prop · G303103 · 1979-12-31 00:00:00 — Kommittén skall också pröva vilka regler som bör gälla försammanläggning av inkomster i hushållet och om del nuvarandesammanboendebegrep-pel bör ändras. Härvid bör främsl de fördelningspoliliskaoch adminisiraliva effekterna av olika alternativ redovisas. Jag finner del angelägel all kommillén försöker finnainkomstbegrepp som bättre än de nuvarande belyser ell hushålls behov avekonomiskl slöd för sitt boende. Kommilléns förslag skall syfta lill allförenkla administrationen och åsladkomma största möjliga tillförlitlighet.Kommittén skall samråda med socialpolitiska samordningsutredningen,ensamförälderkommilién (S 1977:16), siudiestödsuiredningen (U 1975:16) och denkommitté som socialministern avser all föreslå skall tillkallas för alt göraen samlad översyn av del ekonomiska siödet till barnfamiljer med särskildinriktning på flerbarnsfamiljernas siluaiion. Stödets bostadskoslnadsanknylning bör övervägas molbakgrund av önskemålen om förenklingar i administrationen. Frågan om bidragensbosladsanknytning skulle kunna slopas har diskuterats vid flera lillfällen ändasedan familjebosladsbidragens tillkomst. Tanken har varje gång avvisats medhänvisning lill all del allljäml föreligger behov av alt stimulerabarnfamiljerna lill alt efterfråga rymliga bostäder. De undersöknmgar somboende- och bosladsfinansieringsutredningarna gjorde och som redovisades ideras nyssnämnda sluibelänkande visade att flertalet hushåll redan bodde medden uirymmesstandard som stödel är avsell atl möjliggöra. Dessaundersökningsresultat tyder på atl del skulle vara möjligt all låta siödet ulgåutan direkt anknytning till bostadskonsumlion. En sådan omläggning kan dockbehöva kombineras med särskilda åtgärder i syfte att slimulera de hushåll somallljäml har låg bostadsstandard atl höja den. Kommittén bör vara oförhindradatl pröva även alternativ som innebär alt stödels bosladsanknytning slopashell. Därvid skall kommillén belysa såväl vinsterna av de förenklingar somskulle åstadkommas som nackdelarna i form av t,ex, minskade möjligheter atluppnå de bosiadssociala målen. Om kommiitén finner att siödet alltjämt bör varabostadsanknutet bör kommillén överväga i vilkel bosladskoslnadsinlervall siödetbör utgå och hur stor andel av bosladskoslnaden som bör läckas av bidrag. Om kommiitén slannar för all behålla bosladsanknylningenav bidragen bör vidare reglerna för beräkning av bidragsgrundandebosladskoslnad ses 433 Kommittéer: Del II Bo:l Dessa regler skiljer sig mellan upplåtciscformerna.För hyreslägenheter upptas hyran inkl, värme. För småhus beaktasräntekostnader för upplånat och i huset nedlagt kapital saml driftkostnader ochavskrivning. För bosladsrätislägenheier och andelslägenheler anses denfastställda årsavgiften uigöra bostadskostnaden. Dessa regler kan medföra attbidraget blir olika för samma bostad om upplätelseformen ändras. Kommillén börundersöka möjligheterna all ändra reglerna om beräkning av bostadskostnad säatt del i delta avseende skapas rättvisa mellan upplätelseformerna. Enligt nuvarande regler utgår staiskommunala bosladsbidragendasl till hushåll som har hyreskontrakt pä lägenheien eller innehar den medboslads-eller äganderätt. Dessa regler medför atl vissa hushåll som delarbostad kan gå miste om stödel. Del torde främsl gälla de fall där flerafamiljer delar en slor boslad trots alt endasl en eller två står förkontraktet. Kommittén bör överväga om bestämmelserna bör ändras sä all siödetäven kommer sådana familjer lill del. I sin anslagsframslällning för budgeiårei 1979/80 föreslogbosladssiyrelsen att vissa speciella regler skulle tas borl i syfte attförenkla administrationen. Några av förslagen berörde inkomsiprövningsreglerna.Andra förslag gällde beslämmelser om reducering av bosladskoslnaden i vissafall, rälien för vissa hushåll att få högre slalskommunall bidrag än inormalfallet, åldersgränsen för bidragsberättigade barn saml lidpunkten förändring under årel av utgående bidrag, I prop, 1978/79; 100 (bil, 