatistik som visar hur många sluderande som eventuellt uppbär studiemedel ulanall vara registrerade vid någon utbildning. Del specialre-gisler som framställsi samband med bearbetningen bör omedelbarl förstöras sedan denna har ulförts. 2.2.7 Ansvar.sjrågor och kostnader m. m. Ulredningen har föreslagil att delskall vara läroanstalternas slyrelser som beslular i fråga om leknik för denlokala studiedokumentationen. Anslutning lill del daiorbaserade lokalastudiedokumenlalionssystemei bör enligi ulredningen ske genoin avtal med UHÄsom föreslås få ansvarei för ulvecklingen av sysiemel. Dessa förslag har vunnitremissinstansernas stöd. Jag har i det föregående slrukii på statistikframställningen och all flera ävenur rikssynvinkel vikliga slalislikbehov enligt mina förslag endast kommer allkunna framställas lokall. Den lokala slalislikproduklion som förulsälts kan vidi vart fall de Prop.1979/80:104 30 slörre högskoleenhelerna inte genomföras annal än medhjälp av daiorbaserade sludiedokumenlalionssyslem. Delsamma gäller även fördelar av inrapporteringen till SCB (jfr utredningen s, 155), De enheler somidag har daiorbaserade sludiedokumentationssyslem är universiteten i ,, , , och , högskolorna i , ,och samt lekniska högskolan i och Chalmerslekniska högskola. Omfattningen av driflen och den lekniska nivån varierarmellan enheterna, Sysiemel är mesl lillämpal för den lidigare filosofiskaulbildningen och civilingenjörslinjerna, Slalisliksyslemet kan inte fungerai sin helhel enligt de riktlinjer jag har angivit om man hell lokall kan fallabeslul alt endast använda ruiiner för dokumentalionen. Jag ulgår frånatt man ulvecklar de befintliga dalorssyslemen på ett tillfredsställande sättoch anser atl de enheter som har datorsystem bör behålla dessa. Skullenågon av dessa enheler önska övergå lill dokumentation på sädanl sällall statisliksyste-mel som helhel eller inrapporteringen lill SCB berörs börbeslut i frågan kunna fallas av regeringen efler förslag av UHÄ, Den vidareutvecklingen av driflen av de lokala systemen samt systemens evenluellainförande för ytterligare utbildningar och högskoleenheler bör prövas i sambandmed del årliga budgetarbetet. Jag instämmer i förslagel all UHÄskall ha ansvarei för den forlsaila ulvecklingen av de datorbaseradc lokala sludiedokumentationssyslemen.Även den av utredningen föreslagna ledningsgruppen med represenlanler för UHÄ,berörda högskoleenheler, SCB och SFS bör komma lill. Del är lämpligl all ävenCSN blir representerad i gruppen. Vidare ansluter jag mig lill förslagetalt ansvarei för den cenirala statistikproduktionen även i fortsättriingenskall ligga hos SCB, samrådsorgan bör inrättas av SCB enligt de rikllinjerutredningen har förordat. Jag vill påpeka all även kommunförbunden bör blirepresenlerade i samrådsor-ganel, Ulredningen har föreslagil atlhögskolestyrelsen skall ges möjlighel atl delegera ansvarei för bevakningen avinlegrilelsfrågor lill disciplinnämnden som då bör ges ell annal namn. Jaganser all någon ändring av de beslämmelser som reglerar högskolestyrelsensdelegationsmöjlighet inte bör göras i della avseende, Ansvarei förinlegriletsfrågorna bör primärl liksom nu vila på högskoleslyrelserna som kaninräita rådgivande och beredande organ. Regeringen bör föreslå riksdagenalt godkänna vad jag har anfört beträffande ansvarsfrågorna. Jag bilräder ulredningens förslagalt det i de lokala daiorbaserade systemen skall införas s. k.direklreklamspärr och atl det av försändelser som är adresserade med hjälp avregistren skall framgå all namn- och adressuppgifter är hämtade ur dessa. Delbör ankomma på främst UHÄ all meddela de närmare föreskrifier som behövs. Prop.1979/80:104 31 I fråga om kosinaderna anser jagalt verksamhelen med högskoleslalis-tik vid SCB kan läckas inom ramen förnuvarande medelslilldelning genom lämpliga avvägningar