prop · G30325 · 1979-12-31 00:00:00 — 1979/80:25 Regeringensproposition medförslag till tilläggsbudget I till statsbudgeten för /80; Regeringen förelägger vad som harupptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll för den åtgärd och de ändamålsom framgår av föredragandenas hemställan. I propositionen föreslås utgifter m.m. påtilläggsbudget 1 till statsbudgeten för innevarande budgetår. De anslag som begärs uppgår till ca 1 239 milj.kr., varav drygt 625 milj. kr. på driftbudgeten pch ca 613 milj. kr. De största anslagen på driftbudgeten föreslås gå tiU vissaenergibesparande ätgärder inom bostadsbeståndet m.m. samt FN-styrkorsverksamhet utomlands. De största anslagen på kapitalbudgelen avser anskaffningav ny tågfärja samt särskilda investeringar i järnvägsanläggningar iNorrbottens län. 1979/80:25 2 Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsrådenWikström, , , , , , , ,, , , Adelsohn Föredragande: stalsråden Mundebo, , ,, , , , , , Adelsohn Proposition med förslag om tilläggsbudget I tillstatsbudgeten fbr /80 Statsråden föredrar förslag tillrikdagen i frågor angående anslag m. m. på tilläggsbudget I till statsbudgetenför /80. Anförandena redovisas i underprotokollen för resp.departement. Statsrådet anför: I prop. 1979/80: 13 harregeringen föreslagit att 138 milj. kr. anvisas för lån till FlygmotorAB. 1979/80: 3 har regeringen föreslagit atl 50 milj. kr. anvisas förlån lill ett av helägt smidesbolag. 1979/80: 18 har regeringenföreslagit att 41,6 milj. kr. anvisas för medelstiUskott liU , m.m. Vidare har regeringen föreslagit att 6 milj. kr. anvisastill AB Asea-Atoms verksamhet. 1979/80:37 har regeringen föreslagit att35 mrlj. anvisas till läkarutbildning vid kommunala undervisningssjukhus,m.m. Regeringen har i prop. 1979/80:41 föreslagit att 25 milj. kr. anvisas somstatskredit till Turkiel. De ytteriigare medelsbehov som kan överblickasbör sammanfattas i en gemensam proposition angående utgifter på tilläggsbudget1 till statsbudgeten för /80. SkuUe anslagsframställningardärutöver på tilläggsbudget för innevarande budgetår visa sig ofrånkomliga bördessa föreläggas . Jag hemställer att regeringen föreslår att besluta om anslag m. m. påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /80 i enlighet med deförslag som föredragandena har lagt fram. Regeringen ansluter sig tillföredragandenas överväganden och beslutar all genom proposition föreläggariksdagen vad föredragandena har anfört för den åtgärd eller det ändamål somföredragandena har hemställt om. 1979/80:25 3 Regeringen förordnar atl de anföranden somredovisas i underprotokollen och en sammanställning över de anslag somregeringen begär skall bifogas propositionen som bilagor 1- 13. Anmälan till tilläggsbudget 1 till statsbudgeten /80 såvitt avser verksamhetsområde [1] 1. Under denna rubrik har istatsbudgeten anvisats ett investeringsanslag av 10,4 milj. kr. Vid budgetåretsingång fanns en behållning av ca 107 milj. kr. Från anslaget bestrids utgifter förinvesteringar i byggnader för i första hand polisen samt kostnader för inlösenav polishus som har uppförts efter kommunala eller enskilda åtaganden. Medelsförbrukningen under anslagetför redan beslutade byggprojekt har för /80 beräknats lill 135milj. Tillgängligt på anslaget finns avmndat 117,5 milj. kr. varför etttilläggsanslag på avrundat 17,5 milj. kr. Med hänvisning till vad jag harredovisat i det föregående förordar jag att 17,5 milj. kr. utöver tidigareanvisat