prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Även^produklivi-^lelstillväxlen beräknas enligt industriverke^ts bedömning blinågot högre än under perioden 1963^-1978, Denna återhämtning kan framförallttillskrivas det låga ^kapaciielsuinyttjande som kännetecknar utgångsläget. De rådande tendenser^na ^förden svenska ^induslrin - med en svag utveckling av den inhemska efterfrågan ochen relativt svag exporttillväxt ^-^ bedöms innebära en fortsatt snabb^strukiuromvandlingslakt under första hälften av ^1980-talel. Till den svagaindustriexpansionen bidrar även alt återgången mot ^etl normall^kapacilelsuinyiljande sker utan mer betydande ^invesleringar i byggnader ochmaskiner. ^Anlalel ^industrisysselsaliakan därför beräknas minska snabbare än vad som har ^skelt under perioden1963-1978. Enligt industriverkels beräkningar kan ^induslrisysselsällningen^vänlas minska med ^ytteriigare ^lolalt . ^Detla innebär alt^sysselsältningsavgången, som har ^uppgålt till 70000sysselsättningstillfällen, enligt denna bedömning kommer alt ske i en någotlångsammare takt under ^1980-ialets första år. Som jämförelse har^indusiriverkel ^redovisal också ^etl alternativ där bytesbalans- och^sysselsätiningsmålsäitningar, som de kommer ^lill ullryck i 1978 årslångtidsutredning, bildar basen för bedömningarna. I ^detla ^s.k.^referensalternaliv ^ulgår man från all ^brullonalionalproduklen inom^OECD-området ökar och för världsekonomin som^helhel ^saml alt den svenska ^indusirins kostnadslä^ge^gentemoi ullandel ^förbällras med 1,. ^Detla skulle kunna ge en^väsentligl bättre ekonomisk tillvä^xt i . Så kan e^xporten väntas ökamed 8,i ^fasla priser. Insatserna alt genom ^samhällels medverkan underlätta en^slmkluromvandling i socialt acceptabla former och i kontrollerad ^lakl ilunga basbranscher, all främja småföretagens utveckling och alt ^effekliviseraoch öka samhällets ^slöd ^lill ^leknisk forskning och utveckling har nu^börjal bära frukt. Del senaste ^årels positiva ^konjunktumlveck-^ing harinneburit en förbättring av industrins ^siluaiion. Den strukturellaomvandlingen av industrin måste fortsätta för att stärka sektorn inför kommande^påfresiningar. är en expansion väsentlig för ^aU öka produktions-och exportvolymen, framför ^alll inom de konkurrenskraftiga delarna avindustrin. En ökning av industrisysselsättningen framstår som ettbetydelsefullt mål. Den ekonomiska politiken måste redan nu verka i denna^riklning. För all uppnå de angivna målen krävs en nära samverkan mellanföretagen, de anställda och samhället. En central uppgift för industripolitikenblir därvid ^aU påverka industrin till den nyorientering och 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 3 omstrukturering som behövs för all uppehålla en internationellt konkurrenskraftigindustriseklor i vårt land. Mellanindustripolitiken och regionalpolitiken finns ett nära samband. Deregionalpolitiska medlen ger ^möjlighel alt sprida sysselsättningen och allskapa ^ell ^decenlraliserai näringsliv. Detta underlättas ytterligare av enyrkesmässig och ^inomregional rörlighet hos arbetskraften. Sam^mantaget ^inriklas^industripoliliken på att upprätthålla en rationell ^produklion i näringsliveti dess helhet och ^atl stimulera industriell expansion. Omställningarna iolika branscher ^underiälias och genomförs så att de inte leder ^lilloacceptabla konsekvenser för enskilda människor eller orter. Det ^budgelförslag som nuläggs fram för ^näsla budgetär