prop · G3032 · 1979-12-31 00:00:00 — ellerlänsrätten infordrar personundersökning från allmän domslol - vilket enligtmotiven till den nya körkortslagstiftningen i vissa fall skall ske-handlingarna kan sekretessbeläggas hos länsstyrelse och länsrätt, ehuru dessa-som det uttrycks i kommentaren till förslagel (s. 472)- inte "är verksammai samband med personundersökningen" utan efter del denna har gjorts.Annare synes materialet inte kunna skyddas hos länsrätt annal än densekundärsekreiess enligt 12 kap. I § i förekommande fall. Sveahovrätt påpekar alt uttrycket annan enskild inte synes ha annan saklig innebördän det i föregående paragraf använda uttrycket närelående. Delta uttryckssättär enligt hovrätten alt föredra även i förevarande paragraf Juridiskafakulteten vid ifrågasätter en ulmönslring av denföreslagna diffusa bestämningen ömtålig, eflereom en fulll tillfredsställandebegränsning synes ligga i kravet på alt det skall kunna antas, atl röjande avuppgiften skulle medföra men för den ärendet gäller eller annan enskild. Kammarkollegietanför atl dess bevakningsseklion handlägger ärenden enligtavskrivningskungörelsen (1965:921). Beslul om eftergift och avskrivning enligtkungörelsen grundar sig inte sällan på uppgifter (alkoholism, kriminalitet) somfår betecknas såsom ömtåliga. I likhet med i nådeärenden har den enskilde härett berättigat intresse av att de offentligt anställda hemlighåller sinakunskaper om honom personligen och hans förhållanden i övrigt. Enligtkollegiets mening är det därför angelägel all även ärenden enligtavskrivningskungörelsen omgärdas med sekreiess enligt 22 §. RegeringsrådetMueller anser all ordel forskningsändamål bör ersättas med nuvarande ullryckvetenskapligt ändamål, eftersom även en ren materialsamling bör skyddas. Statskontoretföreslår alt paragrafens första slycke omformuleras enligt följande:"Sekretess gäller för uppgift i upptagning som har gjorts eller anskaffatsför dialekt- eller folklivsforskning, om del kan antagas ...". Denföreslagna förenklingen ändrar en nyans i innehållet men meningen blir enligtstatskontoret i stort sett densamma. är det lillfredsslällande att sekreiess för uppgift, som harinsamlats för bl. a. dialektologiskt forskningsändamål utöver vad somföreslagits i LAH har utsträckts till atl omfatta inte blott uppgiftslämnarenutan även "någon honom närslående" saml "den som uppgiftenannars rör" eller "någon denne närstående". Endast med ett såvidsträckt sekretesskydd kan dialekt- och ortnamnsarkivens insamlingsarbetebedrivas med framgång. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 378 RegeringsrådetMueller föreslår all i förtydligande syfte uttrycket "inom " tilläggs efter ordel präst. Hovrättenför framhåller atl allmänna handlingar som rör själavården nuomfattas av sekreiess enligt 13 § SekrL. Det bör enligt hovrättenuppmärksammas, om kyrkolagen ger underiag för molsvarande handlingssekreless. Patent-och registreringsverket erinrar om alt verket i tidigare yttranden har framförtyrkanden om införande av sekreiess för vissa ömtåliga uppgifter, som kanförekomma i förnamns- och släktnamnsärenden.De uppgiftersom i första handåsyftas kan finnas i handlingar frän om ändradkönstillhörighet, i läkarintyg i allmänhet, i intyg från kriminalvårdsanstalt m.fl. dylika handlingar som tillförs akten under utredning av namnärende. Behovelav en särskild sekretessbestämmelse för namnärenden framstår nu särskillpåtagligt, eftersom enligt förslaget till sekretesslag (1 kap. 5 §) sekretessenför en uppgift i mycket begränsad omfattning skall "följa med"uppgift som lämnas av annan myndighei. Del finns ingen rimlig anledning attsådana handlingar och uppgifter som här avses skall bli offentliga, när deöverförs från en myndighei till en annan, i detta fallel patenlverketsnamnsektion. lär därför återkomma med sitt i de tidigareyttrandena framförda förelag om att i sekretesslagen intages en särskildbestämmelse för namnärenden molsvarande den som föreslås för folkbokföringen. "Sekreiess