prop · G303150 · 1979-12-31 00:00:00 — m. är 1980 havandeskapspenning, föräldrapenning i samband med barns födelse,särskild föräldrapenning saml föräldrapenning för lillfällig vård av barn.Försäkringen ger alla föräldrar ell ekonomiskt skydd när de är hemma i sambandmed barns födelse eller sjukdom. Den ger även föräldrarna ekonomiskamöjligheter atl vara hemma hos sina barn fram t,o.m. Huvuddelen av föräldraförsäkringen bekostas medsocialförsäkringsavgifter till sjukförsäkringen. Kostnadsutvecklingen för föräldraförsäkringen i sin helhetär svårbedömbar bl.a. med hänsyn till den begränsade erfarenhelen av de förändringarsom har genomförls. Kostnaderna för den havandeskapspenning som infördes fr.o. m. påverkas av anlalet graviditeter, de berördakvinnornas förvärvsfrekvens, i vilka yrken de arbetar saml möjligheterna tillomplacering inom arbetsplatsen. Kvinnornas benägenhet att utnyttja rätten ärvidare av avgörande betydelse för kosinaderna. Med hänsyn till all rätteninförts sä saknas f. n. underlag för en någorlunda säker bedömning av ivilken omfattning den kommer atl utnyttjas. Kostnaderna för föräldrapenning i samband med barnsfödelse beror främst pä antalet födda barn samt föräldrarnas förvärvsfrekvensoch inkomst. Kostnaderna kan i viss mån påverkas av om del är fadern ellermodern som tar ut föräldrapenning. Den särskilda föräldrapenningen, som f. n. utgår under 90dagar, kan tas ut . Kosinaderna för ett visst år blirdärför beroende av i vilken utsträckning ersättningsdagar tas ut i direktanslutning till föräldrapenning i samband med barnels födelse samt hurföräldrarna väljer att fördela resterande dagar över den återstående delen avåltaärsperioden. Kostnadema för föräldrapenning för lillfällig vård av barnpåverkas, uiöver de tidigare nämnda faktorerna, ocksä av barnens sjukdomsfrekvens.En ökad kunskap om och benägenhet att utnyttja rätten till ledighet/ ersättningförefaller vara förklaringen till de senasle årens ökning av antaletersättningsdagar. har på regeringens förslag beslulal omviss höjning av garantinivån (lägsla ersättningsnivå) fr, o, m, den 1 juli 1980samt föriängning av den särskilda föräldrapenningen med ersättning enligtgarantinivån oavsett inkomsi. De totala kostnadema härför, vilka medräknats ilångtidsbudgeten, beräknas uppgå till ca 370 milj. kr. per år.Härav finansieras eller 55 milj. kr. De statliga och statskommunala bostadsbidragen lillbarnfamiljer utgår till drygt 400000 familjer med omkring 800000 barn. Bidragenär relaterade till inkomsterna. De statskommunala bostadsbidragen (SKBB) ärvidare beroende av bostadskostnaderna. Regeringen har bl. a. föreslagit att hyresgränserna samtbeloppen för de 1979/80:150 28 statliga bostadsbidragen höjs. Ändringarna innebär allbidragen omfördelas till förmån för hushåll med slor försörjningsbörda,Effeklerna härav har beaktats i medelsberäkningarna. Stödet tilllåginkomsttagare utan bam har i långtidsbudgeten inräknats i ändamålsgruppenbostadspolitik. Till följd av beslut om en minskad statlig bidragsandeltill SKBB från till minskar medelsförbrukningen successivt frånbudgelåren 1980/81 och 1981/82 . Helårseffekten är ca 540 milj. kr. införs ett nytt statsbidrag till kommunalabostadstill-lägg till folkpensionärer. Utgifterna för detta är upplagna underändamålsgruppen folkpensioner m. m. Kostnaderna för bostadsbidragen är bl.a. beroende avantalet barn, hushållsstruktur, bostadskostnader, inkomstutveckling samlförvärvsfrekvens. De barn vilkas föräldrar lever åtskildaär genom bidragsförskotten garanterade etl särskilt ekonomiskt grundskydd. Bidragsbeloppetär relaterat till basbeloppet. Kosinaderna för bidragsförskotten beror främst påbarnantal, andelen barn som lever skilda från någon eller båda föräldrarna samti vilken omfallning dessa barns ekonomiska grundtrygghet tillgodoses genom underhållsbidragfrån föräldrarna. Andelen barn för vilka bidragsförskott ulgår - f. n. drygl har ökat något medan det toiala antalet barn i bidragsberältigade åldrarminskar. Andelen bidragsförskott som