prop · G303150 · 1979-12-31 00:00:00 — Hemmamarknaden utvecklades relativt starkt då denprivata konsumtionen av övrigvaror åter sleg och ökningen var belydande. Dessutomökade förbrukningen av övrigvaror i form av insalsleveranser -framför allt inomtillverkningsindustrin. Vidare bidrog det kraftigt posiliva lageromslaget inomdetaljhandelsledet lill en markant efterfrågeökning på övrigvaror under 1979.Imporlen återtog emellertid marknadsandelar och införseln avövrigvaror steg med drygl . En belydande neddragning av övrigseklonsfärdigvarulager företogs och med en begynnande svaguppbyggnad av lagren mol sluiet av året synes lagersituationen således hanormaliserats. Produktionen inom övrigsekiorn ökade under sådana förhållandenmed 1978-1979. Efterfrågelägetför övrigsekiorn kan vänlas ytteriigare förbättras något . Med istort sett oförändrade marknadsandelar på exportmarknaderna samt en fortsatthygglig tillväxt under första halvårel på de viktigaste utlandsmarknaderna kanexporlvolymen sålunda förväntas stiga drygl 1979-1980. Hemmamarknadenberäknas vidare ulvecklas gynnsamt då den privata konsumtionen av varor vänlassliga med . Dessutom väntas förbrukningen av övrigvaror inom såvältillverkningsindustrin som byggnadsverksamheten öka i relativt belydandeomfattning. Genom en viss uppbyggnad av övrigsektorns färdigvarulager kan ettbetydande positivt lageromslag väntas. Denprognoserade goda inhemska efterfrågeutvecklingen beräknas leda till altimporten ökar med . Med hänsyn tagen till att den insatsvam-förbmkandeindustrins lageromslag torde representera ett, i förhållandevis hög grad,hemmamarknadsinriktat efterfrågetillskott kan produktionsökningen inomövrigsektorn beräknas till ca 2 1/1979- 1980. 4.3Övriga näringsgrenar och den totala produktionen Somredovisats i kapitel 1 uppskattas bruttonationalproduktens volymtillväxt mäUfrån användningssidan till . BNP-tillväxten beräknadifrån produktionssidan ger samma siffra. 1979/80:150 94 tillväxten förklaras av alt såväl konsumtion sominvesteringsefterfrågan ökade kraftigl. Varuexportens volymökning 19781979uppskattas till medan importen beräknas ha ökal . Preliminära beräkningar av produktionsutvecklingen inomolika näringsgrenar 1979 och prognoser redovisas i nedanståendelablå. Bedömningarna grundar sig pä ekonomidepartementets prognoser för deninternationella - och den inhemska utvecklingen. På vissa punkter innebär dessaen avvikelse från prognoser. Motiven för dessa avvikelserhar närmare redovisats i kapitel I. Produktionen inom Jordbruket beräknas enligt statensjordbruksnämnd ha ökal med i volym . Under 1980väntas en produktionsökning i jordbruket på näslan . Vegetabilieproduktionenförulses öka och animalieproduktionen Skogsbrukets bidrag till bruttonationalprodukten minskadenågot . förulses en ökning på . Råvarubristen inomskogsindustrin var myckel besvärlig vilkel bl. innebar alt desvenska sågverken inte kunde öka sin export så mycket som man kunnat medhänsyn till efterfrågan. Preliminära beräkningar visar att den lotalaindustriproduktionen ökade 19781979. Produktionsökningen varspeciellt kraftig inom järnmalmsgmvorna, pappersindustrin ochverkstadsindustrin. Kalkylerna innebär en ökning för hela induslrinmed . Hänsyn har därvid tagits till de effekter pä produktionen somföljer av prognosavvikelser mellan ekonomidepartementet ochkonjunkturinstitutet. Ökningar förutses för praktiskt taget samtligadelbranscher, endast varven väntas