16, p, B3)har jag förordal alt vissa av förslagen genomförs och all några av dem övervägsytterligare. Kommittén bör pröva förenklingsförslagen och därvid beakta vad somkommer fram vid riksdagsbehandlingen av hithörande frågor. Frågan omåldersgränsen för bidragsberättigade barn bör behandlas med förtur. Den harbl,a, samband med utformningen av studiestödet. De förenklingsförslag som bosladssiyrelsen har lagt fram ianslagsframställningen för budgetårel 1979/80 ulgår bl.a. frän synsättet atlelt storl generelll bidragssystem inte kan beakla ell flertal speciella behov,om kravet på förenklingar av administrationen skall fillgodoses . Jagdelar denna uppfattning. Kommiitén bör klarlägga konsekvenserna av mergenerella bidragsregler samt överväga om de grupper som skulle få elt försämratbostadsbidrag om förenklingsförslagen genomförs bör stödjas på annat sätt.Kommittén bör vara oförhindrad att ta upp även andra frågor som har samband medadministrationen av bostadsbidrag. En arbetsgrupp inom bosladssiyrelsen har bl.a. behandlatett förslag från boende- och bostadsfinansieringsulredningarna alt del årligaansökningsförfarandei skulle ersättas av elt system med automalisk prövning avbeslul om bosladsbidrag. Arbetsgruppen har redovisal sina synpunkter i enpromemoria . Gruppens slutsats är att vid nuvarandebidragsvillkor en uiökad förtryckning av ansökningsblanketten är att föredraframför en automatisk prövning som leder till preliminära beslul om bidrag somskall omprövas. Sedan ulredningen har utformat sitt förslag tillinkomslprövningsregler och tagit ställning lill om en fortsattbostadsanknytning bör finnas i bidragssystemet skall ulredningen överväga omansökningsförfarandei kan förenklas, l.ex. genom att del årligaansökningsförfarandei slopas. Bostadsbidragen administreras nu av ,länsbosladsnämnderna och kommunerna. De statskommunala bostadsbidragen lillfolkpensionärerna administreras dock av de allmänna försäkringskassorna ochriksförsäkringsverket. 28 1979/80. Del II Bo:l Skr 1979/80:103 434 Frågan om vilket organ som skall administrerabostadsbidragen har prövats av flera uiredningar. Familjepolitiska kommillénoch boende- och bostadsfinansieringsulredningarna har i sina lidigare omniimndabetånkanden liksom byggadminisiraiionsuiredningen i belänkandet (SOU 1976:26)Bostadsverkel funnil alt slarka skäl lalar för att administrationen förs övertill försäkringskassorna. 1975/76:145 framhöll dåvarandebostadsministern atl denna fråga var beroende av en prövning avdatorkapaciteten hos . Denna prövning ulförs f.n. avulredningen av ADB inom den allmänna försäkringen m.m. (S 1977:10). Kommillén skall också mol bakgrund av sina övervägandenbeiräffande bidragsregler och administrativa rutiner överväga frågan om vilkeleller vilka organ som skall adminislrera slödel. Av den nämnda ADB-ulredningensyttrande över del förslag lill kontroll mot SGI, som jag tidigare nämnde,framgår all datorkapaciteten redan nu möjliggör en överföring av administrationenav bostadsbidragen. Om kommillén finner all skäl talar för en sådan överföring,hell eller delvis, skall kommillén samråda med den nämnda utredningen ochriksförsäkringsverket rörande formerna och tidplanen för överföringen. Vidarebör kommillén om den finner del lämpligl all ändra på del administrativaansvaret också översiktligt belysa vilka eventuella personalkonsekvenser dellafår, I proposilionen 1978/79:95 om den kommunala ekonominföreslogs vissa åtgärder i syfte att öka samordningen mellan de kommunalabostadstilläggen (KBT) och de statliga och staiskommunala bostadsbidragen, 1sammanhanget betonades all en mer fullsländig samordning av de tvåbostads-bidragssystemen bör eftersträvas pä sikl, I den mån kommiitén föreslårförändringar i det nu gällande regelsystemet bör kommittén klarlägga vilkakonsekvenser dessa förändringar får för KBT-syslemet och för den önskvärdasamordningen mellan systemen. Utredningsarbetet bör bedrivas skyndsamt. Kommittén börvara oförhindrad att lägga fram delförslag. