prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Lantbruksskolornas synpunkter på behovetav lärare har härvid ^varil vägledande för förbundels ställningstagande. LRF framhåller bl. a.alt efterfrågan på agronomer, speciellt sådana med ekonomisk och tekniskinriktning, är uppenbar och ^lillslyrker att antagningen till agronomlinjenökas från 105 ^lill 130 ^sluderande . ^SACOISR anser bl.a. all snedfördelningen mellan de olika inriktningarna på agronomlinjen måstehävas för all undvika ^arbeismarknadsproblem. ^Detla bör ske genom en ^rikladinformation ^lill presumtiva ^agronomie ^sluderande med såväl ^inlresse förbiologiska studier som ^leknik och ekonomi. På de senare specialinriktningarnaråder ^f^ ^n. en viss brist även om arbetsmarknaden för agronomer ^tolall ^sellbalanserar. Organisationen understryker rikligheten av all det ur samhälletssynpunkt bör satsas ökade resurser för utbildning av fler agronomer. a. all den av verkställda utredningen ^endasl geren nulägesbeskrivning och några prognoser för det framlida ^behovel avagronomer har ^inle gjorts. Utredningens statistiska bakgrundsmaterial^beiräffande del framlida ^beho^vel av högskoleutbildade personer inom^jordbruksulbildningen visar att ^ulexamination och behov är i jämvikt åren1985-1990, just när ^effektema av en ökad ^anlagning vinner ^krafl. En ökad^informalion ^lill presumtiva studenter och till de antagna ^sludenier somgenomgår del ^propedeutiska utbildningsåret bör genomföras för ^atl få balansmellan de olika inriktningarna på agronomlinjen. Studentkåren framhåller ävenatt ökad antagning ulan resursförstärkning medför ^slora^kvaliletsförsämringar. Lantbruks-högskolans studentkår kan således ^inletillstyrka en ökad ^anlagning av ^anlalel ^sluderande på agronomlinjen förränarbetsmarknadens framlida behov genom en ^kompletlerande ^ulredning klarlagts. Styrelsen för Sverigeslantbruksuniversitet och ^slalens ^velerinärmedi^cinska anstalt (SVA) har isärskild framställning ^föreslagil vissa ^organisa-^loriska ^ålgärder i ^syflealt öka samverkan mellan och anstalten. Förslagen, som medförändringar i den av ^(prop. 1976/ 77:67) godkända ^organisalionen föruniversitetet och SVA, innebär bl. ^atl en för ^velerinärmedicinskafakulteten och anstalten gemensam forskningsnämnd inrättas i ^slällei för^fakullelens nuvarande forskningsnämnd. I nämnden skall ingå bl. a.^represenlanler för näringsliv och samhällsorgan. Förslagen innebär vidare altvissa av ^ledamöierna i ^Ijänsteförslagsnämn-^dema vid ^velerinärmedicinskafakulteten respektive SVA skall vara ge- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 13 100 mensamma för båda nämnderna ^saml all denrådgivande nämnden vid SVA skall ersättas med en ny nämnd med i huvudsak samma^uppgifl som kollegienämnd vid fakultet. I övrigt föreslås att en omprövning avämnesinnehållet skall göras för vissa tjänster vid SVA, när dessa blir lediga,i ^likhei med vad som gäller för . ^Velerinärutbildningen ^saml frågor ombehörighet att utöva ^veterinäryrkel, ^m.m. har ^lidigare behandlat^(prop. 1976/77:119, ^JoU 1976/ 77: 32, ^rskr 1976/77: 335). I propositionenangavs riktlinjerna för den framlida ^velerinärutbildningen och förordades attutbildningen skall leda fram ^lill ^velerinärexamen ^efler elva terminer med enlinjeuppdelning under det sista studieåret. Emellertid ^beslöls ^atl frågan omutformningen av utbildningen under det sista studieåret borde utredasytterligare liksom frågan om ^behörighel att utöva ^veterinäryrkel. En särskildutredare med uppdrag all se över bl. a. dessa frågor skulle även behandlafrågan om fortbildning och ^vidareulbildning liksom de frågor som rör särskildpraktiktjänstgöring som förutsättning för behörighet ^atl utöva veterinäryrketsamt frågan om utbildning av djurvårdare och djursjukvårdare. Nuvarande förhållanden.