fortsätta atl dra ned sin produktion. Prognosen för elsektorn bygger på bedömningar som gjorlsav statens industriverk. Mol bakgrund av den ökande industriproduktionen, enfortsatt ökad elanvändning inom hushållen m.m. vänlas produktionen öka med 6,1980. Sammantaget vänlas produktionen inom byggnadsverksamhetenöka 1980. Investeringarna i byggnader och anläggningar förutses totaltstiga med knappl . Därav väntas investeringarna i permanenta bostäder ökamed , förutses en igångsättning av ca 57 000 lägenheler varv39000 i småhus. Indusirins byggnadsinvesteringar som minskat mycket kraftigtsedan början av 1975 väntas öka . Till följd av att såväl den privata konsumtionen sominvesteringsverksamheten ökade ganska kraftigt ökade produktionen inomden privata tjänstesektorn med . Då bl.a. den privata konsumtionensökningstakt väntas avta 1980 förutses också tjänsteproduktionen öka någotlångsammare. Ökningen av den offentliga tjänsteproduktionen 19781979uppskattas till . Kommunerna ökade medan statens produktion steg Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 95 I kapilel 9 ges en detaljerad beskrivning avden väntade utvecklingen inom den offentliga seklorn. Sammanlaget innebär dessakalkyler att produktionen inom den offenlliga sektorn väntas öka i år.Siaten förutses öka med och kommunerna . Motbakgrund av ovan redovisade prognoser för olika näringsgrenar skullebruttonationalprodukten mätt från produktionssidan öka . Bruttonationalproduktenkalkylerad från användningssidan visar en tillväxt på 3,7 %>. Elkraftproduktion m. m. Summa varu- och kraflproduklion Privata tjänster Offentliga tjänsler -0,7 Prop.1979/80:150 96 5.1 Lägetpå arbetsmarknaden och början av 1980 Den förbättring av läget på arbetsmarknaden som inleddes imitten av 1978 har successivt förstärkts under loppet av 1979 och början av1980, Sysselsättningen har ökat påtagligt, arbetslösheten har minskat ochanlalet personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder har kunnal nedbringas. Bakomdenna utveckling ligger flera faktorer. Industrisysselsätlningen har eflerflera års minskning äter böljat öka, sysselsättningen inom den privalatjänstesektorn ökar igen. Den offentliga sektorn, i försia hand kommunerna,fortsäller att expandera kraftigt. Utbudet av arbetskraft bestäms av den inhemskabefolkningsutvecklingen, in- och utvandringen samt utvecklingen avförvärvsfrekvensen hos olika befolkningsgrupper. Med förvärvsfrekvens avsesandelen av en befolkningskategori som tillhör arbetskraften, aniingen somsysselsatt eller som arbetslös. Förändringar i förvärvsfrekvensen är den mestbetydelsefulla faktorn för arbetskraftsutbudets utveckling. Under senare århar nämligen folkökningen närmast stagnerat. ökade folkmängden medca 20000 personer, varav nettoinvandringen bidrog med ca 13 500 personer. Utvecklingen av förvärvsfrekvenserna i olika åldersgrupperredovisas i tabell 5:1. Kvinnorna har ökat sitt deltagande i arbetslivet underhela . Ökningen under Qoläret var något kraftigare än under denärmast föregående åren, sannolikt hänger detta samman med del förbällrade arbetsmarknadsläget.Framförallt är det kvinnor i vars relativaarbetskraftstal ökat. Även bland männen har förvärvsfrekvensen ökat något,efter att ha minskat . Tabell 5:1 Relativa arbetskraftstal , 1973-1979 Källa: Statistiska cenlralbyrån. helt till åldersgruppen . Sammantaget ökadeförvärvsfrekvensen efter atttidigare ha legat relativt under etl par