prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — RRV har med^iinledning av ^biidgelmodernisering^en gjort en översyn av redovisningen avinkomsterna i statsbudgeten med syfte ^iitt höja ^informiitionsvärdel ^iiv ^biidgelredovisiiingen. ^Arbelel har bedrivits som ^ell särskilt projekt inomRRV. Det samlade ^resultiilet av ^RRVs arbete redovisade RRV i en intern ^rappc^ni Översyn ^iiv ^budgelens^inkomsisida, dalerad , i ^forlsiitlningen benämnd ^RRVs ^liippoii. Rapporten innehåller en lång radförslag ^lill förändringar som berör ^kliissi-^f^tccringenav sunens ^inkomstei och ^avgränsningen av den statliga sektorn, dvs. i ^deltii fall vilka inkomster som ^skiill redovisas över statsbudgeten. Under ^höslen 1979 har ^försliigen i^RRVs rapport presenterats för och ^diskuleiiilsmed olika intressenter. Syftet med dessa kontakter har ^viuiiatt med ^Iitgångspiinkt från ^RRVs rapport gå igenom vad som skulle^kiinnii genomföras ^lill ^RRVs inkomstberäkning ^höslen 1979. Flera^synpunkier har framförts, bl. ^hai ^påpekiits att vissa förslag kräverytterligare utredningsarbete innande kan genomföras. Några av ^försliigen kan därför ^inle ^genoniföiiis nu ulanfår ^Uis upp . ^iivsnilt som ^föl.jer ^niiimasl redovisasen ^siimmanfiiltning av innehållet i ^RRVs ^internii rapport och därefter ^prcsenlerasdet ^förskig till ny redovisning av ^stiitsbudgelens ^inkomsler för ^budgeiårei1980/81 som till-lämpas av RRV i årets inkomstberäkning. Redogörelsen för ^innehållel i ^RRVs interna ^lappoit har ^iivsiktligt begränsats till de delar som ^påverkiir innehållet i denna inkomstberäkning. Deförslag, som ^presenleiiides i ^RRVs ^liipporl men som av ^olikii skäl ^inle^kunniit ^genomföiiis i denna i^nkomstberäkning, kommer sålede^s^ inte alt ges samma ^uppmärksamhel ^hiir somi rapporten. 1979/80: 100 14 II2 ^RRVs interna rapport av budgetens inkomstsida Den nuvarandeupps^tällningen av statsbudgeten bygger i stor utsträckning på förutsättningarsom formulerades och som i vissa delar ^inle längre gäller. Delhar framför allt tillkommit verksamheter inom den ^statligiisektorn, som inordnats i den statliga redovisningen efter skiftande principer.Särskilt påtaglig har ^variiitionsrikedomen på principer varit inomsocialförsäkringssystemet. Vissa lagstadgade arbetsgivaravgifter redovisashelt vid sidan av statsbudgeten, medan andra ingår helt eller delvis i budgeten, 1 rapporten beskrivs denuvarande förhållandena. Utifrån dessa föreslås en så långt det är möjligtenhetlig redovisning av de lagstadgade arbetsgivaravgifterna. En strävan i^försliigel är all inkludera ^slora delar av dessa ^iivgifter och de utgiftersom är knutna till avgifterna i den s^tatligabudgeten. Delar av ^kartläggningsarbelei har utnyttjats och presenterats iverkets inkomstberäkningar . Som underlag för de förslagsom lagts fram har i första hand de erfarenheter ^ulnyttjats som ^gjorts iarbetet med ^RRVs inkomstberäkningar och ^ftån den produktion av ekonomisk statistik som görs inom RRV. Ett annatunderlag som också har använts har ^varil olika internationella organisationersrekommendationer (främst från , , FN och EG) för vad som bör redovisassom ^slalens inkomster och hur dessa skall klassificeras. Det ^f^innssjälvfallet ^slora likheter mellan de utgångspunkter som gäller för den statliga redovisningen och de som gällerför den redovisning som tillämpas i ^näringslivel, men del finns också vissafundamentala skillnader. Det är ^angeliiget att redovisningen utformas så attden ger möjlighet till olika slags ^aniilyser avpassade för ^f^tera olika syften, 1 rapporten berörsflera frågor ^iiv^redovisningsprincipiell natur. Del gäller 1, ex. sådana frågor som när manskall ^lillämpa brutto- resp. nettoredovisning? Vilka transaktioner skallregistreras? Närskall de registreras? Vilka bindningar finns det mellan olika inkomster och utgifter? Rapportenutmynnar i ^ell förslag ^lill uppställning av statsbudgetens ^inkomstei^'. II2.2 ^Avgränsning av ^statsbudgeten Den svenska statsbudgetensuppställning och ^onifiiltning har vuxit fram utifrån ^vissii ^allmiinna^budgelprinciper. Väsentliga i delta sammanhang är ^fullständighelsprincipenoch bruttoprincipen. Den förstnämnda innebär att alla ^Ulgifter och inkomsterskall redovisas över budgeten. Undantag görs emellertid för affärsverken.Bruttoprincipen innebär att inkomster och utgifter skall ^redovis^iis bruttooch var för sig. ^Dessii principer fastställdes och konkretiserades då den statliga verksamheten såg annorlunda ut änden gör . Framför allt har ^omtailningen av den ^statligii verksamheten vuxit. Statenhar påtagit siguppgifter som tidigare sköttes av enskilda eller ^föreuig^;^ 1 statlig verksamhet av affärsmässig karaktär, som p^å^ avgörande ^säi! skiljer sig^ft^ån den ^tiadilionella förvaltningsmyndighetens, ärdel för statsmakterna varken möjligt elle^r^ ens önskvärt alt styra verksamheten påsamma sätt som i den ^tiadilionella^myndig-^helen. Det innebär att ^etl strikt vidhållande av de ursprungliga ^budgetprin-^ciperna ^inle längre är ^ändamålscnligl. Del är^fiamför allt kravet på bruttoredovisning ^mol sta^tsbudge^ten som inte längre har samma relevans. Någonform av ^knytning ^lill statsbudgeten måstesjälvfallet alltjämt finnas eftersom verksamheten bedrivs med utnyttjande avstatsmedel, men sannolikt skulle i vissa fall en ^nelioredovisning av över- eller underskott kunna vara tillfyllest. Här åsyftas verksamheter som är ^efterfiågeslyrda och sompåverkas av ^marknadsbeiingelserna somt. ex. prissät^tning och innehållet i de erbjudna tjänsterna.Det finns i dessa fall en stark koppling mellan inkomster (intäkter) och utgifter (kostnader). En bruttoredovisning avdessa inkomster ^mol ^statsbudgeien skulle kunna ge en felaktig bild av det^f^inansiella utrymmet för ^ulgiftsexpansion. Dessa inkomsterkan ju inte användas föratt finansiera annan ^verksamhel änden från vilken ^inkomslerna härslammar. Ev. överskondäremot kan det. Med dessa utgångspunkter förefaller detnaturligt att komplettera brutto-principen med en ^avgränsning av den statliga sektorn ^uiiftån dess speciella funktion i samhället. Den offentliga sektornhar en funktion som skiljer sig från övriga sektorers i ekonomin. Denna speciella funktion kanutnyttjas för att definiera ^avgränsningen av och ^innehålleli den offentliga sektorn. Det betyder att formella juridiska ellerinstitutionella kriterier saknar betydelse förvad som skall räknas ^lill den offentliga sektorndefinierad utifrån dess funktion. Den offentligasektorns funktion är att tillhandahålla tjänster som ej är ^marknadsprissatta. Det kan vara kollektiva ^nyttigheiersom ^utnylljas av alla medborgare ^(l.ex. försvar,polis och rättsväsende)eller ^nyitigheier som kan ^utnylljas av var och en enskilt. För att ge alla medborgare möjlighetatt få t. ex. sjukvård och utbildning ärdessa tjänster inte ^niark-^nadsprissatla. Denoffentliga sektorn har