och prioriteringar. Förden fortsatta utvecklingen av de lokala sludiedokumenlalionssyslemen anser jagall UHÄ bör lilldelas yueriigare , för /81, Dessa medelbör beräknas under anslaget Vissa särskilda utgifler inom högskolan m. m. Deltaanslag bör således höjas med nämnda belopp i förhällande lill vad som harberäknats i budgetpropositionen 1980 (bil. 12 s. 550) och sammanlagt beräknaslill . Jag räknar med att UHÄ i sin anslagsframslällning /82 kommer alt lägga fram förslag om hur befintliga resurser försludiedokumenlalion m.m. skall lilldelas inom ramen för en mer permaneniorganisation för ändamålel. Vid bifall lill mina förslag bördel nya slalisliksyslemel för högskolan i sin helhet kunna genomföras fr. om.den . Med hänvisning till vad jag haranfört hemsläller jag all regeringen föreslår all 3. godkänna vadjag har anfört beträffande den lokala sludiedokumenlalionen som underlag förden löpande slalisliken, 4. besluta all ettcenirall studeranderegisler skall finnas vid ihuvudsaklig överensslämmelse med vad jag har anförl, 5. godkänna deprinciper beiräffande den lokala slalistikproduk-tionens roll somjag harförordat, 6. bemyndigaregeringen alt besluta i frågan om registrering av uppgifler om gäslstuderandem, fl,, 7. godkänna vadjag har anförl beiräffande ansvarsfrågor i samband med studiedokumentation ochstatistik, 8. till Vissasärskilda utgifter inom högskolan m. m. för /81 anvisa etlreservationsanslag av , 2.3 Organisation m. m. för statens psykologisk-pedagogiskabibliotek 2,3,1 Inledning Genom beslut den 5 augusli 1976uppdrog regeringen ål dåvarande organisationskommittén för Stockholmshögskoleregion att verkställa en översyn av statens psykologisk-pedagogiskabiblioteks ISPPB) uppgifter, ställning och institutionella organisalion inomhögskolan i , uppdrog åt nuvarandeöverbibliotekarien vid universiieiei i , , all i egenskapav kommitténs expert i biblioteksfrågor ularbela förslag lill desssiällningslagande. Ul-redningsmannen har tillregeringen överlämnat Prop.1979/80:104 32 betänkandet "Utredning och förslag rörande slalenspsykologisk-pedagogiska bibliolek". Utredningen har remissbehandlais. En sammanfattning av ulredningensaml ulredningens förslag liksom en sammanställning av remissyttrandena börfogas lill protokollet i della ärende som bilagorna 7 och 8. I budgelproposilionen 1980 (prop.1979/80; 100 bil. 12 s. 535-536) anmäldejag all jag avsåg atl senare föreslåregeringen all i särskild proposition förelägga förslag orn SPPB; suppgifler, ställning och organisalion, varvid jag även skulle la upp frågan ombibliotekets resurser för budgeiårei 1980/81. Jag vill nu redovisa dessafrågor. SPPB är ell specialbibliotek inomämnesområdena psykologi och pedagogik med ell nationellt ansvar för referens-och besländsservicen inom dessa områden. SPPB kan betecknas som elt sådanlansvarsbibliotek, som omnämns i prop. 1977/78; 114 om etl centralt organ förinformationsförsörjning m. m. (s. 78). Frågan om formerna m. m, för dylikaansvarsbibliotek bl, a, inom högskolans biblioleksorganisalion utreds f, n, påuppdrag av regeringen av delegalionen för velenskaplig och lekniskinformationsförsörjning (DFI), Som även utredningsmannen redovisari sin ulredning har SPPB; s uppgifter och organisatoriska ställning berörts ien rad utredningar. Vad beträffar huvudmannaskapsfrågan och en eventuellorganisatorisk samordning med framför alll i harbeslulen dock successivt skjutits på framliden i avvaktan bl, a, på en merlångsiklig lösning av lokalfråga. Enligt departementschefensullalande i statsverksproposilionen 1969 borde planeringen i ulgå frånall SPPB - såsom dåvarande UKÄ föreslagil - skulle föriäggas tillbibliotekslokalerna i och nära samordnas med biblioleksorganisalioneni övrigl, Slor vikt borde dock läggas vid all fördelarna med biblioteketskaraktär som specialbibliotek bevarades. Statsmakterna har också ilokalplaneringen för Frescatiområdel räknal med atl SPPB skall föriäggas dit.Regeringen gav i uppdrag alt utföranybyggnad av huvudbibliotek inom Frescatiområdel. skall enligtplanerna vara färdigbyggt lill årsskiflet 1982/83. Byggnadsslyrelsen har ijanuari 1980 inkommii till regeringen med förslag om all SPPB i slällei skallföriäggas lill elt beteendevelenskapligt centrum inom f. d. skogshögskolansområde i . 