år. Utvecklingen av antalet personer i arbetskraftenillustreras i diagram 5:1, var antalet personer iarbetskraften 76000 större än , en ökning med1,, Ökningen mellan Qärde kvartalen 1978-1979 är den näst största under1970-talet, Totalt ökade antalet personer i arbetskraften med 1,. Arbetskraftsutbudet räknat i timmar ökade med0,. Skillnaden i utveckling mellan utbudet mätt och i antalpersoner förklaras av att antalet arbetade timmar per sysselsatt minskat någolunder 1979. Detta sammanhänger med flera olika faktorer. Den ökade andelenkvinnor i arbetskraften sänker det genomsnittliga timulbudet eftersom kvinnornahar kortare medelarbetstid än männen. Denna effekt uppskattas till för1979. Dessutom påverkas timulbudet av förändringar i lång-tidsfrånvaron, l.ex.på grund av sjukdom, värnplikt, studier m. m. beräknaslängtidsfränvaron ha minskat timulbudet med 0,. Effekten avlängtidsfränvaron har varieral mellan och 0,. Diagram 5:1 Arbetskraft och sysselsättning 19741980 1974 1975 1976 1977 1978 7 1979/80. Som indikatorer på arbetskraflsefterfrägans utveckling kanman använda dels statistiken över nyanmälda och kvarstående lediga platser hosarbetsförmedlingarna, dels andelen förelag som uppgivit brist på olikakaiegorier arbetskraft i kvarlalsvisa baromcterundersökningar.Självfallel ulgör också sysselsättningsutvecklingen elt mått päarbetskraftsefterirågan. Den uppgång i antalet nyanmälda lediga platser sominleddes fortsatte , I genomsnitl nyanmäldes 65 000 ledigaplatser , vilket var ca 10000 fler än . Analysenav serierna över lediga platser försvåras emellertid av den anmälningsplikt somsuccessivt införts i olika delar av landet. 1 diagram 5:2 redovisas utvecklingen av antaletkvarsläende lediga platser på lolalnivå och för fyra delsekiorer. Antalet kvarståendelediga platser ger en indikation på den icke lillgodosedda efterfrågan påarbetskraft. Även om jämförelser försvåras av den ovannämnda utvidgningen avden allmänna platsanmälan står del klart att anlalet kvarstående lediga platserökat kraftigt . Uppgången var särskilt stark . Det totala antalet kvarstående lediga platser Diagram 5:2 Vid arbetsförmedlingarna kvarstående ledigaplatser 19741980 1974 1975 1976 1977 ' 1978 1979 1980 Anm. Delbranscherna summerar sig inle till lolalen dåvissa branscher uleslulils. Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 99 varunder sista kvartalet 1979 ca 42 000, vilkel innebarenökning med sedan sisla kvartalet 1978. Antalet platser inomlillverkningsinduslrin fördubblades under samma lid och uppgick till närmare12 000 . Inom byggnadsverksamheten ökade under sammaperiod antalet kvarstående platser från 1 300 lill 3 500. 1 tabell 5:2 redovisas bristen på yrkesarbetare inom olikabranscher enligt kvartalsvisa barometerundersökningar.Även dessa undersökningar visar att efterfrågan pä arbelskraft förstärktes markantunder 1979. Uppgången var särskilt slark under de första kvartalen 1979, menmattades någol . Inom byggnadsverksamheten noteradesstigande bristtal , även om uppgången även här mattades undersista kvartalet. Den betydande brislen pä byggnadsarbetare har bl. a. hafttill följd atl byggandet av bostadslägenheter försenats. Tabell 5:2 som uppgivit brist påarbetskraft Massa-, pappers- och Järn-, släl- och Brisl på byggnads- och ä//a,-. Den totala sysselsättningen ökade med 65 000 personereller 1,. Detla var en avsevärt större ökning än underföregående år. Som framgår av tabell 5:3 gäller ökningen såväl heltids- somdeltidssysselsalta, såväl män som kvinnor. Huvuddelen avsysselsäUningsökningen föll på kvinnorna. Sysselsättningsutvecklingen fördelad på näringsgrenarframgår av tabell 5:4. De tjänsieproducerande näringsgrenarna fortsatte atl ökasin sysselsättning . Antalet anställda i kommunerna ökade liksomunder de närmast föregående åren kraftigast, med närmare 50000 personer ellerca 5,. 