vidare som funktion all omfördela inkomster genom transfereringar, skatter och^obligatoriskii avgifter enligt politiskt uppsatta mål. Motivet för verksamhetenskiljer sig från övrigadelar av ekonomin i och med att denoffentliga sektorn inte försöker^niiiximera sin vinst eller egen nyttautan uppfylla mål som alla medborgare indirekt gettuttryck för i allmänna val. Meddenna definition av den ^oftentliga sektorn följerall affärsverk och ^myndigheler med affärsmässig verksamhet inte skall redovisasin ^verksam^hel brutto som en del av den offentliga sektorn, såvida inte ^tjänstepioduk-^tionenhelt är inriktad på den ^offenlliga sektorn. Vidare följer alt den verksamhet som bedrivs i olika socialförsäkringsformer bör ingå i den 1979/80:100 16 offentliga ^sektoin.Flertalet av de avgifter som staten driver in för olika ^socialii ändamålredovisas emellertid inte ^f.n. så att de framg^år av den statliga budgeten. Socialförsäkringen omfattar enligtinternationella rekommendationer de försäkringar eller omsorgsprogram som gerförmåner vid ålderdom, invaliditeteller död, sjukdom och barnafödande, arbetsskador, arbetslöshet etc. Dessaverksamheter finansieras till största delen av lagstadgade arbetsgivaravgifter.Föru^tom dessa finns det fyra andra avgifter som också har tillkommit för attfinansiera sociala omsorgsprogram men som enligt de internationellarekommendationerna ^inle räknas tillsocialförsäkringen. De lagstadgade arbetsgivaravgifterna, som debileras ochuppbärs på ^elt enhetligt sätt, redovisas gentemot statsbudgeten enligt ^fteraolika principer. Vissa redovisas fullständigt medan andra redovisasofullständigt eller inte alls över statsbudgeten. 1 rapporten redovisas enkartläggning av hur de ^f. tretton lagstadgade arbetsgivaravgifternauppbärs och redovisas samt vilka kopplingar dessa har till ^molsvarande^ulgifter. Denna kartläggning bygger på en inom RRV upprättad PM benämndLagstadgade arbetsgivaravgifter och härtillknutna fonder - en kartläggning ^(""Budgeilekniska missfoster").^Mol bakgrund av vad som redovisas i denna PM föreslås alt avgifterna redovisasenhetligt brutto på budgetens inkomstsida och att ^molsvarande ^ulgifterredovisas under anslag på utgiftssidan. ^ATP-avgif-^lerna som ^f. ^inleredovisas över statsbudgeten föreslås redovisas bland inkomsterna men omförasfrån inkomsttitel ^lill ^AP-fonderna. Varken de ^lotala inkomsterna på budgeteneller ^saldol påverkas därmed av^ATP-^avgifterna. Staten svarar endast för uppbörden av dessa avgifter ochredovisar dem mot ^AP-fonderna. Man kan jämföra med statens ansvar föruppbörden av kommunalskatt. Förslaget att ändraredovisningen av de lagstadgade ^arbelsgivaravgifter-^na innebär altstatsinkomsterna ökar med ca . och utgifterna med ungefär likamycket. Skillnaden mellan ökningen av inkomsterna och ^ulgifterna kan uppgåtill O, I -0,. I rapporten föreslåsvidare i enlighet med vad budgetutredningen och finansutskottet uttryckt, att systemet med^specialdestination av inkomster skall upphöra. Den överblick som^specialdestinationen kan innebära kan uppnås på annat ^säll, t. ex. genomspeciella sammanställningar i budgetpropositionen. Budgetutredningenangav i sitt betänkande ^(SOU 1973:43)följande nackdelar med ^specialdestination: - statsmakternas handlingsfrihet minskar ^-^ ^stabiliseringspolitiskl önskvärdaåtgärder kan förhindras - från ^resurssynpunkl försvårasrationella avvägningar mellan olika hand lingsalternativ. Finansutskottetunderstryker