prop · G303143 · 1979-12-31 00:00:00 — Vid sidan av aktiebolagsformen bör därför hittillsvarande möjlighet - att utan de föreslagna begränsningarna bilda kommanditbolag med akliebolag som komplementär - finnas kvar. Om den föreslagna begränsningen genomförs synes bolagskommilléns ar bele ha medfört, inte att man skapat något alternativ lill aktiebolags formen utan i stället att man tagil bort ett altemativ. Intill dess ett godtag bart förslag för ny bolagsform med möjlighet till begränsning av bolags männens ansvar redovisats motsätter sig därför SBEF bestämt att den föreslagna begränsningen av juridisk persons möjlighet alt vara komple mentär blir föremål för lagstiftning. Eflersom bolagsbildningen av affärs mässiga och andra skäl måste ske mycket snabbt, synes - hur extensiv och liberal lillämpningen av den föreslagna dispensmöjlighe len än kommer atl bli - dispensinstilutet ej i lillräcklig utsträckning kom pensera de nackdelar den ifrågavarande begränsningen leder till. SBEF ställler sig helt bakom reservation dessulom framföra följande synpunkier. redovisas exempel som anses skola visa allkommanditbolag utnyttjats i skalteundandragande syfte. Enligt SBEFsuppfattning tillhör del undantagen atl kommanditbolag använts på detla säll.Tvärtom lorde det hell övervägande antalet kommanditbolag vara välskötta och hatillkommit i helt andra syften än att möjliggöra skatteflykt. Atl tillgripacivilrätlslig lagstiftning för alt komma tillrätta med icke önskvärda verk- 1979/80: 143 52 ningar av gällande skatteregler synes inte heller särskiltändamålsenligt. I stället bör ändringar i skattelagstiftningen ske. Del fallkommiitén redovisar som exempel på atl kommanditbolag utnyttjas iskalteundandragande syfte är för övrigt illa valt eftersom, med hänsyn till denumera i stort setl permanenta bestämmelserna om särskilt investeringsavdrag pä25% av anskaffningskostnaden för maskiner, bättre skattefördelar uppnås om denifrågavarande kommanditdelägaren själv förvärvar maskinen direkl för uthyrningtill sill aktiebolag. Etl direkt ägande leder inte heller lill någradiskussioner med beskattningsmyndighe-terna om fördelningen avunderskottsavdrag mellan kommanditdelägaren och det ifrågavarande aktiebolaget.Samma skattefördelar som redovisals i exemplet lorde för övrigt kunna uppnåsgenom handelsbolag. Riskiagandei för delägarens del synes nämligen - oavsett omman väljer handels- eller kommanditbolag - vara relativt ringa eftersominvesleringar i maskiner och inveniarier som resulterar i underskoltsavdrag somregel år relativt värdebeständiga. SBEF anser därför inle atl kommittén harframfört tillräckliga skäl för att i en lag om handelsbolag och kommanditbolaginföra den föreslagna lagändringen för komplementär. Eventuellt icke önskvärdaskattekonsekvenser för kommanditdelägare bör dårför i stället lösas genomändring i skattelag. Detla lorde kunna ske genom beslämmelser om begränsningari rälien lill underskoltsavdrag på samma sätt som gjordes i fråga ompartrederier. För det fall förslaget ändock genomföres är del avsynnerlig vikt atl vida möjligheter till dispens från förbudet skapas.Kommittén har föreslagit, att länsstyrelse endast vid synnerliga skäl kan medgeundantag från förbudet. SBEF kan inte se någon anledning till en sådanrestriktivitet i dispensmöjligheterna. Det hell övervägande antal fall däraktiebolag eller ekonomiska föreningar går in som komplementärer motiveras avseriösa intressen, varför ett väsentligt större uirymme än vad som föreslagitsmåste tillskapas för länsstyrelses medgivande. : När del gäller kommanditbolags-formen instämmerHandelskammarförbundet i kommitténs bedömning att denna företagsform ävenframgenl bör få finnas. Även om förelagsformen inte är vanligt förekommande iSverige kan den innebära en lämplig väg all tillföra kapital till en rörelsesom i övrigt vilar på personligt ansvar för komplementären. Kommittémajoriletenhar föreslagit att endast fysisk person ska få vara komplementär. Länsstyrelsenkan dock, om synnerliga