1 den privata tjänstesektorn, som är den sysselsältningsmässigtstörsta sektorn med merän 1,3 milj. anställda, ökade sysselsätlningen med- Medeltal sysselsatta, 1 OOO-lal (mer är 35 lim/v) (20-34 lim/v) (/v) Källa: Siaiisiiska centralbyrån. Tabell 5:4 Sysselsättningen inom olika näringsgrenar19771979 salla, 1 OOO-tal -1,0 -5,2 -4,8 -11,1 -3,2 El-, gas-, vallen- -1,9 -3,9 -6,8 -0,2 -0,7 -2,3 -2,2 ' Handel, restaurang- och hotellrörelse, samfärdsel, bank-och försäkringsinstitul, fastighetsförvaltning m. m. - Den korrigerade sysselsättningsutvecklingen fås frånarbelskraflsundersökningarna korrigerade för kalendariska effekler m, m. föratt överensstämma med nationalräkenskapernas definitioner. harförelegat en ganska stor diskrepans mellan sysselsättningen summerad över deolika näringsgrenarna och arbelskraflsundersökningarna. Källa: Siaiisiiska centralbyrån. ca 15000 personer. Inom den statliga sektorn ökade sysselsättningenmed ca 9000 personer. Sysselsättningen inom industrin, som minskat ,började öka igen . Ökningen startade dock från enmycket låg nivå, trots en ökning mellan första och fjärde kvartalen 1979 med ca12000 personer var den genomsnittliga industrisysselsätlningen något lägre änunder 1978. Uppgångeni arbetslösheten bröts i milten av 1978 och har därefter avtagit (tabell 5:5).Antalet arbetslö.sa enligt arbetskraftsundersökningama uppgick tilli genomsnitt 88000 personer, atl jämföra med 94000 personer . Denbetydande minskning av arbetslösheten som ägde rum under andra halvåret 1979har fortsatt in i 1980. Det relativa arbetslöshetstalet (antalet arbetslösa iprocent av arbetskraften) sjönk frän 2,till 1,mellan 1979 och 1980.Förbättringen var särskilt påtaglig för ungdomar och kvinnor. Års-och kvartalsmedeltal, I OOO-tal () (arbetslösa i procenl 2,2' Denregionala fördelningen har inle förändrals nämnvärt , arbetslöshetenhar minskat i såväl storstadslän som skogslän och övriga län. 1 skogslänen varunder 1979 i genomsniu av arbetskraften arbetslösa, i storstadslänen 1,, Statistikenöver antalet arbetslösa kassamedlemmar visar samma mönster somarbetskraftsundersökningarna, arbetslöshetens ökning bröts och harunder 1979 vänts i en nedgång. Genomdet förbättrade läget på arbetsmarknaden har antalet personer iarbetsmarknadspolitiska åtgärder kunnat nedbringas (tabell 5:6). Minskningen ärhänföriig till utbildning i företagen av permitteringshotad personal, den s,k, 25-kronan, vilken som mest omfattade 55 000 personer tredje kvartalet 1977men som näslan helt upphört. Övrig arbetsmarknadsutbildning, beredskapsarbelenoch ändra arbetsmarknadspolitiska åtgärder har fortsatt a« öka i omfattningunder 1979, Antalet 1979/80: 150 Diagram 5:3 Arbetslösa enligt , arbetslösakassamedlemmar och kvarstående lediga platser 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 AiTäZ/o/-; , konjunkturinstitutetoch statistiska cenlralbyrån. Tabell5:6 Antal personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder 19751979 Månadsmedeltal.I OOO-tal Arkivarbete 15 Skyddal och halvskyddai