prop · G303125 · 1979-12-31 00:00:00 — a. redovisat att verkel under innevarande budgelår t.o.m. den 4februari 1980 har beviljat bidrag om sammanlagt drygt 143 milj. kr. Verketanger att inneliggande ansökningar beräknas molsvara bidrag om sammanlagi ca165 milj. kr. med nuvarande tillämpning av bidragsreglerna. Därutöveruppskattar verket bidragsbehovet för inkommande ansökningartill sammanlagt ca 245 milj. kr. I skrivelsen rednvisar verkel alt en skärpningav de bidragskriterier snm verkel f. n. tillämpar skulle kunna minska detta medelsbehnv.Även med en sådan skärpning av bidragskriterierna så alt bidrag beviljas endasttill de från energisparsynpunkl allra bäsla prujekten räknar verket med att brislsannlikt knmmer alt uppslå i slulel av della budgetår. föreslår därför bl. a. att verket underinnevarande budgetår får dispnnera sammanlagi ytterligare 140 milj. kr. för bidragsverksamhelengennm att dels ytterligare 40 milj. kr. anvisas för bidrag till prototyper och demnnstratinnsanläggningar,dels verkets bemyndiganden att under innevarande budgetår besluta om bidrag föråtgärder i företagens processer och byggnader samt rörande små vattenkraftverk,som innebår åtaganden för följande budgetår utökas med 100 milj. kr. öm dennaframställning inte bifalls hemställer verket att medel fördelas om från anslagspostenför åtgärder i företagens byggnader, processer m.m. samt åtgärder rörande småvattenkraftverk m. m. till anslagsposten för prototyper och demonstrationsanläggningarm. 1 samband med anslagsbehandlingen för innevarande budgetåruttalade näringsutskottet (NU 1978/79:60 s. 62) atl i den mån det skulle uppslåbehov av ytterligare medel för bidrag till angelägna projekt bör regeringenkunna återkomma med förslag om medelsanvisning på tilläggsbudget. harinte haft någon erinran mot utskuttets uttalande (rskr 1978/ 79:429). Ulsknltet har vidare (NU 1979/80: 32) fäsl stur vikt vidatt satsningen på energibesparande åtgärder innm näringslivet nch på prolotyperoch demonslralionsanläggningar kan fortsätta i sådan omfattning all välmotiveradeprojekt på energihushällningsnmrådet kan genomföras. Del är enligt min mening angeläget att la till vara denvilja till ökade insatser för atl spara energi som finns inom näringslivel. Deinsatser som därvid bör priorileras är de som avser att ta fram nyaenergiekonomiska lösningar genom att demonstrera ny teknik i praktisktillämpning eller känd teknik i nya sammanhang. Ytterligare medel förbidragsverksamheten bör därför anvisas för bidrag lill prototyper och demonslralionsanläggningar. Vad gäller verksamheten med statsbidrag till energibesparandeåtgärder Prop.1979/80:125 68 inom näringslivets byggnader och processer har tidigareanförts (prop. 1979/80: 100 bil. 17 s. 214) atl en nedlrappning av verksamhetenbör ske. Inför en sådan nedlrappning och i ett läge med stor konkurrens ombidragsmedlen anser jag det naluriigt aU de kriterier som slatens industriverktillämpar för bidragsgivningen skärps så att de från energihushållningssynpunktmest välmotiverade projekien prioriteras. Jag beräknar det ytterligare medelsbehnvet underinnevarande budgelår för statsbidrag till prototyper och demonslralionsanläggningarlill 40 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår atl lill Energibesparande åtgärder inom näringslivet m. m.på till-läggsbudget III till statsbudgeten för /80 anvisa ettreservationsanslag av . V. FONDEN FÖR LÅNEUNDERSTÖD [10] 23. Lån till geologiska undersökning. Någotanslag för detla ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för budgetåret1979/80. I skrivelse redovisar Sverigesgeologiska undersökning (SGU) ökade kostnader till följd av påbörjadinternationalisering av verksamheten. SGU har i samarbete med konsultexportutredningen(B 1978:03) undersökt förutsättningarna för att sälja tjänster inom sitt områdetill utlandet. Möjligheterna bedömdes vara så goda alt verksamheten /79. För /80 beräknar SGU, med hänsyn tagen tillförestående offertarbelen och intensiflerade marknadsföringsåtgärder, attkostnaderna