prop · G303132 · 1979-12-31 00:00:00 — Vadangår högskoleområdel har såsom förul nämnls etl förslag lill avtal Ularbelalsav de s. k. AUU-sakkunniga (U 1968:49) på grundval av förhandlingar med sammaorganisaiioner som är parler i skolkopieringsavtalet. Förslagel har ännu intelagts lill gmnd för förhandlingarom ell slulligl avtal. En av anledningarnahärtill lorde vara au behovel av kopiering för högskoleundervisningen till slordel avser utländskt maierial, över vilkel de svenska organisationerna inieförfogar. Del är därför tydligt all avlalslicensbeslämmelser, som skulleinnebära all ell avtal på områdel fick verkan i fråga om del ulländskamalerialel, skulle underiälla genomförandet av del framlagda avialsförslagel. Ifråga om övriga sektorer inom undervisningsväsendet har - frånsett etl anlalspecialfall - förhandlingar om kopieringsavial ännu inle inletts. Man kan dockenligt ulredningens mening ulgå från atl organisalionerna är villiga all ingåavtal även för dessa områden. Även här gäller all avlalslicensbeslämmelser kanunderiälla förhandlingar om avtal. Denu anförda förhållandena talar enligt utredningens mening i och för sig för allkopieringen inom undervisningsverksamheten bör, såsom redan sker inomskolsektorn, regleras genom kollekliva avtal och atl lagstiftningen därför börinskränkas till att avse avtalslicensregler som kompletterar de avtal somingåtts eller kommer all ingås. Ävenhänsyn lill de internationella konventionerna talar för alt lagregleringeninskränks lill all avse avlalslicensbeslämmelser som kompletterar kolleklivaavtal. Fotokopieringen inom undervisningsväsendel är av så slor omfallning altdet enligt ulredningens mening inle kan anses atl en generell tvängslicens härskulle vara förenlig med konventionerna. I princip kan visseriigen liknandebetänkligheter riklas även mol avlalslicensbeslämmelser. Elt syslem medavialslicens kan emellertid förenas med föreskrifl all den enskildaupphovsmannen har rätt att meddela förbud mot all hans verk kopieras. Om sä sker,torde det från konventionssynpunkl inte kunna riktas någon invändning molsystemet. Deutomstående upphovsmännens ställning stärks ytteriigare om sysiemel ulformas såall kopieringsavialels samtliga villkor blir tillämpliga när det gällerkopiering av deras verk. Om så sker, kommer bl. a. villkor som anger i vilkenomfattning kopiering är tillålen atl gälla även vid kopiering av de uiomslåendeupphovsmännens verk. För kopieringen kommer också alt eriäggas samma ersällningsom föreskrivs för kopiering som sker med slöd av avlalet. När detgäller ersättningen kan systemet kompletteras med en bestämmelse som gerutomstående upphovsman räll aU kräva individuell ersällning. Ulredningenålerkommer till denna fråga. 1979/80:132 78 Delbör anmärkas all ell syslem som ulformas efler nu angivna riktlinjer kommer atlavvika från de beslämmelser om avialslicens som enligt 22 § URL gäller i frågaom utsändning av skyddade verk i radio och TV. Dessa beslämmelser anger bl. a.inte all villkoren i del kollekliva avtalel om utsändning är lillämpliga ävenvid utsändning av utomstående upphovsmäns verk. Förhållandena påkopieringsområdel skiljer sig dock i många avseenden hell och hållet från demsom gäller i fråga om utsändning i radio och TV. Hittillsanförda synpunkier lalar enligt ulredningens mening för allundervisningsväsendels behov av kopieringsräli - på sätt NUK föreslog i sittbetänkande - kan lillgodoses genom kollekliva avtal komplellerade genom i laggivna avlalslicensbeslämmelser. Vid frågans bedömande måsie emellerlid ocksåavsevärd hänsyn tas lill intresset all främja en lösning i fall dä kolleklivaavtal inte kommer lill slånd och ett system med avtalslicens alltså inte kommeratl fungera. Medde organisalionsförhållanden som gäller kan del, som utredningenförul anförl, antas all kollekliva avtal kommer atl ingås i erforderiigomfattning. Man kan dock inte bortse från att förhandlingar om avtal i vissafall kan komma atl misslyckas, därför alt parlerna inle kan enas om