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemsläller jagall regeringen bemyndigar mig att tillkalla en kommitté med högsl sex ledamöier för attgöra en översyn av bostadsbidragen till barnfamiljer m,fl,, atl utse en av ledamöierna all vara ordförande, all besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annatbiträde åt kommillén. Vidare hemställer jag atl regeringen föreskriver altkosinaderna skall belasla trettonde huvudtitelns kommilléanslag. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hennes hemställan, 435 Kommittéer: Del II Bo:2 Tilläggsdirektiv till delegationen (Bo 1978:03) förfrågor om energihushållning i befintlig bebyggelse Departementschefen, statsrådet , anför Med stöd av regeringens bemyndigande den 13 april 1978tillkallade chefen för bosladsdepartemenlel en delegation (Bo 1978:03) förfrågor om energihushållning i befinllig bebyggelse, Delegalionen fick lilluppgift all följa och iniliera utredningar av betydelse förenergisparprogrammets övergripande styrning och utveckling samt att tainilialiv lill samordning av de berörda myndighelernas verksamhel, Delegalionenskulle vidare lämna förslag lill regeringen om konjunktur- ochsäsongsanpassning av energisparplanen, redovisa förslag till ulformningen avfinansieringssystemet för energisparlånen, lämna förslag beiräffandeutbildningsfrågor som har samband med energihushållning i byggnader, saml lämnaförslag om energisparstödets inrikining och styrsystemet i stort, Delegalionenfick också i uppdrag att före omprövningen av energisparplanen inför budgelåret1981/82 lämna förslag om energisparplanens inrikining på olika lekniskaåtgärder, genomförandeprogram och styrmedel. har fatlat vissa beslut med anledning avregeringens proposiiion om rikllinjer för energipolifiken (prop, 1978/79:115bil, 3, CU 1978/79:37, rskr 1978/79:394), Riksdagsbeslutet innebär altregeringen genom ett riksdagsbemyndigande ges ökade befogenheter atl besluta ifrågor som gäller genomförandet av energisparverksamheten. Syftet är att ökamöjligheterna att snabbi anpassa de ekonomiska styrmedlen efter de erfarenheterom stödets effekter som man successivi erhåller. Det är väsentligt att de slora satsningar som samhälletgör kan genomföras under bredasl möjliga poliliska enighel. Vid min anmälanlill proposilionen framhöll jag atl det därför finns skäl alt omformadelegationen så alt den får parlamentarisk förankring. Det är enligt min uppfattning viktigt alt delegationenfortlöpande informeras och bereds möjlighet att diskutera de ålgärder somregeringen vidtar med slöd av del erhållna bemyndigandet. Vidare bör energihushållningsdelegationendelta i energisparverksamheten genom att lämna synpunkter på sparprogrammetsinriktning, finansiering, övergripande slyrning och utveckling. Delegationen bör därför fortfara alt vara ett forum föröverläggningar i frågor som gäller bl,a, samordning och inriktning av utvärderingsarbetetsamt hur det ekonomiska stödet och andra styrmedel skall utnyttjas för attpåverka inriktningen av det fortsatla energisparandel. Direktiven böremellertid delvis ändras. Mot bakgrund av vad jag nu har anfört bör delegationen ifortsättningen ha följande uppgifter att följa utvecklingen inom de områden somär av belydelse för energihushållning i befinllig bebyggelse och attsammanställa och vid behov initiera utredningar av belydelse förenergisparprogrammets övergripande styrning och utveckling, atl följa genomförandel av energisparplanen - i närakontakt med de berörda myndigheternas löpande uppföljning av sina insalser inomenergisparplanens ram - och vid behov iniliera åtgärder som gör det möjligt Del 11 Bo:3 Skr 1979/80:103 436 alt jämföra resultaten av genomförda åtgärder med denförväntade effekten, all före den omprövning av energisparplanen somskall ske inför budgeiårei 1981/82, sammanställa sådanl underlag beiräffandebl,a, ny kunskap och i övrigl ändrade förutsättningar som kan vara av betydelseför statsmaklemas ställningstagande angående energisparplanens inrikining påolika