prop · G30324 · 1979-12-31 00:00:00 — 1979/80:24 Del A 283 gar - directories och guides ges för grupperav länder på engelska och evenluelll även andra arbetsspråk inominternationella organisationer. För del har planverket sedan flera årpublicerat Svensk byggnormindex och SBN Godkännanderegler samt förteckningaröver typgodkännanden. Inom BKB har sammanställts och publicerats informationom godkännande- och kontrollsystem i de nordiska ländema pä skandinaviska ochengelska (nr 30 resp. 31). Dessa informationsfrågor har också tagits upp iECEs arbetsprogram för harmonisering av byggbestämmelser (1974). De flesta av deindividuella projekten rörande information har avslutats och resulterat iföljande dokument: regulations inECE countries (ECE/HBP/7) 1974. Finns även i en franskspråkig utgåva.En ryskspråkig utgåva skall framställas genom . Avsikten är att ge ut enreviderad, uppdaterad utgåva när resurser härför föreligger inom ECE. Directory of buildingregulations information centres and approval and control systems for buildingand products in ECE countries. Denna publikation föreligger sedan 1976i manuskript (engelska, franska och ryska) men har tyvärr inte kunnat tryckaspå grund av vissa komplikationer rörande institutioner i . Påförslag av den svenska delegationen () har ECE rekommenderatssammanställa en guide över godkännandeinstitutioner och godkännandesystem iECE-länderna. På grund av resursbrist har denna rekommendation inte ännu kunnateffektureras. Model guide to nationalbuilding regulations (HBP/WP.2/R.92/Rev. Finns även på franska och ryska.Innehåller i ett annex som ett exempel Guide to national regulationsin . ECE-länderna har rekommenderats att med ledning av modellguidenutarbeta nationella guider (i första hand på engelska). Model of a catalogue ofbasic structures, parts and elements approved at the national level andintended for intemational trade exchange (HBP/ WP.2/R.93/Rev.l). Finns även påfranska och ryska. Industrier inom ECE-länderna har rekommenderats att isamarbete med byggtjänstorgan publicera kataloger över produkter lämpade förexport. Genom medverkan av inomSTU kommer att ge ut en katalog på engelskaavseende ett lO-tal varugrupper med typgodkända träprodukter. Det synes lämpligt att idet fortsatta samarbelel inom ta upp frågan om publicering av informationom myndighetsregler saml procedurer rörande typgodkännande ochlillverkningskontroll. Det bör därvid undersökas om ett samarbete bör etablerasmellan ECE och på basis av hittillsframkomna resultat inom ECE. Prop.1979/80:24 Del A 284 Eu lämpligt sätt attlämna råd till andra länder "onpreparation of technical regulations" torde vara att publicera informationom det egna landets system för myndighetsregler, typgodkännande ochtillverkningskontroll på sätt som redovisas under Artide 10. Det torde ocksåkunna vara motiverat att tillhandahålla översättningar av valda delar av normerm. m. i samband med introduktion av produkter lämpade för export ellerlicenstillverkning. 1 de fall speciellainsatser fömtsätts i något land, t.ex. genom engagemang av byggnormexpert frånplanverket, måste givetvis särskilda medel anvisas härför. Vad gäller speciellainsatser för utvecklingsländer hänvisas till Artide 11 med det tillägget attkontakter och överenskommelser lämpligen torde träffas genom SIDA. Som framgåll av dennaredogörelse förekommer f.n. inom byggnadsfacket ett ganska begränsatintemationellt samarbete rörande myndighetsregler inklusive tillhörandeprovningsmeloder. Del synes därför angeläget att man inom , lämpligen genomen expertgrapp i anslutning till "toTrade", klarlägger hur ett sådant samarbete rörande byggbestämmelser börbedrivas för att ge gott resultat. Härvid bör erfarenhetema från ECE lastillvara liksom från NKB och Nordtest inklusive Normel. Man bör även studerahur samarbetet ordnats inom andra verksamhetsområden, t. ex. rörandebestämmelser för farlygsbyggande (IMCO) och livsmedel (). Med utnyttjande av deresultat som är avsedda atl tas fram inom ECEs