villkoren.Del kan också länkas all t. ex. en parts begäran om avtal avvisas därför atthan inte anses lämplig som avtalspart eller därför att hans begäran inle bedömsavse ell undervisningsändamål. INUK:s belänkande föreslog de svenska sakkunniga att part i här avsedda fallskulle ha räll alt hänskjuta tvisten till avgörande av skiljemän. Detta förslagmötte dock stark kriiik från upphovsmannahåll. mening kan kriliken inte frånkännas berättigande. Ettskiljemannaförfarande har karaktär av tvångsingripande. Om ett system medavialslicens förenas med möjlighel till ivångsingripande av detta slag, skullesystemet sett som helhel få drag av tvängslicens. Inomarbetslivet i övrigl har det ansetts tillräckligt atl den i lag upptagnaregleringen av arbelskonfiikter begränsas till bestämmelser om medling i sädanakonfiikter, Beslämmelser härom finns i 46-53 §§ lagen (1976:580)ommedbestämmande i arbetslivet, MBL, Enligt utredningens mening bör man även pådel nu ifrågavarande området begränsa sig till en reglering som avser möjlighetatl anordna medlingsförfarande i uppkommande tvister. Medlingsförfarandetsfrämsta syfte är självfallet att utgöra ett instmment för atl få till stånd etlavtal mellan parter i fall då förhandlingar mellan dem har strandat. I förstahand ter sig medling naturiig om förhållandet mellan parterna redan är regleratgenom avtal och de strandade förhandlingarna avseit att efter avtalsperiodensslul få della ersatt med etl nylt. Medling bör emellertid kunna ske även när resultatlösaförhandlingar ägt rum mellan parter som förul ej står i avtalsförhållande tillvarandra. Medlingsförfarande bör dessulom kunna lillgripas i sådana fall då enparts begäran om avtal avvisals ulan atl förhandlingar ägl rum. Medlingbör äga mm inför en av regeringen utsedd föriikningsman. Förlikningsmannen böråläggas atl till regeringen göra anmälan i fall då medling misslyckas så atlregeringens behov av informalion lillgodoses, Ibestämmelser om medling bör till en början anges de förutsättningar under vilkapart har möjlighet att påkalla medling. Vidare bör ges vissa regler 1979/80:132 79 Dessa behöver knappasl vara delaljerade. Delvis kan man häranslula lill de nämnda bestämmelserna i . Del bör också slällas upp beslämmelsersom för del fall all medling inleds på ell redan avtalsreglerat omräde tryggaratl avtalslöst lillslånd ej inträder under medlingsförfarandet till följd avatl gällande avtalstid löper ul. Bestämmelserna i lagen bör endast kunnafrångås genom avtal i särskilt angivna fall. Däremoi bör parterna skriftligenkunna överenskomma all medling över huvud laget ej skall äga rum. Ellmedlingsförfarande anordnat efler de linjer som angivils får enligtutredningens mening anses tillräckligt främja all kollektiva avtal om kopieringinom undervisningsväsendel kommer lill slånd. Sammanfattningsvisanser sig utredningen kunna ulgå från all behovel av kopieringsräli iundervisningsverksamhet kommer atl kunna lillgodoses genom kollektiva avtal isådan ulslräckning all avtalen kan läggas till grund för den reglering i lagsom erfordras. 1 lag bör las upp bestämmelser om avialslicens som innebär allelt kollektivt avtal inom sitt område blir tillämpligt även pä verk avupphovsman som ej är medlem i avtalsslulande organisation. Vidare bör införaslagbestämmelser om medling i tvister i ämnet. Denanförda principen atl elt kolleklivi avtal inom sitt område skall tillämpasäven på verk av upphovsman som ej är medlem i avtalsslulande organisalionkräver vissa ytterligare överväganden. Principeninnebär till en början all den avtalsslulande avnämaren blir berättigad attfotokopiera utomstående upphovsmäns verk på samma villkor som enligt avlaletgäller för kopiering av verk av upphovsmän som lillhör avtalsslutande organisation.Vad avtalel innehåller om begränsningar i rätten att kopiera blir alltsåtillämpligt. Avnämaren skall vidare beiala samma ersäitning för kopiering av deutomstående upphovsmännens verk som för kopiering av de verk som omfattas avavtalet. Atldel kollektiva