i sitt betänkande1977/78: I i likhet med vad som sägsi ^prop. 1976/77: 130. attupphörandet av ^specialdestination endast innebär en ^föriindring avredovisningen. Bilaga 2.1 inkomstberäkning 17 Som en följd av deltaföreslås i rapporten all den särskilda beredskapsavgiften för oljeprodukterredovisas brutto på egen inkomsttitel. Det innebär att anslaget tillöverstyrelsen för ekonomiskt försvar utökas med bidraget från den nuvarande^oljelagringsfonden. II2.3 Klassificering av statsbudgetens inkomster Det finns ^f^iera olikasystem utarbetade för all klassificera den offentliga sektorns ^inkomsler och^ulgifter. De har gjorts av internationella organisationer som t. ex. FN, IMF,och EG, Systemen varierar sinsemellan beroende på vad de avser all belysa, ^FNs System of National^Accounls (SNA) används för att analysera produktion, inkomster, utgifter,kapitalbildning och finansiering för hela samhällsekonomin. Den statligasektorn utgör där således endast en mindre delsektor, som så långt möjligtanpassats till strukturen i hela systemet. ^IMFs Syslem Government^Finance ^Statistics är ^etl system vars främsta syfte är att utgöra underlagför analys av offentliga sektorns ^inkomsler, utgifter, kapitalbildning ochfinansiering, och EG har u^tvecklatsystem för klassificering av skatterna som är en anpassning både till ^IMFs och^FNs system vad gäller dessa delar. Även i har metoder utvecklats föralt klassificera statsbudgetens inkomster och utgifter. I betänkandetStatsbudgetens verkningar på konjunkturutvecklingen ^(SOU 1956:48) gjordes enschematisk genomgång av olika poster på budgeten med syfte att studeraåterverkningar på den samhällsekonomiska balansen. Därmed avsågs effekterna påprisnivån, ^sysselsältningen och bytesbalansen. Inom sysselsättningsutredningenhar studier ^gjorts över hur sysselsättningen påverkar offentliga sektorns ekonomi(Ökad sysselsättning-finansiella effekter i offentliga sektorn, ^SOU 1979: 16).^Förvaliningsutredningen har studerat statens inkomster och utgifter medavseende om deras inneboende automatik (Förnyelse genom omprövning, ^SOU1979:61), En intressant aspekt päbudgetens ^inkomsisida är att klargöra vem som bär bördan av de olika skatternaoch avgifterna. Det vore därför värdefullt att kunna strukturera inkomsterna såatt de skulle kunna ligga till grund för analyser av hur olika grupper isamhället belastas av skatter och avgifter. Inom ramen för ^RRVs internaprojekt angående Översyn av budgetens inkomstsida har RRV undersöktmöjligheterna att dela upp de olika ^in-^komsliitlarna efter vilka grupper sombelastas av desamma. Som indelningsgrund har RRV strävat ^efler att belysa belastningenpå näringsliv (ev. branscher), ^egen-företagare, stat, kommun och hushåll. Undersökningen hargivit vid handen två avgörande svårigheter att redovisa vem som bär skatternaoch avgifterna. Del forsla problemet är att utröna vilka grupper som egentligenbär bördan av skatterna och avgifterna, 1 de flesta fall är det enkelt all lareda på vilka som betalar in skatterna och avgifterna, dvs, att ange denformella ^incidensen, 2 Riksdagen1979180. 1979/80:100 18 När skallen höjs innebär detatt priset på varan eller tjänstenökar i motsvarande grad. Del ser alltså ut som om den slutliga konsumenten fårbetala skatten genom att den utgör en viss del av priset. Det är den synligaeller skenbara ^incidensen. På kan det emellertid tänkas attvinstnivån, löneutrymmet etc. påverkas. Det är den verkliga ^incidensen.