prop · G303165 · 1979-12-31 00:00:00 — Förutom nämnda generella kriterier har Svenska Varvdessutom vid val av lämplig struktur för slorvarven lagil hänsyn tillstorvarvens anläggningar, marknadsposition, utvecklingskapacitet ochorganisalion. Av betydelse är anläggningarnas fysiska begränsningar vadgäller projeklstorlek, lämpligheten för produktion inom olika affärsområden,flexibiliteten i form av möjligheten atl parallellt producera olika objeklsamt framtida investeringsbehov för rationell produklion. Med marknadsposition avses den kunskap och erfarenhet iform av bl. a. kundkontakter, marknadskuiiskap och goodwill på marknaden somfinns . Utvecklingskapacitet är förmågan atl kunna utveckla såvälmarknad som produkl för alt kunna uppnå försprång på marknaden och därmed skapaerforderlig prisfördel. Prop.1979/80: 165 II Med organisation avses förmågan all framgångsrikt klara enförändring och lämplig utformning av organisationen inför de nya uppgiflerna. På grundval av nämnda kriterier har slyrelsen för SvenskaVarv beslutat om följande struktur för de i koncernen ingående slorvarven. inriklas mot bulk-, tank- ochenhelslastfartyg. Omstruktureringen skall ha placerat företageli den kommersiella sektorn. Om detla inle lyckas skall verksamhelen avvecklas.Produktionsvolymen får inle översliga den nuvarande kapaciteten om 2,2 milj.limmar. inriktas mot offshore-anläggningarsamt prefabricerade industrianläggningar. Vidare skall företaget ansvara föraffärsområdet offshore-service. Omslmklureringen skall ha placeratföretagel i den kommersiella seklorn. Om delta inle lyckas skall verksamhetenavvecklas. Produktionsvolymen beräknas vara 1,5 milj. timmar vid utgången år1982, men får inle översliga produktionsvolym om 2,5milj. inriklas mot gas/kemikaliefartyg samlprefabricerade industrianläggningar. Härutöver skall företagel ansvara föraffärsområdet färjor samt vid behov arbeta inom områdena tank-,bulk-och enhelslastfartyg, för att finna överbryggnadsproduktion. Dessutomskall reparalionsverksamheten successivt övertas från Öresundsvarvet ochnuvarande verksladsproduktion vidareutvecklas. Omstruktureringen skall senaslår 1985 ha placerat förelaget i den kommersiella seklorn. Om della inle lyckasskall verksamheten avvecklas. Produktionsvolymen beräknas vara 2,4 milj.timmar vid ulgången av , men får inle överstiga 1980 årsproduktionsvolym om 3,5 milj. limmar. För de nämnda förelagen gäller all omslmklureringen skallske inom en i förväg definierad ekonomisk ram och att verksamhetsvolymenanpassas i enlighel därmed. För och fär produktionsvolymenöverstiga 1,5 resp. 2,4 milj. limmar om uthållig lönsamhel nås inom varvensaffärsområden. Vad avser bör enligt Svenska Varv beslutom nedläggning fallas snarasl. Verksamheten bör enligt siruklurplanen vara avsluladsenasl vid ulgången av . Enligt Svenska Varvs bedömning kommer genomförandet avstruktur-planen atl slälla stora krav på de anställda. En effektiv bemanning avföretagen är nödvändig för atl klara de stora kapacitetsreduklionerna medbibehållen konkurrenskraft. Särskilda överenskommelser måste träffas mellanförelagsledningar och lokala fackliga organisationer om bemanningen. Jag delar Svenska Varvs bedömning atl del är angelägel allsamtliga parter samverkar för att varvens konkurrenskraft skall bli så god sommöjligi. För atl från slatens sida underlätta nämnda överenskommelser avser jagi det följande föreslä vissa sysselsällningspolitiska åtgärder. Prop.1979/80:165 12 Jag delar i princip de slulsalser som Svenska Varv dragiti sin struklurplan. Del är uppenbart alt en krafiig kapacitetsminskning vidslorvarven är nödvändig för atl uppnå lönsamhet för koncernen även vid enoplimistisk bedömning av de framlida marknadsulsikterna. Avgörande för hur slorkapacilelsminskningen behöver bli vid de kvarvarande storvarven, är ulvecklingenav varvens konkurrenskrafi och marknadsansträngningar. Del är därvid väsentligtall de enskilda varven bibehåller en sådan flexibilitet atl framtidamarknadsgenombrott