prop · G303103 · 1979-12-31 00:00:00 — gäller främst lidningar och tidskrifter av olika slagsaml l.ex. Genom 1975 ärs marknadsföringslag (1975:1418) ökadekonsumenternas möjligheter all få ordentlig varuinformation. Enligtbestämmelserna i 3 § kan en näringsidkare åläggas alt i sin marknadsföringlämna information som är av särskild belydelse från konsumentsynpunkt. På dellasätt kan samhällel påverka den information företagen lämnar på säljställel iform av l.ex. märkning på den enskilda produklen och i annonser i pressen. För sådan teknisk provning som är föreskriven i lag ellerannan författning och som ytterst syftar till att skydda liv, hälsa och egendomfinns särskilda regler. Riktlinjer för sådan s.k. officiell provning harantagits av slalsmakterna och (prop. 1972:54 och 1974:162). Deantagna riktlinjerna syflar till atl åstadkomma klara ansvarsförhållanden, elteffekiivt utnyttjande av tillgängliga resurser och garanlier för oparliskhel iden officiella provningsverksamheten. Statens provningsanslall är landelscentrala organ för teknisk provning och kontroll och utför på uppdrag inom ellbretl verksamhetsområde provningar och undersökningar av material, produkleroch konstruktioner. Uppgiften alt samordna och organisera teknisk provning ienlighet med de riktlinjer som antagits av statsmakterna ligger hos statensprovningsanslalt. Verksamheten skall enligt riktlinjerna organiseras så att etlantal organ som vart och ett är sakkunnig inom sill område och som i övrigluppfyller vissa krav utses till s.k. riksprovplalser. har sådanautsetts för 19 st. objektområden. Även om det grundläggande syftet med dennaverksamhet inle är att utföra konsumentinriktade provningar är ändå officiellprovning och kontroll i flera fall av den arten att provningsresultaten kanvara lill ledning för konsumenterna. Ett exempel på della är den verksamhel sombedrivs vid AB . Informafion pä säljställel och i övrig marknadsföring åena sidan saml upplysningar om resultatet av varuprovningar och i form avmarknadsöversikter å den andra är båda väsentliga från konsumentsynpunkt.Inriktningen och omfaltningen av respektive konsumenlpolitiskl medel påverkardock behovel av andra sådana medel. I della sammanhang bör erinras om att ävenarbetet med riktlinjer för förelagens produktutformning och marknadsföring harbetydelse för inriktningen av här behandlad verksamhet. Marknadsöversikter,varuprovningar och andra enklare produktundersökningar är sålunda ell inslag iarbetet för alt stärka konsumenternas ställning och fär avvägas mot andra medeli konsumentpolitiken. De här angivna konsumentpolitiska medlen både underlättarför konsumenterna i köpsituationer och påverkar företagens produktutformningoch marknadsföring på ett för konsumenterna positivt sätt. har som redan har beskrivits nya vägarprövats för alt ge konsumenterna bästa möjliga informalion vid köp. Under dentid nya system har byggis upp har del ansetts att varuprovningar i viss mån harkommii i bakgrunden. Efterfrågan på denna typ av information har emellertidvisat sig stor. kan konstaleras att varuprovningar i traditionellmening ställer stora krav på resurser både i den bemärkelsen alt de ärkostnadskrävande och alt personalen som arbetar i verksamhelen måste varaspecialiserad. Mot denna bakgrund torde del inle vara möjligt atl möta denökande 395 Kommittéer: Del II H:6 eflerfrågan på uividgad provningsverksamhet ochpublicering av marknadsöversikten inom ramen för de resurser som tilldelas deslalliga organ som arbelar med dessa frågor. 