^Velerinärutbildningen omfattar elva terminer och är lika för allastuderande. Undervisningen är huvudsakligen avgrundläggande karaktär. ^Fr.o.m, den sjunde terminen börjar den egentligakliniska undervisningen. Den som avlagt svensk veterinärexamenskall efter ansökan erhålla legitimation. Enligt lagen (1965:61) om behörighetatt utöva veterinäryrket är den behörig all utöva veterinäryrket som inneharlegitimation som veterinär. Legitimation meddelas av ^lantbruksslyrelsen. Ävenden som ^avlagl ^velerinärexamen ^ulomlands och sedan genomgått föreskriven^efter^utbildning i skall efter ansökan erhålla legitimation. Inom gymnasieskolanbedrivs utbildning i djurvård på studievägar inom jordbruksområdet, i^ivåårig kurs inom rennäring, i tvåårig kurs för utbildning av djurskötare^lill djurparker och i kurs för ^gmndulbildning av personal förförsöksdjursavdelning. Vid den kommunala vuxenutbildningen finns inom ^områdeldjurskötsel/djurvård ^f. två läroplaner fastställda för dels kurs för^grundulbildning av personal för försöksdjursavdelning, dels kurs ihästskötsel. Viss utbildning i djurvård anordnas också av ^slalens hundskolaoch i enskild form av organisationerna Svenska Blå Stjärnan, ^Ridfrämjandel ochSvenska ^Kennelklubben, ^Ulredningenom vissa utbildningsfrågor på veterinärmedicinens område ^(VU 77) har avgett^elt betänkande om veterinärmedicinsk utbildning. Enligt ^förslagel skall^velerinärutbildningen anordnas så att sista studieåret, efter nio terminersgemensamma studier, delas upp på två grenar - en gren med klinisk inriktning^(K-gren) och en livsmedels-/ ^laboratorieinriktad gren ^(L-gren). Utredningenföreslår att den ^sluderande skall välja gren redan vid ansökan till veterinärutbildningen. 1979/80:100 Bilaga13 101 Enligt ^ulredningen bören ^slörre del än av den kliniska undervisningen, särskilt vad gäller de^animalieproducerande djuren, ske i form av resor ^lill djurbesättningar medsamlade sjukdomsfall eller stor sjukdomsfrekvens. ^Velerinärutbildningen böranknytas fastare till rutinmässig djurhälsovård eller ^konsulentverksamhel.^VU 77 föreslår kurser vilka bör omfatta information om avel, utfodring,ekonomi och allmänna betingelser för djurhållningen i fråga. ^Innehållel i^L-grenens utbildning domineras av två ^slörre ämnesblock, nämligen livsmedels-och ^mikrobiologiblockei. Av ^L-grenens kurser är 2/3 ^lill sitt innehåll ämnensom ^f^ ^n. ^inle ingår i ^velerinärutbildningen, bl. a. kurser i miljövård,ekonomi, ^loxikologi och djurexperimenten metodik ^saml kurser som syftar ^lillfördjupade kunskaper inom livsmedelshygien och mikrobiologi. ^VU 77 framhåller ^atlden framtida ^velerinärutbildningen bör ^inriklas mot en examination av tvåhuvudtyper av veterinärer - en för arbete med djurens ^hälso- och sjukvård ochen för kvalificerat ^livsmedelshygieniskt och ^laboratoriediagnostiskl ^arbele.Veterinärerna får sålunda olika ^grund^ulbildning i för behörighetsfråganväsentliga avseenden. Enligt ^VU 77 bör^legitimationsbegreppel även vara enhetligt och samtligautexaminerade veterinärer bör beredas ^möjlighel all