belopp anvisas på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1979/80. Jag hemställer alt regeringen föreslår att till Polishus m. m. påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /80 anvisa eU investeringsanslagav . [2] 3. Vissa byggnadsarbeten för kriminalvården. Underdenna rubrik har i statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ettinvesleringsanslag av 20 milj. kr. Behållningen under anslaget var vid ingångenav budgetåret ca 10,3 milj. kr. Från anslaget bestrids utgifter förstörre byggnadsföretag inom kriminalvården. I beslut uppdrog regeringen ålbyggnadsstyrelsen Prop.1979/80:25 6 att i samråd med projeklera intagna i . redovisade i maj 1979sysiemhandling-ar för nybyggnaden och hemställde om uppdrag att utföra arbetenainom en kostnadsram av 21,5 milj. kr. i prislägel den . I avvaklanpå att objektet skulle kunna anmälas för uppdrog regeringen i beslutden åt atl inom en kostnadsram av 4,5 milj. kr.utföra vissa förberedande arbeten för nybyggnaden. Kostnaderna för arbetenaskulle förskottsvis belasta den i investeringsplanen under investeringsanslagetByggnadsarbeten för statlig förvaltning uppförda koslnadsramen Diverse objekl(jfr prop. 1975: 1 bil. 9 s. 143, FiU 1975: 2, rskr 1975:64). Jag förordar att en lokalanstalt iUmeå får ulföras inom en kostnadsram av 21,5 milj. kr. Investeringsplan(I OOO-tal kr.) Faktisk l.o, m. Umeä(lokalanstali) 21500 För vissa objekl som upplagils igällande investeringsplan kommer medelsförbrukningen under innevarandebudgetår att bli större än som beräknades i statsbudgeten. Jag beräknar densammanlagda medelsförbrukningen - inkl. utgifterna forden föreslagnalokalanstalten i - till ca 51,5 milj. kr. Behovel av ytterligare medelunder innevarande budgetår uppgår alltså till 21 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen atl beslula omutförande av en lokalan-stall i inom den kostnadsram som jag har förordati det föregående, 2. till Vissubyggnudsurbelen för kriminulvården pä tilläggsbudget I till statsbudgeten /80 anvisa elt investeringsanslag av . 1979/80:25 7 Anmälantill tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /80 såvitt avserförsvarsdepartementets verksamhetsområde [I] H 9. Medel för en svensk mililär styrka i FN-tjänst anvisadesförsta gången på tilläggsstat till riksstaten för budgetåret 19.56/57 (prop.1956: 198, SU 1956: 179, rskr 1956:539). Därefter har ytterligaremedel anvisats för svenska FN-styrkors verksamhet. Medelför de årliga utgifterna inom för att rekrytera, utbilda och organiseraden svenska beredskapsstyrkan m. m. anvisas /66 underförslagsanslaget Beredskapsstyrka för FN-tjänst. Medel för FN-styrkomasverksamhet utom och för viss personal vid ständigarepresentation i FN samt fr.o.m. - för observatörer iFN-tjänst anvisades budgetåren 1965/66-1971/72 under reservationsanslagetKostnader för svenska FN-styrkor m.m. Fr.o.m. /73 har medel förFN-styrkomas verksamhet utom anvisats under anslaget FN-styrkorsverksamhet utomlands. Sammanlagt har för svenska FN-styrkors verksamhethittills anvisats . på tilläggsstat och tilläggsbudget. Därav har75 milj. kr. anvisats för att täcka utgifterna för FN-styrkan på ,FN-styrkan i och FN-observatörer under tiden januari-juni 1979samt för vissa oförutsedda utgifter (prop. 1978/79:125 bil. 3, FöU 1978/79:26,rskr 1978/ 79:332). Del av ifrågavarande kostnader avses bli ersatta avFN. Intill har frän FN influtit . fordranhos FN enligt framlagda krav uppgår