1 della sammanhang vill jag erinraom atl del slalsfinansiella lägel och sirävan att minska kosinaderna för denoffenlliga sektorn inte lorde göra del möjligt all öka de resursramar somgäller för verksamhelen. Jag anser det därför angeläget atl man omprövar ivilka former verksamheten rörande varuprovningar och marknadsöversikter skallbedrivas för att konsumenternas krav i största möjliga utsträckning skall kunnatillgodoses. Med hänsyn härtill saml mot bakgrund av ulvecklingen på andraområden inom konsumentpolitiken bör en prövning göras av nuvarande insalser påvaruprovningsområdel. Därvid bör prövas allernaliva ansvarsförhållanden m.m.som ger möjligheter lill ralionaliseringar och besparingar. Det har visat sig all flera frågor i anslutning tillvaruprovningar och marknadsöversikter behöver bli belysta. Det gäller bl.a. vemsom skall ha ansvarei för och utföra provningar samt vem som skall utforma ochsprida information i form av marknadsöversikter. Härvid uppkommer också fråganvilka resurser samhället och andra kan avsätta för sådan verksamhel. En annanviktig fråga är vilka egenskaper hos en produkt som bör bli föremål förprovning samt vilka krav som bör ställas på mätmetoderna. Traditionellt ställs höga krav på tillförlitligheten hosresultaten av varuprovningar. Samiidigi är provningstekniken förkonsumentprodukter mänga gånger mindre utvecklad. Denna brisl på utvecklademätmetoder i förening med höga krav på tillförlitligheten är därför elthinder i arbetet med all ta fram provningsresultat och marknadsöversikter. Mol den nu angivna bakgrunden förordar jag all en kommittétillkallas med uppgift att analysera vilka problem som finns när det gäller atltillhandahålla sammanställd information om produktutbudet. Denna analys börbl.a. bygga på en utvärdering, av den hillillsvarandevaruprovningsverk-samheten samt arbetet med att ställa samman och föra utinformafionen lill konsumenterna. Kommittén bör lägga fram förslag om hur denframtida verksamheten med varuprovningar samt sammanställningen och spridningenav provningsresultaten bör utformas och organiseras för atl konsumenterna skallges tillgång lill de data om produktutbudet som erfordras för atl deras valskall underlättas och köpen bli väl övervägda. Som ulgångspunkl bör härvidgälla atl förslag skall lämnas som ulgör alternativ till nuvarande ordning. En annan utgångspunkt bör vara att informationsbehovet iså stor utsträckning som möjligt skall kunna lillgodoses även då mätmetoder somuppfyller de krav som traditionellt ställs inte finns tillgängliga. Det ärnödvändigt att föra en diskussion om alternativa sätt atl få underlag förmarknadsöversikter och om alternativens för- och nackdelar från konsumentsynpunkt. De lotala resurserna för den konsumentpoliliskaverksamheten är begränsade varför prioriteringar ständigt är nödvändiga. Detär därför naturligt att sådana också måste göras när det gällervaruprovningsverksamheten bl.a. med avseende på vilka varugrupper som skallprovas. Det är därvid en naturlig sirävan atl konsumenterna skalltillhandahållas akluell information på de varuområden där sådan är mestangelägen. Vid prioriteringen bör också beaklas i vad mån det hittillsvarande arbeletmed varuprovningar samt publicering av marknadsöversikter har lett lill atlföretagen inom etl område anpassat sina produkter till de krav som ställts frånkonsumenternas sida. Del II H:6 Skr 1979/80:103 396 Kommitténs arbete bör omfatta en invenlering av deprovningsmeloder och resurser som finns på olika håll i samhället och hur deanvänds för konsumentinformation. Särskilt bör beaklas arbelemed provningar. Kommittén bör bilda sig en uppfattning om huruvida dessametoder i princip är lämpliga eller nödvändiga för all uigöra underlag försådana marknadsöversikter som konsumenterna behöver . När det gäller ansvarsfördelning bör för- och nackdelarmed myndighets-kontrollerande respeklive förelagskonlrollerande provningssyslemanalyseras. Därvid bör möjligheterna atl fördela ansvarei mellan l.ex.myndigheler. foretag, näringslivs- och konsumentorganisationer noga övervägas.Av särskilt inlresse är alt pröva en modell som innebär atl myndigheterna ärkravslällare medan ansvarei för verksamhetens genomförande främst liggerutanför myndighelsorganisalionen. I detta sammanhang bör ocksä prövas vilkakrav som enligi 3 S marknadsföringslagen kan ställas pä förelagen vad avservaruprovningar. I de fall provningar utförs av företag bör också prövas hurarbetet med att ställa samman