prop · G303106 · 1979-12-31 00:00:00 — Beslutet att regelbundel utge en årsliok, sammanfaitandede viktigaste utvecklingsförloppen pa olika ruslningsomräden samthuvudinnehållet i pågående nedrustnings- och rustningskontrollförhandlingar,lorde dock ha betytt mest för all ulforma inslilulels verksamhelsprofil oehinternationella roll och anseende. Redan årsbokens slående tilel. "WorldArmaments and Disarmament"" anger vad som alltsedan inledningsskedetkommit alt bli SIPRLs helt dominerande arbetsuppgift: atl vetenskapligt insamlaoch sakligt och objektivt presenlera fakta och utvecklingstendenser på denpågående globala kapprustningens olika aktuella fronter och därigenom bygga uppett faktaunderlag för nedrustningsförhandlare och opinionsbildare. , liksom andra slörre publikationer, distribueras f, ö. sedan liingekostnadsfritt till en slor mottagarkreis av personer och organisationer medanknytning till det inlernationella iiedrustningsar-betel. Denna salsning harsjälvfallel haft stor betydelse för atl ge SIPRLs datasamlingar och analyser enauktoritativ ställning. , numera en imposant volym som pa 100-talsfaktaspäckade sidor dokumenterar aktuella lendenser på rustningarnas,vapenhandelns och nedrustningsförhandlingarnas områden, har blivit flaggskeppetkring vilket mycket av institutets verksamhet kretsar, Uiöver årsboken harSIPRLs publikalionsverksamhet avsatt etl numera betydande antal separatavolymer vilka behandlar sådana frågor som t, ex, inhumana vapen,miljökrigföring, kärnvapenspridning och kapprustningen i yttre rymden, förutomde etablerade områdena vapenhandel och CB'W, Det är naturligt atl SIPRLs inriktning på nedrustnings-och rustningskontrollfrågorna har fåll lill följd all institutetsforskningsverksamhet i hög grad kommii atl relateras lill del pågåendeinternationella förhandlingsarbetet inom detta område. Sålunda har besluten omspecifika SlPRl-projekl till en del beslämts av vilka särskilda ämnen som vidolika tillfällen slåll på dagordningen i multilaterala och bilateralaförhandlingsfora. Inte minsl härigenom har kommit all bli något av enaklör i del inlernationella spelet om nedrustningen, en aklör som genompåpasslig publikalionsverksamhet, genom atl arrangera symposierom cenirala ochaktuella ämnen och allt oftare genom att fysiskt närvara vid diversekonferenser, väcker inlernalionell respekl som varnare och pådrivare. Rollensom oberoende internalionell aklör i nedrustningens ijänsl har kommit attskärpa de krav som fr;m ställts på att protluceia fakta tiehanalyser vars opartiskhet och höga vetenskapliga iiiva inle skall kunnailrägasiiltas vare sig pa politiska eller velenskapliga grunder. De uppenbara fördelarna metl tlen sålunda beskrivnatilvecklingcn av SIPRLs verksamhel - den liimligen unika möjligheten atl spelaen konkret och aktiv roll i de inlernalionella nedrusliiingssträvantleiiastjänst - kan sägas ha medfört vissa nackdelar. Del finns en viss risk att SIPRIskulle kunna utvecklas till något av ett utredningsinstitut styrt avFN-önskemal och FN-hänsyii. Om denna risk. som skulle bidra till att retliiceratlen vetenskapliga forskning i egentlig mening som betlrivs. ar man dock mycketmedveten inom , vars styrelse vitl flera tillfällen betonat vikten av atten viss bt)skillnad görs mellan institutets forskning och de piigåentle neUruslningsförhantllingamai tich . Vidare har den valda inriktningen fått till följd att manavstått från att realisera andra, i proposiiion ocb stadgar mer eller mindreuttryckligen angivna, uppgifter såsom del ovan onmämnda niira samarbetet med denakademiska freds- oeh ktmfliktforskningen i och övriga och denförutsedda successiva breddningen av forskningsverksamheten till områden ochfrågestiillningar som i första hantl liimpar sig för en samliiills-ellerbeleendevelenskapligi inrikiad analys. (Som undanlag från den regeln kan docknämnas boken ""Southern . The Escalalion of a Conflicf").Generellt kan sägas att SIPRLs forskning endast i liten utsträckning izått utpå att lämna bidrag till kausanalys