prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — har ^föreslagil ^atl ^verkel frånbyggnadsstyrelsen får överta lokalansvaret i vad avser ^förhyming av lokaler.Många av de allmänna ^advokat^byråema har föreslagit att detta ansvar försöver på byråerna själva eller på . har förordatatt det bildas en arbetsgrupp med företrädare för styrelsen, ochde allmänna advokatbyråerna med uppgift att klargöra förutsättningarna förlokalförsörjningen för de allmänna byråerna. Enligt min uppfattningär ^inle den verksamhet som bedrivs av de allmänna ^advokatbyråema ellerförutsättningarna för denna ^verksamhel sådana ^atl de utgör tillräckliga skälför alt frångå huvudregeln om ansvar för ^lokalförsöijningenför ^slatliga myndigheter. Det är dock enligt min uppfattning angeläget attbyggnadsstyrelsen, och de allmänna advokatbyråerna tar uppöverläggningar i syfte all effektivisera lokalhållningen för de allmännaadvokatbyråerna och om möjligt minska byråernas kostnader för sina lokaler. 1979/80:100 Bilaga5 116 3.4De allmänna advokatbyråernas intäkter ^o^c^ ^h^ kostnader Kommittén lämnar isitt belänkande förslag ^lill en rad ^ålgärder för all öka de allmännaadvokatbyråernas intäkter eller minska deras kostnader. Förslagen är med någraundanlag som jag återkommer till ^inle av sådan beskaffenhet att debehöver underställas prövning. Eftersom taxorna på^rättshjälpsområdel skall grundas i första hand på kostnadslägel vid deallmänna advokatbyråerna finner jag del emellertid angeläget alt här framhållaatt alla möjligheter självfallet bör tas till vara för ^atl hålla kostnadernanere. Del är en viktig uppgift för och byråerna själva ^atlfortlöpande tillse all så sker. Delär självfallet också en lika angelägen uppgift för dessa myndigheter att verkaför all intäkterna hålls på en så hög nivå som möjligt. Löpande ^kosinader ochintäkter i rörelsen vid de allmänna advokatbyråerna fin^ansieras ^f.n. via ettformellt förslagsanslag på , ^elt ^s.k. För vissakostnader vid ^byråema utgår ersättning från ^etl särskilt driftbidragsanslag.Under det första uppbyggnadsskedet fanns också ^ell särskilt ^utruslningsanslagför anskaffning av inventarier och annan utrustning. För ^atl täcka behovet avrörelsekapital förfogar de allmänna advokatbyråerna bl.a. över en rörlig kredithos ^riksgäldskonlorel. Byråerna belastas med ränta på medel som las i anspråk.Regeringen har vidare vid fem olika tillfällen medgivit ^atl ^uppdragsanslagelfått belastas för bokförda förluster med omkring 21 milj, kr. Av medlen somtillförts byråerna ^t.o.m. ^budgeiårei 1978/79 har 13,5 milj, kr, åtgått föratt täcka ""verkliga^"^ förluster, medan återstoden, 7,5 milj.kr., utgjort ^etl ^lillskotl av rörelsekapital. ^Någol krav på ränta har ^inleställts upp på sistnämnda belopp. Vinster och förluster vid deolika byråerna har ienlighet med beslut balanserats från det ena budgetåret till detandra. Vid vissa av de allmänna advokatbyråerna fanns vid utgången /79 sammanlagt 2,8 milj. kr. i balanserade vinstmedel. Kommittén har föreslagit attlöpande ^kosinader och intäkter även i fortsättningen skall finansieras överett formellt förslagsanslag på . Förslaget har ^inlemött några gensagor vid remissbehandlingen. Även jag anser ^atl den ^s,k,uppdragsmodellen bör tillämpas också i fortsättningen. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 5 117 Jag vill i ^detlasammanhang tillägga ^atl jag även delar kommitténs uppfattning alt situationerkan uppslå , där det naturliga sättet att finansiera omfattande nyainvesteringar i utrustning blir via särskilda anslag med^återbelalningsskyldighet för byråerna och krav på ränta. Som jag nämnde utgår^f.n. ^ersäitning till de allmänna advokatbyråerna för vissa ^kosinader från^elt särskilt driftbidragsanslag. ^Ersäitning utgår till en början i vissa fallnär juristerna på de allmänna advokatbyråerna ålar sig uppdrag i vissa slagsärenden där förhållandena är sådana att någon ersättning inte kan påräknas.Ersättning utgår vidare för vissa ^kosinader i samband med mottagning somallmän advokatbyrå av sociala skäl håller utanför sin huvudort ^saml för^tolkkoslnad i rådgivningsärenden. Enligt kommitténsmening saknas anledning all slopa någon av de nuvarande bidragsgrunderna.Fråga därom har ^inle heller väckts i samband med remissbehandlingen. Inteheller jag finner anledning all avveckla någon av de nuvarandebidragsgrunderna. 