återbetalas av de underhållsskyldiga föräldrarnahar ökat något sedan försäkringskassorna övertog administrationen. har, på grundval av en överenskommelse mellanregeringen och Svenska kommunförbundei. beslutat om utbyggnad av samhälletsbarnomsorg. Utbyggnadsprogrammet innebär att lOOOOO nya daghemsplatser och50000 nya platser i fritidshem skall tillkomma under femårsperioden 19771981jämte en viss ökning av antalet platser i kommunala familjedaghem. Den faktiska platsulvecklingen i barnomsorgen avgörs avkommunerna och planeringen utgår från bedömningar av anlalet barn i olikaåldrar, andelen förvärvsarbetande och sluderande föräldrar och hur stor del avdessa som kommer att efterfråga plats inom barnomsorgen. Kommunerna analyserar behoven av barnomsorg medutgångspunki i beräkningar av anlalet barn, förvärvsintensitet, föräldrarseflerfrågan m. m. Den faktiska utbyggnaden och därmed kostnadsutvecklingenavgörs emellertid i hög grad ocksä av ekonomiska faktorer, tillgång på mark,lokaler, personal m. m. torde flera kommunereller kommundelar komma nära en full behovstäckning. Befolkningens ålderssammansättning med ett minskatbarnantal innebär vid oförändrade förvärvs- och studerandefrekvenser ettminskal behov av barnomsorg. Delta kommer emellertid att få påtagliga effekterförst eftersom viss platsbrist fortfarande råder. Bilaga 2.1 Långtidsbudget 29 Statens bidrag lill driften av förskolor och frilidshemstyrs av platsulvecklingen i kommunerna oeh av löneulvecklingen för anslälldai offentlig Ijänst. Vad gäller fritidshemmen påverkas plalsutbyggnaden, utövervad som lidigare nämnts, även av samordningen med skolan och genomförandet avSIA-reformen. Statens bidrag till driften av familjedaghem styrs avplatsulvecklingen för familjedaghem i kommunerna, löneulvecklingen föroffenlligl anslällda saml kommunernas kosinader för verksamheten. Utbyggnadenav familjedaghemmen är givelvis beroende av kommunernas beslut om fördelningav platser mellan daghem/fritidshem och familjedaghem. Sammanfattningsvis kan, avseende statens bidrag tillbarnomsorgen, sägas alt kostnadsutvecklingen i huvudsak kommer alt slyras avkommunernas ambitionsnivå vad avser ulbyggnaden av barnomsorgen . Beräkningama av utgifterna i långtidsbudgeten byggerpå kommunernas planer beträffande barnomsorgens ulbyggnad fram t.o.m. år 1983.För perioden därefter grundas beräkningen på en schablonmässig framskrivning.Mot denna bakgrund bedöms utbyggnadstakten bli lägre i periodens avslutning äni dess inledning. En bibehållen utbyggnadslakt över hela perioden skulleinnebära en ökning av kostnaderna med 100150 milj. kr. under vart och etl avperiodens två sista år. En ökning eller minskning av utbyggnadstakten med I 000daghemsplatser och I 000 frilidshemsplatser per är ger ökade resp, minskadekosinader för staten med sammanlagi 265 resp. 130 milj. kr. Motsvarande siffra för såväl heltids- somdeltidsplatser i familjedaghem uppgår till ca 140 milj. kr. Allmänna bidrag till den kommunala sektorn I denna ändamålsgrupp ingår skatteutjämningsbidrag,skattebortfallsbidrag i anledning av skattereform saml kompensalionför minskat skatteunderlag i anledning av skattereform. Vidare ingårdet särskilda slalsbidrag på . per invånare som övergångsvis ulgår för är1980 lill landslingskommuner och landstingsfria kommuner ulanför skatieuljämningssystemel. har under höslen 1979 beslutat om en förenkladberäkning av det kommunala skalteunderiaget som berör skattebortfallsbidragetoch kompensationen skattereform. Regeringen har tidigare i vår ien proposition om kommunalekonomiska frägor lagt fram förslag sombl.a. Beräkningarna i långtidsbudgeten beaktardessa beslul och förslag. Skatleutjämningsbidragel, som utgör merparten avändamålsgruppen, syftar till alt minska skattekrafts- och kostnadsskillnaderför landstingskommuner, kommuner o(;h kyrkliga kommuner i olika delar av landet.1 proposilionen om kommunalekonomiska frågor föreslås att Allmänna bidrag till den kommunala sektorn (Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå)' 