och teoribildning inom studieområdet. Manhar valt att snarare dokumentera och beskriva den pågående kapprustningen isiffror och andra hårddata än söka förklara kapprustningsfenomenen utifrån t.ex. etl siikerhetspolitiskl perspektiv. Med hänsyn till ovan refererade kriterier för SIPRLsforskningsinriktning och den erfarenhet som efter hand vunnits har, som redanframhållits, detla val visal sig vara klokt. Del finns dock skäl atltro alt skulle vinna pä just en sådanbreddning av forskningsverksamheten som ursprungligen avsågs. Respekt förinstitutels saklighet och objektivitet har redan uppnålls i hög grad. 1 den månSIPRI kommer att finna tiden mogen för en breddning av verksamheten in påområden som måhända framslår som mer teoretiski och även politisktkontroversiella torde tiella vara en slor, ftir att inle säga unik, lillgång. Den utveckling vad gäller forskningsverksamhetensinnehållsliga karaktår som ovan beskrivits har av naturliga skäl satt sinpriigel på formerna lör verksamheten. En bidragande faktor har också varit desvårigheter som hafl all lill sin medarbetarslab kontinuerligt rekryterade högt kvalificerade forskare ('"professorer"") somursprungligen avsågs bistå insliuitsdirektören i dennes forskningsledandeuppgifter. 1979/80:106 21, kvantitativa dala har vidare ställt ökande krav pa atttill kiivta en jämförelsevis stor stab av forskningsbitradaade personal.Den intensiva publikationsverksamlielen har skapat slora behov av en ktimpelentretlak-lionell personalstyrka. liksom arrangerandet avsvmptisier pii ht)g nivå. har varit SIPRLs friimsta verksamhetsform. Härtillkommer tle olika bidrag som SIPRl-forskare vid olika tillfiilleii kunnat lämnagenom att tiella i allehanda nedrustnings- och fredsforskniiigskonlerenser samtinformera och stimulera opinioner genom föredrag och artiklar baseratle påinstitutets samlade forskningsresultat. De forskare som bidragil lill insliuuels olika prt>jekth;ir rekrvterals pä skilda siitt, beroende på institutets konkreia behov vidvarje tilllalle. Tvä principer för rekryteringen har ktimtuit att blivägledande: att rekryleringen skall vara internationell och balanserad (dvs.Iiuvutlsakligen icke-sveiiskar från olika politiska och ekonomiska system) ochatt rekryteringen skall ske på lidsbegränsad konlraklsbasis för alt säkerställaen maximal flexibilitet. SIPRl-forskningen har således införts avkonlraklsanslällda forskare som verkal på inslilulet under en eller fleraivåårsperioder, av gästforskare som under kort lid vistats på samt avkonsulter som lör SIPRLs räkning bedrivii forskning i sitt hemland.Proportionen mellan dessa anställningsformer har över tiden varierat medinstitutels konkreta behov och ktinkreta rekryleringsproblem. Värdet av allSIPRl-forskningen i huvutlsak bedrivs inom inslilulet lorde dock knappastbehöva särskilt uiiderslrvkas. Verksamhetens innehåll har, som nämnls, komniii alt saltasin pr:igel på verksamhelens former som härulöver har påverkats ticksä av denallmänna karaktär insliiulel fåll. Snarare än en fri forskningsinstitution avakademisk lyp. där forskare under egel ansvar bedriver en självständigforskning, har blivit något av ell vetenskapligt utredningsinstitut ivilket den enskilde forskaren mer anonymt bidrar till en av institutets ledningfastställd kollektiv forskningsproduklion. Det har kommit alt bli SIPRLs policyatt presentera inslilulels alla publikationer, även sådana som förfallats av enenda eller några fä forskare, som kollektiva produkler för vilkel insliiulelsom helhet -dvs, erkannerligen institutels slyrelse och direkiör - har eltkolleklivi ansvar. Sålunda är regeln numera alt nanmet anges på enpublikalions omslag, alt styrelsemedlemmarna namnges på framträdande plats påen insida och att författaren tillkännages i ett av direktören skrivet förord. Den uppenbara fördelen metl denna form för verksamhelen äratt den möjliggjort för inslilutel all utåt framträda med elt samordnat ochenhetligt budskap, samiidigi som enskilda publikationer och uttalanden gestyngd av att synas representera inle en enskild forskares ulan inslilulels somhelhet uppfaUning. Härigenom har fäll möjlighet all spela en roll iinlernalionella nedrusiningssammanhang och samiidigi bygga upp ell förtroende iolika länder för SlPRl-forskningens sirävan lill objeklivitet och kvalilet. 