1 vissa remissyttrandenhar föreslagils att möjligheterna till bidrag skall utsträckas till all omfattaäven ^kosinader för enskilt verksam advokat. Del gäller fall då fråga är omersättning ^lill ^ivångslikvidaloreller ersättning för ^tolkkoslnad i rådgivningsärenden. Frågan om ändrad lagstiftningbl.a. ^beiräffande ^ersäitning till ^ivångslikvidalor är ^f.n. föremål försärskild prövning inom . Jag anser därför inte all fråganbör tas upp i nu förevarande sammanhang. När det gällerersättning för ^tolkkoslnad har kommittén inte ^föreslagil någon ändring iförhållande ^lill vad som ^f.n. Enligt min mening bör delta spörsmålinte behandlas inom ramen för frågor om driftbidrag till de allmännaadvokatbyråerna. Kommittén harföreslagit ^atl ersättning i fortsättningen skall utgå också för vissakostnader vid de allmänna advokatbyråerna som ^En. inte omfattas avbidragsanslaget och i ^ell fall alt bidraget skall beräknas på ^elt annat sättän som ^En. Jag avser att ifortsättningen behandla dessa förslag vart och ett för sig men villinledningsvis konstatera alt vissa ^kosinader redan nu av särskilda skäl ansesböra läckas via statsbidrag. Jag finner det ^naluriigt all tidigarebidragsgrunder fortlöpande omprövas, men också all det från lid till annan kantillkomma nya bidragsgrunder. Den årliga budgetprövningen ger enligt min meningtillfälle att pröva både bidragsgrunder, nya såväl som gamla, och bidragensstorlek. En central fråga vid prövningen av frågor om statsbidrag för olikaändamål är om sådana bidrag i de enskilda fallen är förenliga med principen omkonkurrens på lika villkor mellan enskilda och allmänna advokatbyråer. 1979/80:100 Bilaga5 118 Ersättningför ^kosinader vid social mottagning. Bidrag utgår ^ledanidag till allmänna advokatbyråer som av sociala skäl håller mottagningarutanför sin huvudort. Bidragen utgår till bl.a. kostnader för lokaler,traktamenten, resor och tidsspillan. Kommittén har föreslagit attersättning för resa i fortsättningen skall betalas enligt den^timnorm som gäller för arbete i tvistemål och inte som såsom för tidsspillan. Del främsta skälet härför ärenligt kommittén att inga ^kosinader för mottagning som hålls av sociala skälbör få belasta rörelseresultatet ^negaiivt. De remissinstanser somyttrat sig i frågan är positiva till ^förslagel. har dockuttalat all även ^prival verksam advokat bör få möjlighet att räkna restidensom arbete i de fall klienten är bosall på ort som motiverar social mottagningför alt konkurrens på lika villkor skall uppnås även i detta hänseende.Erforderlig prövning av uppkommande ersättningsfrågor kan enligt samfundet skegenom den domstol eller myndighet som i ^övrigl har att pröva frågan omersättning i rättshjälpsärendet. har allmänt ^setl funnit delpåkallat ^atl frågorna om ^ersäitning för res- och väntetid blir föremål förgranskning och nya överväganden syftande till rättvisa ^ersällningsnormer. För egen del ^villjag framhålla alt kommitténs förslagi den nu ^akluella delen ^inle avser ersättningsnivån i enskilda ärenden. Vaddet är fråga om är enbart storleken av viss ersättning som skall ^ulgå vidsocial mottagning som ersätts från bidragsanslaget. Jag ansluter migi denna del till kommitténs förslag och förordar alt bidragsanslaget för ^dellaändamål räknas upp med . Ersättningför huvudkontor som bas vid social mottagning Kommittén har pekat på ^atl det finns vissa orter därallmänna advokatbyråer är motiverade av sociala skäl men därbefolkningsunderlaget är för litet för alt en advokatbyrå skall kunna bära sig.Vidare finns det byråer på orter där tillgången på ^advokaiijänster är god -^l.o.m, så god att den allmänna byrån ^inle ens efter ^etableringsperiodensutgång förmått göra sig tillräckligt gällande i konkurrensen - men där ortensvidsträckta ^omland har så dålig tillgång till advokatservice att^moUagningsverksamhelen utanför huvudorten motiverar byråns existens, I bådafallen kan del enligt kommittén vara motiverat med statligt bidrag ^lilldriften av en sådan allmän advokatbyrås huvudkontor. Bidraget skall enligtkommittén vara så ^slort all del tillsammans med byråns intäkter gerkostnadsläckning. Förslagen har tillstyrkts av de remissinstanser som yttratsig i frågan. Jag delar kommitténs bedömning. De byråer som har problem av delslag som avses är belägna i . En förutsättning för ^atl bidrag tillbyråerna skall kunna ^ulgå av de skäl som ^angetls är enligt min mening all 1979/80:100 Bilaga5 119 den berörda byråns ^verksamhel ärrationellt bedriven. Del måste vidare förutsättas att ^ell huvudkontor fårdrivas med ^slöd av driftbidrag endast om verksamheten är påkallad av ettverkligt socialt behov. Driftbidrag som ges ut av sociala skäl av härifrågavarande ^naiur bör därför enligt min mening omprövas ^å^r^iigen. Det^lorde få ankomma på att begära medel för ^della ändamål ianslagsframställningen . Jag beräknar behovet under ^budgetårel 1980/81^lill . Ersättningar för sjukfrånvaro som ^inleersätts genom sjukförsäkringssystemet Kommittén har föreslagit allbidrag skall kunna ^ulgå från driftbidragsanslaget till de allmännaadvokatbyråerna på grund av de ^effekler som det statligasjukförsäkringssystemet medför för de allmänna advokatbyråerna och som innebäratt dessa inte kan konkurrera på lika villkor med de privata byråerna.Problemen beror bl.a. på de ^effeklerför de allmänna byråerna som de generella reglerna om ^s.k. ^arbetsgivarinlrädevid statliga myndigheter medför. Kommittén har föreslagit all bidraget skallavse ersättning för ^vikariekoslnader när frånvarofrekvensen vid en allmänadvokatbyrå är högre än vad som genomsnittligt gäller för samtliga statligt anställda. Flertalet av de remissinstanser som haryttrat sig har tillstyrkt all de allmänna ^advokatbyråema skall få^kompensalion för de extra kostnader i förhållande ^lill privata byråer somdel ^slatliga systemet åsamkar dem. RRV har framhållit att utgångspunkten äralt verksamheten vid de allmänna advokatbyråerna skall bedrivas på sammavillkor som gäller för ^prival ^advokaiverksamhet och har därför ^lillslyrkl^förslagel. RRV har funnit del olämpligt alt låta de allmänna advokatbyråernavara de enda statliga myndigheter för vilka inte reglerna om^arbetsgivarinlräde skulle gälla. har uttalat allsamfundet inte kan finna del rimligt att en särskild ersättning för sådanfrånvaro som ^inle är normal baseras på frånvarofrekvensen vid de allmännabyråerna. Någon godtagbar utredning om orsakerna ^lill skillnaderna isjukfrånvaro mellan de allmänna och privata byråerna föreligger inte enligtsamfundet. Det ligger närmast till hands alt tolka dessa som en^effektivitelsskillnad, vilken i så fall ej bör avhjälpas genom^subventionering. För egen del vill jag ^lill en börjanframhålla alt jag i likhet med kommittén och RRV finner ^atl de allmännaadvokatbyråerna inte bör ^undanlas från del ^slalliga ^sysiemel med^arbetsgivarinlräde vid sjukfrånvaro. Detta system är i och för sig likvärdigtfrån kostnadssynpunkt med del system som ^lillämpas vid ^prival ^verksamhel mendelta gäller endast för de statliga ^myndigheler som följer genomsnittet församtliga sådana myndigheter i fråga om sjukfrånvaro. ^Della beror i sin lur på^atl de 1979/80:100 Bilaga5 120 ^slalliga sjukförsäkringsavgifterna är baserade pådenna genomsnittliga frånvaro. En högre sjukfrånvaro vid de allmänna advokatbyråerna än för genomsnittet av samtliga^slalliga ^myndigheler medför därför alt de allmänna advokatbyråerna ^inle blir ekonomiskt kompenserade för sjukfrånvaroi samma utsträckning som de enskilda advokatbyråerna. Sjukfrånvaron vid deallmänna ^advokatbyråema har hittillsi väsentlig mån överstigit den genomsnittliga frånvaro på vilken de statliga^sjuk-^försäkringsavgiftema är