lekniska åtgärder saml beiräffande genomförandeprogram och styrmedel,saml all uppmärksamma hälsorisker som kan uppslå i samband medenergi-sparåtgärder i del befintliga byggnadsbesiåndel. Delegationen ärdäruiöver oförhindrad all i samband med det forllöpande utvärderingsarbetet tade inilialiv som den anser vara påkallade. Det är vikligl all nära samarbele sker mellan delegalionenoch berörda myndigheler, kommilléer och organisationer. Delegationen bör i sill arbete samråda medoljeersällningsdelegalionen (I 1979:01). Jag hemställer all regeringen fastställer delegationensuppdrag i enlighel med vad jag nu har anfört. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hennes hemställan. Departementschefen, statsrådet , anför. Med stöd av regeringens bemyndigande den 31 augusti 1978lillkallades en särskild uiredare med uppdrag att se över förutsättningarna förunderhåll av hyres- och bostadsrätlsfasligheler. Därvid skall bl.a. frågan omformerna för avsättning till underhåll och förvaltning av underhållsmedel samtinflytande för hyresgäster i dessa frågor närmare övervägas. Utredningar genomförda vid Cement- och belonginslilutelhar aktualiserat frågan om underhåll av balkonger i flerfamiljshus. Avutredningsmaterialet framgår atl mellan 150.000 och 360,000 belongbalkonger ihus byggda är i behov av reparationer. Därtill kommer allmindre ålgärder kan behöva vidlas på etl stort antal belongbalkonger samt atlvissa oskadade balkonger kan behöva åtgärdas i förebyggande syfte,Dessulom finns i flerfamiljshus byggda ell okänt antal balkongermed bärande järnbalkar där det kan föreligga behov av reparationer. De skadorsom framför alll är akluella är korrosion på bärande armering och bärandebalkar samt skador vid räckesinfästningar. Med hänvisning till vad jag nu anfört anser jag detangeläget att närmare belysa vilka följder ett eftersatt underhåll av balkongerkan få samt att kartlägga vilka balkonger av viss typ och ålder, som i försiahand bör ålgärdas. Det är därvid vikligl all kostnaderna för erforderligaåtgärder belyses. 437 Kommittéer: Del IIBo:4 Jag hemsläller därför all regeringen ulvidgar uiredarensuppdrag lill att omfalla även dessa frågor. Utredaren bör även vara oförhindradall la upp andra frågor i nära anslulning till dem jag nu nämnl, som harbelydelse för utredningsuppgiften. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hennes hemställan, Planmässig sanering efter industrinedläggningar Beslul vid regeringssammanlräde 1979-08-30Departementschefen, statsrådet , anför. På hemställan av civilulskotlet (CU 1978/79:2) beslölriksdagen, med anledning av motionen 1977/78:270, som sin mening ge regeringen lillkänna vad utskottet anfört om planmässig sanering efter industrinedläggningar(rskr 1978/79:14), 1 den nämnda molionen anförs atl strukturförändringar inomprocessindustrin lell lill att byggnader, vilka utgjort skal till maskiner ochprocess, ofta lämnats kvar som byggnadsskelett. Användningsmöjligheterna fördessa har varit begränsade. Byggnaderna har också blivil riskabla all användapå grund av rasrisker, I moUonen påpekas alt övergivna induslrimarker oftaföreter en sorglig anblick men alt de i sanerat skick skulle kunna erbjuda godamöjligheter till annan användning. De har ofta goda lägen ur kommunikationssynpunkt,I motionen las även kommunernas roll upp och därvid anförs bl,a, alt kommunernai de fall dä industrimarken varit särskilt åtråvärd ofta övertagitfastigheterna. Saneringsfrågan har dä blivil en kommunens angelägenhet. Del hardärvid visat sig att saneringen blivit betydligt dyrare än vad man frän börjanräknat med. En stor del av kostnaderna hade sannolikt kunnat undvikas om saneringoch anpassning till etl nytt utnyttjande hade kunnal ske i direkl anslutninglill övergivandet av fastigheterna, Civdutskotlet konstaterar i sitt betänkande att frågan omplanmässig sanering efter industriers nedläggningar är viktig och aktuell samlatt del vore lämpligl att överväganden gjordes om vilka ålgärder som bör vidtasför