blir . SGU hemställer om ett särskilt anslag /80 om . för utveckling av verkets utlandsverksamhet. Den påbörjade internationaliseringen av SGU:s verksamhetär elt viktigt led i strävandena att få till stånd export av ijänster från den offenlligasektorn. Gjorda marknadsundersökningar visar atl SGU har goda möjligheter attsjälvständigt eller i samarbete med olika förelag få ullandsupp-drag. SGU bördärför erhålla stöd för atl i första hand utföra fortsaU offertarbete. Eflersomden internationella verksamheten skall bedrivas under affärsmässiga formerförordar jag att stödel lämnas i form av ett lån av . Detankommer på regeringen att meddela närmare villkor för lånet. Prop.1979/80:125 69 Jag hemställer alt regeringen föreslår atl till Lån till geologiska undersökning påtilläggsbudget III lill statsbudgeten för budgetårel 1979/80 anvisa etl investeringsanslagav . [II] 24. Lån till KB United () AB & Co. Något anslag fördetta ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för /80. 1972:85 (s. 47), 1972: 130 (s. 59), 1973: 170 (s.49), 1974: 170 (s. 71), 1975/76:25 (s. 77), 1976/77:25 (s. 102), 1977/78:25 (s.94) och 1978/ 79:101 (s. 45) har redogörelser lämnats för förenadefabriksverkens (FFV) medverkan i utvecklingen av stirlingmotorn. har FFVför budgetåren 1971/72-1978/79 beviljats investeringsanslag med sammanlagt 47milj. för flnansiering av stirlingprojektet. FFV har vidare för nämndaändamål givits rätl att solidariskt med teckna borgen för lån iSveriges intill ett belopp av totalt 110,5 milj. kr. (prop.1978/79: 101 bil. 11, NU 1978/79: 21, rskr 1978/79: 167). driver ett utvecklingsarbeterörande en mindre stirlingmolnr. Redngörelse för projektet har lämnats i prop.1978/ 79: 125 (s. 57). För att bl.a. finansiera detta utvecklingsprojekt har FFVbemyndigats att lämna ett ägartillskott av högst 30 milj. kr. Rätten atl lämna ägartillskott är begränsad lill verksamhetsåret1979/80. Avsikten är att i sin tur skall lämna ägartillskotttill , för att på detta sätl finansiera ulvecklingen aven mindre sliriingmntor (prop. 1978/79: 125 bil. 11, NU 1978/79:54, rskr1978/79:447). FFV hemställer i skrivelse om medelför flnansiering m. m. av siirlingmotorutveckling. Av FFV:s skrivelse framgår ihuvudsak följande. Utvecklingen av slörre sliriingmotorer sker i företaget () (United Stiriing). Förelaget ägs lill 50%av , som är etl förvaltningsholag under affärsverket FFV, ochtill av del av staten ägda . United påböljade hösten1968 sin verksamhet med målet atl utveckla och konstruera sliriingmotorer medsådana egenskaper och tillämpningsområden som kunde leda till seriemässigtillverkning. Utvecklingsarbetet har delats upp i delmål, som skall uppnås vidvissa tidpunkter då beslut beträffande den fortsatta verksamheten skall fattas.Den senast reviderade långsiktsplanen för United har framlagts hösten1979. I denna plan har stor vikt lagts vid stationära tillämpningar, i förstahand för decentraliserad el- och värmeproduktion. Med stigande energiknapphethar dessa tillämpningar fått alll slörre intresse. I stationära tillämpningar ligger stirlingmotorns styrka gentemntkonkur- 1979/80:125 70 rerande energiomvandlare främsl i att med bibehållet godamiljöegenskaper effektivt kunna utnyttja alla typer av bränslen; gasformiga,flytande, fasta bränslen och solenergi. Decentraliserad elproduktion medgerunder vissa förutsättningar lägre investeringar såväl i kraftverk som i elnät.Inom vissa länder kommer lokall lillgängliga fasla bränslen att blimycket intressanta för alt producera el och värme. Särskilt i Förenta staternaär tillgången gnd på nlika typer av s. k. biomassa-bränslen, som sågspån, flisoch halm. I takt med siigande oljepriser väntas priserna på dessa bränslenstiga men ändå bli attraktiva för Inkal produktion av elström. Stiriingmolornshuvudkonkurrent i dessa tillämpningar lorde vara dieselmotorer, modifierade förgengasdrift. Stiriingmolorns miljöfördelar gör den till ett mycket attraktivtalternativ. United dellar även i utvecklingsprogram