gäller i ärenden om byte av släktnamn eller förnamn för uppgiftom enskilds personliga förhållanden om det av särskild anledning kan antagasatt röjande av uppgiften skulle medföra men för den enskilde eller någon honomnärelående." Denna lydelse tillgodoser etl rimligl krav på sekretess inamnärenden och lorde inte innebära någon onödig utvidgning av detsekretessbelagda området. bör även bostadsförmedlingen ha varit med bland de i 8kap. Inom bostadsförmedlingen förekommer ofta intygoch dylikt om enskildas förhållanden, som borde åtnjuta samma sekretesskydd somföreligger exempelvis vid arbetsförmedling, arbetsvärd och andra verksamheter. Göteborgskommunstyrelse uttalar att den kommunala fritidsverksamheten, som i mångakommuner bedrivs skild från socialvården, innefattar vissa kuraliva insatseroch kontakter med enskilda, såväl bam som äldre. Inslag av förtroligarelationer finns i detta arbete. Av en blivande lagstiftning bör enligtkommunstyrelsens mening klart framgå att också funktionärer inom kommunalfritidsverksamhet är underkastade sekretess i vad avser enskilds personligaförhållanden i den mån inte detta blir tillgodosett inom socialsekretessensram. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 379 Sekretess med hänsyn främst till skyddet för enskilds ekonomiskaförhållanden Arbetsmarknadsstyrelsennoterar att här liksom i 8 kap, 10 § skiljs på förtroendesilualioner ochmyndighetsutövningssituationer. Det område som de båda situationerna skalltillämpas på är emellertid enligt styrelsens mening inte tillfredsställandebeskrivet. Skyddsvärda uppgifter om enskilds ekonomiska förhållandenförekommer i en mängd ärenden inom verket. Som exempel nämns attarbetsvårdsärenden - som inte upptagits i paragrafen -mycket väl kan innehållaskyddsvärda uppgifter om affärs- eller driftförhållanden i de fall enhandikappad skall börja eller fortsätta verksamhet som egen företagare (sebestämmelserna om näringshjälp m, m, under 57 § ff iarbetsmarknadskungörelsen). Enligt styrelsen för uttrycket "affärs- ellerdriftförhållanden" tanken lill en näringsidkare, I t, ex, utbildnings- ochflyttningsbidragsärenden förekommer emellertid en mängd uppgifter om ekonomiskaförhållanden belräffande enskilda som inte är näringsidkare, I den mån sådanauppgifter ej skyddas genom bestämmelserna under 8 kap, 10 § anser styrelsen allde bör sekrelesskyddas under förevarande paragraf Arbetsmarknadsstyrelsenföreslår atl 1 § utformas så alt den för de av styrelsen under 8 kap, 10 § föreslagnaärendeområdena skyddar såväl uppgift om enskilds affärs- ellerdriftförhållanden som uppgift om enskUds ekonomiska förhållanden i övrigi, Miljödaianämndennoterar bl, a, all del nu aktuella lagförslaget synes innebära etl steg iriktning mot vissa tidigare av nämnden framförda önskemål om ökade möjligheterall offentliggöra uppgifter inom nämndens intresseområde. Detta gäller t, ex,uppgifter om näringsidkares affärs- eller driftförhållanden som framkommer inomarbelarskyddsverksamheten där tidigare ovillkoriig sekreiess fär vika för detallmännas inlresse, även om skaderekvisilet är uppfyllt. Enligtarbetarskyddsslyrelsens yttrande motsvarar paragrafen i huvudsak 19 § SekrL och2 § 66 CSK, I förhållanden lill dessa stadganden innebär dock den föreslagnaformuleringen all begreppet yrkeshemlighet har utgått och all ingenting sägs omuppfinningar och forskningsresultat, Detla kan ge upphov lill missförstånd,särskill med tanke på att man i både 4 och 11 §§ har använt dessa och liknandebegrepp. Det bör därför övervägas om inte dessa uttryck borde tas in även i 2§, Styrelsen utgår därvid från atl avsikten inte har varit all åstadkomma någonförändring i förhållande till gällande rättsläge. En intressant fräga hängersamman med innebörden av skaderekvisilet i 2 §, 1979/80:2 Del B Bilaga 2 380 Styrelsenhar vid tolkningen av 19 § SekrL och liknande bestämmelser utgått fränatl stadgandet främst avser all ge skydd mol ekonomiska förluster genom attkonkurrenter fär vetskap om fabrikationshemligheler