harmoniseringsprogram torde"Model Regulations" eller en "Codex Edificium"kunna utarbetas. Det synes emellertid önskvärt att detta samarbete vidgasutanför ECE. De tämligen omfattandeoch detaljerade reglerna rörande förfarande vid tvister synes motivera attvissa restriktioner införs beträffande vilka frågor som kan tas upp lillbehandling. Med hänsyn till vad som har framhållits tidigare i detta yttranderörande skillnaden mellan bindande myndighetsregler och frivilliga regler börendasi tvist som avser bindande regler och deras tillämpning behandlas enligtprocedurerna i Artide 14. Möjligen kan en sådan begränsning behöva föregås avvissa ändringar i Artide 2 och 4 eller begränsningar av giltigheten av dessaartiklar när det är fråga om icke tvingande regler. 1979/80:24 Del A 285 Del bör klarläggas vadsom bör ingå i den information som enligt 15.6 skall lämnas till GATT-kommitténrörande "measures in exisience or taken" för att säkerställaimplemenieringen och administrationen av GATT-överenskommelsen. Med hänvisning till detanförda föreslår planverket att följande åtgärder vidtas med ledning av ovanframförda förslag och synpunkter: Ett "policystatement" rörande utformning av nationella regler sammanställs på basisav bostads-, handels- och industridepartementens PM i syfte attunderlätta en intemationell harmonisering av tvingande krav rörande säkerhet,hälsa och trevnad samt energihushållning. Härvid beaktas de rekommendationersom föreligger inom ECE (Working Party on ) och NKB. Ett handlingsprogramutarbetas rörande den praktiska tillämpningen av GATT-koden i syfte att få tillstånd smidiga och meningsfulla former för samarbetet. Härvid bör beaktas att detillgängliga resursema för arbetsinsatserna i - liksom iroligen imånga andra länder - är begränsade. Förslag till modifierad tillämpning avkoden eller helst vissa justeringar av texten för atl åstadkomma förenklingar iprocedurerna bör las upp i programmet. Förslag väcks inom GATTatt en expertgrupp för byggbestämmelser tillsättsmed uppgift att i anslutning till samarbetet inom ECE (Working Party onBuilding) studera hur harmoniseringsarbetet bör bedrivas. Inom denna grupp börfrån svensk sida de i punkt 1 och 2 ovan föreslagna dokumenten läggas fram somarbetsmaterial. Arbetarskyddsstyrelsen:Styrelsen har tidigare yttrat sig över förslag till ifrågavarande kod. Iskrivelse beträffande preliminärt forslag bejakade styrelsen syftetmed koden, nämligen att tekniska föreskrifter inte skall utfärdas ellertillämpas i avsikt att skapa tekniska handelshinder. Styrelsen förklarade sigäven vara positivt inställd till samordning av olika länders tekniskaföreskrifter. Dock framhölls att avvikelser måste medges för all, i styrelsensfall, bibehålla uppnådd arbetarskyddsnivå och om utvecklingen motiverade detförbättra denna nivå. Om ett land uppnått en god skyddsnivå, ansågs detnödvändigl att denna inle måtte sänkas för att underlätta handel med ländervilkas arbetarskydd var mindre väl utvecklat. Andra nationella hänsyn kundeockså medföra behov av avvikelse. Styrelsen vill inte underlåta att framhållaatt arbetsmiljölagen är det underlag som styrelsen har att arbeta vidare på. I skrivelse 1978-09-22över ett nytt utkast till kod förklarade sig styrelsen hysa betänkligheter motde tunga notifieringsprocedurer som i kodförslaget angivits som ett led attuppnå syftet med koden. Styrelsen anförde bl.a. att den procedur som i kodenangivits för notifiering av förslag till tekniska föreskrifter föreföllresurskrävande, tidsödande och praktiskt ogenomförbar under rådandeförhållanden. Utbytet ansågs ej heller mot- 1979/80: 24 Del A 286 svara de resurser som skulle behöva satsas.Snarare skulle utvecklingen hämmas. En jämförelse gjordes med EFTA:sINST-procedur där det visat sig att trots att den endast omfattar ett fåtalländer en strikt tillämpning ej kunnat genomföras. föreliggandeöverenskommelse överensstämmer i stora drag med det senaste utkast styrelsenyttral sig över vad beträffar notifieringsprocedurer. Styrelsensbetänkligheter kvarstår således på denna punkt. Styrelsen vill framhålla attbeslutsprocessen i föreskriftsarbetet redan är komplicerad och lidspressenstor. 