få legitimation. För attmöjliggöra detta föreslår utredningen en vidareutbildning i form av^allmänljänslgöring (AT) som ^lill viss del skall kunna fullgöras undersommarferien före sista terminens utbildning. AT har utformats ^någololika för K- resp. ^L-veterinären, även om huvuddelen av tjänstgöringen liggerinom del kliniska ^områdel. Syftet med AT är attveterinär utan yrkeserfarenhet under en erfaren veterinärs ledning skall få^praklisk-klinisk färdighetsträning och annan kännedom om olika slag avveterinär verksamhet. Utredningen föreslår att AT för ^K-velerinären skall och för ^L-veterinären ^lolv månader. Enligt ^ulredningens uppfattning ^ulgör^AT-verksamhelen en framlida ^försiärkning för bl. a. distrikts- och^besiklningsvelerinärorganisalionen. ^AT-veterinären fullgör således ett arbeteoch skall därför uppbära särskild lön. Resterande del avtiden skall ^AT-velerinären fullgöra som vikarie på ^Ijänsler inom distrikts-och ^besiklningsvelerinäror-^ganisalionen men också vid olika institutioner.Under denna lid skall sedvanlig vikarielön utgå. ^Ulredningen anser att^lanlbruksstyrelsen skall vara huvudman för föreslagen ^AT-verksamhel.Kostnaderna för ^AT-verksamheten har ^beräknals till ca 4 milj. kr. Debör finansieras av budgetmedel och belasta ^velerinärslalen. Slutligen föreslår ^ulredningen vissaändringar i lagen (1965: 61) om ^behö^righel alt utöva ^veterinäryrkel. Dessainnebär all det som villkor för legitimation som veterinär ^förulom avlagd^velerinärexamen införs krav på full^gjord AT av viss längd. 1979/80:100 Bilaga13 102 Utredningen föreslår vidare^atl en lång utbildning i djursjukvård anordnas för 20 eleverårligen som en allmän ^ulbildningslinje vid lantbruksuniversitet.Utbildningen i djursjukvård bör bli en vidareutbildning för den som har^grundulbildning för djursjukvårdande ^arbels^uppgifter och ^yrkesverksamhelfrån ^sådanl område. ^Ulbildningen indelas i tre skeden. Del första skedetskall ge grundläggande kunskaper och ^färdig^heler i för djursjukvårdenviktiga områden. Undervisningen skall omfatta både teoretiska och praktiskamoment. Skede två utgörs av ^handledd klinisk praktik. Skede tre skall ge bl.a. fördjupade kunskaper i ^djurhälso-^och djursjukvård. Utredningen föreslåräven en ^ivåårig studieväg i allmän djurvård i gymnasieskolan. Utbildningenbör få kommunall huvudmannaskap. Efterremiss har ^yllranden ^avgelts av ^slyrelsen för internationell utveckling,^socialslyrelsen, ^slatskonlorel, ^riksrevisionsver^kei, universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ), ^skolöverslyrelsen (SÖ), ^lanlbruksstyrelsen, statenslivsmedelsverk, ^slatens invandrarverk, ^slyrel^sen för Sverigeslantbruksuniversitet, ^länsstyrelsema i , , Malmöhusoch . , (), AB Svensk ^La^boratorieljänst ^(SVELAB),i , ^Tjänslemän^nens ,Centralorganisationen /SR, , AB Trav ochGalopp och , De flesta ^remissinstansema ^lillslyrkeri huvudsak ^ulredningens förslag rörande grendelning och ^ulbildningensinnehåll under de avslutande terminerna. Flera remissinstanser tar upp frågan omämnesinnehållet i de båda grenarna. i finneralt del hade ^varil önskvärt alt de som studerar på ^L-gren i stället förvissa kursmoment som mer berör den kliniska sidan ^kunnal väljafördjupningskurser i ^l.ex. LRF ^förulsäller altomfattningen av kursmomentens ekonomi och lantbrukets byggnadsteknik ägnassärskild uppmärksamhet i samband med att utbildningsplanen fastställs. Denlösning som valts med en klinisk