2.3.2 Ställning och organisation Utredningsmannen diskulerar trealternativ för SPPB; s organisatoriska ställning, nämligen SPPB inlegrerashell med universilelsbiblioleket i SPPB bibehållssom ett frislående specialbibliotek SPPB knyts lilluniversitetet i såsom en sådan inrättning Prop.1979/80:104 33 som avses i 16 kap. 14 § högskoleförordningen (1977:263).SPPB bör därvid få en ställning som frislående filialbibliolek lilluniversilelsbiblioleket. Utredningsmannen finner såvälallernaliv 2 som 3 fulll länkbara, men anser dock alt allernaliv 3 är allföredraga då del bl, a, förenar två angelägna önskemål. Del skulle nämligeninnebära all de samlade lilleralurresur-serna inom områdel slälls under enhuvudman med de möjligheter till administrativ och funktionell samordning somdelta medför. skulle SPPB;s roll som riksomfallande specialbibliotekinom psykologi och pedagogik tillvaratas. Bland remissyttrandena är detendasl universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) ochhumanislisk-samhällsvelenskapliga forskningsrådet () som slöder dettaallernaliv. Universiteten - ulom i -och flertalet av dehögskolemyndigheter som UHÄ har hört i denna fråga förordar utredningensalternativ 2 således även i , Dessa myndigheler anseralt del föreligger en risk med allernaliv 3 atl SPPB kommer atl råka i enolycklig konkurrenssituation mellan lokala och nationella intressen i sambandmed prioriteringar inom i , Styrelsen för högskolan förlärarutbildning i Siockholm föreslår i sitt yltrande lill UHÄ atl innan ettdefinitivt beslul fattas om SPPB;s framtida lokalisering och organisalionmöjligheterna prövas all anknyta SPPB lill högskolan för lärarutbildning, UHÄ uttrycker förståelse för defarhågor som vissa högskolemyndigheter hyser beiräffande konkurrensen mellanlokala och nationella intressen, men menar atl dessa svårigheter skall kunnaavhjälpas dels genom en bättre lillämpning av anslagssystemel, dels med slöd avresultatet av den utredning om ansvarsbibliotek somjag lidigare har omnämnt. En stor majoritet bland remissinstansernaförordar utredningens allernaliv 2, Några remissinstanser -för högskoleregion, kungl, och DFI -har med hänvisning lill ulredningen om ansvarsbibliotek föreslagit atl fråganom bibliotekels organisation och huvudmannaskap får vila i avvaktan påulredningens förslag. För egen del får jag anföraföljande. Den inom DFI bedrivna ansvarsbiblioteksutredningen har lill uppgiftatl finna vägar för atl kunna uppdra till biblioteksverksamheter med olikaorganisalions- och huvudmannaskapsformer alt fullgöra uppgiften somansvarsbibliotek. Del är därför enligt min mening fullt möjligt att taställning lill organisationsformen för SPPB utan atl resultatet av dennautredning föregrips. Med hänsyn lill all SPPB: s verksamhet har utretts underlång lid och alt del nu är angelägel all låta planeringen av biblioteketsverksamhet grunda sig på ell beslul om organisatoriska ställningframgenl förordar jag alt denna fråga avgörs , 3 1979180. Prop.1979/80: 104 34 Av ulredningen och yttrandenaframgår all SPPB är ell väl fungerande bibliolek som har spelaten viklig roll för den psykologiskpedagogiska ulbildningen och forskningen ivårl land. Delta förhållande saml del faktum atl flertalel remissinstanserullalar sig för atl bör bibehålla sin frislående ställning har letlmig till all förorda en organisationsmodell enligt allernaliv 2. Jag förordar