^Övervältringseffeklerna är således mycket svåra alt beräkna, eftersom dessaeffekter beror på ^fakiorer som är svåra att mäta, exempelvis ^utbuds-^och^eflerfrågeelaslicileten. Mervärdeskatten kan utgöra ^etl belysande exempel.Denna skatt betalas och redovisas av förelagen, men de slutliga konsumenternafår ^lill ^slor del bära bördan av skallen. Förelagen får emellertid bära endel av skatten genom skallens påverkan på vinster och prisbildningen. Del andra problemet harvisat sig vara av administrativ karaktär. En uppdelning av de olika^inkomstlillarna skulle försvåra redovisningen genom den ^belydande ökning avan^talet konton som därmed skulle behövas. Vidare skulle del varaadministrativt krångligt all avgöra ^kalegoritillhö-^righet vid ^konleringen. Det innebär således såvälpraktiskt som ^teoretiski ^belydande svårighe^ter att dela upp budgetensinkomster efter vilken kategori som belastas av resp. ^skatl och avgift. Gemensamt för destudier som gjorts är all ^inkomsler och utgifter klassificeras efterbedömningar av vilka effekter de hari olika avseenden. Dessa bedömningar blir med nödvändighet mer eller mindresubjektiva till sin karaktär. Ett system för klassificering av den svenskastatsbudgeten, som skall kunna utgöra underlag för olika typer av analyser, bör självfallet vara sä ^frill frånsubjektiva värderingar som möjligt. Bedömningar av effekterna bör överlåtas åtdem som svarar för den ekonomiska analysen, RRV föreslår därför au inkomsternaklassificeras ^efler den karaktär de har när transaktionen sker snarare änefter deras effekter i ^efterliggande led eller efter deras beräknade syfte.Skatterna bör klassificeras ^efler den bas som de beräknas på snarare än eftervar i produktionskedjan som de betalas. Med utgångspunkt i detta kan inkomsteroch även utgifter klassificeras ^enligi vissa kriterier. Det system för^strukiurering av ^slalens ^inkomsler som presenteras i rapporten överensstämmeri stora huvuddrag med det som ursprungligen legat till grund för den nuvarandeuppställningen av statsbudgetens ^in^komsler. Slopande av drift- och^kapitalbudgel samt vissa förändringar i verksamhetens omfattning gör all vissa anpassningar måste göras för ^det^la.Den ^siruktur som redovisas här bygger ^lill vissa delar på den som IMFtillämpar för sin Government ^Finance ^Statistic^s. Varje transaktion iden statliga budgeten kanklassificeras ^efler fem kriterier. Dessa är följande. Bilaga 2.1 inkomstberäkning 19 I. Inkomster/inbetalning- utgifter/utbetalning Innebär transaktionenett ^f^löde till eller från denstatliga sektorn? Del är en fundamental skillnad i transaktionerna beroende påom de är inkomster/ inbetalningar eller utgifter/utbetalningar. Det betyder ^inle kan acceptera negativa inkomster (utgifter) under inkomster ellernegativa utgifter ^(inkomsler) på utgiftssidan. Undantag tillåts endast för korrigeringar av fel somt. ex. återbetalning av överskjutande skatt. Man kan säga att detta är ettannorlunda ^säll att formulera den ^s, k. bruttoprincipen. ^Återbetalning/återbetalningspliktig - ej återbetalning/ej ^återbetal- ^ningspliktig Innebär transaktionen någonslags återbetalning eller inte? ^Inkomsler kan vara återbetalningar av tidigarelån eller återbetalningspliktiga inbetalningar (upplåning). Utgifter kan varautlåning (med ^återbelalningsplikt) eller återbetalning av ^lidigare lån. Delfinns flera skäl att skilja dessa transaktioner från övriga transaktioner sominte är återbetalningar eller icke ^återbelalningspliktiga transaktioner.