beredskapsarbeten har dock minskat ,även om årsgenomsnittet är slörre än föregående år. Minskningen har fortsaltin på 1980. Sålunda var antalet personer i beredskapsarbeten i februari 1980knappt 40000, att jämföra med drygt 60000 eU år tidigare. Tabell 5: 7 Antal personer berörda av varsel ompersonalinskränkningar (uppsägningar och permitteringar) 19751980 Till grund för prognosen för arbelskraftsulbudet liggerelt antagande att befolkningen i åldern kommer atl öka med 0,mellan1979 och 1980. Detta antagande inkluderar en väntad netloinvandring på 17000personer 1980, vilket innebären viss ökning jämfört med . Det relativaarbetskraftstalet förutses totalt öka sä att i medeltal71,av befolkningen i de aktiva åldrarna skulle befinna sig i arbetskraftenunder . För de gifta kvinnorna väntas en ökning av det relativaarbetskraftstalet och för de icke gifla kvinnorna enökning . För männens del förutses en obetydlig ökning. Dessa antaganden om befolkningstillväxt och relativa arbetskraftstalinnebär atl arbelskraftsulbudet skulle öka med ca 50000 personer eller med 1,. Utbudet mätt i timmar förutses öka med 0,1979-1980.Några av de effekter som drar ned limutbudet är den könsmässiga förändringen avarbetskraftens sammansättning, utvidgningen av delpensioneringen, ökadledighet för småbarnsföräldrar m, m. Produktion, produktivitet och sysselsättning 1980 I detta avsnitt redovisas prognoserna för produktions- ochproduktivitetsutvecklingen inom olika näringsgrenar. Ulifrån dessa bedömningarerhålls efterfrågan på arbetskraft uttryckt i timmar. Genom atl ställa utbudsprognosenmot efterfrågekalkylen kan man få en uppfattning om sysselsättning ocharbetslöshet . Tabell 5:8 Produktivitetsutvecklingen inom olika näringsgrenar 1973- -7,7 -1,4 -5,2 -1,9 -2,4 El-, gas- och vattenverk -2,6 -0,4 -2,3 -1,4 -1,7 -0,1 -0,5 -0,6 -0,6 Produktiviteten (mätt som produktion per arbetad timme)ökade snabbt . Inom industrin läg ökningen då på per år.Under 1970-talet har en förändring skett mot en klarl lägre ökningstakt. Denmycket svaga produktivitetsutvecklingen inom industrin 1975-1977 (tabell 5:8)sammanhänger bl.a. också med den inriktning som arbetsmarknadspolitiken och iviss mån industripolitiken haft. Ett inslag i denna har varit att förmå företagen att iviss utsträckning hålla kvar de anslällda i förelagen även när efterfråganminskar. Den lägre produktivitetstillväxten totalt i samhällsekonomin beror påflera faktorer. a. riktar sig nu en relativt större del av den samladeefterfrågan mot de tjänsieproducerande näringsgrenarna som definitionsmässigtredovisar en lägre produktivitetsökning än de vamproducerande seklorerna. Den klara förbättring av konjunkturiägei som ägt rum under1978 och 1979 väntas komma att dämpas . Den totala produktionenberäknas öka med ca 3,(tabell 5:9), vilket innebär ennågol lägre ökningstakt än under närmasl föregående år, då ökningstaktenuppgick till . Tabell 5:9 Produktion, produktivitet och sysselsättning1980 Årligprocenluell förändring avrundad lill haWa och hela procentenheter Sysselsättning (timmar) -2,5 -0,5 El-, gas- och vattenverk ' Handel, restaurant- och holellverksamhel, samfärdsel,banker och fastighetsförvaltning m, m. Industriproduktionenberäknas öka med ca 4,1980. Produktiviteten steg mycket kraftigt ,och antas fortsätta att stiga om än i lugnare takt. Huvuddelen av denproduktivitetsreserv som byggdes upp i industrin 1975-1977 kan därför nu antasvara i stort sett