avtalet skall lillämpas även genlemol uiomslående upphovsmäninnebär vidare alt dessa skall likställas med upphovsmän som tillhöravtalsslutande organisation när det gäller fördelningen av de ersättningsmedelsom betalas in. Om avlalet skulle innehålla beslämmelser härom blir dessaalltså tillämpliga. Delbör emellertid uppmärksammas all kopieringsavialen kan komma all sakna sådanafördelningsregler. Belysande är här skolkopieringsavialeis ersättningssystem.Enligt avtalel erlägger staten ersättning i form av ett årligi klumpbelopp,beräknai på grundval av en statistisk undersökning av kopieringens omfattninginom ell begränsai antal skolor. Avtalet föreskriver atl beloppel skallutbetalas lill BONUS. I fråga om huvudparten av beloppel gäller emellerlid allfördelningen inte regleras i avtalet utan aren inlern fråga mellanorganisalionerna. Vidare är del en inlern fråga inom varie organisation hurden använder sin andel i beloppet. I vissa fall ingår medlen i organisationensverksamhel, i andra avsätts de inom denna för särskilda ändamål. I några fallhar de fonderals för att användas till stipendier eller utbildning inomorganisationens område. är medlen lill varje organisalion av såringa slorleksordning all individuell fördelning mellan upphovsmännen enligtBONUS' uppfattning inle varil meningsfull. Delkan antas alt del mönsier som lillämpas i fråga om skolkopieringsav- lalel kommer all lillämpasäven inom andra områden. Ävennär det gäller fördelningsregler som bestämls internt inom en avtalsslulandeorganisation bör utomstående upphovsmän likställas med upphovsmän som lillhörorganisalionen. Skulle organisalionen lill äventyrs lillämpa individuellavräkning, bör uiomslående upphovsmän vara berälligade lill ersäitning enligtsamma normer som medlemmarna. Om organisalionen bestämt all medel skall gålill kollekliva ändamål, får å andra sidan utomstående upphovsmän somhuvudregel godla della. bör de vara berälligade lill stipendier o. d.enligt samma normer som medlemmarna. Fråganhar praklisk belydelse främsl med hänsyn lill ulländska upphovsmän. Iprakliken lorde ersättningar lill ullandel emellerlid inle komma i fråga förränsamarbele etablerats mellan de svenska organisationerna och molsvarandeorganisaiioner i utlandet. Förberedelser lill ell sådant samarbete medorganisalionerna i vissa stater pågår. Målsättningen för organisationerna ärhär atl utbygga deras verksamhel så all den direkl innefatlar tillvaralagandeav medlemmarnas rättigheter på reprografiomrädet och alt få lill slånd eltinlernalionellt samarbele mellan organisalionerna av samma lyp som det sombedrivs mellan kompositörernas ulföranderätisorganisalioner. Sammanfattningsvisbör alltså gälla alt föreskrifter som reglerar på vilket sätt influtna medelskall användas blir bindande för uiomslående upphovsmän, vare sigföreskrifterna finns i kopieringsavialel eller beslämts internt inom denavtalsslulande organisalionen. Delnu beskrivna systemet överensslämmer med del som föreslogs i NUK:s betänkande.Systemet tillstyrktes i allmänhet vid remissbehandlingen av betänkandet. remissinslanser ifrågasatte dock om inte systemet av hänsyn lillBernkonvenlionen måste kompletteras med en bestämmelse som gav utomståendeupphovsmän - främsl ulländska -principiell rält atl kräva individuellersällning, oavsett vad som gällde enligt ersättningsbestämmelserna ikopieringsavialel eller organisaiionernas inlerna fördelningsnormer.' Enligtulredningens mening finns del skäl att kompleltera systemet i denna riklning.Frågan lorde inle ha slor praklisk belydelse. Del är emellertid angelägel allsystemet utformas så att dess förenlighet med ej kaniftågasällas. En regel om rätt för utomstående upphovsmän atl framställa anspråkpå individuell ersättning bör därför uppställas. För alt underlättatillämpningen i de få fall som kan komma upp bör rätten emellertid underkastasvissa begränsningar. Ulredningen återkommer till denna fråga ispecialmotiveringen. Ienlighel med det anförda bör i del upphovsräUsliga