prop · G303144 · 1979-12-31 00:00:00 — Vidare börsysselsättningen anges inte bara totalt för föreningen ulan också fördelat påeventuellt förekommande olika arbetsställen under förutsättning allarbetsställena i fråga har nägon betydelse från sysselsättningssynpunkt. Iöverensstämmelse med vad som gäller enligt den nya aktiebolagslagen börfördelning på arbetsställen göras i fråga om sådana arbetsställen somsysselsätter mer än 20 personer. I förvaltningsberättelsen skall enligt gällande lagupplysningar lämnas om bmltoomsätlningen, om väsentliga förändringar imedlemsantalet och om summorna av insatsbelopp som skall återbetalas undernäsla räkenskapsår. Vidare skall efterlikvider, återbäringar och liknandegotlgörelser som inle räknats in i årsvinsten anges, om uppgift därom intelämnats i balans- eller resultaträkningen. Dessa bestämmelser synes kunnakvarstå i sak oförändrade. Såväl gällande föreningslag som aktiebolagslaginnehåller beslämmelser om skyldighet för företagen att redovisa intäkten avvarandra väsentligen oberoende rörelsegrenar för sig. Uppgiftsskyldigheten modifierasdock i båda fallen av en förfängsklausul, 1 den nya aktiebolagslagen har kravetpå särredovisning bibehållits, men förfångsklausulen har slopats med sammamotivering som åberopats i frågan om förvaltningsberättelsen. Också förföreningarnas del bör kravet på särredovisning stå kvar och omfatta resultatetföre avskrivningar. Förfångsklausulen bör dock slopas av samma skäl som nyssanförts beträffande ekonomisk förenings förvaltningsberättelse. Den nya bokföringslagen innehåller vissa bestämmelser omavskrivning pä anläggningstillgångar. Som förut nämnls är avsiklen den attbokföringslagens regler skall gälla alla slags företag. Några bestämmelser iämnet bör alltså inte tas in i föreningslagen med ett undantag dock. För atl i görligaste mån underlätta bedömningen av ettföretags avskrivningsbehov och tillvaron av eventuella dolda reserver ianläggningstillgångar uppkomna genom ackumulerade överavskrivningar har ifråga om akliebolag föreskrivits att för varje i balansräkningen somanläggningslillgång upptagen post, vari ingår skepp eller maskiner,inventarier och dylikl eller byggnader, skall anges dels tillgångarnasanskaffningsvärde, dels sammanlagda beloppel av de på anskaffningskostnadenföretagna av- och nedskrivningarna. Molsvarande regler bör las in iföreningslagen. Slutligen bör nämnas att gällande föreningslag innehållerbeslämmelser om vad balansräkning och resultaträkning skall innehålla. Vidareges föreskrifter om räkenskapsåret. Motsvarande bestämmelser i den nya bokföringslagenbör emellertid gälla också för de ekonomiska föreningarna. Det betyder attbestämmelserna skall utmönsiras ur föreningslagen. Sammanfattningsvisinnebär den föreslagna regleringen med en uppdelning av bestämmelserna mellanbokföringslagen och föreningslagen följande. I bokföringslagens bestämmelserom årsbokslut finns ulförliga regler om bl.a. räkenskapsårets omfattning, vadsom förstås med olika tillgångar, uppställning av resultaträkning ochbalansräkning, vissa kompletterande upplysningar till dessa handlingar samtvärdering av omsättnings- resp. anläggningstillgångar. De bestämmelser somtill komplettering av de generella stadgandena i bokföringslagen krävs för deekonomiska föreningarnas del tas upp i föreningslagen. Hit hör regler om vilkahand- 1979/80: 144 158 lingarårsredovisningen den offentliga redovisningen - omfattar, dessas underskrivandeoch offentliggörande, vissa tilläggsuppgifler som bör finnas i resultaträkningoch balansräkning, vad som försläs med förenings egna kapital, hur ickefullgjorda insatser skall redovisas, uppskrivning av värdet påanläggningstillgångar m. m, samt innehållet i förvaltningsberättelsen, Fråganom koncerner och koncernredovisning på föreningslagstiflningens område har,som framgår av vad som har anförts i avsnittet 4.9, tidigare varit föremål föråtskillig uppmärksamhet. Såväl vid lagens tillkomst som vid behandling avmotioner till därefter har behovel av koncernregler inomföreningsväsendet vitsordals. Inte minsl har som skäl för sådana regler anförtsden nytta som förelagen själva skulle ha av koncernredovisning. Anledningen tillatt koncernregler alltjämt saknas i föreningslagen torde vara atl resultatet avaktiebolagsutredningens arbete och därav föranledd lagstiftning ansetts böraavvaktas. I prop, 1975: 103 med förslag till aktiebolagslag m. m. harframhållils (s. 278) alt goda skäl kan anföras för atl koncernredovisning böravges också för företagsgmpper där moderföretaget är en ekonomisk förening. 