inom varvens olika affärsområden kan utnyttjas. För blir konsekvensema för regionen och för deanställda mycket slora vid en nedläggning av Öresundsvarvet. Antalet anställdavid Öresundsvarvet i uppgår f n. till 2850 och varvet är därmedkommunens största induslri. Vidare är åtskillig annan verksamhel såväl ulanförsom inom kommunen beroende av varvet. Jag finner del därför vara svårt att nubinda sig för att inom den lidsram som stmkturplanen fömtsätter avveckla allverksamhel vid varvet. Avvecklingstakten bör beslämmas med hänsyn tillmöjligheterna för de anslällda atl få nya arbeten. För att underlätta varvelsavveckling och förbättra fömtsätiningarna för att nya arbetstillfällen skapas iLandskrona-regionen bör staten vidta vissa ålgärder. Jag återkommer härtill idet följande. Svenska Varv bör därför få i uppdrag att driva verksamhetenvidare vid Öresundsvarvet på ekonomiskt minst förluslbringande sätt. Hänsynmåste därvid tas till atl produktionsinriktningen inle skadar andra enheterinom koncernen eller övrig svensk industri. Svenska Varv bör eftersträva atlfinna avvecklingsuppgifter som ianspråktar personalens kompelens ochanläggningarnas beskaffenhet. Kostnaderna för denna fortsatta verksamhet harinte räknals in i de kapilalbehovsberäkningar som Svenska Varv har presenterat.Staten bör enligt min mening täcka de uppkommande kosinaderna för den fortsattadriften. Del bör ankomma på Svenska Varv atl beräkna kostnaderna för denfortsalla driften och inkomma med dessa beräkningar lillregeringen. Jag avser återkomma till denna fråga . Enligt vad jag har inhämtat ämnar Svenska Varv vidtasärskilda åtgärder som bidrar till atl öka industrisysselsättningen iLandskrona med lönsam och därmed varaklig sysselsättning. Kapitalbehovet för atl genomföra planen har Svenska Varvberäknat till närmare 6500 milj. kr. För att kunna bedöma om det är försvarbartalt skjuta till dessa medel har jag låtil analysera de samhällsekonomiskakonsekvenserna av olika strukturalternativ för de svenska storvarven. Medutgångspunkt i den kalkylmodell som Svenska Varv har använt i sin stmkturplanhar samhällsekonomiska beräkningar gjorts för flera olika stmkturalternativ.Dessa beräkningar visar att de samhällsekonomiska kostnaderna, exkl. deföretagsekonomiska effekterna, för nedläggning av verken är 423milj. kr., av Öresundsvarvet 482 milj. 1979/80:165 13 Uddevallavarvet 519 milj. kr. och av 724 milj. kr.De viktigaste slutsatserna av analyserna är atl en minskning av de svenskasiorvarvens kapacitet är samhällsekonomiskt motiverad. Från samhällsekonomisksynpunkt är del Irevarvsallemativ med Uddevallavarvel, Gölaverken ochKockums som Svenska Varv förordar i sin stmkturplan likvärdigt medtrevarvslösningarna Öresundsvarvet och samt Uddevallavarvet ellerGötaverken . Vidare är det från samhällsekonomisk synpunkt avsevärtdyrare att bibehålla samtliga slorvarv än att endasl bibehålla tre varv. Detbästa alternalivel bedöms vara alt endasl bibehålla två varv, aniingen Kockumsoch Gölaverken eller och Uddevallavarvel. De analysersom Jag Just har redovisat visar att den mycket stora finansiella insats sombehövs från slatens sida för atl genomföra Svenska Varvs stmkturplan är svårall moiivera från både förelags- och samhällsekonomiska synpunkter. Med hänsynlill de regionalpoliliska och sociala problem som ett genomförande av planenmedför är jag dock beredd atl förorda alt medel ställs till Svenska Varvsförfogande så atl finansiella fömtsättlningar skapas för att få i gång ennödvändig omstmktureringspro-cess och la till vara möjligheter titl utvecklingoch förnyelse av varvsnäringen. Jag ålerkommer till detta i det följande. Reparationsmarknaden kännetecknas av en betydandeöverkapacitet och konkurrens såväl internationellt som regionalt förorsakad avframför allt expansionen av dockkapacileten under 1960-lalet och i början av1970-talel. Sedanmitten av 1970-talel har eflerfrågan på reparalionsvarvsljänsler på grund avbl. a. oljekrisen och den stora sjöfartsnedgången