inomsolenergiområdet. Dessa finansieras delvis av amerikanska staten. En ytterligare stationär tillämpning av stiriingmoturn ulgörsav värmepumps- nch luftkonditioneringsanläggningar med en stirlingmolor somdrivkälla. Denna tillämpning medför en hög tolal verkningsgrad gentemotkonventionella förbränningsmotorer. Vid sidan av stationära tillämpningar är ett andrahuvudområde vid United framdrivningssystem för fordon. Delta områdedomineras f. n. av ett utvecklingsprogram som bekosias av det amerikanskaenergidepartementet. Verksamhetsplanen omfattar en sexårsperiod och omsluter tntaltca 95 milj. US-dnllar, varav ca 30 milj. dnllar beräknas tillfalla United Stiriing.Enligt direktiven skall underiag för beslul nm prnduktiuns-program hos entillverkare föreligga . För all dra full nytta av de resultat somframkommer i det amerikanska programmei har en fram-flyttning sketl av United Stiriingstidigare planer på produklion av motorer för specialfordon, såsom gruvfordon,truckar nch stadsbussar. Förserietillverkning av United Stiriings basmnlnr på 75 kilnwattberäknas starta . Egentlig serietillverkning beräknas påbörjasunder . Den första kommersiella tillämpningen av stirlingmotorutvecklingeni utgörs av projektet , som f. n. drivs inom . Syftet med deUa projekt är aU utnyttja en liten stirlingmolorför att alstra ström och värme med ett minimum av störningar i form av skadligaavgaser, buller eller vibrationer. I sin första lillämpning utnyttjas StirlingPower Pack såsom energikälla i ett totalenergisystem för s. k. motor homes iFörenta staterna. Den officiella presentationen av energisystemet för motor homeshar väckt ett starkt inlresse såväl bland tillverkare av fritidsfordon sombland andra företag. Ett stort antal företag, myndigheter och organisationerhar framfört intresse att utnyttja Pack i olika typer avenergisystem. Den oro som flnns på oljemarknaden och som har drabbatförsäljningen av fordon i , har drabbat även försäljningen avmotor homes. En ytterligare analys av denna Prop.1979/80:125 71 marknad och av andra tillämpningar för Packhar därför påbörjats. Projektet befinner sig f. n. i eltskede av produktionsteknisk utveckling och förberedelse för serieproduktion. För-serieprnduktinnenberäknas slarla uch egentlig serieprnduk-lion . Eftersom Pack är den första kommersiellatillämpningen av stirlingmotorn, har detta projekl slor belydelse för detsvenska slirling-molorprogrammet som helhel. En framgångsrik lansering avStirling Pack kommer all grundlägga ett förtroende för stiriingmolornskommersiella möjligheter. Vissa delar av stirlingmotnrerna lämpar sig väl alttillverka vid FFV:s pruduktinnsenheter. En stnr del av knmpnnenterna i de nlikastirlingmutnrerna knmmer att kunna köpas från övrig svensk industri.Tillverkningen bidrar därför lill ökad sysselsällning hos svenskaunderleverantörer. Den svenska utvecklingen av sliriingmotorer år ett av alllförfå exempel inom landel på ett högleknologiskt projekt med storautvecklingsmöjligheter. Genom de internationella kontakter som blir aktuellainom stiriingulvecklingen skapas en kanal för all motta avancerad teknologifrån andra industriländer, framför allt från Förenta slalerna. FFV anför atl en fastare organisatorisk knytning börskapas mellan de olika enheter som är engagerade i ulvecklingen ochexploateringen av sliriingmotorer. United bör därför i sin helhel ägasav FFV:s förvaltningsbolag. Detta kan ske genom atl till förvaltningsbolagetöverföra samtliga aktier i . Av balanstekniska skäl är detdärvid nödvändigt atl United balansräkning först rekonstrueras. När det gäller att tillverka sliriingmotorer har avsiktensedan länge varit att samarbeia med etablerade motortillverkare. Däremot harerfarenheten visal all den grundläggande stirlingmotorutvecklingen inle kan flnansierasenbart genom insatser från enskilda företag. Verksamheten i United har t. o. m. ulgången av år1979 finansierats dels genom ägartillskott från FFV och påtillsammans 109 milj. kr., dels genom alt 96,9 milj. kr. har lånats upp iSveriges Invesleringsbank