1979/80:106 27 Man kan dock iiile bortse ifrån alt tletta ariangemangft)r verksamhelen, trols övervägande fördelar, måsle skapa vissa problem inomiiisiitutet. prtiblem hiirvidlag giiller den internationella styrelsensreella möjliglieter att i den utstriickning som skulle vara tmskvärd ta detyttersta ansvaret lor SIPRLs publikationer. Ett annat problem giiller i vilkenutstriickning och under vilka omstiindigheter som inslilulsdirekiören ellerandra enskilda forskare skall kunna göra uttalanden, i den mån sådanaiittälaiiden utåt framstår som gjorda i hela institutets namn. Ytterligare ettprolilem gäller tle konflikler som ibland måste uppstå mellan enskildaforskares personliga ambilitmer och kollekliviletsprincipcn. 1 delta senareinryms också ett rekryleringsproblem: en forskare som önskar rekryterakan tänkas avböja med hänsyn till alt en jämförelsevis anonym tjänstgöring påSIPRI skulle vara otillräckligt karriärbefrämjande. Generelll lorde gälla att de problem som ilen rådandearbctsortlningen kan ge upphov till - och onekligen har givit upphov till underårens lopp - ställer krav på goll omdöme och elt nära samarbete mellaninslitutsledningen och forskarpersonalen. I den mån som den kolleklivaarbetsformen i sista hand baseras pä etl viilutvecklal samarbete, snarare iinensidig slyrning, torde ovannämnda problem inte kunna utveckla sig lill ensådan magnitud atl de övervägande fördelarna med den kollekliva arbetsformenifrågasätls. De frågor som här har berörts gäller inre förhållanden påSIPRI som närmasl lorde böra reglerna i en inlern arbetsordning. Lliltillsgällande inlerna arbetsregler iir, enligt vad ulredningen erfarit, förnärvarande föremål för förhandlingar inom institutet. Det ligger, som nedanskall understrykas, ulanför denna utrednings uppdrag att avge förslag gällandedessa interna frågor, detta av såväl principiella som praktiska skäl, även omde förslag till organisationsförändringar som i ett senare avsnitt skallframläggas torde kunna ge viss ledning härvidlag, 3.4 SIPRLs roll och betydelse 1 en tillvaro kännetecknad av en alllmer hotandekapprustning som synes ligga flera steg före alla försök som ändågörs för all hejda och vända den, är del lätt att med pessimism se påmöilighelerna för ett forskningsinstitut atl spela en roll i nedrustningenstjänst. Pessimismen må vara förståelig och i hög grad berättigad - den bör dockinle överdrivas. De många svårigheler som lagl hinder i vägen för deinternationella nedrust-ningssträvandena hillills gör endaslnedruslningsarbeiel desto mer angeläget och nödvändigt. 1 avsaknad avalternativ lill nedrustning innebiir varje bakslag för nedrustningsstiävandenaalt behovet av nya anstriingningar blir deslo större. SIPRLs forsknings- ochpublikationsverksamhet bidrar till att offentliggöra den kapprustning - och denvapenhandel - som faktiskt pågår och att i viss mån föregripa tänkbara,framtida rustningsspiraler. Under utövande av denna övervakningsuppgiftbegagnar sig institutet dock inte av 1979/80:106 2S heiiiliiia källor - all SIPRLs ftirskning baseras pätippet material. Att en noggrann insamling och sakkunnig analys av öppen,tillgänglig information ända kan ge en tillräckligt insiktsfull bild av ilenpågående kapprustningen är en \ iklig erfarenhet av SIPRLs liiuillsvarantlearbete. Ilärigeiiom har kunnat hjiilpa till att jämna ut deninformatitMisassvmelri som länge funnits mellan kapprustningens ochnetlriistningens globala krafter. All SIPRLs arbele da och då viickt visstmissiitije pa en del hall iir såletles fullt naturligt och IViljdriktigt. är en mötesplats för forskare från öst och väst.iitud och syd. och torde i den egenskapen sakna egentligt motstycke. Sommölesphit:: inrymmer institutet arbetande