o.d, Däremol har styrelseninte ansett atl reglerna skyddar arbetsgivare mot t. ex. myndighetsingripandeni anledning av dålig arbetsmiljö. Vissa uttalanden i promemorian ger emellertidintrycket att del använda skaderekvisilet skulle gä längre och omfatta ävensådana omständigheter. Detta vore enligt styrelsens mening inte lämpligl. Ävenrisken för myndigheisingripanden mot dålig arbetsmiljö skulle i vissa fallkunna utgöra en risk för skada enligt promemorians synsätt. Denna fråga synes främsthänga samman med fömtsättningarna för atl uppgifter hos myndighei skall kunnalämnas ut till annan myndighet eller annan tjänsteman inom samma myndighet.Styrelsen framhåller i detla sammanhang alt sekretessreglerna givetvis inte färinnebära hinder t. ex. för styrelsen att vidarebefordra uppgifter till yrkesinspektionenför all den vid behov skall kunna ingripa med föreläggande eller förbud. Länsstyrelseni hänvisar till att dess regionalekonomiska enhet har påpekatatl sekretess gäller för uppgifter om antalet anställda. Länsstyrelsenifrågasätter om sådana uppgifter över huvud taget behöver sekretessbeläggas. Paragrafentillstyrks av statens planverk och lämnas utan erinran av statens industriverk,medan fuUmäktige i uttalar att förslaget synes väl motsvaraföreliggande behov inom . Några remissinstanser -,näringsfriheisombudsmannen och i - konstateraratt den föreslagna paragrafen i stort sett motsvarar gällande bestämmelser.FuUmäktige i har uppfattningen atl paragrafen tillgodoserdet behov av sekreiess i ärenden om s. k. fartygskreditgarantier somfullmäktige har hävdat. FörslagettUl gemensam reglering av den sekreiess som f n, är föreskriven enligt 18 §försia stycket saml 20 och 21 §§ SekrL är föremål för delade meningar hosremissinstanserna. Genomatl förslagel syftar till en mera fullständig kodifiering än vad nuvarandelagstiftning åstadkommil uppnås enligt uppfattning ensärekild fördel: lagfäst tystnadsplikt föreligger redan beträf fande vissauppgifter i ärenden enligt marknadsföringslagen (21 § nämnda lag), men detmåste anses vara av väsentlig betydelse att, såsom föreslås i promemorian,molsvarande lystnadsplikt blir lagfäst belräffande de övriga 1979/80:2 Del B Bilaga 2 r. ärendenmarknadsdomstolen har all handlägga. ser positivt på denföreslagna materiella bestämmelsen i nii beröit avseende. Också konsumentverketfinner den valda lösningen lämplig. Kritisk mot en gemensamreglering är bl, a, bankinspektionen. Inspektionen - som i företa hand anserall alla bankkunder, oavsett om de är näringsidkare eller privalpereoner, börha samma sekretesskydd - hemställer i andra hand att sekreiessen för dess - ochförsäkringsinspekiionens -verksamhet regleras i en särskild paragraf eftermönster av 30 § LAH (jfr även 9 kap, 6 § i promemorieförslaget). Härvid börbeaktas vad inspektionen har anfört i sill remissyttrande över LAH,Inspektionen anser dessutom all nuvarande möjlighel alt bryta sekretessen, omdet erfordras för fullgörande av tillsynen, bör bibehållas. Liknande synpunkterframföre av försäkringsinspektionen. Den i promemorian för inspektionens delföreslagna lösningen i 4 § - såvitt gäller den egentliga tillsynsverksamhetensamt konkurtensområdet - innebär enligt verket ett helt nytt grepp på ämnet.Det sekretesskyddade områdets avgränsning kan ej utläsas av lagstiftningen utanblir i avsevärd omfattning beroende av vad regeringen härulinnan kan komma allförordna. Den föreslagna ramlösningen, som avses täcka ett flertalmyndighetsområden, är för inspektionens del otillfredsställande. Verketssekrelessintresse - främst betingat av omsorgen om tillsynsverksamhetens effektivitet- kan knappasl anses tillgodosett utan positiva lagregler, som uttömmandereglerar förhållandena på verkets specialområde. Inspektionen rekommenderardärför atl sekretessfrågorna för verkets tillsyns- ochkonkur-renslagsiiftningsdel uttömmande löses i en särskild paragraf eftermönster av 30 § LAH, Sekretessen rörande understödsföreningar kan med dyliklösning inordnas under samma