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 + 388 - 43 Procentuell förändring 1980/81-1981/82 Genomsniulig ptocen-luell förändring 1980/81-1984/85 Statsutgifterna för de allmänna bidragen till denkommunala seklorn har först beräknats i löpande priser. Därefter har utgifternadeOaterats med förväntad prisutveckling för konsumlion. takten i genomförandet av skatteutjämningsreformenomprövas så atl del andra steget i reformen, som skulle ha genomförts ,fördelas med hälften och återstående del . Den ökning avskalleuljäm-ningsbidraget på ca 1 700 milj. kr., som skulle ha inträffat år1981 pä grund av reformen, fördelas därmed jämnt över med ca850 milj. kr. Särskild kompensation till de kommuner och landslingskommunersom drabbas hårt av den föreslagna långsammare takten i genomförandet avskatteutjämningsreformen om sammantaget ca 135 milj. kr. föreslås utgå för är1981 inom ramen för extra skatteutjämningsbidrag. Den största betydelsen har skatteutjämningsbidragen förGotland, för norrlandskommuner och för glesbygdskommuner i andra delar avlandet. De största bidragsökningarna genom reformeringen fär de södra och mellerstadelarna av landet. Utvecklingen av skatteutjämningsbidragen är dels beroendeav det kommunala skatteunderlaget, dels nivän på de kommunala skallesatsernasåvitt gäller kommuner och landstingskommuner. För kyrkliga kommuner räknasnärmast föregående års bidrag upp . Genom skalteutjämningssystemetgaranteras kommuner och landstingskommuner en skattekraft (skalleunderiag perinvånare) i relation lill den medelskalte-kraft (skattekronor per invånare igenomsnitl för riket) som fastställts av SCB på grundval av taxeringsutfallet.Den årliga ökningen av medelskattekraften (drygt il % från är 1979 till år1980) inverkar således i höjande riklning på nivån förskatteutjämningsbidragen. För den enskilda kommunen resp. landstingskommunenbesläms skatteutjämningsbidragels förändring av hur det egna skatteunderlagetutvecklas i förhällande till genomsniltet för landet. Den grundgaranti som åsatts varje kommun ochlandstingskommun i skatteutjämningssystemet ligger fast t. v. Den totalagarantin besläms emellertid också av de tillägg till eller avdrag frångrundgarantin som görs med hänsyn lill befolkningens åldersstruktur ikommunerna och landstingskommunerna. För kommun görs också tillägg för snabbbefolknings- minskning.Den totala garantin räknas om åriigen, vilkel påverkar omfattningen av den enskildakommunens resp. landstingskommunens skatteutjämningsbidrag. Däremot påverkas iprincip inte den totala omfattningen av bidragen härav. Skatteutjämningsbidragensstorlek bestäms också av resp. kommuns och landstingskommuns skattesats.Förändringar av skattesatserna i de bidragsmottagande kommunerna ochlandstingskommunerna får således en direkl effekt på omfattningen av de totalaskatteutjämningsbidragen. Skatteutjämningsbidragen,som under /81 kan beräknas uppgå till 7474 milj. kr., beräknas ifasta priser öka lill 8772 milj. kr. Skattebortfallsbidragetär avsett att kompensera kommunerna och landstingskommunerna för detinkomstbortfall som uppstod till följd av skattereform. Delta bortfallberäknades till 1 250 milj. kr, för är 1971. Bidragsgivningen minskar härefteri takt med att den skattekraft som kommunerna, landsiingskommunerna och dekyrkliga kommunerna förlorade i anledning av skattereform successivtåtervinns genom att den beskattningsbara inkomsien per inkomsttagare ökar. /81 kan det statliga skattebortfallsbidraget, nu när definitivauppgifter om taxeringsutfallet laxering föreligger, beräknas till244 milj, kr, mot de 184 milj, kr. som beräknades i årets budgetproposition. Genomden skattereform som trädde i kraft den har kommuner,landstingskommuner och kyrkliga kommuner fått ett minskat skatteunderlag pågrund av ändrade avdragsregler m. m. beslutade att kompensalionskall utgå för delta. Kompensation utbetalas sedan är 1977. Den slutligakompensation som utbetalas under / 81 kan beräknas uppgå till2666 milj. kr. Ipropositionen om den kommunala ekonomin