prop · G303105 · 1979-12-31 00:00:00 — 9 S och 3 kap. 14 $ lagen om ändring i rikets indelning i kommuner,landslingskommuner och församlingar, 23 § lagen om kommunalaindelningsdelegerade saml 21 § lagen om kyrkliga indelningsdelegerade. 1979/80:105 45 I 13 a S har lagits in särskilda domlorheisreglerlor kommunalbesvärsmålen. Uiöver de lagfarna ledamöterna skall två särskildaledamöier delta i handläggningen av kommunalbesvärsmål. Enligt enundantagsregel behöver de särskilda ledamöterna inte delta i handläggningenbl.a. när målet inie avgörs slutligt, målel inte prövas i sak eller besvärenuppenbarligen inie kan bifallas. Regeln för till följd atl medverkan av desärskilda ledamöterna ofta kan undvaras när prövningen avser rent formellafrågor eller när den sakliga prövningen är av enkel beskaffenhet. Beträffandeskälen för atl obligalorisk medverkan av de särskilda ledamöterna inte harföreskrivils i fråga om prövningen av frågor om verkställighetsförbud får jaghänvisa till den allmänna motiveringen (avsnitt 2.2.5). Som kvalifikationskrav för de särskilda ledamöiernaanges i 13 b Sall dessa skall ha god kännedom om verksamhet. Dennasakkunskap kan ha förvärvals genom verksamhel som förtroendevald eller kommunaltjänsteman eller på annal säu. Del är av väsenllig belydelse all ledamöierna ärväl förtrogna med beiingelserna för kommunall beslulsföuande. Behovel avsakkunskap beiräffande inle bara kommunernas ulan också landsiingskommunernasoch de kyrkliga kommunernas förhållanden börsjälvfallet beaktas. Bestämmelsernai 24 S om all ledamöier i allmänna förvallningsdomslolar skall vara svenskamedborgare och all de inie för vara omyndiga eller i konkurslillsiånd blirlillämpliga också på de särskilda ledamöierna. I 13 b S föreskrivs vidare allregeringen bestämmer anlalel särskilda ledamöier för varie kammarräli och ulserledamöterna. Som jag har anfört i den allmänna moliveringen bör det utses eusådanl anlal särskilda ledamöier all handläggningen av kommunalbesvärsmål inteskall behöva fördröjas på grund av alt några särskilda ledamöier inle flnnslillgängliga inom rimlig lid. Mandalliden har bestämls lill ire år, eftersom enlängre mandaitid skulle kunna länkas försvåra rekryleringen. 4.3Förslaget till lag om ändring i förvaltningsprocesslagen 1 paragrafen anges i vilka fiill prövningslillsiåndkrävs vid besvär över kammarrättens beslul. Där sägs f. n. all besvär överkammarrällens beslut i fråga som har fullföljis ull eller underställiskammarrällen prövas av regeringsrälien endasl om regeringsrätien har meddelatprövningslillsiånd. ultryckssätl passar inle när kammarräiierna blirförsia besvärsinslans i kommunalbesvärsmål, eftersom del i sådana mål inte ärfråga om all fullfölja en lalan som har väckts hos kommunen.Kommunalbesvärsprövningen ärav annal slag än den prövning som den kommunalanämnden eller beslutande församlingen har gjort. Paragrafen ändras nu så all kravelpå prövningslillsiånd, i enlighel med vad som har förordals i den allmännamotiveringen, kommer all omfalla också kommunalbesvärsmålen. 