forskare under tilikaaiislällningsformer och -lider, liksom ett stort anlal symposietleliagare samten ständigl ökande besöksström. Arbetsspråket iir engelska oeh tlet gemensammasyftet med verksamheten är att sätta kunskapsinstiiimeiil i luiiiilerna på demsom i olika sammanhang och roller verkar IVir fred och nedruslning. Del iir numera lätl all ange e.xempel på ullryck förinlernalionell uppskattning av den roll innehar och del arbete sominstitutet utför. Del senaste exemplet hiirpå är det pris som institutetnyligen tilldelades av det franska ""de laPaix"" i . Vidare kan nämnas SIPRLs uppmärksammadeframlriidande års exira om nedrustning, såsom en av eltfåtal särskilt inbjudna icke-statliga organisationer. SIPRLs karaktär av icke-stallig organisation - om än.vilket närmare skall diskuteras i närmast följande avsnitt, på olika siittknuten till viirdlandel - ställer naturligtvis institutets ledninginför ständiga avvägnings- och trovärdighetsproblem. En klok ledning härunderåren förvisso krävts för att, genom en balanserad forskarrekrytering och ensträngt objektiv forskningsproduktion, lösa dessa problem. 4 SIPRI:s karaktär och ställning i ljuset av den nyaarbetsrättsliga lagstiftningen 4.1 SIPRLs karaklär och ställning 1 proposiiion faslslälls de grundläggandeprinciperna för SIPRLs karaklär och ställning. Departementschefen framhållerdär alt ""Den långvariga fredsperioden upplevt och vårsträvan att föra en konsekvenl neutralitets- och fredspolilik gör del naturligtatl vi söker bidraga till belysningen av problemen hur inlernationellakonflikter uppstår, hur de skall kunna undgås och hur de skall kunna bilaggaspå fredlig väg."" svenska bidrag skulle göras genomupprättandel av etl inslitut i med internationell karaktär. Deninlernalionella karaklären skulle tillförsäkras genom internalionell rekryteringav såväl ledning som forskare, representerande olika poliliska och ekonomiskasyslem. Det framhölls att ""etl särskilt 1979/80:106 20 inslitut med internationell karaktär /kan/ ha stöiremojligheter iin andra ftjrskiiingsinstiuitioner att allsidigt belysa vissaproblem och \inn:i gehör för vunna forskningsresultat."" I propositionen understrtiks vitlare atl villkor börskapas beträffande instiuiteis ställning och organisation så att""forskningens iiiternalionella och siriingl objektiva karaktär ejskall kunna ifägasiitlas . . . Någtin påverkan från svenska statligamyndigheter på innehållet i institutets ftirskning . . . /borde/ ... ejförekomma."" Sålunda beslöts att institutet skulle ges ensjälvstiindig ställning i form av en oberoende stiftelse, lill vars verksamhelden svenska stålen tillskjuler rtirclsekapilal. ""Vittgåendebefogenheter"' ansågs böra ges till institutets ledning och personal attbesluta om verksamhelens inriktning, och en "betydande fiexibilitel"förutsågs komma atl prägla inslitutets uppgifler, organisation ochpersonaluppsättning. "Det blir en uppgift för institutets ledning att motbakgrunden av de beslut som fattas om studieprojekt och derekryteriiigsförhällanden stim kan föreligga bestämma hur forskarstaben skallvara sammansatt. Inom en given budgetram och allmänna riktlinjer som dras uppbör vitlare nu)jlighet finnas till omdisponeringar för att nå störstaaktualitet och effektivitet i forskningsuppgifterna." 1 konsekvens härmed föreslogs att institutets forskareskulle anslällas på kontrakt med individuell lönesältning och au hithörandefrågor skulle avgtiras av inslilutels slyrelse. I institutets stadgar fastställs att svenska regeringenulser styrelse, institulsdireklör och, i inledningsskedet, vissa ledamöier avinstitutets Vetenskapliga råd samt förordnar revisorer för årligräkenskapsgranskning. Av ovanstående principformuleringar framgår all Sverigesregering och riksdag, säsom ell uttryck för långvariga fredsperiod ochsträvan att föra en aktiv och konsekvent neutralitetspolitik, velal skapa ochunderhålla ett fredsforskningsinsliuil, vars inlernalionella karakliir manvelat tillförsäkra genom en internalionell rekrytering av