skäl förligger, medge att aktiebolag får varkomplementär. Majorileten i kommittén motiverar denna förbudsreglering med altkommanditbolagsformen utnyttjats i syfte att undandra skatt.Såsom anförs i reservalionen av ledamoten med instämmande av experternaNorén och Strand är denna argumentation icke övertygande. Någon skatterättsligskillnad mellan kommanditbolag och handelsbolag föreligger i aktuellahänseenden ej. Visserligen kan hävdas att kommanditbolaget, genom avsaknad avpersonligt ansvar för kommandildelägarna, är mera attraktivt i vissasituationer. Därest så skulle befinnas vara fallet bör emellertid remedier motskatteundandraganden införas i skattelagstiftningen. Att neka företagsformersom i sig anses godtagbara, nämligen aktiebolaget och den ekonomiskaföreningen, att vara komplementär förefaller inte rimligt. Det kan framhållasalt man i det pågående lagstiftningsarbetet i , med hänvisning bl. a. lillsistnämnda argument, synes komma att godtaga aktiebolag som komplementär. Svenska Revisorsamfundel SRS: Utredningen föreslår - 3kap, 1 6 - att 1979/80:143 53 endast fysisk person får vara komplementär, såvida inleregislreringsmyndigheten på grund av synnerliga skäl medger att akliebolaguppträder som komplementär. Det huvudsakliga motivet för det föreslagnaförbudet synes vara, atl kommanditbolag med aktiebolag och ekonomisk föreningsom komplementär kan utnylljas i skalteundandragande syfte. Oavsett önskvärdheteni och för sig av att begränsa möjligheterna lill illegala skatleflyktstransaktionerkan samfundet icke tillstyrka förslaget. Den nya bokförings- ochaktiebolagslagstiftningen med dess ökade krav på redovisning och insyn iaktiebolag saml bestämmelserna om aktiekapitalets storlek ger enligt samfundetsmening etl betydligt bäitre skydd än tidigare för kommanditbolagetsförpliktelser, då aktiebolag är komplementär. Det kan också förväntas en nylagstiftning om ekonomiska föreningar. Ytterligare skärpta bestämmelser omskydd för det bundna kapitalet har dessulom föreslagits av en arbetsgrupp inomBrottsförebyggande rådet i en nyligen avlämnad promemoria (Aktiebolagslagen -förstärkt skydd fördel bundna kapitalet m. m, pm 1979: 5). Samfundet villdessulom erinra om att i en lidigare promemoria.Revisors verksamhel, pm 1978; 2, föreslagil att alla aktiebolag oavseU slorlekskall ha auktoriserad eller godkänd revisor. SRS anser, atl de åtgärder somsålunda genomförts eller föreslagits bli genomförda utgör etl tillräckligtskydd mol missbruk av akliebolag eller ekonomisk förening som komplementär ikommanditbolag. Därest särskilda åtgärder skulle anses behöva vidtas iskattehänseende, bör detla kunna ske inom ramen för skattelagstiftningen. Pä anförda skäl avstyrker SRS förslagel att endast fysiskperson skall få vara komplementär i kommanditbolag, såvida inte dispensmedgivits av registreringsmyndigheten. Ackordscentral: Vid genomgång av den mängdärenden, som handlades har visat sig, att på något enstaka undantag närdet gäld-bundna boet, som del heler, drivits i aktiebolagsform. Vi har därförmyckel ringa erfarenhet av den företagslyp, som remissen avser. De synpunkter, som vi möjligen ändå bör anföra hänför siguteslutande till i vad mån borgenärsinlresset blir berört. Av betydelse är härkommanditbolaget och komplementärens roll i sammanhanget. Här ansluter vi ossmycket gärna till förslagel att i princip icke längre acceptera aktiebolag somkomplementär. Sverigesadvokatsamfund: Enligt samfundets mening bör ett aktiebolag - liksom även enekonomisk förening - kunna vara komplementär utan atl dispens skall erfordras.Samfundet delar således den uppfattning i denna fråga som uttalats i den avkommiltéledamolen Ollen, med instämmande av expertema och ,avgivna reservationen. Inte minst i sådana fall av samverkan mellan olikaintressenter, som är av typen joint venture, är del ganska vanligl attkommanditbolagsformen kommer till användning. Intressenterna är i sådana fall iregel aktiebolag, vilka deltager antingen såsom komplementär ellerkommanditdelägare. Det