Återbetalningar och ^återbetal-^ningsplikliga transaktioner påverkar definansiella tillgångarna och skulderna, vilket övriga transaktioner inte gör.De påverkar även de framtida finansiella strömmarna och därmed beteendet hos desom berörs av dessa (långivare och låntagare) på ett annat sätt än övrigatransaktioner gör. Motprestation - ej ^molprestalion Om det inte är en^återbetalning/återbetalningspliktig transaktion, är det dä en transaktion sommotsvaras av en motprestation eller inte?Motprestationen kan beslå i att tillhandahålla en vara, utföra en tjänst,utnyttja egendom etc. En transaktion som inte innebär en motprestation kan varafrivillig eller obligatorisk,^villkoriig eller ovillkorlig men geringen fördel i u^tbyte. Det är ^vikligl att skilja på om transaktionenmotsvaras av motprestationer eller inte, eftersom man därigenom får enuppfattning om var den ekonomiska aktiviteten uppslår, ^produklionen sker. Denkan ske inom eller utanför den statliga sektorn. ^Realkapitalpåverkande - ej ^realkapilalpåverkande Om transaktionen ^inleär en ^ålerbeialning/återbetalning^spliklig transaktion, är det en^realkapitalpåverkande iransaktion eller ^inle? Med ^realkapi^talpåverkandetransaktion avses köp. uppförande eller försäljning av ickefinansiell tillgångsom kan utnyttjas som produktionsfaktor . Det finns anledningalt göra denna uppdelning eftersom dessa fysiska tillgångar påverkar denframlida produktionskapaciteten. Man måste emellertid hålla i minnet att detfinns utgifter som inte avser köp av fysiska tillgångar som ändå påverkar denframtida produktionskapaciteten. Det gäller ^l.ex. utgifter för utbildningeller sjuk- och hälsovård som ökar arbetskraftens produktionsförmåga. V. Finansiell tillgång - skuld Om det är en^återbelalning/ålerbelalningspliklig ^transaktion^,^ innebär den att statensfordringar ökar eller att statensskulder ökar, dvs. att övriga sektorers fordringar på staten ökar? Dennaåtskillnad måste göras eftersom del finns en fundamental asymmetri mellanstatens finansiella tillgångar resp. skulder. Eftersom staten har tillgångtill behöver man inte bekymra sig över den finansiella likviditeten.Staten l^ånar ut medel, inte för att göra vinster utan för att uppfylla vissa politiska mål. Statenlånar däremot medel för att finansiera verksamheten. Upplåningen sker, till skillnad från utlåningen, på ^marknadsmässigavillkor. Upplåningen redovisas inte heller som en del av statsbudgeten. 2 ^Inkomsler av statens verksamhet 3 Inkomster av försåld egendom Ej återbetalning/ Ej återbetalnings-pliktig 1 Skatter 4 Bidrag 5 Återbetalningar av l^ån De nu nämnda femkriterierna åskådliggörs av figuren ovan. De första två kriterierna avser allatransaktioner. De två följande kriterierna avser endast transaktioner som inteär återbetalningar eller inte återbetalningspliktiga.Det femte kriteriet avser endast återbetalningar och återbetalningspliktigatransaktioner. Av figuren framgår genom denna indelning efter fem kriterier får tolv olika celler, varderasex för ^inkomsler resp. utgifter. Två av dessa avser finansiering viaupplåning och redovisas ^inle över ^slalsbudgeten. Av figuren framgårexemplifieringar på inkomst- och utgiftsposter i de olika cellerna. Med utgångspunkt i de nu redovisade fem kriterierna kaninkomsterna pä statsbudgeten indelas i fem grupper. De kan benämnas på