1denna promemoria tas därför frågan upp till närmare behandling. Deskäl som anfördes mol att ta upp koncernregler i föreningslagen var dels attreglerna om redovisning i koncerner till följd av den olika stmktu-ren avaktiebolag och föreningar mäste ges en annan utformning beträffande föreningarän akliebolag, dels att man för tillfället inte kunde gå längre än atl ställaupp vissa allmänna riktlinjer för en sådan redovisning (se prop. 1951; 34 s.139). Vidare ansåg man att i den blivande föreningslagen endasl skulle kunnatas upp regler som riktade sig till företag som drevs i föreningsform. Attinföra redovisningsregler för s.k. blandade koncerner i föreningslagen ansågsinte lämpligt, i vart fall inle ulan att molsvarande ändringar iaktiebolagslagen vidtogs. De angivna invändningarna lorde numera saknabärkraft. Att fömtsättningarna ändrats sammanhänger i första hand med attkoncernredovisningsreglerna i den nya akliebolagslagen gäller för blandadekoncerner med aktiebolag som moderföretag. Delkan förmodas atl de flesla människor förknippar begreppet koncern med i försiahand aktiebolag. Den vanligaste formen av koncernförhållande torde också varadel som råder mellan ett aktiebolag (moderbolaget) och ett eller flera andraaktiebolag (dollerbolag) som behärskas av moderbolaget främst genommoderbolagets aktieinnehav i dotterbolagen. Även ekonomiska föreningar kanemellerlid bilda en koncern. Vanligast torde vara att koncernen är en blandadkoncern, där en ekonomisk förening är moderföretag och ett eller fleraaktiebolag är dotterföretag. Del kan också vara sä, att flera föreningar hargemensamma dotterföretag i form av aktiebolag och någon gäng ekonomiskaföreningar. Mera sällan händer del atl en förening (moderförening) äger mer änhälften av andelarna i en eller flera andra föreningar (dotterföreningar). Denmaktkoncentration lill moderföreningen som uppstår i en koncern kan här likavälsom på aktiebolagsräliens område leda till missbruk. Till följd avmoderföreningens inflytande öppnas nämligen möjlighel att genom sättet altvärdera dotterföretagens tillgångar och genom olika transaktioner mellankoncernföretagen fördela koncernresultatet på etl sätt som bäsl passarmoderföretaget för redovisningen. 1979/80: 144 159 dunklasredovisningen och öppnas möjligheter atl skapa vinsler hos moderföreningen sominle motsvaras av vinster för koncernen i dess helhet. blir påså sätl i stånd att redovisa och dela ut ett över-skoU på sin verksamhet som ärrent fiktivt. De möjligheter att manipulera med koncernföretagens ekonomi somhär antytts medför sådana risker för bl, a. anställda, borgenärer ochpresumtiva medlemmar i koncernföretagen alt särskilda bestämmelser omkoncernförhållanden bör införas även beträffande ekonomiska föreningar. Sedanlång tid lillbaka förekommer också atl koncerner inom föreningslivetfrivilligt lämnar koncernredovisning. Dennya akliebolagslagen överensstämmer med lag bl. a, i det avseendet attkoncernreglerna riklar sig till moderföretaget, som förutsätts vara aktiebolagsom omfattas av aktiebolagslagen. En nyhet är däremoi att lagen innehållerbestämmelser som slår fast att dotterföretag kan vara svenska och ulländskajuridiska personer, dvs, även andra företag än aktiebolag. Detla medför alt dennya akliebolagslagen kommer all bli lillämplig på blandade koncerner, därmoderföretaget är aktiebolag. I konsekvens härmed bör koncernreglerna i lagenom ekonomiska föreningar utformas så, att de riktar