prop · G303103 · 1979-12-31 00:00:00 — Någon molsvarighei lilläldre liders allmänna översyner - utredning om rikels styrelseverk,ulredning om förändrad organisalion av DelllB:7 Skr 1979/80:103 238 rikels slyrelse- och förvaltningsverk och 1908 årsdeparlemenlalkommille-rade - har emellerlid inle förekommit i modern lid. Underarbetet med regeringsform ägnades frågan om den statligaförvaltningens organisation endast en begränsad uppmärksamhel. Förslag om en översyn av de allmänna principerna för denstatliga förvaltningens organisation har väckts i molion 1977/78:1414. I sillyllrande (KU 1977/78:38) över denna molion anförde konstiiutionsulskollel;"Frågor med anknylning till den offenlliga förvaltningens organisationaktualiseras från olika utgångspunkter i flera utredningars arbele. Som exempelkan nämnas förvaliningsutredningen, expertgruppen för regional utredningsverksamhetsamt decentraliseringsutredningen. En sådan allmän överblick och kartläggningsom begärs i motionen av konsekvenserna av de successivt genomförda förändringarnaav förvaltningsorganisationen såsom tillkomsten av förlroendemannastyrelsernaoch konsekvenserna därav för relationerna mellan regeringen, ochförvaltningsmyndigheterna saknas emellertid . En förutsättningslöskarlläggning av nu rådande rättsliga och fakiiska förhållanden och av denutveckling som lelt fram härtill skulle vara av värde för framtida övervägandenrörande dessa spörsmål. Eflersom della är ell omfallande frågekomplex bör ensådan utredning i försia hand begränsas till en beskrivning och analys avrådande förhållanden. Några föriindringar av de principer som tillämpas pådelta område är utskottet i avvakian på en sådan översyn inle berell allförorda. Vad uiskoltet anförl bör ges regeringen lill känna." följdeulskollels förslag (rskr 1977/78:257). Denna undersökning bör nu komma till stånd. Eflersom defrågor som berörs i tillkännagivande anknyter lill de problem somförvaliningsutredningen arbetar med finner jag det lämpligt att uppgiften anförlrosåt denna ulredning. Jag räknar härvid med atl della tilläggsuppdrag inte kommerall försena förvallningsulredningens huvudbetänkande. I anslulning tillriksdagens uttalande vill jag belöna alt undersökningens syfte i della skedebör vara endasl all karllägga de förändringar som har skell i den slalligaförvaltningens organisalion och mol bakgrund härav beskriva och analysera nurådande förhållanden och problem i relationerna mellan regering, riksdag ochförvaltningsmyndigheter. Jag hemställer all regeringen ulvidgarförvallningsulredningens direkliv i enlighel med vad jag här har anförl. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. 239 Kommittéer: Budgetde*partementet Del IIB:8 Utredning om minskning av statens bestånd av uthyrningsbostäder Dir 1979:45 Beslul vid regeringssammanträde Statens bosläder har lill största delen tillkommit innanbostadsförsörjningen blev en angelägenhet. Syftet med uppförandet avbostäder i statlig regi var i första hand alt kunna erbjuda de statligtanställda lämpliga bostäder. Bostädernas förläggning nära arbetsplatsen innebarockså en fördel för arbetsgivaren ur beredskapssynpunkl. De statliga bostädernahar ofta ell annat läge än den allmänna bostadsmarknaden -exempelvis inomslalens skogsdomäner, utmed järnvägslinjer, inom militära förläggningar ellerinom vårdanstalter. Bostadsbeståndet omfattar omkring 16.000 bostäderavsedda för årelruntboende. Bostäderna fördelar sig pä ca 12.000familjebostäder och i runt tal 4.000 enkelrum eller dubbletter. Därtill kommeretl mindre anlal fritidsbostäder i allmänhet uthyrda till anställda hos demyndigheter som disponerar och/eller förvaltar dessa bostäder. Slalens bostäder indelas efter upplätelseformen itjänsiebosläder och ulhyrningsbostäder. Tjänslebostäderna, omkring 300 tillantalet, är anvisade innehavare av vissa tjänster. Uthyrningsbosläderna har iallmänhet varit uthyrda lill anslällda hos de myndigheler som disponeraroch/eller förvaltar dessa bostäder på ungefär samma villkor som gäller i denallmänna marknadens hyresförhållanden. hyrs