minskal krafligl. Trols dellakommer utbyggnadsplaner all finnas för alt ta nya dockor i bmk under1980-lalel. a. kommer ny kapacilet alt utbjudas av s. k. lågkoslnadsländerdels på gmnd av dessa länders tillväxlslrategi, dels på grund av branschensrelativt låga krav på teknologiskt kunnande. Etl ökat slatligt ägande ireparationsvarven i förening med dessa varvs belydelse för lokalsysselsättning förhindrar en väsenllig kapacilelsneddrag-ning. Balans mellanutbud och efterfrågan på reparalionsvarvsljänsler synes däiför enligt minbedömning inle trolig före millen av . Reparationsvarvsbranschen kommer därför under 1980-taletsförsta hälft atl karaktäriseras av krafiig överkapacitet och därav följandelåga priser och dålig lönsamhet. Av SvenskaVarvs olika varvsenheler med reparalionsverksamhel är Cilyvarvet ABdet helt dominerande. Affärsidén bakom bildandel av Cilyvarvet i början av1970-lalet var alt varvet skulle vara bl. a. ett stort specialiserat cochinternationellt inriktat reparaiionsvarv med ca 3 000 anställda och ca 3 milj.arbetstimmar . Prop.1979/80: 165 14 lumlveckling i förening med höga kosinader och lågeffektivitet har lell till all Cilyvarvet sedan starten har redovisatförlusler. För alt minska förlustema har Cilyvarvels kapacitetminskals så all den nu uppgår till ca I 900 anslällda och ca 2 milj.arbetstimmar . Trots minskningen är Cilyvarvet fortfarande ett slortspecialiserat och inlernalionellt inriktat reparaiionsvarv. Som sådanlkonkurrerar City varvet direkl med reparaiionsvarv i ,och Slorbrilannien och delvis med sådana varv iNederländerna. Konkurrensförmågan är f n. otillräcklig vilkel leder till allföriuster vänlas uppstå under 1980-talels första är. Cilyvarvet skall enligt Svenska Varvs stmkturplanomstmklureras till ell reparationsvarv som i huvudsak skall tillgodose denregionala marknaden. På denna marknad kan Cilyvarvet erhålla bättre priser ochdärmed få störte möjlighel all uppnå lönsamhet. Som en följd av della måsteCilyvarvels personalsiruktur anpassas lill de villkor som gäller förbranschen. Vidare innebär Svenska Varvs stmkturplan rörande Cilyvarvet attvarvet inriklas mol konventionell reparalionsverksamhel och kompletterandeproduktion. Omstruktureringen skall enligt Svenska Varvs plan ske inom en avmoderbolaget given ekonomisk ram som skall ha placeratCityvarvet i den kommersiella sekiom. skall pågåendeanslrängningar fullföljas för all minska omkosinaderna och öka den nuvarandelåga effektiviteten. Produktionsvolynen anpassas mol den regionalamarknad där konkurrenskraften är bäst och får anpassas efterekonomiskt utfall. Vid slulel av när effeklerna av genomförd omkoslnadsreduktionoch resultatet av beslutade produkti-vitetsförbältrande ålgärder kan bedömasskall den framlida produktionsvolymen omprövas. Ci'yvarvet beräknas komma allsysselsätta ca 1 340 personer , vilket moisvarar enproduktionsvolym på ca 1,4 milj. arbetstimmar . Jag delar Svenska Varvs uppfallning alt en anpassning avCilyvarvels kapacitet till marknadsfömtsättningarna bör ske. En föruisättningför att lönsamhet skall uppnås är alt kraftfulla åtgärder vidlas för attförbällra effektiviteten vid varvet. Jag har inle några erinringar mot deninriktning och omfattning av verksamheten vid Cilyvarvet som Svenska Varvs styrelsehar fastställt. Svenska Varv bedriver i övrigl störrereparalionsverksamhel vid . Somjag lidigare nämnl planerasreparalionsverksamheten vid Öresundsvarvet atl successivt överföras lillKockums. Den kommersiella seklorn omfaltar somjag harnämnl Svenska Varvs relativt betydande industriverksamhet. De viktigasteindustriföretagen är , och . Till induslrisidan räknas även . 