f n. till 112 727381 kr.Ersättningar som 1979/80:25 8 flyter in från FN tillgodoförs slalsbudgelens inkomstlilelÖvriga diverse inkomsler. FN har inle förlängl mandalet försin fredsstyrka i efter men har begärt att ensvensk FN-styrka på 320 man skall stanna kvar i underytterligare ca för att underlätta tillbakadragandet avfredsstyrkan. Genom beslut i augusti 1979förordnade regeringen att högst 320 man skulle ställas till FN:s förfogande förtjänstgöring i Mellersta Östem . Utgifterna beräknas tillca 3,1 milj. kr. för månad eller för liden sammanlagt 18,5milj. Genom beslut har tiden förden svenska FN-insatsen på förlängts t. o. m. den 15 december 1979.Utgifterna beräknas till ca 5.3 milj. kr. för månad eller för tidenjuli-december 1979 sammanlagt 31,5 milj. kr. En allmän medelsreserv av 3 milj.kr. bör beräknas med hänsyn lill eftersläpande sjukvårdskostnader för tidigarekontingenter samt vissa utgifter som kan bli nödvändiga vid en avveckling avkonlingentema. Antalet observatörer i FN-ljänsluppgick till 42. Medelsbehovet för dessa kan beräknas till633000 kr. för månad eller för tiden sammanlagt 3,8 milj.kr. Vid utgången av kvarstoden behållning på ca . under anslaget FN-styrkors verksamhet ulomlands. Behovet av ytterligare medel förFN-styrkor i och på och för observatörer uppgår alltsåtill (18500000-1-31 500000-t-3 000 000-H 3 800000-454000) avrundat 56,5 milj.kr. Medlen bör liksom tidigare anvisas uianför utgiftsramen för det militäraförsvarel. Med hänsyn till att många osäkra faktorerligger i anslagsberäkningen kan det bli nödvändigl all även i fortsättningenförskottsvis täcka utgifter för ifrågavarande ändamål från anslaget lilloförutsedda utgifter. Dessa utgifter bör slutligt belasta anslaget FN-slyrkorsverksamhet ulomlands. Frågan om deras täckning bör fä las upp . Jag hemställer att regeringen föreslår att till FN-styrkors verksamhetutomlands på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /80 anvisaett reservationsanslag av . [2] H 10. Efter förslagi prop. 1953; 234 anvisade (SU 1953: , rskr 1953:431) pålilläggsstal 1 till riksstaten för /54 under fjärde huvudtitelnett reservationsanslag av 5 milj. kr. till svenska övervaknings- ochrepatrieringskon-tingenten i . Den svenskarepalrieringskonlingenlen upplöstes efter slutfört uppdrag den 1 mars 1954.Övervakningskonlingentens uppdrag står alltjämt kvar Prop.1979/80:25 9 men personalen har reducerats avsevärt och uppgår nu tillsju personer mot omkring 90 personer . För övervakningskontingentensfortsatta verksamhel har under anslaget Svenskaövervakningskontingenlen i , fr. o. m. /73 benämntÖvervakningskontingenlen i , efter förslag av Kungl. (]{r senast prop. 1978/ 79:25 bil. 3, FöU 1978/79: 10,rskr 1978/79:96). har alltså anvisals . De medel som anvisades senast beräknades täcka utgifterna förkontingentens verksamhet t.o.m. . Det kan inte bedömas hur längeövervakningskontingenten i behöver fortsätta sin verksamhet. Medel förverksamhelen bör emellertid beräknas för liden t.o.m. utgången av budgetåret1979/80. Jag anser alt kontingentens personalstyrka även i fortsättningen börhållas så låg som möjligt. För den fortsatta verksamhetenräknar jag med ett medelsbehov av . Vid utgången /79 kvarstod en behållning på ca . under anslaget.Anslagsbehovet för /80 uppgår därf"ör lill (I650000-246500) avrundat 1,4 milj. kr. Beräkningen av medelsbehovet /80 måste betraktas som ungefarlig med hänsyn till svårighetemaatt beräkna vissa utgiftsposter