1979/80:105 46 Den nuvarande bestämmelsen innebär enligt förarbelenaall prövningslillsiånd inle behövs, om kammarrätten har avgjort en fråga somförsta inslåns (prop. 1971:30 s. 105). Kravel på prövningslillsiånd omfaUaralliså f. n. inle besvär över kammarrällens beslul under rällegången som kanöverklagas särskili, i. ex. beslut om verkställighetsförbud. I detta hänseendeskiljer sig bestämmelsen i 35 S FPL från vad som galler enligt 54 kap. 13 Srättegångsbalken. Besvär över beslut under rättegången antogs bli sällsyntaför Ibrvaltningsdomsiolarnas del. 1 enlighel med principen altprövningstillstånd inte behövs, om kammarrällen har avgjort en fråga som försiainslåns, prövar regeringsrälien ulan prövningslillsiånd besvär över enkammarrätls beslul all avvisa besvär eller skriva av ell mål. Erfarenhelerna av lillämpningen av 35 S FPL gerenligt kommiuén vid handen atl prövning på fullsullen avdelning förekommer i enulslräckning som knappasl synes sakligi moliverad i mål som har fullföljis frånen kammarräli till regeringsrätten. Kommillén syftar särskilt på mål i vilkabesvärshandlingen har kommii in försent till kammarrällen. Del förekommerenligi kommillén förhållandevis ofta all besvär i kommunalbesvärsmål anförs försenl. Enligt 54 kap. 9 S prövar högsiadomstolen talan mol en hovrätts dom eller slutliga beslul i ell mål ellerärende som har väckts vid en underrätt endasl om prövningstillstånd harmeddelals. Målel eller ärendel behandlas alltså som en enhel och särskildafrågor som aktualiseras först i hovrällen kan inle prövas av högsia domsiolenulan all prövningstillstånd har meddelals. Processuella frågor som har avgjortsgenom särskilda beslul behandlas på samma säll som den egenlliga sakfrågan. Delär bara i del speciella fallet all målel eller ärendel har väckls först ihovrällen som undanlag görs från kravel på prövningslillsiånd. Enligt kommillénär kammarrällen aldrig den försia myndighelen som meddelar beslul i ell målutan kammarrällen lar upp saken bara efler överklagande eller undersiäll-ning.Della gäller, anför kommillén, också i fråga om s. k. exiraordinära besvärenligi 100 S taxeringslagen (1956:623) som anförs direkl hos kammarrällen.Fråga är ju om ändring av laxeringen. Kommittén anser alt det inte finns någrabärande skäl för de skillnader som alltså föreligger mellan 35 § FPL ochreglerna i rällegångsbalken. Reglerna i 35 S FPL har medfört prakliskaolägenheter och tolkningsproblem. Kommiitén föreslår därför all bestämmelsenändras så atl kravel på prövningstillstånd kommer all omfatta besvär över allakammarräitsbeslut. Remissinstanserna har inle hall någol alt invändamol förslagel alt krav på prövningslillsiånd skall införas i fråga om besväröver kammarrättens beslut under rällegången och i fråga om besvär överkammarrällens beslul all avvisa besvär eller atl skriva av ell mål.Regeringsrätten lillslyrker uiiryckligen förslaget. Jag delar kommilléns ochremissinslansernas uppfaUning i denna del. Regeringsrätten framhåller all kommilléns syn på de exiraordinära 1979/80:105 47 laxeringsbesväreninle stämmer överens med den som kommer till ullryck i förarbetena lill 35 SFPL (prop. 1971:30 s. 105). Som exempel på fall där en kammarräli avgör enfråga som lörsia instans nämns där det fallel all kammarrällen prövarexiraordinära besvär som har anförts direkl hos domstolen efter del auprövningsnämnden har avgjort ett mål om den ordinarie taxeringen.Regeringsrätien anser för sin del au övervägande skäl talar för allkammarrätten bör anses handlägga målet som första instans bl. a. narkammarrälten handlägger etl mål om extraordinära besvär som har väckls hosrätten. Undanlag från kravei på prövningstillstånd bördarför göras för besväröver kammarrällsbcslut i sådana mål. Regeringsrälien föreslår all det i 35 §FPL föreskrivs all besvär över en kammarrälls beslul i ell mål som