regelsystemet tas uppbestämmelser om avtalslicens vid reprografisk kopiering av skyddade produkler iundervisningsverksamhet. Beslämmelsersom avser kopiering av litterära och konstnäriiga verk bör las upp i URL. INUK:s betänkande föreslogs atl motsvarande stadgande skulle placeras närmastefter 11 §, som behandlar framställning av exemplar för enskilt bruk. Delsamband med denna paragraf som tidigare i viss mån förelåg har emellertid medulvecklingen försvagats. Ett stadgande i ämnel torde numera fä anses ha närmaresamband med bestämmelserna i 16 §, som bl, a, behandlar rätten all ta in verk iskolanlologier, och i 17 §, som behandlar 'En sådan räu hade inom NUK förslagits av de danska och finländska sakkunniga,se avsniu 3,1.4.3. 1979/80:132 81 ljudupptagningav verk för undervisningsändamål. Ulredningen föreslår alt del nya stadgandetsätts in före 16 § och betecknas 15 a §. Vidkopiering av skyddade verk berörs i princip även upphovsmannens s. k. ideellaräll, som skyddas genom bestämmelser i 3 § URL. Framför allt har upphovsmanneninlresse av atl del i någon form klargörs för dem som använder framställdakopior all del är han som åstadkommit det maierial som kopierats. Någrasärskilda bestämmelser härom behövs dock inle. Bestämmelserna i 3 § ärgenerella och kommer atl avse även den föreslagna 15a§. 1 26§ URL finns kompletterande beslämmelser om skydd för upphovsmannens ideellarätt m. m. när verk uiny.ljas med slöd av de i 2 kap. URL givna bestämmelsernaom inskränkningar i upphovsräiten (11-25 §§). a. innebär dessa all källanskall nämnas i den omfattning och på del säll som god sed kräver, när ell verkåterges offentligt med stöd av beslämmelse i kapitlet. Även denna del av denideella rälien kan beröras vid kopiering. Som exempel kan nämnas all det vidkopiering av tidningsartiklar bör i nägon form klargöras från vilken tidningartikeln är hämtad. Ej heller här behövs det dock några särskilda bestämmelser.Stadgandet i 26 § URL hänför sig lill hela 2 kap. och blir alltså i principtillämpligt även vid kopiering i undervisningsverksamhet, om bestämmelsernahärom såsom utredningen föreslagit placeras i 15 a § URL. Dennärmare tillämpningen av bestämmelserna i 3 och 26 §§ kan regleras i del kolleklivaavlalet. Som exempel kan nämnas atl del i skolkopieringsavtalet föreskrivilsatt en lärare skall anses ha fullgjort sin skyldighet enligt 3 § om han påkopian anger upphovsmannens namn eller munlligen nämner delta. 149§ URL finns specialregler om skydd för kataloger, tabeller och liknande alsier.Även sädana arbeten kopieras i undervisningsverksamhet. För kopieringen börgälla samma regler som för kopiering av skyddade verk. I stadgandet bör därförlas in en hänvisning till 15 a§ URL. Sominledningsvis anföris är skyddet för fotografier i FoloL utformat efler sammaprinciper som skyddet för litterära och konstnäriiga verk (se avsnitt 2.1.2). IFoloL bör därför tas upp regler om reprografisk kopiering av fotografier iundervisningsverksamhet som överensstämmer med dem som föreslagits förupphovsrättens del. Av skäl motsvarande dem som anförts i fräga om denföreslagna 15 a § i URL bör det nya stadgandet i FotoL sältas in omedelbartefter 7 §, som i sisla stycket behandlar rätlen atl ta in fotografier i arbetentill bruk vid undervisning. Stadgandet bör betecknas 7a§. Ejheller i fräga om fotografier behövs särskilda bestämmelser om skydd förfotografens ideella rätl i samband med kopiering av fotografier i undervisningsverksamhet.Bestämmelserna i 2 § FotoL om den ideella rälien är nämligen, liksommotsvarande bestämmelser i 3 § URL, generella och kommer därför att avse ävensädan kopiering. I13 § FoloL finns en bestämmelse om skyldighet alt nämna källan i den omfattningoch på det sätt som god sed kräver när fotografier utnyttjas med stöd av vissaangivna stadganden i FoloL. Denna beslämmelse bör i princip äga tillämpningäven vid kopiering av fotografier i undervisningsverksamhet, på samma sätt som26 § URL är i princip tillämplig vid kopiering av skyddade 6 1979/80. 