gren i stället för två får enligt LRF ^inleleda till att de framtida veterinärerna inte nöjaktigt kan behandla^animalieproduktionens djur. ^SVELAB anser att en kurs i någon form avtillämpad ^palologi bör inrymmas i ^L-grenen. ^SACOISRframför liknande synpunkter. och SverigesFörenade Studentkårer anser att ^L-grenen bör innehålla de på ^K-grenen^molsvarande ^kur^sema i bl. a, besättningsproblematik ^saml ^förutsätier ges uppdraget att ^ulforma resp. grens kurser. Statskontoret påpekar^atl ^ulredningen ^inle redovisat någon analys av vilka konsekvenser dessförslag om en linjeuppdelning kan innebära för en sökande som anmäler intresseför bl. a. de två (föreslagna) ^linjema. 1979/80:100 Bilaga13 103 beslut fattas om en uppdelning av^velerinärutbildningen på två skilda linjer med urval och antagning var för sigbör en fördjupad analys av härmed sammanhängande problem genomföras.^Riksrevision.sverket ifrågasätter om ^inle en ny linje med element från detveterinärmedicinska området men primärt avpassad efter livsmedelssektorns behovpå ^elt mer ändamålsenligt sätt än den föreslagna ^L-grenen på ^sikl skullekunna ^lillgodose ^eflerfrå^gan som ^hitlillsriklats mot ^velerinärutbildningen och föreslår all denna fråga utredsytterligare. Enligt ^verkel bör ytterligare utreda^behovel av lärarresurser. Några ^remissinslanseranför betänkligheter mot förslaget om tidpunkt för grenval. En del^remissinslanser ^lillstyrker utredningens förslag men framhåller altmöjligheter till byte av gren bör så ^långl del praktiskt är möjligt finna^s^även . Remissinstanserna^lillslyrker i huvudsak ^ulredningens förslag om ^AT-^verksamhel.Lantbruksstyrelsen ^fiam hål ler att om ^ulredningens förslag ^lill^velerinärutbildning genomförs är AT ett krav för ^legilimalion. Livsmedelsverketinstämmer i utredningens uppfattning all del föreslagna ^AT-sysle-^mel är ennödvändig ^förutsätlning för att den föreslagna grendelningen skall kunna^accepleras. ^tillslyrker förslaget om AT ochframhåller bl. a. alt del föreligger ett starkt behov av AT för all hjälpa denyutexaminerade veterinärerna ut i arbetslivet. Del betonas ^ocksä att AT inteenbart innebär en kostnad för samhället, utan utgör ett värdefullt tillskott påden ^velerinära ^arbeismarknaden i ^ell läge när del råder ^slor brist påutbildade veterinärer på flera områden. LRF hälsar förslaget om AT med^lillfredsslällelse. Som skäl härför ^fiamhålles grundutbildningens förändringoch de ^velerinärstuderandes ändrade bakgrund samt ^behovel avfärdighetsträning. Veterinärmedicinska ^jöreningen ^under^siryker viklen av^ell genomförande av AT och framhåller alt ^AT-syslemel är en nödvändig^föruisättning för all den föreslagna grendelningen skall kunna accepteras. Remissinstanserna ^lillslyrkereller lämnar utan erinran ^ulredningens förslag om ^djursjukvårdarulbildning.^UHÅ och SÖ framför vissa ^synpunkier ^beiräffande behörighetskraven för^lilllräde till ^ulbildningen. Lantbruksuniversitetetsforskning och ^försöksverksamhel har ^hafl stor ^belydelse förproduktivitetsökningen och framåtskridandet i berörda näringar. Till en delhar utvecklingen emellertid också inneburit vissa negativa sidoef^fekter.Samhällets krav har skärpts i fråga om god miljö och högkvalitativa produkter.Ett framgångsrikt jord- och skogsbruk är enligt min mening nödvändigt för engod samhällsutveckling, men ^måsle gälla ^atl utvecklingen inom dessanäringar sker i harmoni med de lagar som naturen