sig till moderföretag somär ekonomisk förening, som det av koncerndefinitionen bör framgå attdotterföretag kan vara juridisk person av annat slag, t, ex, aktiebolag ellerhandelsbolag. Härigenom träffar koncernreglerna även blandade koncerner, därmoderföretaget är ekonomisk förening. Detta stär också i överensstämmelse medvad som uttalals i prop. 1975; 103 (s. 278), Koncernbegreppetbör definieras på motsvarande sätt som skett i den nya aktiebolagslagen. Om enekonomisk förening äger sä många aktier eller andelar i svensk eller utländskjuridisk person atl den har mer än hälften av rösterna för samtliga aktiereller andelar, bör den ekonomiska föreningen som moderföreningoch den juridiska personen som dotterföretag. Detsamma bör gälla om enekonomisk förening annars pä grund av aktie- eller andelsinnehav eller avtalhar ett bestämmande inflytande över juridisk person och en belydande del avresullatet av dess verksamhet. Denföreslagna definitionen, som alltså korresponderar med den som finns i den nyaaktiebolagslagen, lorde täcka alla situationer där ett koncernförhållandeföreligger, Humvida sådanl förhållande är för handen får i sista hand avgörasmed ledning av den ifrågasatta moderföreningens inflytande över det eller deandra förelagen. genom aktie-eller andelsinnehav eller påannat sätt de övriga förelagen, föreligger en koncern. En situation som lärvara förhållandevis vanlig på föreningslivels område är att två föreningar ägerett s. k. gemensamt dotterbolag. I den mån det avtal, som reglerar hurbestämmanderätten över detla bolag skall utövas, innebär att föreningarnaendasl gemensamt kan besluta i dotterbolagels angelägenheter, bör bådaparterna vid lillämpningen av koncernreg-lerna anses som moderföreningar. Bådamoderföreningarna eller, om de är fler än två, alla moderföreningarna hardärvid atl ta med dotterbolaget i koncernredovisningen. Motsvarande ståndpunkthar intagits i prop. 1975: 103 (s.279). Detbör emellertid framhållas att åven andra gruppbildningar än koncernerförekommer. Särskilt inom föreningslivet är det vanligt alt flera föreningarbildar en huvudorganisation eller omvänl alt en existerande huvudorganisationlar iniliativ till bildandel av en ny förening. 1 bada fallen kan föreningarnasanknytning till huvudorganisationen manifesteras genom förpliktelser gentemotdenna i olika avseenden jämle ålagande att inte 1979/80: 144 160 ändrastadgarna utan huvudorganisationens godkännande. Denna typ av gmppbildning, därhuvudorganisationen kan vara l.ex. ekonomisk eller ideell förening, skiljer sigfrån koncernen därigenom atl makten ytterst ligger hos de deltagande föreningarnaunder huvudorganisationen och inte som i koncernen hos huvud- ellermoderorganisationen. För de gmppbild-ningar som här avses torde i allmänhelfrågan om koncernredovisning inte bli akluell. Del är emellertid givet attskyldighet att upprätta koncernredovisning inträder så snart gmppbildningenfaller under den i lagen angivna koncerndefinilionen. Avden tidigare framställningen framgår att ändamålet med en koncernredovisning iförsta hand bör vara att klarlägga koncernens årsresultat. Koncernredovisningenhar emellertid betydelse även i andra avseenden. a. de anställda ochför borgenärer måste det vara ett vitalt intresse att få en så långt möjligträttvisande bild av transaktioner inom en koncern och varje koncernföretagsförhållande lill koncemen som helhet. I överensstämmelse med vad som kommeratt gälla för aktiebolag bör därför, så snart en koncern enligt den tidigarenämnda definitionen föreligger, moderföreningen avge koncernredovisning,bestående av koncernresullaträkning och koncernbalansräkning. Denna redovisningbör läggas fram på föreningsstämma och, i överensstämmelse med vad somföreslås beträffande årsredovisningen, utan anmaning sändas in tillregistreringsmyndigheten. Genom den föreslagna regleringen kommer en bättrebedömning av moderföreningen och varje enskilt dotterföretag att kunna ske medledning av den sammanfattande koncemredovisningen. Denna bör