föreslogs att utbetalningenav de slalliga skalleborlfallsbidragen skall upphöra fr. o, m, (1981års taxering). Kommuner ochlandstingskommuner kompenseras för borlfallel av dessa bidrag genom att vissaskattepliktiga förmåner i fortsättningen räknas in i del kommunalaskatteunderlaget. För att uppnå kostnadsneutralitet genomförandeårel höjsgrundavdraget vid laxeringen till inkomstskatt från . Beslutetatt slopa skattebortfallsbidraget och kompensationsbidraget medför atl deallmänna bidragen till den kommunala sektorn fr. o, m. /82 bliravsevärt lägre än om nuvarande regler behålls. Detta minskar visseriigenutgiftema på budgetens utgiftssida, men följd av de beslutade kompenserandejusteringarna av det kommunala skatteunderlaget minskar nelioinkomsterna päinkomstskatleliteln med ett lika stort eller på sikl något större belopp. Dettidigare nämnda särskilda statsbidraget, som övergångsvis utgår ,belastar statsbudgeten /81 med ca 50 milj. kr. 1979/80: 150 Denna ändamålsgrupp omfattar huvudsakligen utgifterna förvägväsendet inkl. trafiksäkerheten, kommunikationsverken - dvs. postverket,, slatensjärnvägar, luftfartsverket och - samt vissainvesleringsulgifler för . kr., oförändrad pris- och lönenivå) Genomsnittlig procentuell förändring 1974/75-1978/79 Anslag 1980/81 Procenluell förändring 1980/81-1981/82 förändring 1980/81-1984/85 vägväsendet m. m -0,1 Inom ändamålsgruppen vägväsendel m. m, faller bl.a.kostnaderna för väganslagen, trafiksäkerheten samt siödet till lokal ochregional kollekliv-trafik. Väganslagens utveckling vad gäller driften styrs främst avtrafikens utveckling samt av förändringar i vägkapilalet. Även för trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder gäller alltrafikutvecklingen har en styrande effekt. Statligt slöd till icke lönsam landsbygdstrafik skallenligt beslul upphöra i den takt de nya länshuvudmännen tar över detlokala och regionala irafikansvaret i resp. län. 1 stället ulgår ell nyltbidrag lill lokal och regional kollektivtrafik. Nivån pä bidraget i resp. länberor pä trafikens omfauning och inrikining. Bidrag ulgär efter en av regeringensärskilt fastställd milersätlning. Vid bedömningen av den framlida utvecklingen avinvesteringsverksamheten hos kommunikationsverken har hänsyn i försia handtagits lill den väntade efterfrågeutvecklingen. För att få en praktisktanvändbar beräkningsmetod har investeringarna, efter minskning med väntadproduktivitetsstegring, ändrats i takt med den beräknade efterfrågeökningen.Vidare har vissa beslutade program och engångsprojekt beakiats. Variationernamellan budgetåren beror således huvudsakligen på den beräkningsteknik somtillämpats, inte i första hand på förändringar i verksamhetens omfauning. Statens järnvägars investeringar har beräknats medutgångspunkt i väntad irafikeflerfrågan och med hänsyn lill en vissproduktivitetsutveckling. Investeringarna i sjöfartsmateriel dimensionerasfrämst ulifrån behovet av en tillfredsställande nivå vad gäller sjösäkerheten.Sådana investeringar avser bl. a, fyr- och telemateriel, sjökartläggning ochvissa fariedsinvesteringar. Medelsförbrukningen för postens investeringardomineras av planerad nybyggnad av postterminal i . Luftfartsverketsinvesteringar avser redan beslutade investeringsobjekt saml vissa nödvändigainvesteringar främst till följd av väntad trafikutveckling saml ställdafiyg-säkerhetskrav. Medel har inte beräknats för investeringar som följd avställningstagande till ftygplatsfrågan i . Televerketsinvesteringar styrs i huvudsak av reinvesteringsbehov och trafiktillväxt. Viden viss servicenivå är således investeringarna i stort sett givna. Investeringarnai telenätet har bedömts öka något mot bakgrund av den väntadetrafikutvecklingen och telenätets modernisering genom övergång till elektroniskteknik. Hälso-, sjuk- och socialvård Denna ändamålsgrupp omfattar utgifter för statliga ochstatsunderstödda vårdområden. Huvudparten av här redovisade utgifter avserstatsbidrag till vårdområden under kommunalt huvudmannaskap, varav statsbidragtill den psykiatriska sjukvärden utgör den största posten. Statsbidrag utgårockså till viss annan hälso- och sjukvård, social hemhjälp och samhälletsåtgärder för handikappade. 