baserade. Ersättning bör därför enligt minmening ^ulgå för sjukfrånvaro vid allmän advokatbyrå som ^översiiger den normpå vilken sjukförsäkringsavgifterna är baserade. Den bör enligt min meningomfatta alla personalkategorier vid de allmänna ^advokatbyråema. Jag beräknaranslagsbehovet för /81 till . Ersättning för personalkostnaderföranledda av myndighetsformen och ersättning för specialutrustade lokaler Kommittén harföreslagit att driftbidrag skall ^ulgå till de allmänna advokatbyråerna delsför sådana personalkostnader som är föranledda av myndighetsformen, dels för desärskilda kostnader för specialutrustade lokaler som följer av de statliganormerna för ^lokalulformning. Samtliga allmännaadvokatbyråer som har yttrat sig i dessa delar har tillstyrkt förslagen. Fleraav byråerna har framhållit att ersättningarna för personalkostnader bör omfattaockså annan personal än biträdespersonal. har tillstyrkt ^förslagel om ersättning förspecialutrustade lokaler men avstyrkt i fråga om personalkostnader. I densenare frågan har verket anfört alt merkostnaderna för byråerna torde balanserasav värdet på det arbete som ^verkel utför för byråemas räkning i form av^löneadministralion ^m.m. RRV har inte yttrat sig överförslaget i lokaldelen. När det gäller personalkostnaderna har kommittén enligtRRV ^inle tillräckligt styrkt ^atl skillnaderna mellan allmänna och enskildaadvokatbyråer är så ^slora att de motiverar ^elt ^driflbidrag. Enligt min uppfattning är det^inle klarlagt att de allmänna byråerna på grund av myndighetsformen harmerkostnader i förhållande till de enskilda ^advokatbyråema för personal sominte vägs upp av förmåner av det ena eller andra slaget eller förspecialu^trustade lokaler. Jag är ^inle beredd att tillstyrka någraersättningar från ^driflbidragsanslagel för dessa ändamål. Kommittén har föreslagit altett särskilt anslag för utbildning av advokatbyråpersonal ställs tilldomstolsverkets förfogande. Utbildningen skall enligt kommittén stå öppen försåväl ^slatligt anställd som ^prival verksam personal. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 5 121 De allmänna advokatbyråer,som har yttrat sig i frågan, och /SR har tillstyrkt^förslagel. Även och har tillstyrkt ^etl anslag av föreslagenutformning. De båda sist nämnda remissinstanserna har också framhållit att ^eltbetydelsefullt samarbete på utbildningsområdet har börjat utvecklas mellandomstolsverket och samfundet. Jag anser för min delalt det är betydelsefullt all personal vid såväl allmänna som enskildaadvokatbyråer bereds tillfälle ^lill utbildning för ^atl kunna mötaallmänhetens anspråk på kvalificerad hjälp i juridiska frågor. Jag anserdäremot inte all sådan utbildning vare sig för enskilt eller offentligtanställda vid advokatbyråer bör bekostas av statsmedel. Del bör ^emellerlidenligt min uppfattning övervägas ytterligare om ^inle sådan utbildning somavses , med finansiering över anslaget ^lill ^efterutbildning inomdomstolsverkets verksamhetsområde eller något annat anslag, bör tillhandahållasav eller på annat sätt ^mol avgifter som täcker kostnaderna förutbildningen. Del bör ankomma på ^atl utreda denna fråga och omdel visar sig lämpligt ^lill regeringen inkomma med förslag i ämnet. Rörelsekapital är det kapitalsom fordras för ^atl finansiera en ^verksamhel fram till dess inbetalningarnaför varor och tjänster i verksamheten flyter in. Rörelsekapitalet vid deallmänna advokatbyråerna är del kapital som är bundet i ärenden, som är underarbete men som byråerna ännu inte fakturerat, samt kundfordringar. Behovet avrörelsekapital påverkas dels av volymförändringar i verksamheten, dels avförändringar av penningvärdet. Advokatbyråernasrörelsekapital har i huvudsakfinansierats dels genom en rörlig kredit i ^riksgäldskontoret, dels genom attbyråerna tillförts anslagsmedel över uppdragsanslaget. Kommittén harföreslagit att ^elt särskilt anslag för de allmänna ^advokal^byråemasrörelsekapital förs upp på ^statsbudgeien och ^atl frågan om ändringar avrörelsekapitalets storlek på