avser etlöverklagat beslui prövas av regeringsrälien endasl om regeringsrälien harmeddelat prövningslillsiånd. Med en sådan skrivning kommer, anförregeringsrälien, ingen lill regeringsrälien fullföljd talan i mål som harkommiilill kammarrällen från en lägre inslåns all kunna prövas ulan prövningstillstånd.Del gäller vare sig kammarrällen genom sill beslut har prövai målel i sak,avvisat besvären eller skrivit av målel. Föregen del anser jag atl det inte kan komma i fråga all i deiia sammanhang ändra35 S FPL på eu sätt som innebär ett ändral ställningslagande i fråga om kravelpå prövningslillsiånd beträffande de s. k. exiraordinära laxeringsbesvären.Regeringsrättens förslag i fråga om ulformningen av 35 S synes emellerlidinnebära att kravet på prövningslillsiånd las bon i fråga om besvär överkammarrällens beslul i mål som har underslallls kammarrällen. För au ändringeninle skall fö en sådan effekl har i paragrafen nu föreskrivils all besvär överkammarrällens beslul i eu mål som har blivil anhängigl hos kammarrällen genomöverklagande eller underställning prövas av regeringsrätten endasl omregeringsrälien har meddelai prövningstillstånd. Om regeringsrätten har meddelat prövningstillståndför en viss fråga, får domstolen enligt vad som f. n. föreskrivs i paragrafensiredje siycke pröva även en annan fråga som besvären avser. 1 förarbelena(prop. 1971:30 s. 106) lill bestämmelsen anförde depariemenlschefen au euprövningslillsiånd i princip borde begränsas lill den eller de frågor som hadeföranlell lillslåndel. kunde dock prakliska skäl eller andra särskildaomsiändigheler moiivera all den förda lalan prövades i vidare omföllning. Genombestämmelsen i iredje stycket gavs därför regeringsrätten en uttryckligbefogenhet att lill prövning la upp också andra frågor som besvären avsåg. Ombestämmelsen i 35 S försia stycket ändras så au eu prövningstillstånd intelängre kommeralt avse en viss fråga ulan kammarrällens beslul i eu mål som haröverklagats till eller underslallls rälien, måsle den nuvarande lydelsen av 36S Iredje slyckel ändras. Efler förebild av 54 kap. 11 S förslå slyckel 1979/80:105 48 rällegångsbalkenbar därför föreskrivits atl ett prövningstillstånd lar begränsas Iill atlgälla en viss del av det beslul som den fullföljda lalan avser. 1 förstaslyckel har ordci "Trågan" byits ul mol "lalan". nya andra Slyckel hänvisas till de nyaföreskrifterna 17 kap. 1 S KL och 89 S 1 mom. lagen om församlingsstyrelse omförbud mol alt anföra nya omständigheter efter utgången av besvärsfristen iförsta besvärsinstans. Härmed avses atl förebygga det missförståndel atl regelni 37 S försia stycket FPL innebär all en klagande vid fullföljd lill högstainstans skulle kunna ges rätt att framföra nya anmärkningar i fråga omlaglighelen av ell kommunall beslul. 4.4 Förslagettill lag om ändring i lagen om kommunalförbund Åndringen i 20 S föranleds av all de särskildareglerna om besvär över landslingskommunala beslul föreslås utgå ur KL. 4.5 Förslagettill lag om ändring i lagen om församlingsstyrelse Ändringarna i 89 § 1 mom., 90 och 91 SS lagen omförsamlingsslyrelse molsvaras av ändringarna i 7 kap. 1,4 och 5 SS K-L. Densärskilda regeln 190 S andra slyckel om räiisverkningarna av all besvär harbifallils på den grund all enskild räll har kränkts har slopats med hänsyn tillatl molsvarande regel kommunallag inte har överförts lill KL.Besiämmelsen om inhämtande av yltrande har flyttals från 89 S 1mom. lill 90 S, där andra handläggningsregler har förts in. 1 övrigt har endasten anpassning skell lill KL:s språkbruk. Ändringarna i I kap. 19 Soch2 kap. 9 S lagen omändring i rikets indelning! kommuner, landslingskommuner och församlingarföranleds av all kammarrätterna ersätter länsslyrelserna som forslabesvärsinslans. 