1979/80:132 82 verki sådan verksamhet. Ej heller här behövs emellertid någon särskild beslämmelse.Stadgandet i 13 § FoloL är tillämpligt vid ulnyltjanden med stöd av 6-11 §§ ochblir alltså tillämpligt vid kopiering i undervisningsverksamhet, ombestämmelserna härom såsom ulredningen föreslagil placeras i 7 a § FotoL. Bestämmelserom medlingsförfarande bör enligt utredningens mening tas upp i en särskild lag. 1enlighel med del anförda lägger utredningen fram förslag lill ändringar i URLoch FoloL saml förslag lill lag med vissa bestämmelser om medling i vissaupphovsrätlslvister. Deföreslagna bestämmelserna kommenteras närmare i följande specialmotivering. 3.3.1Förslaget lill lag om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt till Utteräraoch konstnärliga verk Såsomanförts i den allmänna motiveringen föreslår ulredningen att kopiering avskyddade verk i undervisningsverksamhet regleras genom bestämmelser i en nyparagraf i URL, betecknad 15 a §. Kopiering av kataloger och andra arbeten, somskyddas genom bestämmelserna i 49 § URL, bör regleras genom atl i dennaparagraf görs hänvisning till 15 a §. Iparagrafen föreslås, som anförts, bestämmelser om kopiering av skyddadeverk i undervisningsverksamhet. I NUK:s belänkande hade föreslagits liknandebestämmelser i en paragraf med beteckningen 11 a §. Stadgandetbygger på samma princip som bestämmelsen i 22 § URL om avtalslicens i fråga omradio- och TV-utsändning. Såsomframhållits i den allmänna motiveringen avser de föreslagna bestämmelserna atlkompletlera kollektiva avtal om kopiering i undervisningsverksamhet. Sådanakollektiva avtal innebär atl lärare eller andra berättigade direkt på grund avavtalet äger rätl att , på de villkor som anges i avtalel,kopiera verk av sådana upphovsmän som företräds av den eller de avtalsslutandeorganisationerna. Etl kollektivt avtal äremellertid inte bindande för utomståen'e upphovsmän och ger alltså i och för sig inte rätl alt kopiera deras verk. Fit av ulredningen nu föreslagna stadgandet innebär atl avtalel tilläggs verkanäven i fråga om verk av upphovsman som inle är medlem av avtalsslutandeorganisation. Försystemets tillämpning fömtsätls a''iså att det finns elt kollektivt avtal somavser kopiering i undervisningsverksamhet. Vid utformningen av del föreslagnastadgandet har ulredningen beaktat de principer på vilka det gällandeskolkopieringsavtalet är byggt. Även det av AUU-sakkunniga (U 1968:49)utarbetade förslaget till avtal om kopiering inom högskoleområdet harbeaktats. 1979/80:132 83 Iparagrafens försia stycke,/orsw meningen har upplagils den grundläggandebestämmelsen om avialslicensens fömtsättningar och innebörd. Stadgandet harfått utformningen alt lärare eller annan, som på gmnd av avtal ingånget avorganisalion som förelräder etl flertal svenska upphovsmän på området äger rätlatt för sin undervisning genom reprografiskt förfarande framställa exemplar avverk, fär för samma ändamål även framställa exemplar av utgivet verk avupphovsman, som icke företräds av organisationen. För atl ell kollekliviavtal skall kunna åberopas som grund för avtalslicens bör fordras att del påupphovsmannasidan ingåtts av organisation eller organisaiioner som ärrepresentativa för de svenska upphovsmännen pä området. Om del finns enorganisation som framstår som huvudorganisation på områdel bör fordras atlavtalel ingåtts med denna. Om det på ett omräde finns två eller flera större organisationersom tillsammans är representativa för området kan dessa tänkas gemensamluppträda som part i avtalet. Det krav på representativitet som sålunda börgälla i fråga om avialslicens har i 22 § URL uttryckts genom krav pä altavlalet skall ha ingåtts av "organisation som förelräder elt flertalsvenska upphovsmän pä området". Ehum uttrycket lämnar rum för vissainvändningar, har ulredningen ansett att det i enhetlighetens inlresse böranvändas även i del nu föreslagna stadgandet. Attordet organisation används i singularis utesluter inte, såsom framgår av detanförda, alt