1979/80:165 15 Eftersvaga resultat , beroende på den allmänl svaga induslrikonjunkturenoch en stor omställning inom Molor, vänlas de nämnda bolagen underår 1980 omsätta ca 1 800 milj. kr. och ge etl resullal före skalt på ca 40milj. Resultatet beräknas förbättras yllerligare under åren 1981 - 1984enligt Svenska Varvs stmkturplan. Anlalel anslällda i bolagen är ca 5 800. följande lämnas en kort beskrivning av de vikligasle industriföretagen iSvenska . Calor-Celsiusär ett av största installationsföretag med dotterföretag i . Produklpro-grammel omfattar rör- ochelinsiallationer av alla slag i såväl bosläder och sjukhus somindustrianläggningar. Rörinstallationsverksamheten är hell dominerande ochsvarar för av den toiala verksamheten. Denfakturerade försäljningen för uppgick till drygt 800milj. kr., varav exporten svarade för . Resultatet förebokslutsdispositioner och skatt uppvisade en föriusl av 2 milj. kr. För år 1979väntas omsättningen öka någol och resultatet slarki förbällras. Anlalelanställda är ca 3 500. Undersenare år har genom företagsförvärv i utlandet, framför allt iFinland, och , ökal sin verksamhet. Denutländska delen svarar för ca en fjärdedel av omsättningen. GölaverkenÅngleknik tillverkar och monterar återvinningsanläggningar förcellulosaindustrin, krafiverkspannor, induslriångpannor och marinångpannor.Produktprogrammet omfallar också tillverkning och montage av komponenter Jämlerevisionsarbeten inom energi- och petrokemiområ-dena. Tillverkningen sker vidanläggningar i Göleborg, , Karishamn och Resende i . Leveransertill cellulosaindustrin svarar för av den lotala omsättningen. Denfakturerade försäljningen uppgick till ca 170 milj. kr. Resultatetföre bokslulsdisposilioner och skall visade en vinst på 8 milj. kr. Underår 1979 förvärvades AB Svenska Maskinverkens rörelse. Avsiklen med förvärvelvar att få ett komplett produklprogram för skog och energi med möjligheter tilleffektivare marknadsföring, produktulveckling och produklion. Omsättningen förår 1979 beräknas ha ökats väsentligl, medan resultatet bl. a. till följd avsammanläggningskostnader med Maskinverken beräknas ha försämrats. Åren 1980-1984väntas resultatet successivt förbältras. Antalet anslällda är ca 1 300. Deslora tillväxtområdena för cellulosaindustrin i framliden ligger utanförSkandinavien. Ångleknik har därför intensifierat sinamarknadsansträngningar främst i Nord- och . GölaverkenMotors verksamhel har hillills främsl varit inrikiad på tillverkning avhuvudmotorer för fartyg byggda vid och Öresundsvarvet.Därtill kommer försäljning av reservdelar och leknisk service för fartygsmotorer. Prop.1979/80:165 16 Denfakturerade försäljningen uppgick till ca 265 milj. kr. Resultatetföre bokslutsdispositioner och skatt blev en förlust på 8 milj. kr. Förår 1979 väntas den fakturerade försäljningen sjunka till drygt 200 milj. kr.Även resultatet beräknas försämras lemporärt. beräknasresultaten successivt förbättras. Antalet anställda är ca 800. Denminskade fartygsproduktionen inom har medfört att företaget försökeromorientera produktionen mot nya produkter och marknader för atl minskaberoendet av fartygstillverkningen. SvenskaVarv anger i sin stmkturplan att målet för industriverksamheten inom koncernenär, fömtom atl lämna normal avkastning, att skapa mereffekter för andrakoncernföretag och då specielll för varven. Industriföretagen ger i dagslägetobetydliga mereffekter fömtom leveranser av fartygsmotorer.Svenska Varv anser dock att mereffekter gentemot varven finns inomaffärsområdet prefabricerade fabriksanläggningar där tillgången tillGötaverken Ångleknik, och ger trovärdighet tillkoncemens förmåga att genomföra affärer. SvenskaVarv räknar med en stigande lönsamhet för industriföretagen fram till år 1985.Antalet anställda väntas öka till drygt 6500 . Jaghar inga erinringar att göra mot Svenska Varvs wål för industriföretagen inomkoncernen. Densysselsällningspolitiska sektorn omfattar endast den verksamhet sombedrivs inom ramen för Projekt 80 AB (P80). 