följandesätt. Ej återbetalning/ej^ålerbeialningspliktig Ej ^realkapitalpåverkande (obligatoriska) Ej ^återbelalning/ej ^återbetalningspliklig 3 ^Inkomsler av Ejåterbetalning/ej ^återbetalningspliklig försåldegendom ^Molprestalion 4 Bidrag Ej^återbetalning/ej ^återbetalningspliklig ^(Frivilliga) av lån Finansiell tillgång Det ^lorde inte förekomma transaktioner som innebär - ej återbetalning/ej ^återbetalningspliklig Deinkomster av mer ^bokföringsmässigkaraktär som kommer att finnas kvar även föreslås bli redovisade i en särskildgrupp kallade 6 Kalkylmässiga inkomster. Dessa sexinkomsttyper har indelats i huvudgrupper, inkomsttitelgrupper ochinkomsttitlar. För all underlätta överblicken och bearbetningen av siffermaterialeti olika sammanhang föreslåsatt den nuvarande nomenklaturen - med omväxlanderomerska och arabiska siffror, ^versaler och gemena bokstäver - ersätts av en^fyrsifferkombination beroende pä inkomsttyp^(en-siffernivå), inkomsthuvudgrupp ^(två-siffernivå),^inkomstti-^telgrupp ^(ire-siffernivå)och inkomsttitel ^(fyr-siffernivå). Själva uppbörden av skatteroch utgifter är av naturliga skäl underkastad vissa krav påadministrativ enkelhet och säkerhet. Delta gör alt man från vissa^inkomsltitlar måste göra^omföringar av inkomster, som debiteratsoch inbetalats i samlad form, ^lill andra inkomsttitlar. Som exempel kan nämnas all vid inkomsttaxeringen fastställs inte bara inkomstskattens storlek ulan även förmögenhetsskattenoch vissa arbetsgivaravgifter. Dessa skatter beräknaspå skilda baser och efter olikaskatteregler. Det finns därföranledning au i redovisningen särskilja dessa,trots att de debiteras och inbetalas tillsammans. Deti rapporten framlagda förslaget till klassificering av inkomsterinnebär i korthet följande. Den nuvarande ^inkomsiiiieln A 1 la Skall på inkomst och förmögenhet samt socialförsäkringsavgifter ^m,m, delas upp i flera delar.Inkomstskatterna och arbetsgivaravgifterna redovisas var för sig. Inkomstskatterna i sin tur uppdelas på tre inkomsttitlar förfysiska och juridiska personer samt övriga^ofördelbara inkomstskatter. Förmögenhetsskatten omförs från ^inkomstskalieuppbörden till en titel under skatt på egendom. Flertalettitlar under A II Uppbörd i ^slatens verksamhet föreslås bli redovisade tillsammans med Inkomster av statenskapitalfonder under rubriken av statens verksamhet. I samband med attkapitalfonderna avvecklas föreslås att man skiljer på ränteinkomster och amorteringar vid redovisningen motstatsbudgeten. I de fall de inte kan särskiljas,del gäller t, ex, för studiemedel, föreslås att hela beloppet redovisas som ^Prop.1979/80:100 22 återbetalningar av lån. Vidare föreslås att systemetmed revolverande fonder upphör. Det innebär all förutom fondernas överskottredovisas återbetalningar av lån bland statsbudgetens inkomster. De inkomstersom redovisats på^kapilalbudgelen ingår huvudsakligen i grupperna ^in^komsler av försåldegendom och avskrivningar. ^Inkomsler av försåld egendom har delals upp påbyggnader och maskiner ^å^ ena sidan och mark ^å^ den andra sidan. Det kanibland vara svårt att särskilja dessa försäljningsinkomster eftersom byggnaderofta säljs tillsammans med marken. 1 dessa fall bör inkomsterna redovisas under^inkomsler av försålda byggnader ^m.m. Vissa avgifter somidag redovisas under Uppbörd i statens ^verksamhel är av rent^offentligrältslig karak^tär. De tas ut i den reglerande verksamhet som vissamyndigheter bedriver.