informalion och föra ul denna lill konsumenternaskall ordnas. Praktiska frågor om teknisk kompelens, lämplig utrustning etc.bör vidare granskas. Även frågan om samordning mellan den officiella provningenoch den konsumentinriktade frivilliga provningen bör behandlas. En ulgångspunklför delta arbele bör vara att undvika dubbelarbete och dubbel kompetens- ochresursuppbyggnad inom den slatliga provningsverksamheten. Mot bakgrund av denna granskning bör kommittén kunnaskissera hur den fortsatta provningsverksamheten med sikle på information tillkonsumenterna bör vara beskaffad vad gäller ansvar, lillsyn, genomförande ochfinansiering. Dessulom bör kommiitén lägga fram förslagom hur marknadsöversikternabör komma konsumenterna till del. Kommiitén bör i silt arbele ulgå ifrån de resursramar somf n. gäller för den slatliga provningsverksamheten i här berört avseende samtatt samhället har begränsade möjligheter alt avdela ytterligare resurser förkonsumentpolitiska åtgärder. Kommittén skall vidare mol bakgrund av delstatsfinansiella läget beakta tilläggsdirektiv (Dir. 1978:40) till samtligakommittéer och särskilda utredare angående finansiering av reformer. Kommillén bör hålla sig underrättad om arbete inom andrauiredningar som kan ha betydelse för uppdragel. Det kan sålunda finnasanledning att samråda med insynsulredningen (H 1976:03), ulredningen om vissafrågor rörande standardisering (I 1977:10), ulredningen om vissa frågor rörandeprovning inom energiområdel (I 1978:06), informationsteknologi-utredningen (U1978:12) samt kommittén för översyn av de konsumentpoliliska medlen förproducenlpåverkan (H 1979:04). Dessutom vill jag nämna atl jag senare i dagämnar föreslå alt får i uppdrag all uireda frågan ominformalion på säljställel. Samråd i denna del bör därför ske medkonsumentverket. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatl regeringen bemyndigar chefen för alt lillkalla en kommitté med högsl 8 ledamöier meduppdrag atl uireda frågan om jämförande varuprovningar och marknadsöversikteratl ulse en av ledamöterna all vara ordförande, alt besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annalbilräde ål kommittén. 397 Kommittéer: Del IIH:7 Vidare hem.släller jag atl regeringen föreskriver aUkosinaderna skall belasla elfle huvudtitelns kommiliéanslag. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Kommersiell information till utlandet Beslul vid regeringssammanträde 1979-09-13Departementschefen, statsrådet , anför. Ulredningen (UD 1977:01) om det svenska kulturochinformationsutbytet med utlandet presenterade sina överväganden i belänkandet(SOU 1978:56) Kultur och informalion över gränserna. Belänkandet harremissbehandlais och har därefler legal lill grund för prop. 1978/79:147 ominformations- och kulturutbytet med utlandet. Förslagen i betänkandet och i proposilionen gäller del svenskakulturutbytet med utlandet och informationsutbytet i allmänhet. Däremotbehandlas inte särskilt frågor om insalser för information i utlandet omSverige i kommersiellt hänseende, förutom att möjligheterna till ett utvidgatsamråd mellan ansvariga organ för allmän, kommersiell och lurislinriktadinformation berörs. Jag anser det emellertid angeläget att också denkommersiella och turistinriklade informationen studeras närmare. Medkommersiell informalion avser jag i del följande främsl insalser för all främjasvensk export men även insatser i lurismfrämjande syfle. I betänkandet och i propositionen framhålls i fråga ominformationsutbyte i vid mening vissa principer. Således konstaleras atlgrunden för alla länders information till utlandet är behovet att för opinioneni andra länder förklara det egna landets samhällsskick och politik, särskiltdess utrikespolitiska handlingar och ställningstaganden. Elt vidsträckt allmänlinformalions- och erfarenhetsutbyte har också fått alll slörre belydelse i detinlernalionella samarbelel. Vårl beroende av utlandet lillsammans med vår språkligaisolering gör del särskilt angeläget att söka vidmakthålla och