lagmm, eftersom del enligt inspektionens bedömningsaknas anledning atl göra någon skillnad mellan försäkringsgivare i allmänhetoch underetödsföreningar. Inspektionen avstyrker således den lösning avsekretessfrågan inom dess verksamhetsområde som föreslås i promemorian. m.fl. bankorganisationer anmärker all bestämmelserna i 4 § avser en hel rad sinsemellanmycket olika områden av statsverksamheten, för vilka samma eller i stort settsamma sekretessregler tankes gälla. En sådan regelbyggnad tar inte tillräcklighänsyn åt olikheterna mellan alla dessa områden. Organisationerna anser all enadekvat uiformning av reglerna om sekretess i bankinspektionen och i riksbankenfömtsätter atl dessa områden av statsverksamheten bryts ut till särbehandling.Därigenom kan bankemas och deras kunders särskilda förhållanden vinnatillbörligt beaktande. Vid en reglering i enlighet härmed bör ihågkommas att ibankinspektionens tillsynsfunktion anses ingå ell visst mått av rådgivning vidsidan av kontrollen. Även uppgifter, lämnade i samband med sådan rådgivning böromfattas av en säneglering. Vidare bör enligt organisationernas mening vid en sådan reglering uppmärksammas atl samma 1979/80:2 DelB Bilaga 2 382 sekretesskyddbör gälla för uppgifter, som har inhämtat enligt lagen omkredilpolitiska medel, som för uppgifter, vilka inhämtat för altkunna bedöma behovel av förordnande enligt den lagen eller i anslutning lillavlal eller rekommendationer inom ramen för penning- och kreditpoliliken. Denlaglekniska lösning som innebär att i princip regeringens förordnande krävs föratt sekretess skall gälla tillstyrks av arbetsmarknadsstyrelsen.Datainspektionen uttalar atl del i och för sig är beklagligt att man behålleren rest av sekretesskungbrelserna men atl detla synes ofrånkomligt. Beskrivningenav verksamhetsområden föranleder uttalanden från flera remissinstanser.Länsstyrelsen i Göieboig och län anser all de använda uttryckssätten börersättas av mer distinkta formuleringar. Fullmäktigei finner välbetänkt atl sekretesskydd skall föreligga för uppgiftersom kommer in - fömtom vid valularegleringsförvallningen -även vid rådgivningmed avseende på näringslivet, Lanlbruksslyrelsenlar upp gränsdragningen mellan 4 och 7 §§ och påpekar att gränsdragningenmellan rådgivning och uppdragsverksamhet inte alltid är klar.Lantbruksnämnderna biträder lanlbrukama med rådgivning om t, ex, växtodling,byggnadsfrågor och allmänna företagsekonomiska frågor. Ofta resulterarrådgivningen i all lantbmksnämnden får i uppdrag av lantbmkaren atl utarbetaplaner och ritningar m, m, i ämnet. De uppgifter som kan vara ömtåliga kan halämnais i del inledande rådgivningsskedel eller i samband med det efterföljandeuppdraget. Det förefaller uppenbart atl sekreiessen här bör vara densammaoberoende av i vUket skede uppgifterna lämnats, Lanlbruksslyrelsen nämnervidare all den veierinära tystnadsplikten kommer atl kunna gmndas på både 4 och7 §§ och alltså avgöras enligt olika normer beroende på om veterinären fungeratenbart som rådgivare eller om han t, ex. utfört en behandling. Även delta visarall man, när det gäller sekretessen, inte kan skilja mellan rådgivning ochuppdragsverksamhet. Lantbmksstyrelsen föreslår därför att sekreiessen vidrådgivning skall följa reglerna om sekreiess i uppdragsverksamhet och alltsåöverföras lill 7 §. Lantbmksstyrelsen anmärker slutligen att av motiven lill 4§ framgår att begreppet rådgivning avser att läcka bl. a. konsumentverketsverksamhet att utarbeta riktiinjer för företagens marknadsföring. Denna uppgiftlorde närmast vara att betrakta som en del av myndighetens tillsynsverksamhet.Vidare är lagrummet tänkt att omfatta sådana uppgifter som kommer in lillindustridepartementet (s. 494). 