skulle medföra belydande olägenheter att försvåra elleromöjliggöra en sådan samverkan genom att i princip förbjuda aktiebolag attvara komplementär i etl kommanditbolagsförhållande. Samfundet kan inte heller finna att det ovannämnda, avkommittén angivna huvudsakliga skälet för dess ståndpunkt i den berörda fråganär hållbart. Även om skatteflyktransaktioner skulle kunna förhindras genom altuppställa ett principielll förbud för akliebolag (eller ekonomisk förening)att vara komplementär - samfundet är inte övertygat om att risken förskatteflykttransaktioner är särskilt överhängande i de fall då komple- 1979/80: 143 54 mentären i etl kommanditbolag är en juridisk person - bördenna fråga lösas inom skattelagstiftningens ram och inte i en civilrättsligförfattning. Bokförings- och instämmer i kommitténs bedömning att kommanditbolag även i fortsättningenbör få finnas kvar. SBRF anser emellertid i motsats till kommittémajoritetenatl aktiebolag även i fortsättningen skall få vara komplementär ikommanditbolag utan särskilt lillstånd av , då enligt förslaget,synnerliga skäl skall föreligga. Motiveringen all kommanditbolagsformen utnyttjas i syfleatt undandraga skatt är såsom anförts i reservationen av ledamoten medinstämmande av expertema och icke övertygande. Detta bör enligtvår mening lösas inom ramen för skattelagstiftningen. : Anledningen till att aktiebolagi princip skall utestängas från möjligheten att vara komplementär är enligtkommillémajoriteten att man vill "förhindra atl kommanditbolagetutnyttjas för skatteflykt" (sid. 13 i betänkandet). Utöver detla allmännapåstående, som kommittémajorileten inte kunnat belägga, finns del knappaslnågot motiv för förslaget. Aktiebolag år en företagsform, som kan driva näringoch i övrigl ha rättskapacitet ulan personligt betalningsansvar för bolagetsägare. Vi kan inte finna förslaget i denna del motiverat och anser dessulom attfrågan om befarade skatteundandraganden skall lösas genom skatterättslig ochinte privalrättslig lagsliftning. SHIO - Familjeföretagen och Köpmannaförbund:Efter genomgång av reservationer mot delbetänkandet av bl.a. ledamoten ,kan ifrågasättas om man inte borde överväga att tillåta ett aktiebolag atlinträda som komplementär i ett kommanditbolag. : Kommillén föreslår i princip eltförbud för andra än fysiska personer att vara komplementärer i kommanditbolag. Kommitténs huvudsakliga skäl för den nämnda bestämmelsensynes vara uppfattningen all kommanditbolag med aktiebolag eller ekonomiskförening som komplementär används i skalteundandragande syfte. Förbundel kaninte finna all tillräckliga skäl, specifikl hänförliga till kommanditbolaget,förcbragts för den föreslagna regeln. Om missbruk sker vid användandet avkommanditbolag genom atl skattemedel undandras, är detta ett problem som intebör lösas genom en ändring av reglema för möjlighelema till ell företagskonstruktion utan av skattelagstiftningen, Förbundel vill också framhålla, attkommittén i andra delar av betänkandet, där skatteflyktsproblemalikendiskuterats, underlåtit att föreslä nya civilrättsliga regler genom enuttrycklig hänvisning till att frågan bör lösas inom skattelagstiftningens ram. Från riskfördelningssynpunkt måste det vidare ansesförsvarligt att använda elt aktiebolag som komplementär vid samverkan iprojekt, som i vart fall i inledningsskedet kan te sig ekonomiskt osäkra. Denövervägande delen av de projekt som drivs i kommandilbolagsformen ärotvivelaktigt av seriös karaktär, där möjlighelema till förlustavdrag utnyttjasför en resultatmässig uljämning av de ofta betydande initialkostnaderna förelt projekt. Då denna möjlighet på gmnd av skattereglerna ej står lill buds isamma utsträckning vid andra former av samverkan, utgör också detta ettargument för att akliebolag bör tillåtas som komplementärer. På nämnda skäl och med hänvisning till ledamoten i denna del avslyrker förbundet förslaget om att andra än fysiskapersoner inte skall tillåtas som komplementärer i kommanditbolag. För det falldet nu