såväl ledning sompersonal och vars oberoende gentemot svenska staten man velat garantera genomalt ge den inlemalionelll sammansalla styrelsen vida befogenheter attsjälvständigt fastställa forskningsprojekt och rekrylera forskare. Man har således vall alt inte knyla till den svenskahögskoleorganisalionen ulan föredragit alt konstituera inslilutel som enoberoende sliftelse. Man har vidare klarl markerat att //;/e skall kunnabetraktas som ett utrednings- och forskningsorgan avsett atl förse den svenskaregeringen med material och underlag för officiell svensk nedrustningspolitik.Samtidigt har man dock Inte sökl upprätta som elt i offentligrältsligmening internationellt institut, fristående från svensk jurisdiktion och medtjänstemän och övriga anställda med diplomatisk status och immunilel. Inlernalionellaorganisaiioner i egenllig mening lillkommer normalt som resultat av eltmellanslatlim avtal, lill skillnad mot vars tillktimst är 1979/80:106 30 resultatet av en stats, , handlande. Genom att medvetet undvika dessa lösningar har man såledeseftersträvat skapandet av ett internationellt fredsforskningsinstitut i Sverigesom genom sin oberoende status, sin iiiieriintionella rekrytering och sinstriivan att inom slyrelsen och forskarpersonalen ha represenlanler ftir ösloch väst, norti och syd, skulle kunna producera fakta och kunskaper varsobjektivitet och opartiskhet ej skulle kunna ifrågasättas. Med tillgång till ensådan bas av fiikta och kunskaper skulle sedan pågående nedrustnings- ochrustningskontrollförhandlingar kunna underlättas och påskyndas. En sådantillgäng skulle vara av värde särskilt försmå och medelstora länder som i långtmindre grad än super- och stormakterna besitter en egen kapacitet alt få framaktuella och relevanta data. Utvecklingen som förflutit sedan SIPRIbörjade sm verksamhet, da på basis av ovannämnda överväganden, har sell enuppenbar bekräftelse på det fruktbara i denna ursprungliga lanke. somlillkomslen av de nya svenska arbelsrältslagarna på ett säu som knappast kunde förutses2966 kommit att aktualisera den va/da konstruktionens karaktär av kompromissmellan "renodlade" lösningar av ovannämnl slag. De nyaarbelsrätislagarna ulirycker en allmän sirävan all med hjälp av lagstiftningdels öka de anställda möjligheter lill reellt inflytande över sinarbetssituation (lagen 1976:580 om medbestämmande i arbelslivei. dels ökade anslälldas anslällningslrygghel (lagen 1974:12 om anställningsskydd. LAS).Den fråga som därvid har uppstått för SIPRLs del. och som främst föranletttillkomsten av denna utredning, gäller huruvida dessa lagar i prakliken ärförenliga med principen om SIPRLs oberoende ställning och inlernalionellakaraklär. I utredningsdirektiven ges ulredningen i uppgifl att"undersöka hur SIPRLs karaklär av internationellt institut, vilket, såsomavsågs vid dess inrättande, ålnjuler oberoende i sin forskning och flexibilitetatl rekrytera forskare frän olika geografiska regioner samt olika poliliska ochekonomiska system, i denna nya situation bäsl kan vidmakthållas"",och att '"föreslä de förändringar som behövs för all underiälla enanpassning till de delvis nya rällsliga förulsältningarna. samlidigt sominstitutets karaktär bibehålles."" Vissa synpunkier som har framförts till ulredningen vidhearings kan sammanfallas säsom innebärande all del delvis nya läge somuppställ i och med arbelsräiislagarna, och som kan sägas skärpa dislinktionenmellan "svenskt"" och""icke-svenskl"", gör det svårl alt upprätthålla denursprungliga ""kompromissen"' mellan ovannämnda renodladelösningar, varför det rekommenderats all bör omformas i riklning mol denena eller den andra av dessa. Efler atl ha tagit del av och tivervägl dessa synpunkterhar utredningen dock funnit all det ar både önskvärt och i alll väsentligtmöjligt atl även i del nya lägel och inför framliden bibehålla de principerrörande inslilulels siällning och karaklär som ursprungligen formulerades.Ulredningen föror- 1979/80:106 31 darsålundä all iiven forlsiiltniiigsvisbör beiraklasoch