dock en alll större del avbostäderna ul till personer utan statlig anställning. tjänslebostadsulredning redovisade 1955avgivna betänkande (SOU 1955:30) Tjänstebostäder 30.000 statliga bostäder,varav 22.000 och 8.000 enkelrum/dubbletter. Beståndet avåretruntbostä-der har således minskat till nära hälften av bestånd.Anledningen till denna minskning är i huvudsak del ökade utbud av bosläder iden allmänna hyresmarknaden som framförallt del omfattande kommunala bostadsbyggandetåstadkommit saml de ökade möjligheterna för envar atl förvärva bostad medäganderätt eller bostadsrätt. har myndigheternas beredskapssynpunktergenom bilismens utveckling i allmänhet visat sig bli lillgodosedda även ompersonalen bor på avstånd från arbetsplatsen. De statliga myndigheterna hardärför kunnat avveckla delar av silt bostadsbestånd genom konlorisering,försäljning eller rivning. Överföringen av mentalsjukvården från staten lilllandslingen under 1960-lalet har också bidragil lill atl anlalet statligabostäder minskat. De brister i fråga om bostadsmiljö och bostadsstandard somen stor del av det statliga bostadsbeståndet uppvisar har bidragit till attpersonalen flyttat från statens bostäder. Den form av kategoriboende som enansamling av personalbostäder kan innebära ter sig också allt mindre lockande.Man föredrar i ökande utsträckning att efter arbetsdagens slut lämna sin arbetsmiljö.Det statliga bostadsbeståndet är till stor del gammalt och håller ofta inte denstandard vad belräffar planlösning och utrustning som återfinns i nyarebostadsbebyggelse i den allmänna marknaden. Siaten har i viss mån själv medverkat lill den utvecklingsom här redovisats genom atl anpassa hyrorna för sina bosläder lill hyrorna förjämförbara bostäder i den allmänna hyresmarknaden. Det är inle längre förenatmed DelllB:8 Skr 1979/80:103 240 samma ekonomiska fördelar som lidigare atl bo i en boslad som arbelsgivaren upplåtit. Statens personalbostadsdelegation inrättades 1958.Delegalionen skall ge råd ål de bosladsförvallande myndigheterna, främst ihyresfrågor. Myndigheterna är skyldiga alt samråda med delegalionen i dessafrågor. När del gäller tjänsiebosläder föreskrivs della i 5 S 1 mom.kungörelsen (1961:333) angående Ijänslebosladshyra m.m. Molsvarandeföreskrifier i fråga om ulhyrningsbostäder finns i regeringens cirkuliir(1965:900) lill statsmyndigheterna om viss samrädsskyldighel med slalenspersonalboslads-delegalion m.m. Skyldigheten har inle omfallafritidsbosläder. I mån av resurser kan delegalionen bilräda myndighet som såönskar även i hyresfrågor rörande sådana bosläder. Personalbosladsdelegationen skall särskilt verka för atlhyressättningen för tjänste- och ulhyrningsbostäder forllöpande anpassas lillutvecklingen i den allmänna hyresmarknaden. Delegationen löser denna uppgiflfrämst genom all hålla konlakl med hyresutvecklingen i allmännyttigabostadsföretag och stiftelser. Skillnader i fråga om byggnadsår, ulrusining,service och läge medför i allmänhel en lägre hyresnivå än i dessa förelag ochstiftelser. Samiidigi kan från faslighelsekonomisk utgångspunkt konstateras attjust bostadsbeståndets ålder och ofta speciella läge medför underhållskostnaderöverstigande dem som är normala i allmännylligl bostadsbestånd. Hyresförhandlingslagen (1978:304) ger organisation av hyresgästermöjlighel atl med hyresvärden - i förevarande fall statlig bosladsförvallandemyndighel - iräffa avtal om förhandlingsordning innebärande skyldighel förparlerna all förhandla om hyror och andra boendeförhallanden som rörhyresgästerna gemensaml (se prop. 1977/78:175 s. 211 och 225). Endast enslakaavtal har träffats avseende statliga bostäder. Tvister rörande hyra för slatens bostäder avgörs avstatens tjänslebostads-nämnd när del gäller tjänsiebosläder och prövas avhyresnämnd i fråga om uthyrningsbosläderna. Antalet hyrestvister har hittillsvaril få i förhållande lill anlalel bostäder. Fr.o.m. är frågan om skyldighel attbebo tjänsteboslad avialsbar enligt förhandlingsrätten för statsanställda m.fl.Kopplingen mellan bostaden och anställningen