innehålla uppgiftom koncernens bmtloomsättningssumma, nettovinst och dess totala lönesumma. Omdet skulle förhålla sig så att koncern i något fall bedriver verksamhetutomlands, bör anges hur lönesumman och sysselsättningen fördelar sig påSverige resp. övriga skilda länder. Deregler om koncernredovisning m, m. som föreslås gälla för ekonomiskaföreningar bör utformas i huvudsaklig överensstämmelse med motsvarandebestämmelser i den nya akliebolagslagen (se prop. 1975: 103 s. 280-285),Reglerna behandlas närmare i specialmotiveringen. Sammanfattningsvis innebärde följande. Föratl underlätta insynen i koncerner skall dotterföretag, oavsett om det ärekonomisk förening eller annan juridisk person i förvaltningsberättelsen uppgenamnet på sin moderförening och i förekommande fall dennas moderförening.Vidare skall moderförening och dotterföretag ange den andel av årets inköp ochförsäljning som avser andra företag inom samma koncern. 1 konsekvens med vadsom lidigare (avsnittet 5.4) föreslagits om skyldighet för vissa störreföreningar atl redovisa lagerreservens storiek och förändring samt alt upprättafinansieringsanalys skall, om moderförening dotterföretag harsädan storlek, molsvarande uppgifter tas in i koncernredovisningen.Koncernresultaträkningen och koncernbalansräkningen skall var för sig uigöraett sammandrag av moderföreningens och dotterföretagens resultat- resp.balansräkningar. Inom koncernen skall företagen tillämpa samma räkenskapsår,såvida inte synnerliga skäl föranleder hinder mot det. Ansvaret förkoncernredovisningen skall vila på moderföreningens styrelse. skall avse - förutom föreningens egen årsredovisning och vaddärtill hör -även koncernredovisningen och koncernföretagens inbördesförhållanden i övrigt. Över denna revision skall upprättas särskildkoncernrevisionsberättelse som skall innehålla uttalande bl. a. humvidakoncernredovisningen har upprättats i föreskriven ordning. Minst en avmoderföreningens revi- 1979/80:144 161 sorerbör, om det kan ske, också vara revisor i dotterföretaget (-föreningen). Föratt ytteriigare underiätta revisionen är dotterföretagets (-föreningens)ledning upplysningsskyldig genlemol moderföreningens revisorer. Vinstutdelningfår inte göras i sådan omfattning att koncernens bundna kapital kan komma atttas i anspråk. får sålunda inte såsom vinsl, återbäringar ellerliknande dela ul mer än årsvinsten och övrigl friU eget kapital i koncernenefter avdrag för balanserad föriust och avsättning av belopp som skall avsättastill reservfond eller innehållas av annan anledning, alll i huvudsak gmndat påvad fastställd koncernbalansräkning utvisar. Styrelsens skyldighet att påbegäran av föreningsmedlem på stämma meddela upplysningar i vissa avseendenomfattar i koncernförhållanden också föreningens förhållande till annatföretag inom koncernen. Vissa särskilda regler gäller om likvidation och fusioni koncernförhållanden. Vidupprättandet av koncernredovisningen bör beaktas samma regler som gäller förekonomisk förenings årsredovisning i allmänhel. ,bör givetvis de särskilda regler som gäller för sådana iakttas i de delar somavser detla dotterföretag. Särskilt viktigt är aU hänsyn tas lill internamellanhavanden. Vad som härvid främst bör uppmärksammas är aU s. k.internvinster elimineras så att rättvisande uppgifter om koncernens ställningoch resultat kan erhållas. Med internvinst förstås vinst som uppkommit päöverlåtelse av tillgång inom koncernen, om tillgängen på balansdagen inteförbmkats inom koncernen eller försålts till köpare ulanför denna. Skyldighetatt avge fullständig koncernredovisning bör åvila alla koncerner med föreningsom moderförelag och redovisningen bör avse alla företag i koncernen. Liksomfallel är i fråga om aktiebolagen torde detta krav inte kunna upprätthållasstrikt. Det för bolagen nämnda typfallet -svårigheter atl få fram meningsfullauppgifter om ulländska dotterbolag -kan möjligen uppkomma ocksä påföreningssidan. Vad som där kan orsaka problem är t, ex, att olikavärderingsprinciper kan omöjliggöra en rättvisande redovisning av koncernförhållandet,I de fall moderföreningen inte ser någon möjlighel alt lämna fullständigkoncernredovisning, bör i moderföreningens förvaltningsberättelse lämnasredogörelse för de avvikelser som gjorts och anledningen därtill. 