1 föreskriftsarbetet deltager som regel arbetsmarknadens parter,branschorganisationer, tillverkare, importörer, brukare och myndigheter.Styrelsen eftersträvar all i siörsta möjliga utsträckning följa existerandeintemationella normer och deltager även i det internationella normarbetet. Vidutarbetande av föreskrifter inhämlar även styrelsen upplysningar om motsvarandebestämmelser utfärdade av andra länder med en utvecklingsnivå jämförbar medSveriges. Som tidigare framhållits medför emellertid nationella hänsyn ellerslrävan efler hög säkerhetsnivå ibland avvikelser. Exempel kan ges pä områdendär spelat en ledande roll i arbetarskyddssammanhang och därhandelshänsyn skulle ha bromsat utvecklingen. Att mot denna bakgrand binda sigför en nolifieringsprocedur enligl koden och således redan på förslagsstadietnotifiera de föreskrifter som avses i koden till , avvakta yttranden frånavtalsslulande parter, diskutera dessa saml slulligen beakla inkomna synpunkterförefaller vara en tids- och resurskrävande satsning som inte skulle stå irimlig proportion till utbytet. Det är oklart i vilken utsträckningarbetarskyddsföreskrifter kan undantagas från notifieringsproceduren vad avser förslagtill föreskrifter (artikel 2.6) och huruvida ikraftträdandedatum av styrelsensföreskrifter kan påverkas av bestämmelsema i artikel 2.8. Även övriga artiklar iöverenskommelsen kan innebära åtaganden från arbetarskyddsstyrelsens sida förvilka ej finns resurser. Etl exempel härpå är artikel 11.3 om teknisktbistånd från föreskriftsgivande myndighet. Från sina utgångspunkterhar arbetarskyddsstyrelsen svårt att bilda sig en uppfaUning om i vilkenutsträckning överenskommelsen kommer att ratificeras, tillämpas eller geanledning till tvister. Det ankommer ej heller på styrelsen att i första handha en uppfattning om den organisation som angivits för lösning av tvister. Dåde procedurer som här angivits emellertid kan innebära att tekniska experterkommer att konsulteras och inbjudas att deltaga i möten vill styrelsen redan pådetta sladium anföra att procedurerna som angivits för lösning av tvister ävende förefaller omständliga, resurs- och tidskrävande och att styrelsen saknarresurser för att deltaga i sådana procedurer. Televerketsstandardiseringskonlor: Som vi lidigare framhållil i samband med förarbetenalill avtalet har aktivt deltagit i internationellstandardiseringsverksamhet och direkt anpassat 1979/80:24 Del A 287 sina föreskrifter till internationella reglerinom telekommunikationsområdet. Vi har ocksä etablerat rutiner för den redanbefintliga skyldigheten att till kommerskollegium rapportera våra tvingandetekniska föreskrifter. Tillkomsten av avtalet medför därför inga väsentligaförändringar för vare sig vårt nuvarande arbetssätt, våra resursbehov ellervåra tekniska föreskrifter och standarder. De eventuella modifieringar somkommerskollegium kan anse behövliga avseende publicerings- ochnotifikationsproce-durer bör inte heller bli särskilt svåra atl uppfylla förteleverkets del. Den osäkraste faktorn är hur framtida certifieringssystem kankomma alt påverka vår verksamhet. Certifiering är oprövat i praktiken, varfördet är svårt atl bedöma hur det kommer att fungera när del skall lillämpas. Viär dock beredda att medverka i sådana system som berör vår verksamhet. Revideringarna iavtalstexten föranleder inga nya synpunkter från vår sida. Dokumentet kanaccepteras utan invändningar för del. Standurdiseringskommissioneni : SIS hälsar med tillfredsställelse det resultat avGATT-förhandlingarna som utmynnat i överenskommelsen om tekniskahandelshinder. SIS fäster sig särskilt vid den betydelse överenskommelsen fårför intemationell standardisering och certifiering samt för utvecklingen avinternationella standarder och certifieringssystem. Överenskommelsens parterförbinder sig enligt artikel 2.2 i princip atl använda