grund av volymförändringar i rörelsen prövas i detårliga budgetarbetet. Kommittén har vidare ^föreslagil alt byråerna skallbetala ränta på rörelsekapitalet och ^dessulom själva ^värdesäkra kapitalet viarörelseintäkter, dvs. genom ^taxesällningen på byråernas prestationer. Av remissinstanserna ärdel bara , och som har yttrat sig särskilti dessa frågor. RRV har tillstyrkt attbehovet av rörelsekapital och volymökning av rörelsekapitalet tillgodoses genomstatsanslag. När det gäller avkastningskravet har RRV pekat på att det för^della finns två länkbara modeller. Enligt den ena modellen skall myndigheternabetala ränta på kapitalel och 1979/80:100 Bilaga5 122 inleverera räntan ^lill staten som genomanslag ^värdesäkrar rörelsekapitalet. 1 den andra modellen krävs ingen räntapå rörelsekapitalet. I gengäld ankommer det på myndigheterna att själva^värdesäkra kapitalel via ^rörelseintäkler. RRV har ^inle velat ta ställningtill vilken modell som bör väljas för de allmänna advokatbyråernas del. Denkonkurrenssituation som de allmänna advokatbyråerna verkar inom och det krav påföretagsekonomiskt uppträdande som ställspå dem talar emellertid enligt RRV för den modell som innebär all ^byråema intebetalar ränta ulan i stället själva ^värdesäkrar sitt rörelsekapital. Även hartillstyrkt all rörelsekapital ställs till förfogande genom anslag. När detgäller frågan om avkastning på rörelsekapitalet har förordatmodellen med räntebetalningar. Enligt verkets uppfattning bör det ankomma påstaten alt via anslag ^värdesäkra rörelsekapitalet. har i sittremissyttrande ^gjort en jämförelse mellan kapitalkostnader i enskild och ^slallig ^advokaiverksamhet. Samfundet hardock inte tagit ställning ^lill frågan om finansieringsform och avkastningskravpå de allmänna advokatbyråernas rörelsekapital. ^Eör egen del anser jag ^lillen början att de allmänna advokatbyråernas nuvarande behov av rörelsekapitalbör tillgodoses genom anslag från staten. För kortsiktiga förändringar avrörelsekapitalets storlek och för utjämning av variationer i betalningsflödet iverksamheten bör byråerna förfoga över en rörlig kredit hos . 1 ^valel mellan de bäggenämnda modellerna för krav på avkastning på rörelsekapital förordar jag medhänsyn till de faktorer som RRV pekat på att något räntekrav inte ställs uppulan ^atl det i stället bör ankomma på de allmänna advokatbyråerna ^atl själva^värdesäkra kapitalet. Värdet av de allmännaadvokatbyråernas rörelsekapital kan ^f.n. beräknas uppgå till omkring 18,5milj. har byråernagenom regeringens ^lidigare beslut om medgivande ^atl belasta ^uppdragsanslageltillförts omkring 7,5 milj. kr för rörelsekapital. De allmänna advokatbyråernabehöver följaktligen för ^della ändamål tilldelas anslag på ytterligare 11milj. Del är angelägel ^atl dessa medel ställs till byråemas förfogande såsnart som möjligt. Jag avser därför att senare denna dag vid behandlingen avfrågan om anslag på tilläggsbudget II till statsbudgeten för innevarande^budgelår förorda all regeringen föreslår ^atl för rörelsekapital^lill de allmänna advokatbyråerna anvisa ^etl särskilt anslag pä 11 milj. kr.Om ytterligare anslag anvisas kommer de allmänna advokatbyråernas behov av attutnyttja den rörliga kredit som de disponerar i all minska. har isitt remissyttrande anfört alt innebörden av vissa uttalanden av kommittén ärall klienters förskott i inte oväsentlig grad används för att tillgodose deallmänna byråernas behov av rörelsekapital och ^atl avsikten är alt ^detlasyslem skall praktiseras även för fram- 1979/80:100 Bilaga5 123 Samfundet har funnit alt ^etl förfaringssätt medförskottsmedel motsvarande det som ^lillämpas inom de allmänna byråerna bl.a.inte är förenligt med principen om lika konkurrens mellan enskilda ochallmänna advokatbyråer. Jag avser ^atl undersöka deförhållanden som pekat på i sitt remissyttrande. Resultatet avden undersökningen har emellertid ingen betydelse för milt förslag om hurbyråemas omedelbara behov av rörelsekapital skall tillgodoses. 