således atl SPPBförblir en självständig myndighel direkl underställd regeringen, Flerlalel remissinstanserlillstyrker utredningsmannens förslag att SPPB föriäggs lill f, d.skogsbibliolekels byggnad som enligt lokalplaneringen för iSiockholm kommer all ingå i ell kommande beteendevelenskapligt centrum. Av skrivelse iärendel framgår bl.a. all SPPB då skulle inrymmas i f.d. skogsbibliotekel.Några mer omfattande ombyggnadsålgärder torde inle fordras härför. Jag finner förslagel beaklansvärloch förordar all den fortsatta planeringen inriktas på atl SPPB inryms i dessalokaler. 2.3.4 Instruktion, styrelse m. m. SPPB; s styrelse består avordförande och ytterligare två ledamöier, alla utsedda av . De bådastyrelseledamöterna vid sidan om ordföranden representerar f. n. psykologiskoch pedagogisk forskning. Såväl utredningen som flertalel avde remissinstanser som vill bibehålla SPPB som ett fristående bibliotekförordar en breddning av den nuvarande styrelsen. Jag delar denna uppfaUning.Styrelsens sammansättning bör framförallt spegla SPPB;s karaktär avspecialbibliotek på sitt område och därmed också ge inflytande ål större anslagsgivareoch centrala myndigheter med ansvar för bl. a. beleendevetenskaplig forskning.Även och högskolan för lärarutbildning i bör varaföreträdda i styrelsen. I likhet med utredningen anser jag vidare att SPPB: sföreståndare bör ingå i styrelsen. Det bör ankomma på regeringen attutfärda instruktion för SPPB samt tillsätta ledamöter i styrelsen efter förslagfrån nämnda myndigheter m. fl. I den mån styrelsen för SPPB önskarknyta ytterligare intressenter lill ledningen av verksamhet kandet ske i form av referensgrupper eller på annat sätt som styrelsen finnerlämpligl. 2.3.5 Medelsberäkning och anslag SPPB har den 31 augusti 1979inkommit med förslag till anslagsframställning för /81. SPPB: sförslag innebär i korthet följande: Pris- ochlöneomräkning (. Besparing (-. Prop.1979/80:104 35 PersonalförslärkningH- ,) innebärande 2 Ijänsler som bibliotekarie, I tjänst somassislenl, I Ijänst som biblioleksbiiräde saml 1/2 ijänsl som expedilionsvaki, Medel för inköpav nya tidskrifter och böcker (-. i engångsanvisningför kompleiteringsinköp). Medelför LIBRIS(-h . Medel förpublikalionslryck (-t- . Medel förexpenser (-1- .30000 kr. såsom engångsanvisning). Jag beräknar för SPPB;s verksamhetunder /81 sammanlagt . Härvid harjag förutom pris-och löneomräkning (-f .) beräknai medel (-H .) för SPPB; smedverkan i del daiorbaserade informationssystemet för bibliotek - LIBRIS 111.Härutöver räknar jag med en allmän försiärkning av resurser med350 . Det ankommer på slyrelse att prioritera mellan deolika önskemål som bibliolekel har. SPPB erhåller under innevarandebudgelår medel under reservationsanslaget Kungl. Jag förordar altmedelsanvisningen för nästkommande budgelår sker över ell särskiltreservalionsanslag benämnl Slalens psykologisk-pedagogiska bibliolek. Med hänvisning lill vad jag haranförl i del föregående hemsläller jag att regeringen föreslår atl 9. godkänna vad jag har förordat om slatenspsykologisk-pedagogiska biblioteks ställning, organisalion och slyrelse, 10.lill under nionde huvudlileln /81 anvisa ell reservalionsanslag av , Regeringen ansluter sig fillföredragandens överväganden och beslular all genom proposiiion föreslåriksdagen atl anlaga de förslag som föredraganden har lagt fram. Prop.1979/80:104 36 Decentraliseringsgruppens sammanfattning av sitt förslag Bakgrund och översynsarbetets uppläggning (kapitel 2) Vår uppgifl är atl göra en översynav ansvarsfördelningen mellan centrala, regionala och lokala myndigheter inomhögskolan bl, a, för atl söka åstadkomma en ytterligare decentralisering. Vi har inlett arbelet med enkarlläggning av de befogenheier som enligt förarbeten, lagar och förordningarankommer på myndigheter på de tre nivåerna inom