intemationell standardsom underlag för föreskriftsarbete då sådan standard finns. Vidare understrykesi artikel 2.3 att parterna inom ramen för sina resurser skall aktivt deltaga iutarbetandet av intemationell standard för produkter som berörs eller bedömskomma att beröras av medlemsstaternas myndighetsregler. SIS vill betona vikten avatt svenska myndigheter så långt möjligt får möjlighet att i ökad utsträckningmedverka i det internationella standardiseringsarbele som SIS och dessfackorgan deltager i. Reglema i artikel 2.5 omåtgärder som part skall vidtaga när internationell standard ej kan användas iföreskriftsarbetet och då en planerad föreskrift kan få betydande inverkan påannan parts handel, ställer stora krav på planeringen av föreskriftsarbetet, påinformation angående denna planering samt på publicering av uppgifler omföreslående föreskrifter. SIS har redan tidigareföreslagit att den uppgiftspublicering som avses i artikel 2.5.1 med fördelskulle kunna ske i de nordiska slandardiseringsor-ganens gemensammatidskriftsbilaga Ny Standard vilken sex gånger inhäftas istandardiseringsorganens tidskrifter (i i . Denna typ av publiceringlorde också tillgodose det i artikel 4.1 uttalade önskemålet att partema skallfölja samma regler som de statliga och kommunala föreskriftsgivandeinstanserna. SIS finner sig ocksåkunna under vissa förutsättningar ställa sin distribu-lionskapacitet tillförfogande för tillgodoseende av kraven i artikel 2.5.3 på leverans avdokument. 1979/80:24 Del A 288 Beträffande deupplysningscentraler som omnämns i artikel 10.1 och 10.2 vill SIS omtala attISO håller på att bygga upp ett väridsomspännande nät av upplysningscentraler(ISONET) som delvis skall fylla den funktion som avses i GATT-överenskommelsen.ISONET-samarbetet innefattar också åtaganden att upplysa om statliga tekniskaföreskrifter och standard-liknande regler. Stora möjligheter finns alltså förSIS att som svensk ISONET-medlem fylla funktionen som upplysningscenlral iGATT-kodens mening. SIS avser, i anslutningtill de överläggningar som ägt ram mellan företrädare förhandelsdepartementet, industridepartementet, kommerskollegium och SIS, attundersöka möjligheten alt skapa en samordning av standardiseringsorganens ochmyndighetemas upplysningstjänst. En sädan samordning skulle ligga hell i linjemed den i artikel 10.7 ullalade önskvärdheten av ett samordnatinformationssystem för alla slag av tekniska regler. Vad slutligen gäller determdefinitioner som finns i överenskommelsens text vill SIS understryka angelägenhetenav att inte bara term för term direkl översätts utan också att hänsyn tas tillarbetet inom det svenska terminologiarbete som bedrivs inom SISsamarbetsdelegation för harmonisering och certifiering. För en riktigtiUämpning av överenskommelsen i torde bl. a. de i lagen (SFS 1976:633) om kungörande av lagar och andra författningar använda termema behöva sesöver sä att all tveksamhet om termernas rätta innebörd undanröjs. Svensko elekiriskukommissionen: De strävanden som ges uttryck för i koden är samma som gällerinom standardiseringsverksamheten, särskilt för de omiåden där aktiviteten ärinriklad pä utarbetande av intemationella standarder och, som ett viktigtmoment i samband därmed, ensartat överförande av resultaten till nationellnivå inom ländema. har även underlag förmyndighetsföreskrifter kommit med i bilden i siandardiseringsorganens arbeteeftersom gränsdragningen mellan föreskrifter och standarder ej alltid ärentydig, och framförallt, ej är lika i alla länder. - I syfte att verka för godtillämpning av koden torde således standardiseringsorganens aktivitet kunnautnyttjas såsom en integrerad del i vart och ett av ländema. Vid accepterande av kodeningår i överenskommelsen en uppbyggnad av administrativa funktioner, bl. a. fördet erforderiiga informationsutbytet med GATT-sekretaritet såsom centraltorgan. Vi vill uttrycka förhoppningen att vid denna uppbyggnad redanbefintliga organs administrativa resurser utnyttjas i den mån dessa visat sig