1enlighet med beslut höslen 1978 (prop. 1978/79:49, NU 1978/79:17,rskr 1978/79:115) om s. k. anställningsgaranti för anställda vid storvarveninom uppdrog regeringen åt Svenska Varv ABatt i nära kontakt med arbetsmarknadsmyndigheterna träffa avtal med berördafackliga organisationer om en anställningsgaranti för personal vid de aktuellavarven. Anslällningsgaranlin gäller t.o.m. utgången av och omfattaranställda vid , , ,och . Detavtal som Iräffades i frågan mellan och de fackligaorganisationerna innebar bl. a. alt P80 bildades. P80 ingår i Svenska Varv AB.Målet för P80 är att inom ramen för anslällningsgaranlin för den personal somöverförs från Göteborgsvarven till bolagel underlätta en övergång till nya ochvaraktiga arbeten. Personalen skall individuellt förberedas för sådananställning eller bli pensionerad. Förberedelserna skall ske bl. a. genomintern och exlern utbildning såväl teoretisk som praktisk. I väntan på atl lillföretagel överförd övertalig personal skall erhålla nya anställningar skallbolaget sysselsätta personalen med utbildning eller ar- Prop.1979/80:165 17 P80 skall kunna bidra även lill utveckling av projekt som i framliden kan ge nya arbetstillfällen. P80 ärsålunda en tillfällig organisalion som tillsammans medarbelsmarknadsmyndighelerna m.fl. hjälperövertalig personal lill nya anställningar eller andra lösningar. beräknas en slor del av de övertaliga kunna beredas nya exierna anställningar eller forlsall verksamhel i enlighel med demellan regeringen och överenskomnarikllinjema. Antal anställda i P80 var ca 500 personer varavca 100 genomgår riklad utbildning som i slorulslräckning väntas medföranya anställningar. Kostnaderna för P80 under år1979 uppgick lill 26 milj. kr. De budgeterade kostnaderna för uppgår lill 240 milj. kr. avseende dels kosinader för anvisad verksamhel, såsom utbildning, produktion, internaberedskapsarbeten och utvecklingsarbete, dels kosinader för extraordinäraåtgärder såsom förtidspensionering, slumulansbidrag till nya arbetsgivare och slöd till nya verksamheter. Den lotala koslnaden för anslällningsgaranlinunder beräknas sålundakomma att uppgå lill 266 milj. kr. 2.3 Mindre och medelstora varv Av det betänkande somkommissionen för de mindre och medelstora varvenhar avgetl framgår bl. a. följande. De mindre och medelstora varven i , med huvudsakligproduktionsinriktning mol nybyggnad av handelsfartyg, omfattar f. n. lio företag med ca 4000 anställda. Företagens slorlek varierar krafliglfrån det av Svenska Varv ägda med ca I 540 anställda lill del privatägda med ca 60 anslällda. De privalägdamindre och medelstora varven svarar förca av del lolala antalet anställdainom varvsindusirin. Den sammanlagda omsättningenuppgick lill I 040 milj. kr., varavreparationer svarade för 166 milj. kr. Eflerfrågan pä de fartygstyper som den nämnda gruppen av företaglillverkar har i huvudsak varil oförändrad 1978 Jämförl med de närmaslföregäende åren. Alt efterfrågan har kunnat hållasuppe lorde delvis vara en följd av delslatliga siödet lill beställare av fartyg. Äventidigareläggning av ställiga farlygsbeslällningarhar bidragit lill all hålla produktionen uppe. Jämsides med egen fartygsproduklionlevererade vissa av de mindre och medelslora varven lidigare avsevärda mängdersektioner lill slorvarven. mån på omfaliningen av dessa leveranser är att de. mätti lon stål . uppgick till samma volym som den som ulnylljadesi de mindre och medelslora varvens egen produklion. Leveranser av farlygsseklioner har numera i del närmaste fallit bort. Vidare har besiällningar från den svenska marinen minskal iomfattning. Detla har medförl atl en slörredel av kapaciteten påKariskronavarvet har 2 1979/80. 1979/80: 165 IS måsl användas för produklion av civila fariyg. Samiidigihar konkurrensen från slorvarven ökal genom all dessa varv har börjal lillverkafartygstyper och farlygsstorlekar som normall inle harproducerat. De mindre och medelstora varven är slarkihemmamarknads-orienterade. Deras orderslock utgörs f. n. huvudsakligen avleveranser lill svenska redare. Uiöver de svenska redarna består varvens kunderfrämsl av statliga beställare såsom sjöfartsverkei. Av avgörande betydelse för varvens marknadsulsikler ärdärtör dels benägenhelen hos svenska redare atl beställa hos svenska varv. delsmarknadsutvecklingen inom de områden