är i hög grad präglat av återhållsamhet ^molbakgrund av det ^slalsfinansiella lägel. För myndighetsanslag beräknas medel^endasl enligt ^huvudförslagel. Ökade ^insalser, som möjliggjorts bl. a. genomviss ^ompriorilering, ^inriklas på ^leknisk utveckling av ^belydelse för^indusirins framlida konkurrenskraft, småförelagande och ^slöd ^lillglesbygder. För skogsindustrin ^förbällrade konjunk^turen innebu^r^it en ^ålerhämlning, menbl. a. en ogynnsam ^valuiaulveckling och prishöjningar på olja och skogsråvarorhar dämpat ^resullalulvecklingen. Inför framliden står industrins struktur ^oehråvaruförsörjning i ^förgmnden. En särskild utredning har tillsatts föratt överväga vilka ^ålgärder som bör ^vidlas för ^atl förbättra skogsindustrinsvirkesförsörjning. ^Ell ^omfallande utredningsarbete har redovisats ipromemorian Skogsindustrin ^-^ nuläge och utvecklingsmönster. ^Della ^maierial avses bli ^underiag för kommande förslag om^skogsinduslripolili-^ken. Statens engagemang iskogsindustrin har ökat genom förvärven av av aktiekapitalet i och i . Inom företagenhar inletts ^uiredningar rörande deras framlida struktur. För ^della behövs samverkan mellan företag, ^anslällda och^samhällel. Överläggningar om branschens läge och utveckling har ägt rum iindustridepartementet med företrädare för ^elt ^anlal skogsföretag och för defackliga ^organisalionerna. Omstruktureringen avhandelsstålindustrin ^fortsälter bl. a. inom ^SSAB Svenskt Stål AB i enlighetmed den ^struklurplan som företagel lade fram . 1980 blir ^etl viktigtår för bolaget. Då kommer del all framgå om företaget har förutsättningar attuppnå målsättningen ^atl efter visalönsamhet . har fattat ^beslul om ett åtgärdsprogramsom innebär vissa tidsförskjutningar inom ^sirukturplanens ram. För ^näsla^budgelår föreslås ^yllerligare 300 milj. kr. bli anvisade som lån för^rekonslruktionsändamål. 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 4 Dendelegation som har haft ^lill uppgift att ta ^iniliativ till, följa och stödja strukturomvandlingeninom specialstål- och ^stålgjuteriinduslrierna har fullgjort sina uppgifter i^della avseende. ^Delegalionen har beviljat lån med sammanlagt 684 milj. kr.och ställt ^slalliga ^garanlier för 314 milj. kr. till ett antalspecialstålföretags förfogande. Staten har vidare lämnat ^etl lån medvillkorlig återbetalning på 250 milj. kr. ^lill ett ^nyll bolag inom ^sekiomför rostfritt stål, ^Nyby . Del har bildals genom samgående mellan^Gränges ^Nyby AB och ^seklorn för rostfritt stål inom . Vidare harstaten lämnat ^elt lån med villkorlig ^ålerbelalning på 50 milj. kr. ^lill ^ellav AB ^helägt ^smidesbolag, ^Kilsta AB. Överkapaciteten i ^väridensvarvsindustri är fortfarande mycket ^slor, som den svenskavarvsindustrin inte ^koslnadsmässigi kan ^mäla sig med länder som ochRepubliken . En följd härav är att order på nya fartyg ännu inte kantecknas ^lill priser som täcker svensk självkostnad, särskilt vad gäller^siandardfartyg. Svensk varvsindustri har därför erhållit^etl myckel ^omfallande finansiellt ^slöd från staten. ^Sammanlagi under år1977-1979 beräknas delta till ca 12000 milj. kr. Även om en förbättrad^sjöfarlskonjunklur har ^kunnal konstateras , så får på längre^sikl ^ulsiklerna för svensk varvsindustri betecknas som tämligen mörka. Deltaframgår också av den struktur-utredning som har ulförts inomSvenska . Denna utredning kommer tillsammans med vad som har ^redovisalsav kommissionen för de mindre och ^medelslora varven all bilda underlag för en^proposiiion om varvsfrågorna . a. avses del ^slalliga ^stödeltill ^varvsindusirin minskas för ^atl helt upphöra inom ^etl ^anlal år. Gruvindustrins läge har^förbällrais genom ^konjunklumppgången på ^gmnd av att priserna på fleraviktiga metaller har ökat kraftigt. ^Jäm-^malmspriserna ligger dock fortfarandemycket lågt och medger vinst endast vid ett fåtal gruvor i världen. Denfortgående rationaliserings- och ^koncentralionsprocessen i gruvindustrin har särskiltdrabbat mindre järnmalmsgruvor i . Den ^delegaiion som påregeringens uppdrag studerar möjligheterna till lönsam verksamhet inommellansvensk ^gmvinduslri, beräknas avsluta ^silt ^arbele . Mot bakgrund av den snabbaförändringslakten inom elektronikområdet och dess betydelse för övrig industripågår ett betydande utredningsarbete rörande elektronikindustrin. Data- ochelektronikutredningen, som härtill uppgift att ^uireda datateknikens ochelektronikens effekter på näringslivets utveckling, beräknas lämna en förstadelrapport . Vidare har ^slalens industriverk inom ramen för enundersökning av svensk elektronikindustris nuläge och utvecklingsmöjligheternyligen lämnat en första rapport om komponent- och utbildningsfrågor.Ytterligare rapporter är att vänta ^underår 1980. Läget inomtekoindustrin har förbättrats något. av ^krafiig nedgångavstannade branschens tillbakagång i stort sett . ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 5 ^beslöl om en ^ireårigplaneringsperiod ^l.o.m. /82 med fortsatta ^slatligainsatser. För nästa ^budgelår beräknas nu för ^induslripoliliska åtgärder ennågot minskad ram. Huvuddelen av de statliga insatserna för ^tekoindusirinföreslås även under nästa ^budgelår falla inom del ^arbetsmarknadspoliliskaområdet. Överstyrelsen för ^ekono^miskl försvar, ochstatens industriverk har fått regeringens uppdrag alt lämna underlag för den^fortsatla långsikliga planeringen av de ställiga åtgärderna för^tekoindusirin. De branschfrämjande åtgärderna för den^träbearbetande industrin, ^gju-^teriindustrin och den glasindustrinföreslås ^forlgå även under nästa ^budgelår. har i uppdrag altupprätta förslag till en samlad plan för ^samhällels insatser på^glasinduslriområdel. Genom del ^s.k. ^SEK-systemet har bl. a.AB fått ökade möjligheter all på ^inlernalionelltkonkurrenskraftiga villkor ^refinan^siera exportkrediter. Syftet är all öka desvenska exportörernas möjligheter att lämna konkurrenskraftiga kreditvillkor isamband med medel- och långfristiga exportkrediter. Företaget får inom en ramav 10000 milj. kr. som regeringen disponerar, lämna exportkrediter ellerutfästelser därom ^underen försöksperiod, som löper ut den 30 juni 1981.Hittills har regeringen ^medgell förelaget ^atl la i anspråk 5000 milj. kr. För ^näsla budgetår beräknas 25 milj, kr. för alt läcka Exportkredits^kosinader för de^nna verksamhet. I den pågåendestrukturomvandlingen inom betydelsefulla delar av svenskt näringsliv spelarSveriges en viktig roll. har bankenssakkunskap anlitats bl. a. vid rekonstruktionen av ^Induslri AB. ^n.uppgår bankens beviljade ^krediler och ^garanli^er ^lill 6800 milj. kr. Konjunkturuppgångenhar påverkat Statsföretagsgruppen i positiv riktning, särskilt företagen inombasindustriområdena - AB ^Slatens Skogsindustrier ^(), ) oc^h^^Luossavaara-Kiirunavaara AB (). Företagsgruppen beräknas, sedan Kockums^industrig^mpp tillförts koncernen , ha ca 45 300 anställda. Investeringarna uppgick ^lill 1 800 milj. kr. och omsättningen beräknastill ca 11 900 milj. kr. För ^LKAB^iS del är försäljningsökningen i huvudsak en^effekl av volymökningar, medan uppgången för övriga basindustriförelag främsthänför sig till förbättrade priser. ^Gmppens resultat före extraordinäraintäkter och kostnader samt ^bokslulsdisposilioner och skatter beräknasinnebära ett underskott av 320 milj. kr. vilket är en ^förbällring med ca 600milj. Frågan om kapitaltillskotttill ^Staisförelagsgruppen bl. a. för alt täcka förlusterna i vissa företagbereds ^f. , omfattar nu samtliga storvarv sedan Kockumsvarv- och rederirörelse inordnats i koncernen. Koncernen kommer år1979 att visa ett bättre resultat än tidigare 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 6 ^Della beror på all dels ^fraklpriserna och^andrahandspriserna på fartyg har ^ökal kraftigt, dels förlusterna av ^lidigare^ålaganden ^väsenlligl har minskat. Nybyggnadsverksamheten av fartyg visar dockfortfarande stora ^föriuster. ^Sammanlagi beräknas koncernens förlust för år1979 uppgå till ca I 100 milj. kr. ^Medelanlalel anställda inom koncernen harunder ^årel uppgått ^lill ca 26 000 personer. ^Omorienteringen mot byggande av^specialfar-^lyg har fortsalt. Orderstocken är nu mer differentierad äntidigare och belägger varven under i stort ^sell och delar av år1981. ^Föriusterna beräknas dock alltjämt bli ^belydande. Som redan har nämntsavser regeringen att lägga fram förslag om ^varvsindusirin. För investeringarhos^förenude fabriksverken föreslås ^näsla ^budgelåren medelsram av 65,7 milj.kr. De ^lidigare ^seklorerna Industriprodukter och ^Allmaierial hos ^verkel har^ombildats ^lill ^akliebolag den 1juli 1979. Med hänsyn ^lill utvecklingen inom försvarsområdet råder osäkerhetom den framtida ^eflerfrågan på fabriksverkens ^produkler och ^Ijänster. harresultaten ^redovisals av ^ell flertal ^sludier, som har haft till uppgift bl.a. alt söka ange lämpliga åtgärder för att stärka ^induslriellakonkurrenskraft. En gemensam slutsats från bl. a. den särskildanäringspolitiska ^delegalionen, ^Ingenjörsvelenskapsakademien och ^sly^relsenför teknisk utveckling ^(STU) är ^atl ökade resurser ^lill teknisk forskningoch utveckling behövs för alt uppnå den ^induslriella förnyelse som krävs för^atl vidmakthålla och öka den svenska industrins ^inlernalionellakonkurrenskraft. Betydelsen av att stärka basresurserna vid de tekniska och^naiurveienskapliga ^fakullelerna framhålls härvid ^särskili. ^STU är statens ^ceniralaorgan för stöd ^lill teknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete.Ökade resurser föreslås även för nästa budgetår trots del pressade^slalsfinansiella lägel. ^Sammanlagi föreslås ^STU-.s anslag ^förbudgeiårei1980/81 bli ^näslan 490 milj. kr. ^vilkel innebär en ökning med 61 milj. kr. Deökade resurserna avses för bl. a. kunskapsuppbyggnad inom områdena elektronik,informationsteknik, materialteknik och bioteknik, ^STU bedriver ^f^ ^n. enligtstatsmakternas beslut ^verksamhel inom 13 konkret målinriktade och tidsbegränsade^s.k. Medel har nuberäknats för ytterligare ett insatsområde som syftar ^lill alt skapa bättremetoder för bekämpning och sanering av olja ^lill sjöss och i ^slrandzonen.Vidare ökar satsningarna på ^projekl baserade på radikalt nya produktidéer inomområden och branscher med höga tillväxtmöjligheter. Som ^ell led i denaktiva industripolitiken har Fonden för industriellt utvecklingsarbete^(Industrifonden) inrättats. Fonden, som kompletterar det ^slöd och denfinansiering som lämnas av ^STU, de regionala utvecklingsfonderna ochInvesteringsbanken, har ^lill uppgift ^atl stödja ^långsiktigl lönsamma men^riskbetonade ^invesleringar för utveckling av nya ^pro^dukler, processereller syslem för industriell produktion. Fonden disponerar 300 milj. kr. ^Slatens ^insalser på rymdområdet har ökats ^väsenlliglår 1979. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 7 främst alt ge svensk industri erfarenhetatt ^arbela med avancerade rymdprojekt och att bygga upp den framtidakonkurrenskraften på detta område. Regeringen har fattat ^beslul om ^atl sättai gång tre nationella utvecklingsprojekt, av vilka det viktigaste är^de^f^tnitionsfasen för en svensk ^velen^skaplig satellit. För nästa budgetär föreslås medelsanvisningen tilleuropeiskt rymdsamarbete uppgå till 118 milj. kr. och ramen för de ^ålagandensom regeringen kan göra höjas med 184 milj. kr. till sammanlagt 384 milj. kr. Statlig medverkan kani vissa fall behövas för att möjliggöra för svensk ^jlygindustri att ^della icivila flygplansprojekt. Sålunda har 138 milj. kr. beviljats som lån för att göra det möjligt för företagel att ^della i ^ell^jetmotorprojekl som drivs av del amerikanska företaget . De små och medelstoraföretagen spelar en ^viklig roll inom svensk industri. Ca en tredjedel av allayrkesverksamma inom tillverkningsindustrin sysselsätts i småföretag, som oftaär en källa till ^leknisk förnyelse och ^lill nya affärsidéer. De har oftaavgörande ^belydelse för sysselsättningen på många små orter och är såledesvikliga för den regionala balansen. Genom ^beslulel ^höslen 1977om ^ålgärder för ^atl främja de mindre och ^medelslora förelagens utvecklinginleddes en politik för all erbjuda goda ^ulvecklingsbelingelser för dessaförelag. De regionala utvecklingsfonderna som bildades har redan visatsig vara ^elt värdefullt instrument för en decentralisering avnäringspolitiken. Fonderna som har ^lill ^uppgifl all stödja utvecklingen avbärkraftiga småförelag föreslås ^trols del ansträngda statsfinansiella lägel fåökade resurser för lån och service ^lill småföretagen. Särskild ^vikl fästsvid produktutvecklings- och marknadsföringsinsatser. ^Sammanlagi föreslåsnästa ^budgelår 210 milj. kr. för förelagsservice ^m.m. och för utlåning.Vidare öppnas redan innevarande budgetår ^möjlighel för fonderna att ställa^garanlier för lån, ^T.o.m, ^budgeiårei 1980/81 bedöms härigenom fonderna få^möjlighel all lämna garantier för 300 milj. kr. Ytterligare åtgärder planeras inom ^småföretagsområdel. ^Målel för regionalpolitikenär att ge människor i alla delar av ^landel tillgång ^lill ^arbele, service ochgod miljö. En nära samordning behövs med både industri- ocharbetsmarknadspolitiken för alt uppnå delta syfte. ^Rikllinjer för denframtida regionalpolitiken antogs av . a. infördes enny ^slödområdesindelning, som innebär alt kommuner som är i behov av^regionalpoliliskt ^slöd inplaceras i sex stödområden. Del regionalpolitiska^stödel till näringslivet förstärktes, i första hand ^sysselsäliningsstödet.Vidare kan nya ändamål nu stödjas med lokaliseringslån, ^l.ex. Större möjligheter finns också all använda ^offertslöd.För ^regionalpoliliskt ^slöd i form av avskrivningslån, lokaliseringslån,utbildningsstöd, ^sysselsältningsstöd och ^offertslöd har fastställts en ram av7400 milj. kr, för /80 - ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 8 1983/84. ^Eör