1 dessa fall är del alltså fråga om uppgiftersom - likhet med rådgivningen inom lantbruket - inte har direkt samband medmyndighetsutövning. Sekreiessen för de nu angivna uppgifterna hos indu- Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 383 strideparlemenielbör enligt lantbruksstyrelsens mening därför också gmndas på 7 §. Srarensyort/örufcsnöwnt/hänvisarlill alt nämnden i skrivelser till regeringen och har hemställtatt sekretess skulle införas för vissa lyper av handlingar som har upprättatsför all användas vid överiäggning inom ramen för prisregleringen för jordbrukoch fiske. För handlingar som har inkommit lill jordbruksnämnden iöverläggningssammanhang föreligger f n. inget sekretesskydd, något somförsvårar överiäggningarna. En fömlsältning för framgångsrika överiäggningar ärenligt nämndens mening atl parterna kan avge bud och motbud utan att dessa fåren offentiighel som kan försvåra en slutiig kompromiss. Med nu gällande reglerkan inte givna bud och bakomliggande utredningsmaterial i skriftlig form delgesjordbmksnämnden i den utsträckning som hade varit önskvärt. Nämnden ser det därförsom synneriigen angelägel att bestämmelser införs som möjliggör sekreiess förhandlingar som innefallar uppgifter av denna typ. Förutom nämnda komplikationerav prisöverläggningarna innebär brislen på sekretesskydd en allvariig risk fördel förtroendefulla samarbete som överiäggningarna ulgör, nämligen fördel fall all jordbruksnämnden måste lämna ut en handling vars innehåll avutomstående kan åberopas mol någon av parterna. hemställer alldet införs en beslämmelse om sekreiess för handlingar som har inkommit lillnämnden i samband med överiäggning om regleringar inom nämndensverksamhetsområde. Begreppett i 11 s y n tas upp av fuUmäktige i . Detla begrepp bör, ullalarriksbanksfullmäktige, enligt vad som anförs i promemorian inte ges en alllförsnäv tolkning ulan fär anses omfatta alla de fall där en myndighei har enövervakande eller styrande funktion i förhållande till näringslivet. Därigenomsynes kunna förutsättas all de uppgifter som förfogar över inom denkredilpolitiska verksamheten och som genom sin allmänna ställningsom centralbank erhåller vid sina ständiga kontakter med bankväsendel skullebli sekretesskyddade. Del kan t. ex. röra sig om bankemas månadsrapporter ochom de s. k. konfidentiella rapporterna till riksbankschefen. Utformningen avförslagel synes sålunda väl motsvara föreliggande behov inom . Försäkringsinspektionenberör - liksom i yttrandet över OSK:s förslag - en internationell specialfråga.Inom ramen fördel internationella samarbetet på försäkringsområdet kan kommaatl aktualiseras ett uppgiftsulbyie rörande försäkringsbolag mellanmedlemsländernas tillsynsmyndigheter, inriktat primärt på bedömningar avsoliditeien hos försäkringsbolag, som är verksamma i flera medlemsländer.Åtskilliga uppgifter kan härvid komma att utväxlas mellan tillsynsmyndigheternai medlemsländerna rörande dels försäkringsbolag i del egna landet, delsförsäkringsbolag i de andra medlemsländerna. Internationelll sett måste dennaömsesidiga uppgiftslämning vara sekreiesskyddad, då detla är en förutsättningför all samarbetet över huvud Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 384 skallkomma till stånd. från svensk synpunkl rör det sig här om att tillutländsk tillsynsmyndighet lämna uppgifter om svenskt föreäkringsbolag och härverksam utländsk försäkringsanstalt - oavsett om dessa uppgifter ärsekretessbelagda eller ej - och alt motta motsvarande uppgifter från utländsktillsynsmyndighet. utgår från att det föreslagnaregelsystemet skulle ge fulla möjligheter att hålla nu ifrågavarande uppgiftslämningsekreiesskyddad och att i annat fall lagstiftningen kompletteras. Statens lantmäteriverkförutsätter atl sekretess enligt 4 § gäller för kartprodukter som enhgt lagen1975:370 lämnas lill verket för granskning. Motivet för att sådanakartprodukler kan behöva skyddas i vart fall är attkartproducenten kan fä avsevärd ekonomisk skada om uppgifterna inte kansekrelesskyddas. Framställning av en karta över ett område sker nämligen ofta ikonkurrens med andra kartproducenier och grundas på en ekonomisk bedömning. Denkartproduceni som först kan bjuda ut kartan vinner försteg på marknaden.Nuvarande lagstiftning möjliggör för konkurrenter