sanering efler industriers nedläggning. konstaierar vidareatt frågan om sanering hör nära samman med den pågående översynen avbygglagsliftningen. Av flera skäl förordar utskotlel dock att frågan inteinordnas i det pågående arbetet med ny plan- och byggnadslagstiftning. Jag görsamma bedömning som utskottet och anser atl en särskild utredare bör tillkallasför atl uireda frågan om planmässig sanering efter industrinedläggningar. Gällande beslämmelser om hur tomter skall ordnas ochbyggnader underhållas finns i 50-53 §S byggnadsstadgan (1959:612). Lagen(1976:666) om påföljder och ingripanden vid olovligt byggande m.m, innehållerbl,a, beslämmelser som ger möjlighet atl t,ex, meddelavitesföreläggande för ägare av sådana byggnader som inle underhållits på DelHBo:4 Skr 1979/80:103 438 Regler om byggnaders underhåll flnnsockså i andra författningar I,ex. hälsovårdssiadgan (1958:663) ochbyggnadsminneslagen (1960:690). Bestämmelser om skydd av den yttre miljön finnsbl.a. i miljöskyddslagen (1969:387) och naturvårdslagen (1964:822). En sanering efler induslrinedläggningar kan leda lilläteranvändning för annan verksamhel, återställande fill nalurmark eller i någotenslaka fall museall bevarande, I samtliga dessa fall erfordras en samladbedömning från bl,a, samhälls- och företagsekonomisk, planmässig ochkullurhistorisk synpunki samt resurshushållningsoch miljösynpunkt, I vissa fallkan del behövas ekonomiska resurser av inte obetydlig omfallning. En huvudsaklig inriktning av åtgärderna efter eninduslrinedläggning bör vara att man försöker la lill vara den resurs som denbefintliga anläggningen kan utgöra. En äteranvändning innebär att behoven avatl la ny mark i anspråk för exploatering minskar. Den kan också medföra altbefintliga samhällsinvesteringar i omgivningen även fortsättningsvis kanutnyttjas, Återanvändningen bör resultera i en ralionell markanvändning,Återanvändningen kan ske på så säll att befintliga byggnader och anläggningarhelt eller delvis ställs i ordning för annan induslriell produktion. Det kanockså vara tänkbart all de kan användas för annal ändamål, I båda dessa fall ärdet nödvändigl alt en omsorgsfull bedömning görs för att klargöra lämplighelenav del avsedda utnyttjandet. Även då rivning och avslädning av industriområden sker föratt återställa marken till naturmark eller lill mark för annan användning ärdel nödvändigl atl delta föregås av en planmässig bedömning. Här är frågor omområdets lämpliga funkfion och om stads- eller landskapsbilden särskiltbetydelsefulla. Rivning för senare exploatering kan minska behovet av alt laannan ny mark i anspråk. Nedläggning av en induslri kan innebära atl en viss typ avindustriell verksamhet upphör i landet eller att det sker någon annaninduslrihistoriskt sett betydelsefull förändring av verksamheten. Det kan isådant fall vara angeläget atl det görs en kulturhistorisk bedömning i god tidföre nedläggningsbeslutet, I något enstaka fall kan det bli aktuellt attmusealt bevara en industrianläggning eller delar av denna. Jag vill erinra omalt byggnadsvårdsulredningen i sitt belänkande (SOU 1979:17)"Kulturhistorisk bebyggelse -värd alt vårda' har lagt fram förslag ombl,a, statligt lånestöd lill ombyggnad av induslrilokaler av kulturhistorisktvärde. Regeringen har ännu inte tagit ställning till utredningens förslag. Ansvaret för kostnader och genomförande av sanering isamband med industrinedläggningar bör i princip ligga på de enskilda förelagen.Sä snart en nedläggning övervägs, bör erforderlig planering av saneringenpåbörjas. Planeringen bör genomföras i samråd med kommunen samt med länsstyrelsenoch övriga berörda regionala organ. Den kommunala planeringen bör redan i dettaskede vara vägledande för saneringen. Del bör ligga pä del enskilda företagetatl ta initiativ lill sanering men del bör finnas möjlighet för kommunen atlpåkalla förhandling i frågan. torde saneringen kunna lösasavtalsvägen men om enighel inle uppnås kan frågan avgöras genom beslul somfattas av någol lämpligt statligt