fungera stmi elt i sin forskning helt obertientle institut, varsinteriiatitniella karaktiir lillförsiikras genom en internationell rekryteringav ledning oeh forskarpersonal-samtidigt som inslilutel dock är""svenskt"' i den meningen att (efterinhämtande av forslag från instanser som ftireslås erhålla ftirmellförslagsrätt) utser styrelseledamöter, direktör och biträdande direkiör samlförordar revisorer, liksom i tlen meningen atl inslilulet såsom svenskträtlssubjekl och i Sverige förlagd arbetsplals omfattas av bl. a. svenskaarbelsrätislagar. Lläriill kommer, som närmare skäll framhållas i elt senareavsnitt, att iir svenskt i betydelsen finansierat av den svenska staten(även om det i institutets stadgar sägs atl "Stiftelsen . . . består avmedel, som Kungl. Maj:t eller annan anvisar . . ."). Ulredningen har inle funnil alt institutetshittillsvarande anknytning till i utländska ögon framstått såsom ettproblem (gällande trovärdigheten i SIPRLs anspråk på oberoende) av sådandignitet alt det överskuggar den positiva funktion som denna anknytning har.Med bibehållen anknytning till torde visserligen frågor rörandeinstitutets ftirhållande till värdlandet med jämna mellanrum las upp tilldebatt, men del är uppenbart att institutet måsle vara förankrat i ennationell miljö. Från flera häll har därvidlag framhållils atl SIPRLsinlernalionella renommé stärks av dess förankring i den svenska nationellamiljön, detta med lanke på såväl den svenska neutralitetspolitiken som Sverigesinternationellt framlriidande och pådrivande roll på nedruslningsområdel liksomi frågor rörande internationell rällvisa och uiveckling. Härtill kommer, somnämnls, att inte tillkommit som ett resultat av ett mellanstalligi avtalutan som resultat av ett ensidigt svenskt riksdagsbeslut. Utredningen har sålunda, med utgångspunkt i ovannämndaöverväganden, funnit atl tillkomsten av den nya arbelsrätlsliga lagstiftningeninte bör anses föranleda någon omprövning av de grundläggande principerna förSIPRLs ställning och karaklär, (Nägon sådan omprövning förutses f. ö, inieheller i direkliven). Skälen härför är dels de övervägande fördelarna med allbibehålla den hittillsvarande, och för lämligen unika,""kompromissen" mellan renodlade alternaiivlösningar, dels allulredningen inte anser all tillkomsten och existensen av arbelsräiislagarna pänågol väsenlligl sätt inverkar negativt på förutsättningarna för denhittillsvarande ordningen. Denna ståndpunkt från utredningens sida skall i detföljande närmare motiveras. 4.2 Lagen om anslällningsskydd (LAS) Av arbelsräiislagarna är del i första hand lagen omanslällningsskydd (LAS) som kan tänkas framslå. och frän vissa håll harframslällls, som ell hol mol SIPRLs oberoende ställning och inlernationellakaraktär. Här stär uppenbarligen principen om den anställdes trygghet ianställningen mol 1979/80:106 32 uppfattningen all bibehållandet av SIPRLs karaktiirförutsätter flexibilitet i forskarrekryteringen. Värdel av att SIPRLs styrelseges befogenhet alt med utgångspunkt frän beslut om forskningsprojekt anställaforskare lor viss Iitl eller för vissi arbele betonades särskilt i 1966 årsproptisition. Utredningen delar uppfattningen all denna fiexibilitel irekryteringen iir av avgtirande betydelse för bibehållandet av SIPRLs karaktär,detta såviil med tanke på verksamhetens art som med hiinsyn till de komplikationersom annars skulle kunna uppstå vid rekrytering av forskare frän vissa länder, A andra sidan har SIPRLs verksamhel numera kommii atl ihög grad priiglas av fasta årliga åtaganden (främst årsboken) som det torde blisvårl atl fullgöra ulan en viss permanens inom forskarpersonalen. Vidare medgerLAS atl parlerna genom kollektivavtal kan enas om att avvikelse görs frånlägen. slöts ett sådant kollektivavtal på (""Avtal om tidsbegränsning av anslällning för konlraklsanslällda forskarevid SIPRL"). 1 della avtal sägs att kontraklsanslällning avseende vissbegränsad lid får ske, oeh all sådan anslällning inte medför företrädesräu lillny anslällning.