fördjupakunskaperna om i andra länder, framhålls det vidare. Det bör ske genomen forllöpande basinformation som kompletteras med särskilda insatser i olikalägen. All utlandet får allsidiga och nyanserade kunskaper om ärvikligl också för våra ekonomiska förbindelser med omvärlden. I betänkandet och i proposilionen lämnas en beskrivning avnuvarande former för information om i utlandet. Denna ges både avslatliga myndigheter och av svenska organisationer och förelag. Den statligtfinansierade informationsverksamheten har främsl en uppgifl som komplemenllill den prival finansierade informationsverksamheten. Bland de statligtfinansierade organen kan särskilt nämnas ulrikesdeparlementel och . Statligt finansierade myndigheter och organisationer pådet kommersiella områdel ulgörs av utrikesförvaltningen, handelssekrelerarnaoch Del II H:7 Skr 1979/80:103 398 Vidare finns exportråd, varsverksamhel delvis finansieras med slatliga medel. exportråd svarar förden exporlfrämjande verksamhelen och ger informalion genom bl.a. mässor, utställningar,kampanjer och konlaklresor i elt anlal olika länder. i världen finns 28handelssekreterarkontor, vilka svarar för exporlfrämjande verksamhel. Därtillkommer utrikesförvaltningens verksamhel på della område. turistrådsvarar för den turismfrämjande verksamhelen vilken omfaltar bl.a. information,besök, utredningar, mässor, kampanjer och särskilda projekt. Rådel har åttaegna utlandskontor saml två konlor gemensamt med övriga skandinaviska länder. Del bör här framhållas alt informalionsverksamhel förexportrådel och turistrådet i regel är ett led i olika konkreta projekt ochsatsningar medan den för är en huvuduppgift. De här nämnda myndigheterna och organisationerna har vissaberöringspunkter. Som exempel kan nämnas att både och turistrådeti sin verksamhel ibland använder maierial som framställs av Svenska institutet.Trots alt de olika myndigheterna och organisationerna för den allmänna ochkommersiella informationen alltså har flera gemensamma intressen och iblandsamverkar i det prakliska arbelet förekommer mindre ofta samråd mellan dem.Brist på kontakter har letl till osäkerhet om vem som skall ansvara för denallmänna ekonomiska informalionen om . I betänkandet anförs att man finner det rikligt atlverksamhel med olika syften i princip har olika huvudmän. Det föreslås dock attetl mer regelbundet samråd etableras mellan representanter för olikainformationsorgan. Med anledning härav framhåller föredraganden i propositionenatt ett informellt samråd av mer regelbunden karaktär mellan de olika centralaorganen för den statsfinansierade utlandsinformalionen bör komma till stånd.Ett sådant samråd har inletts. De enskilda företagen framställer själva maierial förpresentation av företagen och deras produkter. Förelagen behöver emellertidockså allmänt informationsmaterial som bakgrund i det kommersiellainformationsarbetet. För särskilt de mindre och medelslora företagen ärSverigebilden utomlands av slor betydelse. Sådanl allmänt informationsmaterieltas fram av . Svenska ambassader och konsulat framför ofta önskemal omkommersiellt informationsmaterial för att kunna bedriva export- ochlurismfrämjande verksamhet i utlandet i samband med t.ex. mässor ochutställningar. och turistrådet har emellertid inte möjlighet atttillgodose alla dessa önskemål. Detta beror i hög grad på att ochturistrådet inriktar sin verksamhet på prioriterade länder och regioner samtsärskilda projekt. har medfört att många ambassader och konsulat intealllid har kunnat lillgodoses med informationsmaterial för kommersiellverksamhet. Ulredningen om det svenska kultur- och informationsutbytet medutlandet har som framhållits inte haft till uppgift att studera den kommersiellainformationen. Som jag lidigare beröri bör dock innehållet i och omfattningenav denna information siuderas. Detla är motiverat särskilt med hänsyn till denkommersiella informationens belydelse för svenskl näringsliv och de oklarhetersom råder om vem som svarar för denna