mot solidarisk borgen av ägarna. FFV:s andel av ägartillskottetutgör 54,5 milj. kr., varav 47 milj. kr. motsvaras av särskilda invesleringsanslag.Dessutom har 2,7 milj. kr. lämnals som lån och 4,8 milj. kr. som bidrag från FFV.Bruttokostnaden för utveckling inom United beräknasuppgå till ca 240 milj. kr. Från detta belopp avgår beräknade intäkter frånbetalda utvecklingsuppdrag på ca 130 milj. kr. Nettokostnaden förfemårsperioden beräknas därför uppgå till ca 110 milj. kr. i 1979 årskostnadsläge. De kosinader som senare kommer att uppstå i samband medproduktionsförberedelser och produktion av United motorer kommerenligt nuvarande planer att i betydande del kunna täckas genom insatser från samarbetspartnersoch via banklån. FFV framhåller att det inle är rimligt att flnansiera ettlångsiktigt utvecklingsprojekt av denna slorlek med lån med marknadsmässigakrav 1979/80:125 72 på räntor och amorteringar. Hitlills upptagna lån bördärför enligt FFV ersättas av lån med villkorlig återbelalningsskyldighet. Projektet har till skillnad frånverksamheten i United helt finansierais av medel genererade inom FFV.Under perioden 1981-1984 kommer projektet att medföra en successiv marknadsintroduktionoch produktionsuppbyggnad. kommer endast kortare serier atltillverkas för fältprov och begränsad försäljning. De externa intäkternaberäknas till sammanlagt ca 155 milj. kr. Koslnaden förverksamheten i och kommer dels atl innefatta start-och tillverkningskostnader om sammanlagt ca 200 milj. kr., dels kostnader förmarknadsföring, viss utveckling och produktionstekniska insatser om sammanlagt165 milj. kr. Del toiala underskottet under intrnduktinnsåren beräknas alltsåuppgå till 210 milj. kr. Dessutom finns etl kapitalbehov för rörelsekapital ochinvesteringar. FFV föreslog i skrivelse lill regeringen den 8 februari1979 att projektet under budgetåren 1979/80-1981/82 skulle finansieras genomdels FFV:s vinster uiöver gällande avkastningskrav och dels nedsättning avavkastningskravet. Statsmakterna beslöt (prop. 1978/79: 125 bil. II, NU 1978/ 79:21, rskr 1978/79: 167)au projektet för /80 skulle finansieras på av FFV föreslagetsätt. har emellertid resultatutsikterna för FFV försämrats. Delta beror främst på stora nedskärningar av detsvenska försvarets beställningar. har också resultatutsikternaförsämrats för bolagen knutna till FFV. Denna utveckling medför att FFV saknarmöjlighet att själv finansiera projektet på sätl som föreslagits tidigare. FFVföreslår därför att staten inlräder som finansiär på samma sätt som gäller förutvecklingen inom United . FFV begär att utan egen koslnad få efterge lämnade låntill United Stiriing på 49,7 milj. kr. och att erhåller etllån av staten på 96,9 milj. kr. med villkorlig ålerbetalningsskyldighel för attavveckla United hittillsvarande lån i Investeringsbank.Vidare hemställer FFV om att aktierna i överförs lill och att nettokostnaden för den samlade stirlingverk-samhetenintill utgången av - beräknad till ca 320 milj. kr. i 1979 årskostnadsläge - täcks genom lån med villkorlig återbetalningsskyldighet. Utvecklingsarbetet på stirlingmotorn fortsätter planenligl,dels med en större mntur snm utvecklas vid United i , dels med enmindre mntur snm utvecklas vid FFV Industriprndukter i . Enligt vad FFV framhållit har de senaste årens framsteg innmstirling-motnrtekniken kraftigt ökat omvärldens intresse för att använda stirlingmotorni nlika applikatinner. Snm exempel på detta kan nämnas United Prop.1979/80:125 73 Stirlingsdeltagande i ett amerikanskt konsortium som på uppdrag av de amerikanskamyndigheterna utvecklar en stirlingmolor för personbilar. Värdel av UnitedStirlings uppdrag beräknas vara ca 30 milj. US-dollar. United harerhållit även andra utvecklingsuppdrag för amerikanska företag och myndigheter. Stirlingmotornsgoda miljöegenskaper har varit det främsta skälet till satsningen på stirlingmotorutvecklingen.På gmnd av försörjningsläget i fråga om olja och bensin har stirlingmotorns flerbränsleegenskaper,dvs. möjligheter att