1 3 kap. 14 S har lagils in beslämmel.ser som klargörbesvärsrällens omfallning i de fall då kammarrällen har bifallil besvär överell kyrkokommunall beslul. Även ändringarna i 23 S lagen om kommunalaindelningsdelegerade och 27 § andra Slyckel allmänna ordningssladgan föranledsav all kammarrätterna ersäller länsslyrelserna som första besvärsinslans.Ändringarna i 21 S lagen om kyrkliga indelningsdelegerade har utformats efterförebild av ändringarna i 23 S lagen om kommunala indelningsdelegerade.Ändringar i 27 S allmänna ordningssladgan har föreslagils även i prop.1979/80:17 om ordningshållning vid offenlliga lillställningar m. m. 1979/80:105 49 Jaghemsläller all lagrådels yllrande inhämtas över förslagen lill 1. lag om ändring i kommunallagen(1977:179), 2. lag om ändring i lagen(1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, 3. lag om ändring iförvaltningsprocesslagen (1971:291), 4. lag om ändring i lagen(1957:281) om kommunalförbund, 5. lag om ändring i lagen(1961:436) om församlingsslyrelse, 6. lagom ändring! lagen (1979:411)om ändring i rikets indelning i kommuner, landstingskommuner och församlingar, 7. lag om ändring i lagen(1979:412) om kommunala indelningsdelegerade, 8. lag om ändring i lagen(1972:229) om kyrkliga indelningsdelegerade, 9. lag om ändring i allmänna ordningssladgan(1956:617). Regeringenbeslular i enlighel med föredragandens hemställan. 4 1979/80. 1979/80:105 50 Sammanfattning av kommunalbesvärskommitténs förslag Genom1971 års förvaltningsrättsreform fick kaniniarriiucrna sliillning som allmänförvaliningsdomslol närmasl under regeringsrälien. Rälien all fullfölja talanfrån kammarräli lill regeringsrälien begränsades genom krav på prövningslillsiånd.Grunderna för prövningslillsiånd är desamma soni enligi gällerför fullföljd av lalan från hovriiii iill högsui domsiolen. Så kalladändringsdispens är inie medgiven, vilkel innebär ;iii den högsia instansensuppgift som prejudikatbildare betonas. 1 organisatoriskt hänseende innebarreformen i allmänhel en förlängning av instanskedjan genom att kammarrättensköis in mellan försia besvärsinslansen och regeringsrätten. För kommunalbesvärsmålens del företogs ingenändring i instansordningen. Förslag om sådan ändring hade framlagts avförvallningsdomslolskommiilén i dess betänkande (SOU 1966:70)Förvaltningsräliskipning. Förvallningsdomslolskommiilén ulgick från allkommunalbesvärsmålen borde överföras lill kammarräiierna på samma säll somförvallningsbesvärsmålen med anknylning. Med hänsyn tillkommunalbesvärsprövningens karaklär av ren legaliieisprövning ansåg kommillénall länsslyrelserna kunde ulgå ur inslanskedjan. Den legaliieisprövning, somskall ske i kommunalbesvärsmålen, borde enligi kommillén redan i försiabesvärsinstans lämpligen kunna göras av en adminislraiiv domslol. Kommiuénframhöll dessulom all vid ell genomförande av kommilléns organisalionsförslagkammarräiierna och regeringsrälien skulle erhålla sådana resurser för en snabbhandläggning, all man kunde undvika en befarad eftersläpning beiräffandekommunalbesvärsmålens avgörande. Förslaget au ändra insiansordningen förkommunalbesvären väckte