nästa budgetår beräknas nu för dessaändamål I 406,5 milj. kr. Del föreslås vidare bli ^möjligi att försöksvis genomoffert stödja utveckling av produkter vid företag i , på villkor^atl den färdiga produkten produceras inom stödområde där ^offerlslöd fårlämnas. Den ^slora^folkom^f^iyltning som ägde rum mellan länen under ^1960-lalet, har^efterträtls av en stabilisering . a. har^befolkni^ngstiU-^växten inom storstadsområden och primära centra dämpats ochen viss ^netloinnyilning har skett till de ^s, k. skogslänen. Den regionalaobalansen ^kvarslår dock och för Norrbollens länhar läget försämrats under de allra ^senasle åren, I enlighet med riksdagensbeslut har en översyn ^gjorls av de planeringstal för länelsbefolkningsutveckling på vilka den statliga planeringen i länen t, o, ^m. Förslag ^lill andringar i ^planeringsla-^len läggs nu fram. Arbetet med den nyafullständiga ^länsplaneringsomgången - länsplanering 1980 - pågår i länen.^Arbelel skall redovisas ^höslen 1980 i ^elt ^regio^nalpolitiskthandlingsprogram för varje län. För ^ålgärder i anslutning ^lilllänsplaneringen föreslås 35 milj. kr. bli anvisade ^näsla ^budgelår. De olika statliga insatsernaför sysselsättning och service i glesbygder har fr. o. ^m, innevarande budgetårsamordnats och samlats under ^ell anslag på ^Qortonde ^huvudlileln. Medlen harfördelats på berörda länsstyrelser som därigenom har fått möjlighet att avvägade ^insalser som får störst effekt. För nästa budgetår föreslås förstärktainsatser. Medlen till åtgärder i glesbygder räknas upp med 20 milj. kr. till104 milj. kr. och ramen för statlig kreditgaranti för lån till företag iglesbygder ^m. ^m, ökas till 41 milj. kr. Lokaliseringssamrådet med destörsta industriföretagen i ^etableringsfrå-^gor fortsätter på grundval avsärskilda överenskommelser med , ^LanibrukarnasRiksförbund och . Samrådet syftar till all skapa^förutsäUningar för att regionalpolitiska synpunkter beaktas på ^elt tidigtstadium vid ^indusirins planering. har beslutat att systemet medlokaliseringssamråd skall utvidgas till service- och tjänstesektorn.Överläggningar kommer all inledas med organisationer på dessa områden omsamrådels utformning. En systematiserad^produklsökning pågår för regioner med särskilda sysselsättningsproblem.Arbetet, som syftar till ^atl hitta nya produkter, utförs med hjälp avkonsulter som granskar produktutbudet i andra länder. Ett nytt nordiskt^regionalpolitiskt handlingsprogram har antagits av Nordiska ministerrådet.Programmet kommer under de ^närmasle åren att vara vägledande för det nordiskaregionalpolitiska samarbetet. Det långsiktigaplaneringsarbetet inom råvar^a- och naturresursområdet ber^äknas nå en viktigpunkt , då mineralpolitiska utredningen lägger fram sinaförslag. Utredningen har redovisat långsiktiga prognoser över Sverigesförsörjning med ^mineraliska ämnen för tiden . 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 9 ^Arbelel för ^atl tryggaSveriges försörjning med olika metaller och ^fortsälter. ^Verksamhelenvid geologiska undersökning ^(SGU) och är härvid av ^slor ^belydelse. ^Förnäsla ^budgelår föreslåssammanlagt 126,1 milj. kr. ^SGU avses få ^möjlighel all medverka i^etl nordiskt projekt som syftar till all definiera malmförande formationer ochstrukturer på , Nämndens undersökningar av ^nickelfyndighelen^Lappvallnel i närheten av och ^kaolinförekomsler i Skånefortsätter. Delegationen församordning av havsresursverksamheten har inlettsin