uppställer och med beaktandeav människans rätt ^lill en ^Prop.1979/80:100 Bilaga 13 104 sund kost och en god livsmiljö. saknas emellertid grundkunskaper inom ^fiera viktiga områdenliks^om kunskap om konsekvenser för miljön av olika ^ålgärder. Del är därförangelägel all ^lanlbruksuniversiielel ^beaklar delta i sin ^fortsatlaverksamhet. För all nå enhelhetssyn krävs i högre grad än ^lidigare ^samarbele mellan olikaforskare. Mellan olika ämnesområden har ^etl sådant ^samarbeleunderlättats genom den organisatoriska samordning som ^skell. Del är^väsenlligl alt forskare och ledning bygger vidare på desamarbetsformer, som ^successivi utvecklats och genom omdisponeringar sökerfrigöra resurser. För all möjliggöra för att söka nå lösningar påmer djupgående problem krävs dessutom nya resurser. Jag föreslår därför att^universiieiei ^lillförs ytterligare medel för forskning om möjligheterna allgenom användning av ny ^leknik åstadkomma ^etl ekologiskt ^bälire balanseratjord- och skogsbruk. De senaste årtiondenassnabba utveckling inom ^animalieproduktionen har bl, a. ^medförl störrepåfrestningar på våra husdjur och därmed en ökad sjukdomsfrekvens. De direktaoch ^indirekla ^förlustema orsakade av sjukdom har ^blivil ^slörre. En^omfallande forskning inom ^djurhälsoområdel är därför nödvändig. Enligt min meningvisar såväl ^anlalel sökande ^lill utbildningslinjerna vidlantbruksuniversitetet som utvecklingen i ^samhällel att behovet av utbildninginom sektor är betydligt större än vad som ^f. Del är min ^uppfallning alt ^yllerligare kvalificerad arbetskraftbehövs på olika områden inom jord- och skogsbruk både inom näringarna i Sverigeoch ^inle ^minsl vad gäller agronomer - för utvecklingsarbete i ^u-^länderna. 1 föregående årsbudgetproposition redovisades en inom ^lanlbruksuni^versiielel genomförd^ulredning i fråga om behovet av ^skogligl ^ulbildad personal. Avuniversitetets ^ulredning framgick alt skäl talade för en ökning avutbildningskapaciteten. Med anledning härav godkände förslag om ökad^anlagning ^lill ^jägmästarlinjen. Jag förordar nu ^atl antalet ^sluderandetill ^skogsmästarlinjen ökas från 30 till 45 studerande . ^Lanlbruksuniversiielelhar i en ^ulredning om ökad antagning av studerande till agronomlinjen ^angettalt dagens utbildningsvolym är för liten för alt ^lillgodose ^behovel avagronomer. Antagningen bör därför öka med 25 studerande per läsår. De flesta ^remissinstansemahar tillstyrkt förslaget. Även jag delar denna ^uppfallning och föreslår attantalet studerande på agronomlinjen ökas från 105 ^lill 130 fr. o. . Jag går över ^lill alt behandla vissafrågor som rör veterinärutbildningen. har ^lidigare beslutat om enökad antagning ^lill veterinärlinjen ^lill 75 ^Sluderande ^(prop.1976/77: 100 bil. 95, ^JoU 1976/ 77: 13, ^rskr 1976/77: 182). Vidare harriksdagen godkänt riktlinjer i fråga om veterinärutbildningens utformning^(prop. 1976/77: 119, ^JoU 1976/ ^Prop.1979/80:100 Bilaga 13 105 1976/77:335). a. även frågan om linjeuppdelning i utbildningens ^avslulandeskede. Frågan om ^ulformningen av utbildningen under del ^sisla ^sludieåretansågs emellertid böra utredas ^yllerligare. Utredningen om vissautbildningsfrågor pä veterinärmedicinens område ^(VU 77) har ^avgetl ^ellbelänkande angående veterinärmedicinsk utbildning. Jag vill för riksdagenskännedom här anmäla alt ^VU 77 föreslår att ^velerinärutbildningen skall varagemensam i nio terminer varefter den under ^sisla studieåret