ål-skillig rer.iisskrilik. Flerlalel remissinslanseransåg all borde behållas som försia besvärsinslans. Krilikenriklade sig framför alll mot förvaltningsdomsiolskommitléns uppfaUning atlprövningens karaklär skulle göra del mindre nödvändigl au lånssiyrelsen slodkvar i inslanskedjan. Föredragande depariemenlschefen förklarade all han försin del var ense med krilikerna däri all del inte var lämpligl alt la borllänsslyrelserna ur inslanskedjan när det gällde kommunalbesvärsmål. Samiidigi belönadehan all del var angelägel all snabbi nå definitiva avgöranden i dessa mål. Depariemenlschefenansåg det därför lämpligasl all behålla den gällande ordningen all besväranförs försi hos lånssiyrelsen och sedan hos regeringsrälien. Sedan liden före förvaliningsrällsreformen harlillslrömningen av kommunalbesvärsmål till regeringsrälien mer än iredubblals.Vid liden för re- 1979/80:105 51 formenräknade man med 200 mål som elt normalt anlal. inkom ochavgjordes mer än 700 kommunalbesvärsmål i regeringsrätten. Målgruppen är denojamförligl slörsia i vilken regeringsrätten prövar målen i sak utan attdessförinnan ha meddelat prövningslillsiånd. Ulvecklingen har lell lill allkommunalbesvärsmålen lar i anspråk en oproporlionerligi Slor andel avregeringsräitens scssionsiid och arbetskraft. Del har beriiknals au inemothälften av alla mål som priivas i sak av regeringsrätten ulgörs avkommunalbesvärsmål. 1 kommunalbesvärskommiiléns uppdrag, som inneläitaren allmän översyn av kommunalbesvärsprocessen. ingår frågan ominsiansordningen som en huvuduppgift. Enligt direktiven ankommer del påkommittén au själv avgöra om del är lämpligt att redovisa övervägandena i dennadel i ell delbetänkande. I direktiven har det betecknats som ofrånkomligt aukommillén överviiger frågan om begränsning av rätlen atl fullfölja kommunalbesvärtill regeringsrätten. När det gäller besvärsprövningen nedanför regeringsrättenhar. förulom länssiyrelse, kammarräli och länsräli angetls vara de allernalivsom ligger närmast till hands. Kommiuén har härvid au pröva även möjlighelenall skjuta in kammarrällen som en mellaninslans mellan länsinslansen ochregeringsrätien. Beiräffande de landslingskommunala besvärsmålen har idirekliven utlalais all insian.sordningen om möjligt bör vara densamma i allalyper av konimunalbesvarsmäl. 1 föreliggande delbelänkande läggerkommunalbesvärskommittén fram förslag lill ändrad inslansordning ikommunalbesvärsmål. I beiänkandei framläggs också förslag beträffande vissaprocessuella spörsmål som framstår som särskilt angelägna all behandla isamband med en ändring av insiansordningen. Den ålgärd som ligger närmasl lill hands för allskapa bäitre balans mellan olika måltyper i regeringsräliens arbeie anserkommunalbesvärskommillén vara all införa fullföljdsbegränsning även ikommunalbesvärsmålen genom krav på prövningslillsiånd. Kommillén har funnii au de nuvarandedispensgrunderna med fördel bör kunna tillämpas i kommunalbesvärsmålen. Delbet)'der att regeringsräliens karaklär av prejudikalinstans försiärks. De nu angivna ålgärderna kan inie vidlas isolerat,eftersom krav på prövningslillsiånd medför alt ansvaret kommer alt liggalyngre på besvärsinstansen under regeringsrälien. Ju slrängare krav somuppställs för prövningslillsiånd desio slörre fordringar måste kunna ställaspå denna instans. Vid förvaliningsrällsreformen angavs en kärnpunkivara au man delade de två huvudfunklionerna för förvaltningsrättskipningen -att åstadkomma materiellt riktiga avgöranden och all svara förprejudikaibildningen - på två domslolsinsianser, vilka sålunda länkieskompleuera varandra. Kammarrällernas uppgifl blev all bära huvudansvarei förall materiell rättvisa skipas i de enskilda fallen medan den högsta instansenskulle svara för vägledande avgöranden i oklara eller tveksamma rällsfrågor. Sedan förvallningsräiisreformens genomförande 1972har kammarrätls-organisaiionen byggis ui. Den omfaltar nu fyra kammarräiier.Kammarrätterna har vuxit in i sin nya roll som allmän förvaliningsdomslol ochförvärvat kunskaper och handläggningsvana beträffande de nya målgrupper somtillfördes kammarrätterna vid reformen. Till de nya grupperna hör mål 1979/80:105 52 med anknylning såsom hälsovårdsniål ochbyggnadsmål. har litligare besviiraiitle mälbakinserhos kanimarriilierna kunnal nedbringas. Balanserna visar alli|ämi onnedålgående lendens. )t den angivna bakgrunden harkommunalbcsvärskoniniillen funnil naturligt att välja kaniniarrätl sombcsväisinsians under regeringsrälien. Nägot annal slags organ ;iii en kollegialdomstol kan enligt kommilléns bedömning inte komma i fråga. När det giillerinsianskcdjans liingd har kommunalbesvärskoniniiucn funnit aU skäl kan anföraslill slöd för såväl en ordning med tvä instanser som en ordning med treinstanser, i vilket senare fall en länsinsians alltså skulle bibehållas.Konimittén har bedömt saken så att båda oidningarna iir prakti.skigcnonifiirbara men all den kortare inslanskedjan från allmänna synpunkier äratt löredra. Bctriiflande mål i vilka prövningsiillsiåntl beviljas s\nes detofrånkomligi att en omläggning lill tre besvärsinslanser kommer all niedlöra enförlängning ;iv handläggningsliderna. Kommiuén delar den ofta lr:inilördauppfattningen att del är siirskill angclägel au slulliga avgöranden ikommunalbesvärsmål - som kan gälla samhällsvikliga beslut och principiellarättsfrågor - erhålles så snabbt som möjligt. Vid övervägande av samiligasynpunkter har kommittén siannai för au föreslå ell ivåinsuinssysiem medkammarräiierna som första besvärsinslans. Konimunalbesvärskommilién finner iprincip förvaliningsdomstolskom-mitiéns mening att komniunalbcsviirsmålenlämpar sig för en renodlad domstolsprövning vara \;iigrundad.Kommunalbesvärskommittén har dock funnil vägande skäl lala lill förmån för allsärskild sakkunskap - vid sidan av vanlig jurisikompciens - skulle vara avvärde för besvärsprövningen. Inte minst i mäl som gäller den kommunalakompeiensen skulle del vara värdefullt om i handläggningen deliog en person medgod kunskap om och erfarenheler av verksamhet. Även i mål därkommunala procedurlVågor aktualiseras kan del vara av viirde au någon somdeltar i besvärsprövningen iir förtrogen med de prakliska betingelserna för kommunaltbeslutsfaltande och har vana vid ledning av arbete på kvalificerad nivå. Kommunalbesvärskommillén anser inie au vanlignämndemannamedverkan kan fylla denna uppgifl. Vad som behövs är i slälletspeciell sakkunskap. erinrar om den ordning förmedverkan av särskilda ledamöier som är föreskriven för handläggningen ikammarrätt av mål rörande allmän faslighelsiaxering. KommiUéns förslag innebär aukammarrälisavdelning vid handläggning av kommunalbesvärsmål i princip uiökasmed en särskild ledamoi. Behövligt antal ledamöter skall utses av regeringenför varje kammarrätt. Till särskilda ledamöier skall utses personer som har godkännedom om verksamhet och betydande