organ. En annan utväg kan vara att kommunenfår räll alt expropriera för induslrisanering. Det bör också övervägas vem som skall ha det ekonomiskaansvaret för redan nedlagda industrier. Kravet på en planmässig sanering bör av prakliska skälbegränsas atl avse endast industriell eller liknande verksamhel som upptarmarkområden eller 439 Kommittéer: Del IIBo:5 har anläggningar av en viss inte obetydlig storlek.Begreppet industriell måste i detla sammanhang ges en vid tolkning. De nu berörda frågorna är exempel på sådana som behöverutredas. Självfallet finns också många andra frågor som behöver klarläggas.Utredningsmannen bör bl.a. i sill arbete behandla resurs- och huvudmannaskapsfrågorna.Därvid bör beaktas vad regeringen anförl i kommittédirektiv (1978:40) omlilläggsdirekliv lill samtliga kommilléer och särskilda uiredare angåendefinansiering av reformer. Utredningsarbetet bör bedrivas så all slutredovisningkan göras före utgången av . Med hänvisning lill vad jag nu har anförl hemsläller jagatt regeringen bemyndigar chefen för att tillkalla en särskild uiredare med uppdrag alt utredafrågan om planmässig sanering efter induslrinedläggningar atl besluta om utredningsman, experter, sekrelerare ochannal biträde åt uiredaren. Vidare hemställer jag atl regeringen föreskriver atlkosinaderna skall belasta trettonde huvudtitelns kommilléanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hennes framställning. Utredning om individuell mätning och debitering avkostnader för uppvärmning och tappvarmvattenberedning Departementschefen, statsrådet , anför. Ansträngningarna för att minska vär energianvändning äruttryck för en anpassning till de ändrade förutsättningar förenergianvändningen som har inträffat under 1970-talel och den utveckling som väntasinom energiområdet. Alltsedan oljekrisen har det framställ somangelägel all minska landets beroende av olja. Studier av tillförselsidan visaratt vi inte omedelbarl har mer betydande möjligheter att ersätta oljan medandra energislag. På korl sikt kan oljeberoendet minskas genom åtgärder för attspara energi. Stora besparingsmöjligheter finns inom byggnadssektorn. Sammanlagt svarar sektorn bosläder, service m.m.-den s.k,övrigsekiorn - för en årlig energianvändning av ca , vilket motsvarar ca40 % av landets totala energianvändning. Av energianvändningen inom dennasektor avser drygt bostäder och ca service m,m. Energianvändningen inom övrigsektorn avser framför alltuppvärmning, inkl, ventilation och varmvatten. Enligt (Energi, SOU 1978:17) beräkningar svarade uppvärmningen för avenergianvändningen i bosläder medan uppvärmningen av lokaler svarade för av energianvändningen inom service m,m. Tappvarmvattnets andel av energianvändningeninom övrigsektorn har av energiberedskapsutredningen (EBU, SOU 1975:60-61)uppskattats , varav för bostäder. Det framhålls av utredningen attdenna uppskattning emellertid är mycket DeinBo:5 Skr 1979/80:103 440 osäker, Tappvarmvallnels andel av energianvändningen kanvänlas öka till följd av energibesparande ålgärder i byggnadsbeståndet,exempelvis förbällrad värmeisolering. I strävandena att minska vår energianvändning ibebyggelsen kan det bli angelägel all, individuellt eller i mindre kollektiv,mäla och debilera kostnader för uppvärmning och tappvarmvattenberedning.Intresset för sådana åtgärder grundas på antagandet all de kan ge vinsler somöversiiger kosinaderna för inköp, service och underhåll av mätare, avläsning,debitering och övrig adminislralion. Kunskaper och erfarenheter av de verkligaeffekterna av mätning och debitering är emellertid f.n. ej fullständiga. Kravpå mätning ställs därför inle . gäller enligt 44 a §byggnadsstadgan (1959:612), omlryckl 1972:776, ändrad senast 1978:369), BS, allbyggnad skall ulföras så all den möjliggör god energihushållning.Föreskrifterna i Svensk byggnorm (SBN) vad avser energihushållning vid ny- ochombyggnad fastställdes av regeringen . Planverketbemyndigades all utfärda råd och anvisningar i anslulning lillföreskrifterna.