samt möjligheten av en avveckling avkontingentens verksamhel. Ett eventuellt behov av ytterligare medel fårtillgodoses genom anlitande av anslaget till oförutsedda utgifter. Frågan omatt täcka utgifter som bestrids på detta sätt bör få tas upp . Med hänvisning till vad jag haranfört hemställer jag att regeringen föreslår att till Övervakningskontingenlen iKorea på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /80 anvisa etlreservationsanslag av . [3] 1. Statens datamaskinfond: Försvarets delfond:Anskaffning av datamaskiner. Under denna rubrik har på statsbudgeten /80 anvisats ett investeringsanslag av 14,8 milj. kr. Underanslaget fanns en behållning av . För budgetåret1979/80 har beräknats en medelsförbrukning av 14,8 milj. kr. 1978/79: 100 (bil. 7 s.85och 305) anmälde min företrädare alt ett ställningstagande till att anskaffa dalamaskinutrustning för försvarets Prop.1979/80:25 10 forskningsanstalt borde anslå lill dess alt del fannsunderlag för anskaffningen. Regeringenhar bemyndigat statskontoret atl ingå avtal om köp av en datamaskintill inom en kostnadsram av 1,5 milj. kr. Jag förordar att för detta ändamål I . (inkl.mervärdeskatt) anvisas på tilläggsbudget för innevarande budgetår. av beloppel bör inte belasta utgiftsramen för det mililära försvarel. Jaghemställer atl legeringen föreslår att till Slutens duiumasklnjönd:Försvarets delfond: Anskuffning uv duiamuskiner på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /80 anvisa elt investeringsanslag av 1 810000kr. Anmälan tiU tilläggsbudget I till statsbudgeten /80 såvitt avser verksamhetsområde V. FONDEN FÖR LÅNEUNDERSTÖD [I] Lån till för filantropisk verksamhet. Någotanslag för detta ändamål finns inle uppfört på statsbudgeten för budgetåret1979/ 80. Stiftelsen har ansökt om medel förupprustning av stiftelsens fastighet, del s. k. Nalenpalatset i Slockholm.Fasligheten är centrum för stiftelsens riksomfattande verksamhet samt för vårdoch rehabilileringsverksamhel i . Den av stiftelsen bedrivna verksamheten har urvårdsynpunkt intressanla inslag och utgör ett vikligl lillskott tillsocialvården och rehabiliteringen av missbrukare. Det s. k. Nalenpalatsetanvänds numera som centrum för stiftelsens riksomfattande verksamhel. 1fastigheten bedrivs också en omfaUande hjälpverksamhel bl.a. för rehabilileringav alkohol- och narkolikaskadade personer. Slifldsen harar 1978 förvärvalfastighelen för etl belopp av I inilj. och har påbörjat en omfattanderenovering som i en första etapp har koslat ca 3,6 milj. kr. För att bidra lillalt täcka vissa kostnader för att slutföra upprustningen av fastighelen börstiftelsen beviljas ett ränte- och amorleringsfritt lån av statsmedel. Förändamålet bör därför anvisas I milj. kr. på tilläggsbudget lill slatsbudgelenför /80. Jag hemställer alt regeringen föreslår alt till Lån llll för filuntropiskverksumhet på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /80anvisa ett invesleringsanslag av I OOOOOO kr. Prop.1979/80:25 13 Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten /80 såvitt avser verksamhetsområde [1] B 3. Byggande av statliga vägar. Under rubrikenByggande av statliga vägar har på statsbudgeten för innevarande budgetår förtsupp ett reservationsanslag av 900 milj. kr., alt avräknas mot automobilskattemedlen. upptäcktes betydandeskredrisker vid väg 968 i , Ale kommun i . För att tryggaden allmänna vägens fortbestånd infördes hastighetsbegränsning till 30kilometer . Vidare