praklisk erfarenhet påkvalificerad nivå av del kommunala beslutsförfarandet. Av prakliska skälfordras vissa undanlag från kravel på medverkan av särskild ledamoi. Denhuvudsakliga innebörden av förslaget är alt medverkan av särskild ledamot skallvara obligatorisk i mål som prövas i sak och där besvären inle är utsiktslösa. Beiräffande de landslingskommunalabesvärsmålen, som enligi gällande ordning prövas av regeringsrätten som försiaoch sista instans, föreslår kom-niunalbesvärskommillén au kammarriiii skall bliförsta bes\ärsinsians och atl för fullföljd lill regeringsrälien samma reglerskall gälla som för övriga Prop.1979/80:105 53 Under eil ;ir anhängiggörs i detnärmaste 2 000 komnninalbesvärsmål 1 lörsUi bcs\ ärsmsians (landslingsmåleninräknade). Fördelningen av dessa mål pä de olika kammarräiierna kan beräknasbli ungeiar följande. Kam-niaträiien i Siockholm får omkring 500 mål,kammarrälten i omkring 650 mål, kammarrätten i omkring 450mål och kammarrällen i omkring 3.50 mål. Om man antar allfullföljdsprocenien kommer all sjunka någol efter inlörandei avkammarrälisprövning och krav på pröv-ningsiilisuind - f. n. fullföljs närmare25 96 av kommunalbesvärsmålen från iänssiyicise iill regenngsräiten - kantillströmningen till rcgenngsrätten beräknas uppgå till 400-450 mål . Koinmiaén har överviigt omlänsslyrelserna bör bibehållas som försia besvärsinslans underen övergångsperiod.Kammarräiierna skulle härigenom kunna få miijlighci att successivi bereda siglorden nya uppgiften samiidigi som man skulle kunna dra nytta av dci kunnandepå området .som finns hos länsslyrelserna. Kommiuén framlägger dock inlenågol sådant löislLig ulan föreslår anilra ålgärder för all underiällaövergången. För när-v:irantle linns redan vid de olika kammarräiierna eu mindreanial jurisler med crlarcnhet av kommunalbesvärsmål. Under senare lid harkammar-räilsjurisicr i (Jkande utsträckning anlitats för föredragning avkommunalbesvärsmål i icgcringsriittcn. Del kan antagas atl mänga ur dennagrupp efter av;,luiad tjänstgöring i regeringsrätten kommer att Ijänslgöra ikam-marriiit. ÖverllMiningen av kommunalbesvärsmålen kan iiven länkas leda lillökal intresse bland de pä områdel kunniga länsslyrelscjurisierna att söka sigöver till den enhelliga karriär som håller på all ulbilda sig inom de allmännalörvaliningsdomsiolarna. Kommillén förordar au kammarräiis-jurisicr underlitlen niirmasl före ikraftlrädandel av de nya besiämmel.serna lärm()jlii. '.hci ati genom ijänslgöring i länssiyrelse ocb såsom föredragande iregcringsriiiien förbereda sig lör den nya uppgiften. Utbildning i form avkurser lljrcslås ocksä. Säsom antytts har kommunalbesvärskommillén funnil allvissa processuella frågor bör siirskill uppmärksammas i samband medreformeringen av insiansordningen. Dessa gäller samordningen av de särskildalörfaran-dcreglerna för kommunalbesvärsprocessen med de allmänna reglerna förlörvaliningsprocessen och övrig lörfarandelagsliftning. En fullsländig översynhar inte varit möjlig i della sammanhang. De överväganden som redovisas ibelänkandet tar endast sikle på de cenirala frågorna och uigår i princip frångiillande räll. En del av dessa frågor berördes av kommu-nallagsuiredningcn idess belänkande (SOU 1974:99) Enheilig kommunallag. var lörhållandeiall handläggningen av förvallningsbesvärsmål i slort följde en praxis somutbildats inom det områdel medan handläggningen av komniunalbesviirsmål följdeen särskild praxis.