information och om resurserna härför. Ensärskild utredare bör tillkallas för delta ändamål. För utredningsarbetet bör gälla följande riktlinjer. Utredaren bör inledningsvis göra en kartläggning av deolika insatser 399 Kommittéer: Del II H:7 som förekommer när det gäller kommersiellinformation lill utlandet. Karlläggningen bör syfta till att ge en bild av dels vilkamyndigheler och statsstödda organisationer som genom egen verksamhel ellergenom bidrag lill andra organisaiioner främjar sådan information, dels vilkeninformalionsverksamhel som bedrivs eller initieras av dessa organ. Ikarlläggningen bör klarläggas vilka ekonomiska resurser som f.n. finns ochanvänds. Vidare bör lämnas en översikllig beskriving av deninformationsverksamhet som förekommer utan statligt slöd. Uiredaren bör kartläggadet nuvarande och framtida behovet av kommersiell information. Med detla material som grund börutredaren bedöma om existerande informationsmaierial tillgodoser behoven. I denmån så inle skulle vara fallel skall utredaren lämna förslag till förändring avverksamhetens innehåll, organisalion, effektivitet och/eller omfattning. Eventuella förslag till ökade kostnader skallkostnadsberäknas. I den mån förslagen innebär ökade kostnader för staten skalluiredaren mol bakgrund av det slalsfinansiella lägel beakta lilläggsdirekliv(Dir. 1978:40) lill samtliga kommittéer och särskilda utredare angåendefinansiering av reformer. Utredaren skall så långt möjligt använda sig av delmaterial som samlats in inom ramen för den tidigare nämnda utredningen. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen bemyndigar chefen för handelsdepartemenlet att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utredafrågan om kommersiell information till utlandet, att besluta om sekrelerare och annal biträde åt uiredaren. Vidare hemsläller jag att regeringen föreskriver alt kosinaderna skall belasta elfle huvudtitelnskommilléanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. DelllA:l Skr 1979/80:103 400 Beslut vid regeringssammanträde StatsrådetWinther anför. Jag har i delta ärende samråll med chefen förutbildningsdepartementet, slalsrådel . Invandringen lill har sedan 1960-lalet varil avbelydande omfattning. Totall har 653.000 utländskamedborgare invandrat till och 315.000 utvandrat från Sverige.Invandringsöver-skottet har således uppgått till sammanlagt338.000 ulländska medborgare. Varialionerna i invandringens omfattning harvaril stora fill år, men i genomsnitl har 36.000 utländskamedborgare invandrat till . Av den årligainvandringen har ungefär en fjärdedel utgjorts av barn och tre fjärdedelar avvuxna i arbetsför ålder. En invandring av denna slorlek kräver särskilda insatserfrån samhällets sida på en rad områden i syfte atl underiälla invandrarnasanpassning. Bland sådana insalser intar undervisningen i svenska språkel förvuxna invandrare en framlrädande plats. Kunskaper i svenska är av storbelydelse för invandrarnas möjligheter atl finna sig lill rätta i samhället ochi arbetslivet och få ökad lillgång lill information, utbildning, medinflytandeoch gemenskap. Svenskundervisningen för vuxna invandrare har mol denna bakgrundkommii atl utgöra en väsentlig del av de samlade åiagandena inom ramen förinvandrarpolitiken. En rad reformer har genomförls på detta område sedan mittenav 1960-talel. I samband med atl invandringen ökade beslöt Kungl. Maj;tår 1965 att slälla medel lill förfogande för avgiftsfri undervisning i svenskaför invandrare från dåvarande anslaget Omskolning m.m. ()fick i uppdrag att som försöksverksamhel via sludieförbunden anordna undervisningen.Från och med /71 anvisas medel för försöksverksamheten underetl särskilt anslag i statsbudgeten, benämnt Undervisning för invandrare isvenska språkel m.m. fastställer en totalram på etl visstantal studietimmar som SÖ i samråd med () ochstatens invandrarverk () får disponera för studiecirklar i svenska språketmed samhällsorientering. Elt visst antal studietimmar skall avse undervisninglill