fungeraväl. De administrativa funktioner som erfordras för elsidan bör relativt lättkunna anpassas till redan existerande system inom lEC, CEE och CENELEC, i vilkaorgan , SEMKO och SEK medverkar kontinuerligt. De syften som anges i kodentorde inte innebära något väsentligt nytt inom områden därstandardiseringsverksamheten är starkt intemationellt inriktad, såsom fallet ärpå exempelvis elområdet. Redan nu gäller att 1979/80:24 Del A 289 arbetet på elsidan är i närmast fullutsträckning inriktat på internationell samverkan, och därtill kommer attsamarbelel på regional nivå i den västeuropeiska kretsen (genom CENELEC)ivingar medlemsländema till stor restriktivitet vid utarbetande av nationellanormer och bestämmelser genom s. k. Standstill Agreement. Detnotifikationsförfarande som beskrivs i avsnitt 2.5 torde vara av värde förinformationsutbytet. Dock tyder erfarenheterna från molsvarande verksamhetinom EFTA och, för elsidan CENELEC, på atl detta ej kan utgöra ett remissinstiluti vanlig bemärkelse. Inget land synes vid exempelvis föreskriftsändring, annatän i mindre väsentliga ärenden, kunna avvakta remissyttranden från andraländer och därtill ta hänsyn till synpunkter och önskemål inom den tänktatidsperioden. Andra länders reaktioner är emellertid av värde för atterforderliga åtgärder i syfte att ernå harmonisering mellan länderna skallkunna vidtas, dock mera sällan i samband med nolifikationsförfarandet, utandäremot genom det kontinuerliga arbetet i standardiseringsorgan påintemationell nivå. Det textavsnitt som avserregional verksamhet - det gäller såväl standardiseringsverksamhet somcertifiering - skulle kunna tolkas som om det icke vore i linje medGATT-kodens text, eller i varje fall anda, att medverka i regionala organ förvilka medlemsskap ej är helt öppet. Sådan tolkning torde dock kunna betraktassåsom alltför slräng, då viss regional verksamhel anses vara ett steg på vägentill den globala täckning som klart ligger inom kodens syfte. I avsnitt 13.3 framhållsvikten av att undvika onödigt dubbelarbete och som exempel anges verksamheteninom . Ett andra exempel skulle kunna hämlas från elsidan därde föreskriftsgivande parterna inom ländema i stor utsträckning samarbetarinom det allparts-sammansatta standardiseringsorganet lEC, och med avseende påelsäker-heten CEE med dess certifieringssystem CB. Svenska elektriskamaterialkontrollanslallen AB: Vi finner det vara ett utomordentligt viktigtuppdrag att ge en redogörelse för avtalets innebörd for vårt arbete och hurdetsamma skall administreras. Tyvärr har liknande dokument, t. ex. de från ECEstannat i en trång krets medan de myndigheter som skulle leva efter dem saknatkännedom om dem. Vi vill särskilt tryckapå nödvändigheten att sprida kännedom och åstadkomma efterlevnad av artikel2.7. Tyvärr är det många myndigheter som icke har klart för sig betydelsen avatt formulera sina krav i explicit form, vilkel avsevärt försvårar för allaparter som skall leva efler dem, i synnerhet för utländska företag som medsina produkter skall uppfylla dem. GATT-koden är icke nägon lättillgänglig text ochför dem som icke har arbetat med den är det svårt att vara klar över vilka kravsom är bindande och vad som är rekommendationer. Det är angeläget att dettaklargöres och att alla berörda parter i landet får klart för sig vad somförväntas just av dem. Prop.1979/80:24 Del A 290 :I likhet medvad som gäller i andra länder finns i en rad nationella föreskriftersom inte överensstämmer med internationella normer. Detta kan innebära allkrav utifrån kommer att ställas på en svensk anpassning lill internationellastandards etc. Sådana krav bör enligt vår mening i möjligaste mån tillgodoses.Om så sker bör det bli lättare att från svensk sida få gehör för krav påändringar i andra länders föreskrifter som är i krafl eller planeras om dessainte överensstämmer med intemationella normer. Om internationella standardsoch föreskrifier ännu inte finns men är under utarbetande i ell intemationelltorgan bör man söka förhindra