att avslöja varandras planergenom uppföljning av de kartor som lämnas till verket för granskning.Uppföljningen är möjlig genom att karta som inkommer till myndighei är allmänhandling. Enbart uppgift i diarium eller register atl karta över ett områdeinkommit till myndigheten för granskning kan således medföra ekonomiskt avbräckför den som framställt kartan genom att konkurrent fält kännedom därom. Ettannat skäl för sekretesskydd som verket anför är det fallet när karta skallanvändas för tävling, t. ex. orienteringstävling. Uppgifter i kartan kan därvidvara av sådan art att en för tidig kännedom därom, liksom även om det områdekartan omfattar kan förrycka lävlingsresultatel. Vissa tävlingsiyper innebärstor ekonomisk satsning av såväl anangörer som deltagare. Krav har därförframförts atl karta för tävling som lämnas för granskning skall hållas hemligtill tävlingens början. Verket förklarar all stöd för sekretesskydd av sådankarta saknas . Förslagetatt sekretessen för vissa avdrag vid inkomsttaxeringen som har samband medstatlig stödverksamhet med avseende på näringslivet hänförs tillskattesekretessen, tillstyrks av . Skaderekvisitetipunkt 1 behandlas i några remissyttranden, Sverigesadvokatsamfund vidhåller den åsikt som uttalades i yttrande över , nämligen all skaderekvisilet bör utgå. erinrar om vad organisationerna anför angående skaderekvisilensutformning (avsnitt 4,3), förklarar atl skaderekvisilet i punkt 1 innebär en värdefulländring i jämförelse med 21 § SekrL och 21 § första stycket LAH, Utformningenav rekvisitet gör att inte så gott som alla handlingar i prövningsärendenenligt miljöskyddslagen skall hållas hemliga därför att deras röjande kanmedföra skada. anser - mol bakgmnd av de intressen 4 § avsesskydda -att den förhållandevis låga sekrelessnivå som Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 385 föreliggerenligt punkt 1 normalt är godtagbar för verkels del. Enligt näringsfrihetsombudsmannensyttrande ger förslaget inte någon vägledning i fråga om vilken betydelse detskall tillmätas att offentlighetsprincipen i förarbetena lillkonkurrenslagstiftningen, konkurtensbegränsningslagen ochuppgiftsskyldighelslagen har getts en speciell innebörd -sedermera i doktrinenkallad publicitelsprincipen, framhåller därför ånyoliksom i tidigare yttranden i sekretessfrågor atl publicitelsprincipen i pris-och konkurrensfrågor har särskild betydelse för verksamheten på detta områdeoch att offentiighel beträffande uppgifter i denna verksamhet inte enbart ärmotiverad av intresset av insyn i myndighetens handläggning i sig. Det är iminsl lika hög grad intresset av insyn i förekommande konkunensbegränsningarinom näringslivet som motiverar offenllighet. Enligt näringsfriheisombudsmannensynes delta kunna leda lill alt skadebedömningen vid röjande av viss uppgiftkan bli annoriunda hos de pris- och konkurrensövervakande myndigheterna än hosmånga andra myndigheter som avses ingå under samma sekretessbestämmelse. Utlämnandeav uppgifter om konkurrensbegränsningar kan leda till ekonomisk skada förberörda förelag, t, ex, på så sätt att möjlighetema atl la ut högre priser ochvinster minskar. Detta är dock ell av syftena med myndigheternas verksamhet ochfär givelvis inte motverkas genom sekretessbestämmelsema. Del finns ocksåmöjlighel för regeringen atl göra undanlag. Del kan vara befogat att ävenbelräffande andra uppgifter om konkurtensbegräns-ningar än sådana som rör kartellregislreradeöverenskommelser tillämpa en restriktiv sekretessbeläggning, I promemorianbeaktas del speciella offentlighetsinlresset på pris- och konkurtensområdethuvudsakligen i samband med motiven för meddelarfrihet men inte viddiskussionen om skadebedömningen, Å andra sidan påpekas all det även hosnäringsfriheisombudsmannen finns behov av sekreiess för uppgifter om t, ex,planerade förelags-överiålelser för all intresset av tidig inforrriation inteska motverkas. Denpåfallande viktigaste nyheten i 4 § som kan finnaär att rekvisitet "men" utbyts mot "skada".