högskolan. Vi har därefler hafl diskussionerom olika högskolemyndigheters kompelens samt om decenlraliseringsfrågor medförelrädare för högskolan pä skilda nivåer och med förelrädare för vissauiredningar. Vi har fåll myckel få konkreia delaljförslag till ytteriigaredecentralisering. Däremot har vi fått en mängd principiella synpunkter på vadför frågor som myndigheterna på de olika nivåerna i högskolan skall handha. Vi är medvetna om alt det är tidigtall nu ulvärdera den institutionella organisationen, bl. a, eftersomertarenhelerna är begränsade lill endasl del försia budgelåret av reformen. Vihar ändå kunnal urskilja vissa svagheier i del nuvarande sysiemel somnödvändiggör förändringar. Decentraliseringssträvanden i samhället (kapitel 3) Vår syn på decentraliseringöverensslämmer med den syn decenlraliseringsutredningen har givit utiryck föri belänkandet Lägg besluten närmare människorna! Vi redovisar därtör förstdenna utrednings principiella syn på decenlraliseringsfrågor. Vi redovisarockså decenlraliseringsuiredningens konkreta förslag lill ålgärder, eflersomvi följer en del av de förslagen i vår rapport. beslul åren 1975 och1977 om högskolan innebar en långl gående decentralisering. Vi redogörkortfattat för delta. Högskolans institutionella organisation (kapitel4) Som underlag för våra diskussionerom förändringar av kompelens m. m, för organ inom högskolan återger vi hur deninstitutionella organisationen ser ut i slora drag enligt lagoch förordning. Vi ger en redovisning av myndigheterna på de trebeslutsnivåerna inom högskolan. Vi börjar med de nya myndigheterna på regionalnivå, nämligen regionslyrelserna. Först redogör vi för deras tillkomst ochdärefter för deras uppgifter och sammansättning. Vi fortsätter med del nyacenirala ämbetsverkets tillkomst och organisation och ger sist en översiktöver den institutionella organisafionen inom en högskoleenhet. Högskolan - en hypotetisk bild (kapitel 5) Vi anser atl förslag tillförändringar av ansvarsfördelningen mellan olika myndigheler inom högskolanmåsle grundas på hur vi bedömer att högskolan kommer atl se ut . Vihar därför försökl skissera en bild av Prop.1979/80:104 37 högskolan som ligger så nära i liden att den blir lillräckliglverklighelsan-knuten. Vi har valt en tidpunkt omkring är 1985. Vi ger vår syn pä kvantitativa,geografiska och kvalitativa aspekler såväl på den grundläggandehögskoleulbildningen som på forskarulbildningen och forskningen. Vi framhåller bl. a. all en minskadresurstillväxt kommer alt ge prioriteringsproblem och därmed en annanplaneringsordning än den som lidigare gällt inom högskolesektorn. Del behövs enmera akliv och flexibel planering av utbildningsutbudet, inte minst för allgarantera möjligheter lill återkommande utbildning i form avdistansundervisning, eiappindelade ulbildningslinjer och på andra sättvarierade distributionsformer. Vi anför alt resultaten avutbildningen måsle ulvärderas på ell aklivi och mera syslemaliskl säll medhänsyn lill högskolans allmänna mål och mol bakgrund av nödvändighelen avprioriteringar inom ramen för begränsade resurser. Planering för utbyggnad medpåbyggnadskurser och s, k, "överbryggande" kurser inom helahögskolefältel bl, a, inom den kommunala och trorvi blir viklig, Ulbildningens innehållsmässigaanknylning till elt snabbi föränderligt samhälle och arbetsliv och nya grupperav sluderande kommer att ställa slora krav på organisalionen. Vi bedömer all planering föreffekliv forskningsanknytning av all högskoleulbildning - på allahögskoleorter och med såväl statlig som och landstingskommunalhuvudman - blir angelägen. Vi gör en klar markering av våråsikt att inlressel inom högskolan i ökad utsträckning kommer all inriklas molfrågor om utbildningens kvalilet. uttryck för detla tror vi blir etl ökatinlresse för utbildningar av fördjupningskaraklär.