inhämtad. Produktioneninom byggnadsverksamheten väntas öka med . Bakom dennaprognos ligger bl. a. ett antagande om en igångsättning av 57000 lägenhelerunder året. Den privata tjänstesektorns produktion förutses öka medca . Enschablonmässig översältning av den redovisade sysselsättningsutvecklingen itimmar lill antal sysselsatta personer visar all sysselsättningen inom jord-och skogsbmkel kommer att minska med ett par tusen personer , Förindustrins del innebär beräkningarna en i stort sett oförändrad sysselsättningräknat mellan årsgenomsnitten. Sysselsättningen inom byggnadsverksamhetenväntas öka med något tusental personer. Förden privata tjänstesektorn, som är den sysselsältningsmässigt störstanäringsgrenen, förutses en sysselsättningsökning om ca 15 000 personer mellan1979 och 1980, Den offentliga sektorn väntas fortsätta att öka sinsysselsättning kraftigt . För kommunerna beräknas en sysselsättningsökningom ca 40000 personer, vid utgången av 1980 kommer därigenom kommunerna attsysselsätta mer än 1000000 personer. Den statliga sysselsättningen antas kommaatt öka med inemot 5000 personer , Diagram5:4 Inrikes flyttning över länsgräns 1961 1979 1961 63 65 67 1979/80:150 106 Utbuds-och efterfrägeprognoserna pekar sammanlagna på en fortsatt förbällring avsysselsättningsläget och en ytterligare minskning av den öppnaarbetslösheten. När arbetskraflsefterfrågan nu ökar bör det därför finnas godaförutsättningar all fortsätta att successivt minska antalet personer iberedskapsarbete och arbetsmarknadsutbildning. För att den ovan redovisadeproduktionsökningen inom induslrin skall kunna förverkligas utan atl eninflationsdrivande brist på vissa personalkategorier uppstår, kommer sannoliktatl krävas att såväl den yrkesmässiga som geografiska rörligheten ökar. Somframgår av diagram 5:4 har den regionala omflyttningen de senasle åren minskattill en historiskt sett mycket låg nivå. Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 107 6 De enskilda konsuinenterna.s ekonomi Inkomst- och prisutvecklingen innebar förhushållens del att köpkraften realt sett ökade med drygl 2,, Dessförinnanhade realinkomsten sjunkit med 1,(tabell 6:1).Utvecklingen resulterade således i att hushållen dels inhämtade 1978års inkomstminskning, dels erhöll ytteriigare någon procent i inkomsttillskottutöver nivå. Reallönesumman efter skatt ökade 1978-1979 med drygt 2%efter den kraftiga minskningen med ca 3 1/) 1977-1978' (tabell 6:5). Ungefärhälften av ökningen 1979 i de realt disponibla inkomsterna efter skatttillföll löntagarna. En nästan lika stor andel av realinkomstökningen beräknasha fallit på pensionsinkomsterna. Jämfört med inkomstberäkningarna i denpreliminära nationalbudgeten (PNB) har realinkomstökningen reviderats uppnärmare en procentenhet. Ungefär hälften därav är ändringar av beräkningarna ilöpande priser för såväl 1978 som 1979, främst rörande betalningarna lill resp.från den offenlhga seklorn. Resterande del av uppjusteringen av realinkomstökningenberor på att prisökningstalet för privat konsumtion enligt nationalräkenskapernashelårskalkyl blev 0,4 procenlenheler lägre än vad som antogs i PNB. Prognosen för hushållsinkomsterna utgår frånalternativa antaganden om ökningen av den utbetalda lönesumman, nämligen 8,5resp. Alternativen överensstämmer med dem som presenterades i PNBfrånsett atl nya beräkningar föreligger för löneglidningen 1979 och föreffekterna på lönenivån 1979 resp. 1980 av