att nya nationella förskrifter utfärdas. Somexempel härpå kan nämnas det förslag tilldirektiv som utarbetat rörande provning och märkning avbyggnadsmaterial. bilindustri- ochbilgrossistförening: En fråga som frän svensk sida kan ställas i sammanhangetär vilka konsekvenser svenska särbestämmelser inom fordonsområdet kan fä - isynnerhet då de svenska bilavgasbestämmelsema F40-1974. Den pågåendetypbesiktningsutredningen har glädjande nog genom tilläggsdirektiv fått iuppdrag att undersöka möjligheten att i större utsträckning söka harmoniseratrafiksäkerhetsverkets Bestämmelser om Fordon med de internationellaregelsystemen (ECE/EG). Bilavgasbestämmelsema omfallas emellertid ej av dellauppdrag. Lundsorgunisutionen: LOser positivt på att Internationella standards utformas för produkter avbetydelse för konsumenters och arbetstagares hälsa och säkerhet. LO utgår dockfrån att de koder som behandlar tekniska handelshinder utformats så attgällande och framtida svenska bestämmelser instiftade för att skydda väsenlligakonsument- och arbetsmiljöintressen inte hindras av beslämmelserna. 1 annatfall kan LO inte tillstyrka att biträder överenskommelserna på dettaområde. : Desvenska licensmyndighetema, jordbruksnämnden och kommerskollegium, hargranskat överenskommelsen och dess bestämmelser och därvid har framkommit attprocedurreglerna i stort överensstämmer med dem som redan lillämpas i Sverige.Enligl vad kollegiet inhämtat från uppfyller Sverigesvalutabestämmelser också de krav som ställs i överenskommelsen, varför, såvittkollegiet kan bedöma, en svensk anslutning tillöverenskommelsen inte innebär att några ändringar i nu gällande lagar ochförordningar behöver göras. anför isitt remissyttrande att koden är alltför urvattnad för att kunna bli av någonstörre betydelse. Ur svensk exportsynpukt hade det enligt kollegiet onekligenvarit önskvärt med något mer uppstramade regler i överenskommelsen. Dettagäller speciellt med tanke på de problem som ofta uppträder för svenskaexportörer främst i . Prop.1979/80:24 Del A .; 291 bör det genom den flexibilitet somöverenskommelsen erbjuder vara möjligt för flertalet GATT-länder all anslutasig därtill. Överenskommelsen innebäratt publikationer om licensbestämmelser skall sändas till GATT-sekretariatet.Det finns inget krav på att dessa publikationer skall översättas till något avGATT-språken. Ur exportsynpunkt hade det varit en fördel med ett sådant kravför del, men en sådan förpliktelse skulle ha inneburit enökad arbetsbelastning. hyservissa farhågor för den beslämmelse som ställer krav på licensmyndigheterna attutfärda automatiska licenser inom maximalt , vilket skulle kunnalolkas så alt licens i vissa fall måste slällas ul längl före det evenluellaimporttillfället. Några bestämmelser om giltighetstidens längd utöver att denskall vara skälig finns dock inte, varför kollegiet föruisätter att denna äveni fortsättningen får bestämmas av licensmyndigheten. : Detkan konstateras att föreliggande överenskommelse angåendeimportUcensprocedurer är tämligen allmänt hållen och att lill den del nämndensverksamhet berörs en svensk anslutning inle lorde medföra några svårigheter.Nämnden vill dock kommentera följande två punkter. AUmänna bestämmelser.Under punkt 4 föreskrivs att information om liksom ändringar avlicensbestämmelser och vamlistor skall publiceras på ett sådant sätt attregeringar och handelsidkare snabbt kan få tillgång till dem. Kopior av nämndapublikationer skall dessutom tillsändas . Nämnden föratsälteratt detta innebär att varulislor och kungörelser och licensbestämmelser ifortsättningen skall dllsändas på svenska. Om det emellertidfordras att dessa publikationer översätts tiU ett GATT-språk innebär detlagivetvis ökad arbetsbelastning for nämnden. Automatisk licensgivning.Enligt punkterna 13 d och 13 e i överenskommelsen skall ansökan om licens fälämnas till berörd licensmyndighet vilken arbetsdag som helst innan varantuUklarerats. Sådan ansökan skall beviljas vid mottagandet ellerefter maximall .