skedde en uppdämning av Sköldsån. Därigenom kundepå kort sikl jordmassorna stabiliseras och även fyra inlilliggandefastigheters säkerhet garanteras. Geotekniska kontrollmätningar av markrörelserhar fortlöpande genomförts. Genom regeringens (kommundepartementet) beslut den15 gavs i i uppdrag att följagenomförandet av de stabiliseringsåtgärder som planerades av vägförvaltningeni länet. har lämnat delredovisning avuppdraget. har under sommarenoch genomfört markarbeten intill väg 968 bestående av i huvudsakkulvertering av Sköldsån samt flyttning av massor saml vissa arbeten på berördafastigheter. Kostnaderna för arbetena har uppgått till ca 2,5 milj. kr. Medhänsyn till att medel för dessa arbeten inte har anvisats tidigare bör de nutas upp på tilläggsanslag. Med hänvisning till vad jag nu haranfört hemställer jag atl regeringen föreslår 1979/80: 25 14 au till Byggunde av slutliga vägarpå tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /80 anvisa ellreservarionsanslag av , all avräknas mol automobilskattemedlen. [2] B 6. Bidrag till drift av enskilda vägar m.m. Underdenna rubrik har pä statsbudgeten för innevarande budgetår förts upp eltreservationsanslag av 198,5 milj. kr., atl avräknas mol automobilskallemedlen. L.änsslyrelserna i ,och har var för sig hemställt om extramedelstilldelning för alt läcka merkoslnaderna för vinterväghållningen påenskilda vägar med slatsbidrag. drabbades länen av ettflerlal svåra snöoväder som fick lill följd all vägarna helt blockerades. Denenskilda väghållningen drabbades av belydande koslnadsökningar i förhållandelill normalkostnaden för vinterväghållningen. I uppgickexempelvis enligl redovisning väghållarnas koslnader förvinlerväghållningen lill i medeltal 5.6 gånger normalkostnaden. har granskatframställningarna från länen. i län har ansökt om1 , vilket ulgör av beräknade kostnader. i Malmöhuslän har ansökt om , vilkel utgör av beräknade koslnader.Framställningen från län innehåller ansökningar från Mönsterås.Borgholms och kommuner om största möjliga statsbidrag för all läckakommunernas kostnader för vinterväghållningen. Enligl min mening bör länen erhållalika täckning för de extra kostnaderna. Del innebär alt statsbidrag bör utgåmed högst pä de redovisade merkostnadema utöver normalkostnaden förvinlerväghållningen på det enskilda statsbidragsberättigade vägnätet. Det sammanlagda medelsbehovet föratt bidrag till merkostnaderna skall kunna utgå till den enskilda väghållningeni de tre länen utgör med detta beräkningssätt . 405000 523 000 331000 Med hänvisning lill vad jag nu haranfört hemställer jag alt regeringen föreslår alt till Bidrug till drift avenskildu vägur m. m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1979/80 anvisa eli reservarionsanslag av , att avräknas motautomobilskattemedlen. Prop.1979/80:25 15 [3] 2. Anskaffning av ny tågfärja. 1978/79: 49 (NU1978/79: 17, rskr 1978/79: 115) om vissa varvsfrågor angav regeringen alt delunder ett övergångsskede var nödvändigt att med arbetsmarknadspolitiska medelstödja varvens fortsatta drift för att skapa ökat rådrum för omställningen inomvarvsindustrin. Detta angavs kunna ske genom tidigareläggning av statligabeställningar, bl.a. en av () planerad beställning av entågfärja. 1 beslut uppdrog regeringen åt SJ allupphandla en planerad tågfärja hos svenskt varvsföretag. Samråd skulle ske vid val av anbudsgivare och prövning avgivna anbud. Upphandlingen skulle underställas regeringens prövning. 