fiera organisationer gemensamt står som part i avtalet. Idetla hänseende är ytteriigare att uppmärksamma alt organisationens kompetensskall avse det "område" varom fråga är. I material som kopieras iundervisningsverksamhet ingär i huvudsak text (litterära verk), men även bilder(konstverk) och noter(musikaliska verk) kan ingå. Om rättigheter inom dessa treområden tillvaratas av olika huvudorganisationer måste samtliga medverka. Inomde olika primärområdena kan förekomma delområden. Inom texiomrädet kan t. ex.skönlitterära verk förvaltas av en organisation och läromedel av en annan.Huvudorganisationema för samtliga delområden måste då medverka, om avtaletskall bli heltäckande. Avtalsslulandeorganisalion skall företräda svenska "upphovsmän". Med upphovsmanavses här, liksom i regel eljest i URL, den som innehar de upphovsrättighetersom del gäller. Pä gmnd av avtal kan rättsförhållandet vara sådant atl ävenandra intressenter mäste medverka. I regel måste sålunda även föriäggare(föriäggarorganisationer) medverka. Föriagsavtalen innebär nämligen i regel atlföriäggaren i varje fall har rätt att motsätta sig attupphovsmannen ensam lämnar tillstånd till kopiering av den ifrågavarandeförlagsprodukten. Utredningenhar övervägt humvida i lagtexten bör anges vem som är motpart tillupphovsmannaorganisationen. I NUK:s förslag angavs sålunda som motpart"läroanstalt eller annan institution", I regel torde emellertid avtalav förevarande lyp inle ingås av vederbörande undervisningsanstalt. är staten motpart till upphovsmannaorganisationerna. Påandra områden kan tänkas att t. ex. kommun uppträder som motpart i egenskap avhuvudman för den skola det gäller. Enligt utredningens mening behöver inte ilagtexten anges vilka som kan uppträda som moipart. Detsagda innebär även att i lagtexten inte ställs nägol uttryckligt krav pä 1979/80:132 84 rrioiparleni fråga om dennes kompelens all ingå avtal av förevarande slag. Del får dockanses följa av stadgandets funktion alt endasl den kan godlas som motpart, somverkligen kan antas vara i slånd all uppfylla de förpliktelser som ell sådanlavtal för med sig. En grundförulsällning är självfallel all vederbörande kanbedömas vara i stånd all svara för alt avtalet eflerievs och ta del ekonomiskaansvar som rätten att utnyttja verk med stöd av avialslicens medför. Men hanmåsle också bedömas vara kapabel atl t. ex. sörja för erforderiig statistik ochredovisning. I regel lorde som motpart komma i fråga - förutom stat, landstingoch kommun - endasl slörre, väletablerade organisaiioner och förelag. Genomelt kolleklivi avtal av den lyp som avses med stadgandet förupphovsmannaorganisalionens motpart inle någon egen rält all kopiera iundervisningsverksamhet. Avtalet gäller till förmån för den som själv tariniliativ lill kopieringen i del enskilda fallel, dvs. den lärare som handharundervisningen. Laglexlen har utformats i enlighel härmed. För alt läcka även sådanafall som all rätlen atl kopiera tillkommer handledare i SIA-skolan o. d. haranvänls uttrycket "lärare eller annan". Stadgandetavser kollekliva avtal om kopiering i undervisningsverksamhet. Delta kommer iförslaget till ullryck dels genom alt stadgandets verkningar anknyts till avtalsom ger lärare eller annan rätl alt kopiera "för sin undervisning",dels genom en i det följande närmare behandlad bestämmelse i andra stycket avparagrafen, att framställt exemplar endast får utnyttjas inom "undervisningsverksamhet"som avses i avtalet. Utredningenhar ägnat slor uppmärksamhel ål frågan hur begreppel undervisning i stadgandetskall avgränsas, Idenna fräga bör emellertid till en början framhållas alt bestämningen avbegreppel undervisning ej har omedelbar betydelse för frågan vilka kopieringsavtalsom kan ingås. Del råder full avtalsfrihet inom området ochupphovsmannaorganisationerna kan inom ramen för sin kompetens enligt stadgar,fullmakter o, d, ingå alla de avtal som de finner önskvärda. Del är organisalionernasom härvid bestämmer tillämpningsområdel för avtalen.