diskuterade förslaget ändock genomföres är del av synnerlig vikt alt 1979/80:143 55 vida möjligheter lill dispens från förbudet skapas.Kommittén har föreslagit, atl länsstyrelse endasl vid synnerliga skål kanmedge undanlag från förbudet, Förbundel kan inle se någon anledning lill ensådan restriktivitet i dispensmöjlighetema. Del hell övervägande antal fall däraktiebolag eller ekonomiska föreningar går in som komplementärer moiiveras avseriösa iniressen, varför ell väsentligt slörre uirymme än vad som föreslagitsmåste lillskapas för länsstyrelses medgivande. Del är också av största vikl attpunkten 5 i utredningens förslag till övergångsbestämmelse vinner beaklande omförslagel i den nu aktuella delen genomförs. : Den mest betydelsefulla förändringen rörförslag till förbud för akliebolag att vara komplementär i kommanditbolag.Nämnda förbud motiveras med alt en sådan konstruktion kan medföra betydandeskatieförmåner. Vi delar ulredningens farhågor för atl konstruktion av detlaslag kan utnylljas i skatteflyktssyfte. Emellertid ställer vi oss tveksamma omden valda angreppsmetoden är korrekt. Skatteflyktsåtgårder bör angripas genomskallerättslig lagstiftning och inte genom civilrättsliga föreskrifter.Förfarandel med aktiebolag som komplementär i kommanditbolag har oftaaffärsmässiga skäl. Detta skulle enligt förslagel lillgodoses genom eltdispensförfarande. Vår uppfattning är emellertid att etl dispensförfarandeinnefatlar en alllför komplicerad rättstilllämpning. Eftersom dispensärendenainle heller har någon officiell redovisning uppkommer betydande svårigheter förföretagen atl erhålla en bild över vilka transaktioner som kan länkas blidispensgrundande. Vi förordar därför all aktiebolag liksom tillålsvara komplementär i kommanditbolag, samt att de åsyftadeskatteflyktstransaktionema förhindras genom ändringar i gällande skattelagstiftning, 2.5 Styrelse i handelsbolag Riksåklagaren: Det är självfallet angeläget alt även dehandelsbolagsan-siällda tillförsäkras samma medinflytande som de anställda iakliebolagen. bör emellertid kunna tillgodoses på annat och lämpligare sättän att framtvinga en för denna bolagsform onödig och omständlig administrativapparat. 1 detta hänseende ansluter jag mig till den uppfattning som kommittill ultryck i den av ledamolen 01|én med instämmande av experterna ochStrand avgivna reservationen. Överåklagareni : I likhet med reservantema Ollen, och finner jag delolämpligt atl införa regler om styrelse, vilka är främmande förhandelsbolagsformen, då det med hänsyn lill den normala ägareslmkturen ibolagen kan förväntas att viktiga beslul fattas utanför styrelsen. Vidarefinner jag det olyckligt alt i cenlral civillagstiftning införa straffbud, somkan förväntas fä begränsad effekl. Arbetstagarinflytande bör kunna uppnås genomsärskild lagstiftning, som ej endast berör de större handelsbolagen. Länsåklagarenför speciella mål: De nya straffbestämmelserna lorde, såvitt avser brott mot 76 1 st. andra och tredje meningen, vara omöjliga atl tillämpa, dels på gmnd avatt det straffbara området väsentligt inskränkts på etl svårbestämbart sättgenom uttrycket "om ej såvitt möjligt", Je/i ock genom alt denstraffansvarige inle är klart angiven. Länsåklagarmyndigheteni : Beträffande förslagel om styrelse i handelsbolag ansluter jagmig till reservationen under punkt 3 i betänkandet att styrelse icke skallbehövas i handelsbolag. Som framhållits framstår den som "väsensfrämmandeför denna associationsrättsliga fi- 1979/80: 143 56 Styrelse i handelsbolag kan tänkas utnyttjassom bul vanskap för den som faktiskt utövar beslutsfunktioner i handelsbolaget. Den straffbestämmelse som är införd som 14 8 i förslagelbör utgå. En sådan bestämmelse kommer med all sannolikhet icke all få någonpraktisk tillämpning. Erfarenheter från liknande beslämmelser i gamlaaktiebolagslagen ger klart belägg härför och 1975 ärs aktiebolagslag har eltfiertal sådana straffbestämmelser utmönstrats. Under alla förhållanden börstraffskalan icke omfatta fängelse. Fängelsepåföljd