driva motorn med en mängd olika bränslen, kommitatt bli den mest belydelsefulla fördelen med motorn framför andra motorer. Enligtde nuvarande planerna kommer den mindre stirlingmotorn att introduceras i StiriingPower Pack i serieleveranser . Serietillverkning av UnitedStirlings 75 kilowattsmotor beräknas påbörjas . För båda motorernakrävs ytterligare utveckling kombinerad med tids- och kostnadskrävande prov.Det återstående arbetet till lidpunkten då serieleveranserna börjar kommer attföra med sig stora kapitalanspråk. Depågående projekten för utveckling av sliriingmotorer har kommit att bliutvecklingsprojekt av en storleksordning som det finns få motsvarigheter tillinom landel. Projekt av denna omfattning fordrar enligt min mening en mycketnoggrann genomgång för att kunna motivera stora slatliga kapitalinsatser. Denav statsmakterna bildade Fonden för industriellt utvecklingsarbete(Industrifonden) gör vissa utredningar om stirlingmotorns konkurrenssituationgentemot andra framtida motorer och skall lämna förslag till de framtidaformerna för drifl av projekten. 1 avvaktan på dessa utredningar är jag nu inteberedd att föreslå en lösning på stirling-projektets långsiktiga finansiering.Först när pågående utredningar är slutförda finns underlagför att bedöma fömtsättningarna för atl skapa en långsiklig finansiering för slirlingprojekten.Jag avser därför att återkomma till frågan . Detär emellertid nödvändigt att projektens kapitalbehov på kort sikt tillgodoses.För United del bedömer jag att detta bör ske genom att bolageterhåller ett lån med villkoriig återbetalningsskyldighet för sitt nellokapitalbehovför . I bolagets kostnader ingår ränta och amortering för lån tillSveriges Investeringsbank med 23,8 milj. kr. Eftersom staten numera indirekthelt äger United , bör staten svara för hela det erforderligakapitalbehovet. Jag beräknar detta för lill 46,8 milj. kr. Jag förordardärför att ett anslag av 46,8 milj. kr. avseende lån till KB United Stiriing ()tas upp på tilläggsbudget III flll statsbudgeten för budgetåret1979/80. Villkoren för lånet bör enligt min mening vara desamma som f. n.gäller för lån till utvecklingsprojekt som ges av styrelsen för lekniskutveckling. Frågan om rekonstruktion av företagets balansräkning ochställningstagande till vem som skall förvalta statens aktier och andelar iföretaget avser jag återkomma till i samband med 6 1979180. 1979/80:125 74 förslagom en långsiklig lösning av flnansieringen av utvecklingskostnaderna förUnited . Kapitalskulden till Investeringsbank beräknas vidutgången av uppgå till ca 83 milj. kr. Kosinadernaför alt utveckla den mindre stirlingmotorn inom har hittillsflnansierats genom att vinstmedel inom FFV överiåts till projektet. FFV harhemställt att projektet i fortsättningen skall finansieras av staten. Denuppläggning som skisserats för finansieringen i prnp. 1978/79: 125 innebar attprujektet finansierades gennm alt vinstmedel innm FFV överfördes lillprojektet. Detta medför att avkastningskravet på FFV i viss ulslräckningskulle behöva nedsättas . FFV:s förmåga att genereravinster har kraftigl minskat genom att orderingången från del svenskaförsvaret hastigt har minskat. Detta medför också ett ökat behov för FFV attsalsa resurser för aU åstadkomma beläggning även med andra civila produkter isina verkstäder. Jaganser att frågan om finansiering på lång sikl av utvecklingskostnaderna förden mindre stirlingmotorn bör prövas med frågan om finansieringen förden större motorn. I avvaktan på denna prövning anser jag alt kostnaderna förutvecklingen av den mindre stirlingmotorn börfinansieras på samma sätt som . Jagförordar därför att FFV för verksamheten bemyndigasatt lämna ägartillskott till med högst 19 milj. kr. Riksdagensmedgivande härtill bör inhämtas. FFVhar tidigare medgivits rätt att tillsammans med lämna garantiförbindelseavseende det betalningsansvar som kan komma atl åvila United ()AB såsom komplementär delägare i det rörelsedrivande KB United Stiriing ()(jfr prop. 1977/78: 25 bil. NU 1977/78: 32, rskr 1977/78: 108)med hänsyn till att AB:s aktier i () AB och andelari KB United Sflriing () numera har överförts till AirAB, vilket har förvärvats av staten, måste bemyndigandet ändras. inte äger tillgångar som kan ligga till gmnd för en garantiförbindelsebör denna enligt min mening lämnas av FFV ensam. Jag förordar att regeringeninhämtar medgivande att ändra bemyndigandet på angivet sätt. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndigaregeringen att medge förenade fabriksverken att läm na garantiförbindelse avseende det betalningsansvar som kan komma att åvila på grund av kapital- undersko» i KB United Stiriing () , 2. bemyndiga regeringen att medgeförenade fabriksverken att för verksamheten den 1 juli-den 31december 1980 lämna ägartillskott till med högst , 3. till Lån till KB UnitedStirling () på tilläggsbudget III till statsbudgeten /80 anvisa ett investeringsanslag av . 1979/80:125 75 Anmälan till tilläggsbudget 111 till statsbudgeten /80 såvitt avser avskrivning av nya kapitalinvesteringar Under innevarande budgetår har begärts investeringsanslagpå tilläggsbudgetarna I-III till gällande statsbudget. 1 enlighet med deprinciper som har tillämpats bör , när avskrivningsbehovel för de nlikainvesteringarna kan överblickas, förslag om erfnrderliga avskrivningsanslagföreläggas . Skulle nya avskrivningsbehnv uppkomma eller ändring skei de till grund för här beräknade avskrivningar liggande förhållandenaförutsätter jag alt vederbörliga tillägg nch jämkningar vidtas av . UTGIFTER FÖR STATENS KAPITALFONDER På tilläggsbudget 1 haranvisats ett belopp av 288 milj. kr. för anskaffning av ny lågfärja. För attkompensera slatensjärnvägar (SJ) för de merkostnader som upphandlingen gerupphov till bör ell avskrivningsanslag om 160 milj. kr. ställas till SJ:sförfogande i samma relativa takt som betalningarna sker. Ett avskrivningsanslagom 160 milj. kr. bör nu tas upp för detta ändamål. På tilläggsbudget I har också anvisats 275 milj. kr. tillsärskilda investeringar i järnvägsanläggningar i län.Investeringarna beräknas inte kunna ge full förräntning. Med hänsyn härtill börett avskrivningsanslag om 195 milj. kr. Statens allmänna fastighetsfond. Enligt gällande reglerför avskrivning av investeringar i allmänna fastighetsfonden utgörgrundavskrivning för förvallningsbyggnader av anläggningskostnaden ochför byggnader för Prop.1979/80:125 76 kriminalvården, sjukhus, forskningsinstitut och skolor50%. Investeringar i mark avskrivs inte. Med lillämpning av dessa grunder bör avskrivningsanslag påtilläggsbudget uppföras i enlighet med följande sammanställning. Polishus m.m. 17500000 43750(H) kriminalvården 21000000 I05(X)000 Fonden för låneunderstöd. På tilläggsbudget I har anvisatsI milj. kr. för lån till för fliantropisk verksamhel.Lånet är ränle- och amorteringsfritt. Med hänsyn härtill bör för detla ändamål etlavskrivningsanslag om I milj. kr. Staten, och aktiebolaghar träffat avtal angående riksinlernatskola m. m. i Sigtuna.För att stärka denekonomiska gmndvalen för riksinternatskolan skall staten enligt avtalet lämna elllån på 5 milj. kr. Delta lån skall vara ränte- och amorteringsfritt under tidenfram till . På tilläggsbudget I har anvisats ett belopp om 5milj. till lånefonden för riksinternatskoleverk-samhet m. m. i Sigtuna.Anslaget bör skrivas av helt. Jag tar upp ett avskrivningsanslag om 5 milj.kr. På tilläggsbudget 11 har anvisats 8 milj. kr. för lån tillteko-, sko- och garveriinduslrier. Lånet är ränte- och amorteringsfritt, varförelt avskrivningsanslag om 8 milj. kr. bör föras upp. På tilläggsbudget II har 2 milj. kr. anvisats för försörjningsberedskapslån.På tilläggsbudget III föreslås 5,1 milj. kr. anvisas för samma ändamål. Lånenär ränte- och amorteringsfria. Jag tar upp ett avskrivningsanslag om 7,1 milj,kr. För avskrivningslån till har påtilläggsbudget 11 anvisals ett anslag om 2 milj. kr. för lån till kemiskindustri. Anslaget bör skrivas av hell. För detta ändamål bör etlavskrivningsanslag om 2 milj. kr. nu föras upp.