1 direkt statlig regi drivs bl. a. vissa sjukhussamt ungdomsvårdsskolor och vissa vårdanstalter för alkoholmissbrukare. Hälso-, sjuk- och socialvård kr., oförändrad pris- och lönenivå) sjukvård m. m. -t-9,3 kappade m. m. Genom avtal har staten och landstingskommunerna träffatöverenskommelse om driftbidragen för den psykiatriska sjukvården m.m. förtiden t.o.m. . Driftbidragen för långtidsbudgetperioden har schablonmässigtberäknats nivå. Anslagsutvecklingen styrs dels av den 3 Riksdgen1979180. Prop.1979/80:150 34 omfattningav vården som parterna kommer överens om, dels av den allmännakostnadsutvecklingen i samhället. Destatliga utgifterna för kropps sjukvård och allmän hälsovård avser vissamyndigheter pä detta område, slalliga sjukhus, statsbidrag till olika former avhälso- och sjukvård saml bidrag till kostnaderna för de kommunalaundervisningssjukhusen. Beräkningarna av statens utgifter för sjukhus harskett med utgångspunkt i nuvarande grunder för finansieringsfördelning.Statens utgifter på detta område styrs bl. a. av vilka resurser som ges åtläkarutbildningen, av investeringarna i sjukhusanläggningar och av den allmännakostnadsutvecklingen. För långtidsbudgetperioden beräknas ingen volymförändringvad gäller forskning och utbildning. Investeringarna beräknas komma att liggapå en oförändrad nivå. Inomåldringsvården inriktas samhällets insatser i ökad omfattning på öppnavårdformer. Staten täcker av kommunernas bruttokostnader för den socialahemhjälpen, varvid statsbidrag lämnas inte bara för hemvårdare ochhemsamariter ulan även för att täcka kostnader för vissa andra serviceåtgärder.Ca 350000 åldringar och handikappade beräknades få social hemhjälp är 1979.Statens kostnader för bidraget bestäms helt av kommunernas kostnader.Verksamhetens omfattning och löneutveckling för aktuella personalkategorier ärhelt dominerande för kostnadsutvecklingen. Med hänsyn till det ökade antaletäldre, främst i de högsta åldersgrupperna, kommer en viss ökning att ske avefterfrågan på vård. Förändringar av hemhjälpens arbetsformer och innehållpågår och ökar i viss utsträckning kostnaderna. Samhälletsåtgärder för handikappade spänner över en rad områden. Den större delen avulgifterna l.ex. förtidspensioner och handikappersättningar inomfolkpensioneringen - ingår i andra ändamålsgrupper. Under ändamålsgruppenhälso-, sjuk- och socialvård ingår utgifterna för bidrag lill särskolor,bidrag lill färdtjänst och social hemhjälp för handikappade, bidrag tillorganisationer m. m, I långtidsbudgeten har gjorts vissa antaganden omvolymutvecklingen. Hänsyn harockså tagits till den beslutade utbyggnaden avtexttelefon till hörselskadade. Ansvaret för handikapphjälpmedlen i övrigtövertogs av landstingskommunerna . Ersättning för dessa lämnas översjukförsäkringen och redovisas numera under den ändamålsgruppen. Statsbidragtill färdtjänst utgår av bruttokostnaderna, varför statens kostnaderär helt beroende av kommunernas kostnader för verksamheten. Kostnadsnivånbestäms av den allmänna kostnadsutvecklingen, antalet förflyttningshandikappadesamt de enskilda kommunernas regler för och organisalion av verksamheten.Statsbidraget lill färdtjänst har ökat mycket kraftigt i vissa kommuner underde . Inom pågår en översyn av bidragsreglerna isyfte att begränsa kostnadsexpansionen och utjämna skillnader mellankommunerna. Ändringarna av bidragsreglerna avses gälla fr. o, m, kalenderåret1981, Beräkningarnai långtidsbudgeten bygger på att de aviserade förändringarna genomförs. Tilländamålsgruppen hör polisväsendel, åklagarväsendet, domstolsväsendet,kriminalvården samt exekutionsväsendet. kr., oförändrad pris- och lönenivå domslolar m. m. -0,3 -0,6 Polisväsendethar förstärkts kraftigt , Under budgetåren 1973/74-1978/79ökade antalet tjänster med ca 2 800, varav ca 2 100 poliser. Förde närmaste åren har i enlighet med längtidsbudgettekniken medel inte beräknatsför några ytterligare personalförslärkningar. Detta gäller även fördomstolsväsendet. Kriminalvårdensinriktning styrs av det principbeslut om kriminalvårdens framtida utformningsom fattades av riksdag. 