i sådana sammanhangframstår som så otänkbar att förslagel i denna del knappast förefaller varaallvariigl menat. I stället kan en sådan strafflatitud mera vara ägnad altminska respekten för fängelsestraff i allmänhet än alt uigöra elt avhållandeslraffhot. Länsåklagarmyndigheien i : 5 kap. 68 andrastycket andra meningen jämförd med 5 kap. 148 i förslaget. Den straffbelagdaregeln är obestämd och kan bli svår all lillämpa. Inom vilken tid skallstyrelsen sammankallas? Vem skall straffas? : Hovrällen delar i huvudsak den uppfattningsom kommii till uttryck i den reservation som avgetts av ledamoten medinstämmande av expertema och . Särskilt förslaget om inrättande avslyrelse är enligt hovrätten dåligt underbyggt. Det bör vara möjligt att finnaandra och lämpligare former för alt tillgodose de anslälldas berättigadeanspråk på medinflytande i handelsbolag än genom att tvinga fram en för dennabolagsform typiskt setl onödig och tyngande administrativ påbyggnad. Möjligenkan övervägas att införa en fakultativ regel om inrättande av styrelse. Ensådan skulle närmasl ta sikte på handelsbolag i vilka det finns ett stort antalbolagsmän. Elt förvaltningsorgan av styrelsetyp skulle kunna tänkas vara avvärde för sådana bolag och medföra ökad administrativ smidighet. Antalethandelsbolag med denna ägarstruktur kan dock antas vara ganska ringa, varför enregel av angivet slag sannolikt skulle få begränsad praktisk betydelse. Hovrätten för : Enligt gällande rätl ägerbolagsmännen i handels- och kommanditbolag i princip bestämma vilken fördelningav förvaltningsrätten som helst. Därigenom ernås att den för varje enskilt fallmest lämpade administrativa apparaten kan anordnas. Den konsimktion som nuföreslås är främmande för de nu aktuella rättsfigurerna och betingade av andraän associationsrättsliga behov. Önskat personalinflytande i de slörre handels-och kommanditbolagen bör åvägabringas annorledes än på föreslaget sätt.Konsekvenser av företagsekonomisk art har inle utretts. Härtill kommer att det,om förslagets regler om styrelse skulle införas, kan fömtses kollisioner mellande enskilda bolagsmännens behörighet och styrelsens behörighet. Risken förrättsförluster för tredje man förefaller påtaglig. Hovrätten avstyrkerförslaget i denna del. Bankinspektionen: Den lösning, som kommittén stannal för,nämligen att mer omfattande företagsamhet även för framtiden bör kunna få bedrivasinom ramen för ett handelsbolag, kan inspektionen anslula sig till.Inspektionen förutsätter därvidlag dock att de olika förslag till ökademöjligheter till insyn som kommittén för fram genomförs på minst den nivåmajoriteten föreslår. I detta avseende är kommilléns förslag lill styrelse förhandelsbolag med minst 25 arbetstagare av särskild betydelse. Kommitténsmotivering för all införa styrelse för handelsbolag av denna storleksordningär emellertid enligt inspektionens uppfattning någol ensidig. Det är inteendast de anställdas behov av inflytande som motiverar en sådan nyskapelse.Enligt inspektionens erfarenhet finns det väl så god grund 1979/80:143 57 härtill i den ökade effektivitet i företagandet som kanbli följden av en väl sammansatt styrelse. Mot de bestämmelser som reglerarstyrelsens arbete har inspektionen ingen erinran. De tillgodoser den obegränsatansvarige bolagsmannens inlresse av särskilt inflytande. Kommerskollegium:Förslaget avstyrkes av handelskammarförbundet, som bl.a. anser att självagrundstrukturen i handelsbolagsformen gör det olämpligt med en obligatoriskstyrelse. Kollegiet delar denna uppfattning och får även för sin del avstyrkaalt regler om styrelse införs i handelsbolagslagen. Andra vägar torde ståtillbuds för tillgodoseende av de anställdas berättigade krav påmedbestämmande. Patent-och registreringsverket: Frågan om de anställdas inflytande på ledningen avföretag som drivs i handelsbolagsform är viktig och det är angelägel att finnaen tillfredsställande lösning. Del är dock tveksamt om ell generelll införandeav slyrelse i handelsbolag med minst 25 