11 1979/80. Prop.1979/80: 144 162 Hemställan om tillägg till föreningslagen angående vissafondavsättningar Kooperationsulredningen (1 1977:01), som har atl utredakooperationens roll i samhällel, ägnar kooperationens kapitalförsörjning stortinlresse. Därvid har bl.a. uppmärksammals, all de ekonomiskaföreningarna saknar aktiebolagens möjligheter lill s. k. fondemissioner. Enligt vad som ertärits pågår inom justitiedepartemenlelf. n. en översyn av föreningslagen, som skall kompletteras med beslämmelser iden nya bokföringslagen. Eflersom de i denna hemställan framlagda förslagen ärav övervägande balansleknisk karaktär, torde del vara möjligt alt foga dessalill gällande föreningslag ulan slörre svårigheler, Förslagel innebär möjlighellill fondavsättningar, vars balanslekniska effekl moisvarar fondemissionens. Syftet med kooperalionsutredningens förslag är i förstahand alt härvid skapa jämbördiga villkor mellan akliebolag och ekonomiskaföreningar samt all i linje därmed förbättra de ekonomiska föreningarnaskreditupptagningsförmåga. Det tillägg till föreningslagen som här föreslåsföregriper inle kooperationsutredningens kommande förslag, vilka beräknaskunna avlämnas . En balansteknisk uppskrivning av anläggningstillgångarsvarde regleras lika för aklitebolag och ekonomiska föreningar enligtbokföringslagens 15 8, fjärde slyckel. "Anläggningslillgång, som äger elt bestående värdeväsenlligl överstigande del belopp vartill den är uppförd i närmasl föregåendebalansräkning, får upptagas lill högst detta värde, om det belopp varmeduppskrivning sker användes till erforderlig nedskrivning av värdel på andra anläggningslillgångaroch dä särskilda skäl föreligger för sädan utjämning. Fast egendom, som äsätlstaxeringsvärde, får dock ej uppskrivas över taxeringsvärdet." I aktiebolagslagens 11 kap., 4 8, kompletterasbokföringslagens beslämmelser om uppskrivning, paragrafen lyder som följer; "Utan hinder av vad i , fjärde stycketbokföringslagen föreskrives om användningen av belopp, varmed värdet av däravsedd anläggningstillgång uppskrives, fär sådanl belopp utnyttjas även lillfondemission eller avsättning till en uppskrivningsfond, vilken får lagas ianspråk endast för ändamål som avses i nämnda lagrum i bokföringslagen ellerlor fondemission." Del anförda problemkomplexet rymmer tvä tekniska moment.Del ena består i en uppskrivning av anläggningstillgång, del andra syftar tillatt återställa balansräkningens jämvikt, dvs. reglera uppskrivningens användningssätt.Detta kan göras pä ire sätl. 1 direktnedskrivning av annan anläggningstillgång 3 avsällning tilluppskrivningsfond för senare nedskrivning eller fondemission Prop.1979/80:144 163 Akliebolag kan använda samtliga tre . Ekonomiskaföreningar endasl det försia. De principiella moiiven för fondemissioners berältigandeålerfinns i propositionen om aktiebolagslagen (prop. 1975: 103, sid. 259).Departementschefen anför därvid först: "Del kan i många läll leda lill obilliga resullal omuppskrivning av värdel på anläggningslillgångar inle lilläls för aktiebolagensdel. Typexemplet är om ett bolag, som äger stora naturtillgångar, börjat sinverksamhel under lider, då dessa lillgångar slod i myckel lågt pris, vilkelsedan under läng lid stadigt stigii. Del skulle då vara obilligl om bolagetskulle vara bundet vid ell lågl anskaffningsvärde, medan etl nybildat bolag medliknande naturtillgångar kan lägga ell myckel högre anskaffningspris lillgrund för värderingen. Bolagels balansräkning blir i sädanl fall missvisande ifråga om bolagels verkliga siällning. Del framslår därför som rimligt all delföreliggande övervärdet kan få komma lill ullryck genom en uppskrivning avanlägg-ningstillgången." Depariemenlschefen säger därefler attuppskrivningsbeloppet