1 enlighet med beslutet räknas med vissfortsatt fömyelse av kriminalvårdens anstaltsbestånd. Elt antal äldreanstalter ersätts med nya lokalanstalter. Rättshjälpskoslnadernaredovisas under rubriken domstolar m.m. Rättshjälpskostnaderna beräknas uppgåtill 180 milj. kr. under /81. Utvecklingen av rättshjälpskostnadernaberor i huvudsak dels av utvecklingen av antalet ärenden av skilda slag, delsav biträdesersättning-arnas storiek. Belastningen på anslaget tillräUshjälpskostnader har stigit mer än vad som svarar mot volymökningoch uppräkning av ersättningsnivåerna. En förklaring härtill skulle kunna varaatt tidsdebiteringen ökat i mål och ärenden som inte har varit laxebundna. Samhälletskostnader för rättshjälp beror på de ärendeslag i vilka rättshjälp kanförekomma och de förmåner, i synnerhet i form av biträdeshjälp, som kan utgå.Kostnaderna påverkas också av slorieken av de ersättningar som utgår tillbiträden och offentliga försvarare oeh av den andel av dessa kostnader som denenskilde själv fär betala. Utgifterna inom näringspolitiken omfattar en rad anslagför insalser inom jordbruk, fiske, skogsbruk, hanlverk samt handel ochinduslri. /81 uppgår anslagen för dessa ändamål till 4,8miljarder kr. Utgifterna inom ändamålsgruppen har till slora delar karaklär avmyckel betydande i tiden koncentrerade satsningar. Belaslningen inom ändamålsgruppenkommer därigenom all variera kraftigt. Som redovisats i regeringens prop. 1979/80: 165 om vissavarvsfrågor m. m. kommer anslagsbehoven för varvspolitiken under långtidsbudgelperiodenatt vara betydande. Sammanlagi uppgår de lill . kr., oförändrad pris- och lönenivå) Genomsnittlig procenluell förändring 1974/75-1978/79 Anslag 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 -49,8 ' De nya varvsanslagen för budgeiårei 1980/81 redovisas idenna labell med beräknad belaslning. Den stora procentuella ökningen av insatserna inomnäringspolitiken, som har skett /75-1978/79, avspeglar deomfattande statliga insatserna i näringslivet i syfte att underlättastrukturomvandlingen och att mildra verkningarna av den långvarigakonjunktursvackan. För budgetårel 1980/81 förutses dessa insalser minskajämfört med /80, Exempel på stora och tidsbegränsade insatserför att möjliggöra en lämplig strukturomvandling är bildandet av Svenskt StålAB, insatser för skogsindustriföretagen och statens engagemang för atl utvecklaen svensk dataindustri. I enlighel med principerna för långtidsbudgeten redovisasinget särskilt behov av sådana temporära insatser . av perioden bedöms utvecklingen vändai takt med att kostnaderna för vissa tidsbegränsade insatser bortfaller.Kostnaden för den subventionerade exportkreditgivningen fortsätter att öka.Ökningen orsakas av beslut som fattas under innevarande och nästkommande budgetårom krediter till leverans av varor med lång produktions- och kredit-rid. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. Denna ändamälsgmpp omfattar anslagen till internationelltutvecklingssamarbete, bidrag lill inlernationella organisationer och anslagull andra internationella ändamål. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. kr., oförändrad pris- och lönenivå) Genom snittlig procentuell förändring 1974/75- 1978/79 Anslag 1980/81 Procenluell förändring 1980/81-1981/82 Genomsnittlig procentuell förändring 1980/81-1984/85 1981/82 1982/83 1983/84 + 3,5 + 2,8 5 244 5 000 + 125 +164 +133 + 125 +164 +133 + 136 + 136 +2,4 + 2,5 Anslagen för internationellt utvecklingssamarbete förbudgetårel 1980/ 81 har beräknats sä att de något överstiger det av riksdagenfastställda målet om 1 %av bruttonationalprodukten till marknadspris.Utgångspunkten för de i långtidsbudgeten angivna anslagsförändringarna är attbiståndsanslagen skall uppgå till samma andel av bruttonationalprodukten somunder /81,