anslällda är den lämpligaste formen föratt öva medinflytande från de anställdas sida. Kravel all ha slyrelse ihandelsbolag av viss omfattning kan i mindre förelag med ett fåtal anställdakomma att uppfattas som ell hinder för en fortsaU expansion och utökning avantalet arbetsplatser utöver den angivna gränsen. Särskilt gäller detla iföretag som sköts av etl fåtal bolagsmän. Det förefaller därför angeläget attlösa frågan om de anställdas inflytande på ett sätt som inte skapargränsproblem. AMS:Styrelsen anser det vara värdefulll att aktiebolagslagens regler lagits tillmönster på del sätt som har skett. Särskilt viktigt finner styrelsen det varaatt förslagel om styrelse i handelsbolag ger möjlighet att tillämpalagsiiftningen om slyrelserepresentation för de anställda på handelsbolag. Länsstyrelseni (majoriteten): biträder kommilléns förslag.Genom att lagen om styrelserepresenlalion för de anställda i aktiebolag ochekonomiska föreningar efter viss lagjustering kan göras tillämplig även påhandelsbolag erhålles möjlighet alt åstadkomma en ökad likställighet mellanhandelsbolag och aktiebolag och ekonomiska föreningar i fråga om de anslälldasinsyn och inflytande i de enskilda företagen. LänsstyrelsenI (en minoritet av ordföranden och två ledamöter): Länsstyrelsendelar inte kommitténs förslag om slyrelse i större handelsbolag. I fråga omaktiebolag skapar själva associationsformen med ett stort antal kapitalägareett behov av en samlad beslutsenhet i form av styrelse. För handelsbolag föreliggerinte molsvarande behov. Delta sammanhänger med handelsbolagets uppbyggnad meddelad förvaltningsrätt och vetorätt för bolagsman mot förvaltningsålgärd somföreslås av annan bolagsman. Med hänsyn till att beslutsprocessens utformning ihandelsbolag är intimt förknippad med de enskilda bolagsmännens personligaansvar för bolagets förbindelser måsle etl styrelsetvång i handelsbolag ansessom helt främmande för denna associationsform. Det kan inte heller uteslutasatt ett styrelsetvång kan medföra en ökad byråkratisering av beslutsmtinema,ett förhållande som kan leda till att bolagsformen blir mindre attraktiv inäringslivet. Enligt är det därför betänkligt atl förändraassociationsformen på sätl kommiitén föreslagit. Trots inställning till styrelse ihandelsbolag delar kommitténs uppfattning atl det i fråga om deanslälldas möjlighet till inflytande och insyn i företag inte finns anledningatt göra skillnad mellan större handelsbolag och aktiebolag och ekonomiskaföreningar. finner det därför angeläget att ansträngningar görsi syfte att bereda de anställda inflytande och insyn även i de störrehandelsbolagen. Prop.1979/80: 143 58 )r dock ske på ett sätt som bäitre överensstämmer medbolagsformens specifika nalur. Det kan härvid noteras att redan kommitténsförslag om årsredovisnings- och revisionstvång innebär en påtaglig förbättringav insynsmöjligheterna i bl. a. dessa företag. i : Länsstyrelseninslämmer för sin del i majoritetens uppfattning, alt det bör införas lagreglerom atl del i handelsbolag med minsl 25 anslällda skall finnas en styrelse.Länsstyrel sen lillslyrker därför kommitténs förslag i denna del. Till följdav förslaget om styrelse föreslår kommittén etl tillägg lillhandelsregisterlagen. Enligt detta skall, om slyrelse tillsatts på grund avbestämmelserna i 5 kap. lagen om handelsbolag och enkla bolag, registreras vemsom är styrelseledamot och vem som handhar den löpande förvallningen. Ävendetta förslag, som är en naturlig följd av kommitténs ställningstagande,tillstyrkes av . i (majoriteten):har inte något atl erinra om förslaget. Länssiyrelsen i (en minoritet av enledamot): Förslaget atl införa styrelse för vissa handelsbolag avstyrkes. : Av juridisk-tekniska skäl finns detenligt vår uppfattning åtskilligt att invända mot de föreslagna beslämmelsemaom slyrelse. När vi redovisar våra synpunkter i denna del, sker det motbakgrund av att vi har liknande svårigheter att finna godtagbara former för deanställdas medverkan i förvaltningen av sliftelser.