3.6Disposition av vinster och förluster ^m.m. 1973:74^(s.38) drogs ^rikllinjer upp för förfarandet i fråga om disposition av vinstoch läckande av ^föriusl vid de olika allmänna advokatbyråerna. Riktlinjernahade följande innebörd. Enligt dåvarandedepartementschefen borde någon ^resultaluljämning mellan de allmännaadvokatbyråerna ^inle få förekomma. En resultat-utjämning mellan byråernaskulle i praktiken innebära en "'koncernbildning'" som ^inle skullestå i överensstämmelse med den ställning i förhållande till enskildaadvokatbyråer som de allmänna advokatbyråerna avsågs få. Över- eller underskotti verksamheten vid de olika allmänna advokatbyråerna fick i stället balanserasfrån ett budgetår till ^ell annat. Frågan om ^disposiiion avvinst och läckande av förlust vid de olika byråerna har inte behandlats avkommittén. Frågan har emellertid tagils upp i remissyttrandena fråndomstolsverket och . har^inle föreslagit någon ändring i förhållande till vad som gäller ^fn. Verketunderstryker betydelsen av att ^etl kortsiktigt ^budgelårslänkande ^inle läggspå verksamheten. Starka skäl talar enligt ^verkel för att en disposition avöver- eller underskott i verksamheten sker först . Även advokatsamfundethar anslutit sig till uppfattningen ^atl över- eller underskott i verksamhetenvid de allmänna advokatbyråerna var för sig skall balanseras från ett ^budgelår^lill ^etl ^annal. De riktlinjer somgäller ^f.n. bör enligt min mening ^lillämpas även i fortsättningen. Ettalltför kortsiktigt ^budgelårslänkande bör inte läggas på verksamheten.Disposition av över- eller underskott bör ske först eftersom desvängningar i resultatet som kan förväntas vid varje byrå normalt kommer attutjämnas . Det ankommer på regeringen att besluta omdisposition av överskott. I fråga om ackumuleradeförluster har kommittén föreslagit all ""verkliga" förlusterskall avskrivas som en initialkostnad för uppbyggnaden av den nyaorganisationen. ^Förslagel har bl.a. tillstyrktsav och lämnats ulan erinran av RRV. taravstånd från en sådan avskrivning. I vart fall kan del enligt samfundet ^inlekomma i fråga alt de 1979/80:100 Bilaga5 124 ackumulerade förlusterna avskrivs ividare mån än de inte kan täckas av den ökning i upparbetat värde somförekommit. Samfundet anser att bedömning av om utrymme för sådan avskrivningföreligger bör anstå . Jag vill för egen delframhålla följande. Beslut om avskrivning av förluster som härrör sig ^lillanslag på driftbudgeten har hittillsnormall tillkommit regeringen ^atl fatta. Regeringen har vid fem skildatillfällen beslutat alt de allmänna advokatbyråernas ^bokföringsmässigaförluster skulle belasta ^uppdragsanslagel. Besluten har som jag förut påpekathaft den innebörden ^atl de allmänna advokatbyråerna dels tillförts medel föratt finansiera ^elt ökat behov av rörelsekapital, dels tillförts medel för alltäcka ""verkliga"' förluster i verksamheten. De medel som tillförts de allmännaadvokatbyråerna för att läcka de bokförda förlusterna ^t.o.m. ^budgeiårei1977/78 utgör omkring 21 milj. kr. Något ^ytteriigare beslut i fråga omavskrivning av den del av dessa medel som avsett alt täcka"verkliga"" förluster erfordras ej. Om det visar sig att detbehövs avser jag all senare föreslå regeringen alt även avskriva sådana"'verkliga" ^föriuster som uppstått före utgången av innevarandebudgetår. innevarande ^budgelår får enligt min mening sessom initialkostnader för att bygga upp den nya organisationen. För alt de allmännaadvoka^tbyråernas resultatutveckling skall kunna bedömas riktigt har kommittén^föreslagil alt förändringar av det ^s.k. upparbetade värdet skall tillförasresultaträkningen. Förslaget har ^tillstyrkts av och . Övrigaremissinstanser har ^inle behandlat frågan. Jag delar och^RRV:s bedömning att förändringar av det upparbetade värdet bör framgå avresultaträkningen. Frågan får enligt min mening las upp av regeringen i sambandmed utformningen av regleringsbrev för de allmänna advokatbyråerna för^budgeiårei 1980/81. Kommittén har lämnatförslag ^lill en rad ändringar iolika laxesättnings-frågor.