där svenska redare opererar. Importen till av fartyg under 40000 dwi uppgicktill av anskaffningen av sådana fariyg under perioden 1973-1978.Imporlen avsåg endast i begränsad omfattning mindre och medelstort tonnage ochimporlandelen har minskat krafligl sedan beslällarstödel infördes. Del kannoleras att de mindre redarna har en slor benägenhet atl beställa hos svenskavarv. Enligi kommissionens analys av marknadsiiivecklingen finnsdel anledning alt befara en viss överkapacitet för flera fartygstyper som äraktuella för produktion vid de mindre och medelslora varven. gäller bl.a.olika slag av tankfartyg. För vissa andra fartyg såsom avancerat handelstonnageoch vissa specialfartyg finns det enligt kommissionens analys bäliremarknadsutsikter. gäller också under vissa föruisäiiningar i fråga ommindre fariyg för kuslsjöfari. En ulföriig redogörelse för marknadsutvecklingenhar lämnals i kommissionens betänkande. Enligt kommissionens beräkning av de mindre och medelsloravarvens kapacitet i förhållande till efterfrågad volym är dessa varvs nuvarandekapacitet väsenlligl slörre än vad som kan täckas genom besiällningar frånvarvens traditionella kunder. Om emellertid hänsyn las lill pågående ellerplanerade förändringar av arbetsstyrka och produktionsinriktning - innefattandeen avveckling av nybyggnadsverksamheten vid . och Lödösevarv och en neddragning av den civila nybyggnadsverksamheten vidKarlskronavarvci - finns det enligt kommissionens bedömning anledning all förden civila nybyggnadssidan räkna med en relaiivt liten sådan fri kapacitet. Kommissionen undersiryker emellerlid krafligl altkänsligheten för förändringar i förutsättningarna är myckel slor, varförenstaka beställningar kan få avgörande belydelse för bedömningen. Tillskotl avkapacitet med inrikining mol de lonnagekalegorier som är akluella för de mindreoch medelstora varven skulle hell förändra bilden. Under förulsältning all de kapacitelsminskningar som jaghar redovisat fullföljs, borde det, enligt kommissionens mening, inle varaomöjligl all belägga också den angivna fria kapaciteten. En förutsätlninghärför är att varven i slörre utsträckning än f.n. inriktar sig på export ochnya produkler. Slörsia möjligheterna lill framgång på exportmarknaden står atl 1979/80: 165 19 vinna främsl när dei gäller avancerat handelstonnage ochspecialfartyg. En omslällning mol exporl och nya produkler kan med någonframgång knappasl komma lill stånd ulan vissa slalliga siödinsaiser. bedömning är behovet av sådana insalser pålagligl. främst närdel gäller kosinader för exportmarknadssalsningar och för åtgärder i sambandmed anbudsgivning. Kommissionen föreslår i fråga om exportsatsningar allsialen lämnar slöd till kostnader för marknadsundersökning ochmarknadsbearbelning. Slödel bör ulgå i form av lån till högst av deslödberältigade kostnaderna. Amorterings- och räntefrihet bör kunna medges delörsia ivä åren. Kommissionen föreslår vidare att slödel lillexportmarknadssalsningar kompletteras med etl slöd lill kosinader för atl lafram anbud. De älgärder som kan vara akluella i detla sammanhang är bl, a.projekteringsarbete och prisbearbetning. Siödet bör ges i form av län lillhögsl av kostnaderna. Lånet jämte marknadsränta bör ålerbeialas om anbudeileder lill leveransavlal. I annal fall bör lånel efterges. För egen del ansluter Jag mig i huvudsak till de avkommissionen föreslagna stödåtgärderna. De bör sessom ett medel alt underiälla för de mindre ochmedelslora varven all slarka sina marknadsföringsresurser m. m. Stödåtgärdernabör därtör vara lemporära och komma i fråga endast för kosinader som läggs nedföre utgången av . Medelsbehovei beräknas enligi kommissionen till 10milj. per är eller totalt 40 milj. kr. under den angivna perioden1980-1983. Jag är inle nu beredd alt ta ställning lill medelsbehoveiför perioden t, o, m. är 1983 ulan endasl för de två försia åren. Jag delardock kommissionens bedömning alt 10 milj. kr. är erforderiigl i slöd. Jagförordar därför all 20 milj. kr.