1 sambanddärmed skulle SJ redovisa den merkostnad som följer av tidigareläggningen avfärjebeställningen vid svenskl varv och som föranleder behov av särskildkompensation. I skrivelse den 23 april 1979redovisade SJ upphandlingen och tillstyrkte därvid en beställning vid - Öresundsvarvet - av en tåg-, bil- och passagerarfärja avsedd förlågfärjeleden . I beslut uppdrogregeringen åt SJ att fullfölja upphandlingen i enlighet med verketsredovisning. Vidare föreskrev regeringen, med anlitande av finansfullmakten,att SJ förskottsvis i avvaktan på särskild medelsanvisning fick bestridautgifter med högst 72 milj. kr. för ändamålei, utöver vad som gäller förinvesleringsanslaget Järnvägar m. m. Regeringen skulle senare ange vilkenkompensation som skulle utgå. Kontraktsprisel för färjan beräknastill ca 280 milj. kr., vartill kommer koslnader för bl. a. SJ:s egna leveransertill fartygsbygget och anpassning av tågfärjdäget i på sammanlagt 8milj. Färjan skall sättas in på leden , där den skallersätta lågfärjan , vilken SJ f. n. chartrar. Betalningen av kontraktssumman tillvarvet delas upp i fyra lika stora rater, som infaller vid nedan nämndatidpunkter; rat I vid kontraktstecknande = 1979 (ca 70milj. 1979/80) rat 2 vid kölslräckning =hösten 1980 (ca 70 milj. kr. 1980/81) rat 3 vid sjösättning = (ca 70 milj. kr. 1980/81) ral 4 vid leverans = (ca 70 milj. kr. 1981/82) SJ har i sin nämnda skrivelse den23 redovisai de merkostnader som uppkommer lill följd dels av attbeställningen tidigareläggs, dels att den läggs ut vid ett svenskt varv.Merkostnaden för tidigareläggningen 1979/80:25 16 jämfört med SJ:s ursprungliga färjeanskaffningsplaner harberäknats till 70 milj. kr. Merkostnaden för atl lägga beställningen vidsvenskt varv jämfört med annat västeuropeiskt varv har bedömts till 90 milj.kr. Den lolala merkostnaden uppgår således lill 160 milj. kr. Eftersom de medel som fordras förupphandlingen inte kan rymmas inom SJ:s ordinarie investeringsramar, förordarjag alt etl särskilt anslag för detla ändamål tas upp på statsbudgeten ochställs till SJ:s förfogande i den takt som betalningen skall ske. Anslaget börfå disponeras under år. För alt kompensera SJ för de merkoslnader somupphandlingen ger upphov till kommer chefen för budgetdepartementet i senaresammanhang all föreslå alt ett avskrivningsanslag om 160 milj. kr. ställs tillSJ:s förfogande i samma relativa takt som betalningarna sker. Med hänvisning till vad jag nu haranfört hemställer jag att regeringen föreslår all lill Anskaffning uv ny tägfärjupå tilläggsbudget I till statsbudgeten för /80 anvisa ettinvesteringsanslag av . [4] 3. Särskilda investeringar i järnvägsanläggningar iNorrbottens län. beslul den 22 febmari 1979 uppdrog regeringen åt SJ attefter samråd med arbetsmarknadsverket, i samt iförekommande fall inom en ram av 250 milj.kr. inventera och föreslå sysselsättningsfrämjande åtgärder inom Norrbottenslän i form av investeringar i SJ:s fasta anläggningar. Uppdraget har tidigareredovisats för i prop. 1978/79: 127 (bil. 3, /79; 16, rskr1978/79; 274) om ålgärder för att främja sysselsättningen i Norrbotten.Regeringen angav därvid alt de ålgärder som kunde bli aktuella med anledning avSJ;s redovisning, torde få finansieras med finansfullmakten i avvaktan på attställning kan tas till den slutliga finansieringen. I skrivelse lämnade SJ den begärdaredovisningen. I beslul medgavregeringen att SJ inom en ram av 250 milj. kr. fick genomföra