delas upp på tvågrenar, en gren med klinisk inriktning ^(K-gren) och en ^livsmedels-/laboratorieinrikladgren ^(L-gren). När del gäller uppläggning och innehåll av sista studieåret har^förslagel i ^slort ^selt ^lillstyrkls av remissinstanserna. Även jag finnerdelta väl avvägt. Del ankommer på styrelsen för lantbruksuniversitet^atl ^faslställa utbildningsplan för veterinärlinjen. I likhet med^ulredningen och flertalet ^remissinslanser finner jag all ^slarka skäl ^lalarför ^atl grenval bör ske då ^sludierna påbörjas. För de studerande som redan nugenomgår utbildning är del angelägel all man inom lantbruksuniversiteti så ^slor utsträckning som de praktiska ^förutsättningama medger sökertillgodose de studerandes önskemål beträffande linjeval. Härutöver har ^VU 77 enligt^direkliven även ^hafl ^atl ^uireda frågan om behörighet att utöva^veterinäryrkel och ^praktiktjänslgöring som ^förulsält^ning för behörigheten.Jag vill i denna del anföra följande. har veterinärexamen utgjort grunden för ^legilimalion.Som jag tidigare ^förordal bör ^velerinärutbildningen uppdelas på olika linjer.Veterinärexamen blir härigenom ^inle längre ^ell entydigt begrepp sett från^ulbildningssynpunkl. Del är emellertid enligt min mening önskvärt med ettenhetligt legitimationsbegrepp som medför allmän behörighet att självständigtutöva ^veterinäryrkel. ^Velerinärlegilimalion innebär alt samhället gentemotallmänheten garanterar en viss kompelens. ^Receplförskrivningsrät-^ten är ocksåknuten till innehavet av legitimation. För att möjliggöra ettenhetligt legitimationsbegrepp föreslår ^VU 77 en vidareutbildning i form av^allmänljänslgöring (AT). ^AT-verksamheten föreslås utformad något olika förK- resp. ^L-veterinären. Huvuddelen av tjänstgöringen ligger inom det kliniska^områdel. ^VU 77 föreslår att AT för ^K-velerinären skall vara ochför ^L-veterinären . Remissinstanserna har i huvudsak tillstyrktförslaget. Starka skäl talar ävenenligt min mening för all AT bör införas. Genom AT får de examineradeveterinärerna praktisk färdighetsträning, vilken gör all deras möjligheter fullgod arbetsinsats förbättras. En fördel med AT är också ^atl denyutexaminerade veterinärerna på ^ell ändamålsenligt sätt slussas ^ul iarbetslivet. Detta är viktigt inte ^minsl därför att dagens^velerinärstuderande ofta saknar erfarenhet av djurhållning inom^jord-^bmksnäringen. Jag förordar med hänvisning till det anförda all en ^s.k.allmäntjänstgöring för veterinärer införs som ^etl led i utbildningen. 1979/80:100 Bilaga13 106 För all ^ell ^AT-system skallkunna fungera tillfredsställande är det emellertid ^vikligl att det får ensådan ^ulformning alt träningen blir meningsfull, antingen den är ^handleddeller fullgörs som ^vikariatljänslgöring. Frågan om ^AT-syslemels ^inpassning ifältorganisationen kräver därför ställningstaganden av såväl organisatorisksom finansiell art. Del finns ^elt klart samband mellan dessa frågor och^arbelet inom den ^kommillé som ^lillsatis för^atl ^uireda ^organisalion och finansiering av djurens ^hälso- och sjukvård,^djurhälsoutredningen. Jag avser därför ^atl uppdra åt ^kommillén att lämnanärmare förslag om ^elt ^sådanl systems omfattning, organisation och finansiering. Som jag redan ^lidigare^angell bör samtliga ^sluderande som genomgått ^velerinärutbildning ges^möjlighel all erhålla legitimation. De krav som ställs upp för legitimationbör vara likvärdiga oberoende av studielinje. Mot bakgrund av förslagen