verksamhet. En av dess första uppgifter är all utarbeta förslag^lill ^ell övergripande program för verksamheten inom havsresursområdet. Energiförsörjningen ärav den ^slörsia ^belydelse för välfärd och miljö. Regeringens energipolitik^inriklas på en säker, tillförlitlig och miljövänlig försörjning med energi. Energitillförseln underår 1979 beräknas uppgå till 437 ^TWh', vilket innebär en ökning med 3,iförhållande till föregående år. Ökningen beror bl. a. på den ^posilivautvecklingen för industrin . Av den tillförda energin svarar olja för67%. Oljemarknaden i Sverigehar starkt påverkats av den internationella ^ulvecklingen på^oljeområdel. Del ^slatliga oljebolaget har i storutsträckning fått ersätta bortfall av leveranser från andra företag. SvenskaPetroleum har träffat råoljeavtal med de nationella oljebolagen i^f^lera ^producenlländer. Vidare har ^bolagel för all läcka det ökade behovetav raffineringstjänster träffat avtal med dels , delsOljekonsumenternas Förbund (OK) och ^Oil AB om bl. a. förvärv avandelar i ^BP:s raffinaderi i resp. ^Scanraff i . Medel föratt finansiera förvärven har ^anvisals av . Avtalen är ^eltled i strävandena att stärk^a^ den svenska oljeförsörjningen genom samarbetemellan staten och oljebranschen enligt de riktlinjer som har godkänts avriksdagen vid behandlingen av energipropositionen . Vår ^oljepolilik syftar till^försörjningslrygghel ^lill rimliga ^kosinader. måste vårt storaoljeberoende minskas genom alt olja ersätts med andra bränslen och genom atthushållningen med energi ^förbältras. Förslag kommer senareatt läggas fram om att en särskild fond skall inrättas under ^budgelåret1980/81 för att genom lån underlätta investeringar i energiteknik som snabbtkan minska oljeberoendet. Fonden bör kunna finansieras genom en särskild avgiftpå oljeprodukter. En delegation -^oljeersättningsdelegalionen - har tillkallats för att verka för ^ell ^ökalutnyttjande av solvärme och bränslen som kan ersätta olja. 1 ^TWh (1 ^terawatlimme) ^=^ 1 miljard ^kilowallimmar. 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 10 Genom olika undersökningar^siuderas möjligheterna till och konsekvenserna av en ökad användning av kolför vår energiförsörjning. Likaså ^siuderas ^förulsällningarna för ökadanvändning av skogsråvara och torv för energiändamål. Stödet till^energibesparande åtgärder inom ^näringslivel ^saml ^lill utbildning ochrådgivning i ^energibesparande syfte föreslås för / 81 uppgå^lill ^sammanlagi 231 milj. kr. ^Hillills har ^beviljals bidrag ^lill^energibesparande investeringar i ^näringslivel med ^lolall ca 845 milj. kr.Dessa ^invesleringar beräknas leda ^lillen årlig energibesparing som motsvarar ca 865 000 lon olja. Den del av ^siödetsom används till befintliga byggnader och processer minskas. Stödet tillprototyper och ^demonslra^lionsanläggningar ^priorileras. Den ^lolalaförbrukningen av elektrisk energi i uppgick under ^budgeiårei 1978/79till 92.6 ^TWh, ^vilkel är 5,mer än förra budgetåret. a. konjunkturuppgången inom ^induslrin . Av elproduktionenförra ^budgeiårei svarade inhemsk vattenkraft för 62,och kärnkraft för^22,7%^c. Statens ^vallenfallsverksvarar för närmare hälften av de ^lolala ^elleveran-^serna i ^landel. För nästaår beräknas medelsbehovet för verkels ^invesle^ringar i olika anläggningar för^produklion och ^dislribulion av elkraft ^lill 1947 milj. kr. inträffade^ell reaktorhaveri i kärnkraftverket ^Three ^Mile nära ^Harrisburg.Pennsylvania, .