sysselsättningsfrämjandeåtgärder inom i huvudsaklig överensstämmelse med SJ:s förslag.Vidare föreskrev regeringen, med anlitande av finansfuUmakten, att SJförskottsvis i avvaktan på särskild medelsanvisning fick bestrida utgifter medhögsl 20 milj. kr. för ändamålet, utöver vad som gäHer för investeringsanslagetJärnvägar m.m. Regeringen skulle senare ange vilken kompensation som skuUeutgå. Bland de investeringar som sålundaplaneras inom ramen för de 250 milj. kr. ingår fiera stora arbeten påMalmbanans olika delar. Del största avser en upprustning av sträckanGällivare-Kiruna till en banslandard som bl. a. medger att den största tillåtnaaxellasten kan höjas från 20 till 25 lon. 1979/80:25 17 Tillsammans med vissa broombyggnader, förstärkning avkontaklledning-en m. m. beräknas uppmstningen av denna sträcka kosta ca 185milj. På södra del mellan och kommer en delbroar och bangårdar att byggas om, vilkel tillsammans med en ombyggnad avverkstaden i Not viken beräknas kosta ca 25 milj. kr. På norra delmellan och ingår vissa byggnadsarbeten och en kompletteringav elförsörjningen till en sammantagen kostnad av ca 20 milj. kr. SJ har i nämnda skrivelse den 30mars 1979 förklarat sig bereti atl förränta 55 milj. kr. av det totalainvesteringsbeloppet 250 milj. kr. Eftersom de medel som fordras försagda investeringar inte kan rymmas inom SJ:s ordinarie investeringsramar, förordarjag att ett särskilt anslag för detta ändamål tas upp på statsbudgeten ochställs till SJ:s förfogande i den takt som utbetalningarna sker. Anslaget börfå disponeras räknat fr. o. m. innevarande budgetår. På sedvanligtsätt bör en tioprocentig marginal beräknas. Eftersom investeringama inteberäknas kunna ge full förräntning kommer chefen för budgetdepartementet isenare sammanhang att föreslå att ett avskrivningsanslag om 195 milj. kr.ställs till SJ:s förfogande i den takt som åtgärderna genomförs. Med hänvisning till vad jag nu haranfört hemställer jag att regeringen föreslår att tiU Särskilda Invesleringar ijärnvägsanläggningar i på tillläggsbudget I tiU statsbudgetenför /80 anvisa ett investeringsanslag av . [5] 1. Flygplatser m.m. beslöt attKalmar flygflottilj, F 12, skall läggas ned (prop. 1975:75, FöU 1975: 14, rskr1975: 172). 1 propositionen uttalade föredragande departementschefen att hanförutsatte att den civila flygtrafiken i skulle kunna bedrivas på ettför regionen tillfredsställande sätt, även om den militära verksamheten vid F12 avvecklas. Nedläggningen av flottiljen påbörjades den . Mol bakgrund härav gav regeringen imaj 1978 luftfartsverket i uppdrag att i samråd med chefen för flygvapnet ochKalmar kommun vidta behövliga åtgärder för bedrivande av civil flygtrafik påKalmar flygplats. Åtgärderna skulle vara av övergångskaraktär intill beslutfattats med anledning av förslag av kommittén med uppdrag att göra en utredningav vissa frågor beträffande luftfartens roll i en samordnad trafikpolitik m.m.(lufttransportutredningen). Huvuduppgiften för utredningen är att medutgångspunkt i en översiktlig analys av det inrikes flyglinjenätel föreslå enlämplig flygplatsstruktur som i första hand tillgodoser kraven på tillfredsställandeinterregionala flygtransporter. Prop.1979/80: 25 18 svarar f. n. förden civila trafiken på . Flygplatsen trafikeras av Linjeflygmed jetflygplanet . Den inrikes linjefarten på flygplatsökade från 28 500 till 43 300 ankommande och avresandepassagerare, vilket motsvarar en genomsnittlig årlig ökning .