om^velerinärulbildningens differentiering och alt ^ell ^AT-system införs är detangeläget ^atl också de behörighetsregler som gäller för utövandet av olika^lyper av ^veterinärtjänsler ses över av ^djurhälsoutredningen. Behandlingen avkvarstående, med den nya ^veleri^närutbildningen sammanhängande frågor böranstå i ^avvakian på ^djurhäl-^soutredningens överväganden. ^Mol bakgrund häravkan jag ^f.n. inte biträda ^förslagel om vissa ändringar i lagen (1965: 61) ombehörighet att utöva ^veterinäryrkel. ^Ulredningen harvidare föreslagit att en lång utbildning i djursjukvård anordnas för20 elever som en allmän utbildningslinje vid Sverigeslantbruksuniversitet. ^Remissinstansema har ^lillslyrkl ^försla^gel ellerlämnat del ulan erinran. Liksom i fråga om ^AT-verksamhelen är del ^emellerlid^väsenlligl all utbildningen av djursjukvårdare anpassas ^lill en kommande^veterinärorganisalion. Jag har därför för ^avsikl alt överlämna utredningensförslag i denna del till ^djurhälsoutredningen för vidare överväganden. Slutligen har^ulredningen ^föreslagil en tvåårig ^sludieväg i allmän djurvård igymnasieskolan. Även i denna del har remissinstanserna tillstyrkt förslageteller ^lämnal del utan erinran. Efter samråd med statsrådet ^Mo^gård avser jagatt överlämna förslaget i denna del ^lill ^skolöverslyrelsen för de åtgärder^slyrelsen finner lämpliga. Jag lar i det följandeupp de övriga frågor jag vill anmäla i den inledande översikten. Den nya organisationenför som tidigare beslutat om innebäratt antalet anslag inom område ytterligare kanreduceras. Jag kan i huvudsakbiträda de av styrelsen föreslagna åtgärderna för ökad samverkan mellanSveriges och ^slalens ^veleri^närmedicinska anstalt. Jag har även biträttstyrelsens förslag ^atl ^lill ^lanlbruksuniversi^le^t^ överföra en^bibliolekarie/dokumenlalist från statens råd för skogs- och ^Prop.1979/80:100 Bilaga 13 107 Jag är ^f^ ^n. dock^inle beredd all ^bilräda ^förslagel om all medel för viss ^verksamhel vid från ^elt särskilt anslag. De förslag som lämnas i detföljande avseende anslag ^lill innebär enuppräkning för nästa budgetår med sammanlagt ca 43 milj. kr. till ca 380 milj.kr. Jag hemställer all regeringen föreslår ^atl 1. godkänna vad jag har ^förordal omökad ^anlagning ^lill ^skogsmäs^larlinjen. 2. godkänna vad jag har ^förordal om ökad ^anlagning ^lillagronomlinjen, 3. godkänna de ^rikllinjer för ^allmäntjänstgöring förveterinärer som jag har ^angett i del föregående. 4. bemyndiga regeringen ^atl vidta åtgärder för ökadsamverkan mellan och ^slalens ^velerinärmedi^cinskaanstalt. 1978/79 ^Ulgift "215249688 1979/80 Anslag 221846000 1980/81 Förslag 255 018000 ^'^ Anslagen Sverigeslantbruksuniversitet: Förvaltningskostnader och ^Ersällning till ^ledamöier i ^tjänsteförslagsnämnder ^m. Från anslaget bestridslönekostnader, lokalkostnader ^m. för den centrala ^förvallningen,^biblioleksorganisalionen och ^konsulenlavdelningen ^saml förde^lanlbruksveienskapliga, ^velerinärmedicinska och ^skogsvelen^skapligafakulteterna. ^Biblioleksorganisalionenär uppdelad på ^etl huvudbibliotek i ^Ultuna och filialbibliotek i ^Alnarp,, ^Garpenberg och . ^Filialbibliolekel i har ställning somskogsbibliotek av rikskaraktär. Vid finns enkonsulentavdelning för forskningsinformation. Vid denlantbruksvetenskapliga fakulteten bedrivs forskning, ^försöks^verksamhel ochrådgivning på jordbrukets och trädgårdsnäringens områden. Försöksverksamhetenomfattar även ^renskölseln.