följd av lagen (1972:650) om rält till ledighet och lön vid dellagande isvenskundervisning för invandrare (s.k. lagbunden undervisning).Försöksverksamheien omfattar numera utöver studiecirklar i svenska medsamhällsorientering även särskild samhällsundervisning för invandrareinklusive cirklar i sömnad, matlagning, kon- 401 Kommittéer:Arbetsmarknadsdepartementet Delll A:l sumenlkunskap m.m.. folkhögskolekurser i svenska medsamhällsorientering saml uppsökande verksamhet bland hemarbetande invandrareoch barntillsyn i samband med studierna. Siaiens kosinader förförsöksverksamheien under budgeiårei 1965/66-1977/78 har uppgålt tillsammanlagi drygl 600 milj. kr. För budgetårel 1977/78 uppgick kosinaderna fillca 90 milj. kr. för totalt 945.200 studietimmar, varav förs.k. lagbunden undervisning och 638.600 studietimmar för övrig undervisning. Avdessa utgjorde 159.400 studietimmar undervisning i samband medarbeismarknadsulbildning. Innevarande budgelär har medel beräknats för 400.000studietimmar för lagbunden undervisning och 450.000 studielimmar för övrigundervisning vid sidan av arbetsmarknadsutbildningen. Undervisning i svenska för invandrare i samband medarbeismarknadsulbildning anordnades före budgetårel 1970/71 av sludieförbundeninom ramen för den lidigare nämnda försöksverksamheien. Fr.o.m. budgetårel1970/71 genomförs slörre delen av svenskundervisningen inom arbelsmarknadsulbildningenvid SÖ;s arbetsmarknadsulbildningscentra. Syftet med denna undervisning är behov ge invandrare sådana kunskaper och färdigheler i svenska och isvenskl samhällsliv som krävs för all genomgå planerad yrkesutbildning inomarbelsmarknadsulbildningen, Undervisningen får endasl anordnas i samband medyrkesutbildning och får omfalla sammanlagt (lolalt högsl 612studietimmar per elev). Däruiöver kan invandrare i särskilda fall fåytterligare två månaders undervisning i svenska. Invandrare iarbetsmarknadsutbildning kan således få svenskundervisning i högsl fyramånader. Svenskundervisningen inom arbelsmarknadsulbildningen har kommit atlfå en alll slörre omfattning. Detta förklaras främsl av att invandrare i storutsträckning saknar sådan yrkesutbildning som behövs för alt komma ut på densvenska arbeismarknaden och behöver få undervisning i svenska för atttillgodogöra sig erforderlig yrkesutbildning. /78 omfaltadesvenskundervisningen inom arbetsmarknadsulbildningen ca 700.000 studietimmar.Under samma period deltog sammanlagt ca 10.000 ulländska medborgare isvenskundervisning inom arbelsmarknadsulbildningen. De sammanlagda årligaslalliga kosinaderna för svenskundervisning för invandrare inom ramen förarbetsmarknadsutbildningen är svåra atl beräkna men kan uppskallas lill minsl200 milj. kr. inklusive utbildningsbidrag till eleverna.Arbetsmarknadsulbildningen finansieras genom en arbelsmarknadspolitisk fond sombyggs upp genom slalliga anslag och genom arbetsgivaravgifter. Vidarbetsmarknadsutbildning, som i princip slår öppen endasl för person som fylll20 är. utgår studiesocialt stöd (utbildningsbidrag). Särskilda kurser i svenska för invandrare anordnas även avAMS vid mottagningsförläggningarna för flyktingar. Vidare kan nämnas att stödundervisningi svenska i viss ulslräckning anordnas för invandrare som är elever i kommunalvuxenutbildning. I detta sammanhang bör även omnämnas den särskildaundervisning i svenska för ulländska sluderande vid universiteten som bedrivsmed medel från anslaget Vissa kurser för ulländska studerande. infördesgrundutbildningen för vuxna som saknar grundläggande kunskaper i läsning,skrivning och malemalik. Kommunerna har all svara för grundulbildningen, förvilken slalsbidrag ulgår enligi särskild statsbidragsförordning från anslagetBidrag till vuxenulbildning. Grundulbildningen är avsedd för alla somär i behov av sådan utbildning och riktar sig således inte uteslutande till invandrare. Delll A:l Skr 1979/80:103 402 anlog lagen om räll lill ledighel ochlön vid dellagande i svenskundervisning för invandrare(svenskundcrvisningslagen).