skall bindas i bolagel genom en ökning av aktiekapitaletgenom fondemission. Skälen för att göra en åtskillnad mellan de bådaförelagsformerna aktiebolag och ekonomiska föreningar åierilnns iproposilionen om bokföringslagen (prop. 1975; 104, sid. 186).Depariemenlschefen anför: "När del gäller aktiebolag möter inle någraprincipiella beiänkligheler all lillåia uppskrivning om uppskrivningsbeloppelhänförs lill del bundna kapitalet såsom fallel är exempelvis när uppskrivningsbeloppetanvänds för fondemission och läggs till aktiekapitalet. Det bundna kapitalelfår nämligen inte delas ut som vinsl. För rörelser, som saknar bundel egetkapital måste i enlighet med vad som anförts slutsatsen i princip bli atten uppskrivning av anläggningslillgångar inle kan lillålas eflersom del inlefinns någon möjlighet atl binda uppskrivningsbeloppel i företaget genom attlägga det lill det bundna kapitalet," Del finns också anledning all erinra om frågans behandlingi förslaget till ny föreningslag. Ds Ju 1976: 11. 1 kap. 5 "Överväganden" på sid. 78-79 sägs atlockså ekonomiska föreningar bör åtnjuta rätl all använda uppskrivningsfondenligt samma regler som gäller för akliebolagen i nya aktiebolagslagen. "Den räll lill uppskrivning av anläggningslillgångarsom gällande lag medger bör behällas också . Beträffandeanvändningen av uppskrivningsbelopp gäller som en nyhet i aktiebolagslagen atlmedlen får avsällas lill en särskild uppskrivningsfond, hänförlig lill bolagelsbundna egna kapital. En molsvarande möjlighel bör införas också för ekonomiskaföreningar. Därigenom behöver föreningen inte använda uppskrivningsbeloppetgenast ulan kan senare vid lämpligl lillfälle utnyttja medlen för erforderlignedskrivning av annan anläggningslillgång. Fonden bör ingå i föreningens bundnaegna kapital." Samiidigi anförs följande: "Beslämmelser molsvarande aktiebolagslagens regler omanvändning av uppskrivningsbelopp för ökning av akliekapiialel genomfondemission har däremoi inle någon funkiion att fylla på föreningslagensområde." förslag till ny föreningslag avvisas såledesmotsvarigheten till akliebolagslagens fondemissioner, dvs. uppskrivningkombinerad med permanent bindning till reservfond eller på annat bundet sätl.Däremoi lillslyrks rälien lill lillfällig uppskrivningsfond. samma räu somlillkommer akliebolagen enligi den nya akliebolagslagen. 1979/80: 144 164 1 kooperationsutredningens arbete med kapilalfrågorna har dekooperativa organisationerna pekat på behovet av dels en permanent bindning avuppskrivna anläggningstillgångars värde på balansräkningens passivsida, dels enuppskrivningsfond. Kooperativa förbundel anför följande: "Införandel av möjligheter lill atl skriva upp delegna kapitalet genom upskrivningsfond har generelll sell en ganska begränsadbelydelse för konsumentkooperationen. Delta hindrar inle alt del i enskildaförelag och vid särskilda lillfällen kan vara av slor betydelse atl dennamöjlighel finns. KF ser ingen som helst anledning till alt ekonomiskaföreningar inle skall jämslällas med akliebolagen i detta avseende, när ingalekniska eller principiella hinder kan anses föreligga." "För lanlbrukskooperationen finns inlresse förpermaneni överföring lill del egna kapilalel av uppskrivet belopp. Någonolikhet i rättighet mellan akliebolag och ekonomiska föreningar bör ejföreligga. En uppskrivning skall dock på passivsidan föras lill del kollektivaegna kapitalet. Möjligheter atl från uppskrivningsfond göra överföring lillinsalser bör ej finnas." "Ekonomiska föreningar visar ofta mycket lågasoliditelstal. Det ärav balansvärderingsskäl angeläget atl föreningslagen gerde ekonomiska föreningarna möjligheter att visa en balansräkning som på etlrealistiskl sätt redovisar del bundna kapitalets slorlek och på så sättjämställer de ekonomiska föreningarna med akliebolagen vid en kreditbedömning. Vi föreslår alt föreningslagen ändras och komplelleras såall de ekonomiska föreningarna får rält alt vid uppskrivning avanläggningstillgångar 2 öka en s. k.uppskrivningsfond