avtalen om förtjänst- ochlöneuivecklingsga-rantier (se avsnitt 6.2). De enskilda företagarnas inkomsterförutsätts variera i de två alternativen. Inkomstöverföringama till hushållenförulses öka med omkring 15 1/1980 mot 12 1/1979, bl.a. till följd av attden förväntade högre prisstegringstakten 1980 höjer pensionsbeloppen. Skatteinbetalningarnaberäknas visa förhållandevis större skillnad mellan de båda alternativen än dettotala inkomstunderlagel bestående av löner, pensioner och beskattade förmåner.Skatte- och avgiflsinbetalningarna beräknas öka resp. 11 1/, medanökningen i det totala inkomst-underiaget kalkyleras till och 12 1/i detlägre resp, högre lönealternativet. I löpande priser beräknas den disponibla inkomsten1979-1980 öka med 12 1/enligt det lägre och 13 3/4 enligt det högrealternativet. ' Femte semesterveckan innebar dock en standardhöjning1978 som inte kommer till synes i inkomstberäkningarna. Tabell 6:1 Hushålissektorns inkomster och utgifter1978-1980' -1,6 3 Direkta skatter, avgifter m. m. därav: prel. A-skatt 4 Nettoinbetalningar till det offentliga (3-2) -0,7 -33,0 -12,6 5 Räntor och utdelningar, netto" ter och -utgifter, netlo 9 Sparande (7-8)' 10 Sparkvot (9: 7) -0,9 -1,5 -0,7 13 Implicitprisindex för total privat konsumtion (1975= 100) ' Hushållssektorn inkluderar, förutom hushållen, de s. k.ideella organisationerna som betjänar hushållen och som inte helt ellerhuvudsakligen finansieras och kontrolleras av offentliga sektom. Hit räknasarbetstagarorganisationer, folkbildningsverksamheten, ,idroltsorganisalioner. Röda korset m. m. sarnt ej statsbidragssberättigadesjukhem, barnhem, barnkolonier, semesterhem. Utöver löntagarhushäll ingårhushåll som äger personliga företag, dvs. som erhåller sin huvudsakliga inkomstfrån rörelse, Arbetsgivaravgifter till socialförsäkring, fondavsättning förPRI och andra privata fonder och stiftelser inom icke finansiella företag samttillräknade pensionsavgifter för statliga och kommunala myndigheter och kommunalaaffärsverk är ej medtagna som löneförmåner i denna post. ' Kontant utbetaldlönesumma samt arbetsgivaravgifter till privat försäkring. * Inkl. räntor påprivata försäkringsfonder (exkl. skadeförsäkring). ' Inkl. privat försäkringssparande. Detta uppgick 1978till 9596 milj. kr. Det beräknas 1979 uppgå till 10743 milj, kr, och 1980 tillca 11 850 milj. kr. (alt. I) resp. 11 900 milj. kr. (alt. II). '' Förändringmätt i procentenheter. Anm. Alt. I och alt. II motsvarar del lägre resp. det högre alternativet föravtalsutfallel. Se löneavsnitt 6.2. Källor: Konjunklurinstitulel och . citprisindexför privat konsumtion beräknas stiga 11 1/alternativt . Den realtdisponibla inkomsten skulle därmed öka med 3/4 och 1 1/i resp. alternafiv. Reallönesummanefter skatt kalkyleras minska 1980 med 1 1/i det lägre och 1/i det högrelönealternalivet (tabell 6:5), Pensionsinkomsterna fortsätter att öka realtefter skatt. Driftsöverskott samt övriga faktor- Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 109 ochkapitalinkomster ökar kraftigt enligt de kalkyler som framgår i tabellen.Vid bedömning av dessa siffror bör dock beaklas alt såväl preliminär statistiksom prognoser över driftsöverskotten erfarenhetsmässigt visar stor osäkerhet. Inämnda inkomster ingår dessutom definitionsmässigt nationalräkenskapernastillräknade driftsöverskoti pä egna hem saml ränteinkomster på vissaförsäkringsfonder, som inle påverkar hushållens faktiska köpkraft.