innebär också atl lagen (1976:580)om medbeslämmande i arbetslivet är tillämplig på bostadsupplåielsen, bl.a. ifråga om hyressättningen. För uthyrningsbosläderna gäller hyreslagens (12jordabalken) regler angående bl.a. besittningsskydd och bylesrält.Besittningsskyddet för innehavarna av dessa bosläder liksom för hyresgäster iallmänhet är starkt. Reglerna angående bytesrält ger hyresgästen vissrätt all överiåla lägenheten lill annan genom byle. Dessa båda regler lederlill all alll flera pensionärer och personer som inte är statsanställda bor istatens bostäder. Då bosladsförvallning inle bör vara något självändamål förslalliga myndigheler - jag vill här erinra om alt bostadsförsörjningen främslär en angelägenhel - och stålen inte heller annat än i undanlagsfallbör bedriva uthyrning av fritidsbostäder lalar denna utveckling för atl behovelav bosläder inom statsförvaltningen bör ses över. En uiredare bör därförtillkallas för atl överväga vilka bosläder som staten bör avveckla. Översynenbör göras mot bakgrund av del förhållandet all kosinaderna för bostadsbeståndetofta översiiger intäkterna, ett förhållande som svårligen kan påverkas genomhyressättningen eller besparingsåtgärder. 241 Kommittéer: Budgetdepartementet Del II B:9 Jag är emellerlid medvelen om alt en avveckling kan skapaproblem av olika slag både för myndigheterna och för hyresgästerna. Uiredarenbör därför göra upp en plan för hur en avveckling lämpligen gör genomföras.Därvid bör hänsyn las lill de evenluella problem som en avveckling kanföranleda för såväl myndigheterna som för hyresgästerna. Av särskild belydelsei sammanhanget är möjligheterna alt minska dessa problem genom althyresgästerna överiar ansvarei för bostäderna genom l.ex. Utredaren bör bl.a. överväga möjligheterna atl föra överbosläder lill kommuner. Utredaren bör vid sitt arbele samråda med berördamyndigheter och de statsanställdas huvudorganisationer. Utredningsarbetet börbedrivas i nära konlakl med statens personalbostadsdelegation. Utredaren bör under ulredningens gång lämna delförslagbeträffande åtgärder inom seklorer där delbeslut är möjliga eller önskvärda. Med hänvisning lill vad jag nu har anförl hemställer jagatl regeringen bemyndigar del statsråd som har att föredra ärenden om arbetsochanställningsvillkor i allmän tjänst att lillkalla en särskild utredare med uppdrag atl utredai vilken utsträckning statens bestånd av uthyrningsbostäder bör minskas samtframlägga en plan för sådan minskning, all besluta om sakkunniga, experter, sekrelerare och annalbiträde ål utredaren. Vidare hemställer jag atl regeringen föreskriver atl kosinaderna skall belasla åttonde huvudtitelnskommittéanslag. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hennes hemställan. Utredning om mottagandet av visst testamentarisktförordnande till förmån för staten, m.m. Departementschefen, statsrådet , anför. Genom testamente har fröken , som avlidit , förordnat alt hennes kvarlålenskap -sedan vissa legat utgått - skall tillfalla svenska staten. KvariålenskapenomfaUar såväl lös som fast egendom, bl.a. egendomen Huseby i Skalelövs sockeninom kommun. 1 den i della sammanhang aktuella kvariålenskapen ingårdock inle de handskrifter och böcker som enligt etl äldre testamente skalltillfalla Kungl. Den senasl testamenterade egendomen tillfallerenligt testamentet staten på villkor atl staten garanterar utbetalning av de itesiamenlei upptagna legaten, att staten behåller Huseby egendom och om möjligtutökar densamma med mark, som till areal och beskaffenhel motsvarar åtminstonevad som under leslators omyndighelslillslånd mot hennes vilja fränhänts henne,och tillser atl fastigheterna brukas som förebild Del II B:9 Skr 1979/80:103 242 för svenskt skogs- och jordbruk, samt alt avkastningen,sedan anskaffiiings-, underhålls- och administrationskostnader betalats,används till friimjande inom nuvarande länsområde av enskilt skogs-och jordbruk samt vården av dess natur. I testamentet har vidare framhållits som särskildaönskemål bl.a. all nuvarande äldre i bruk varande byggnader på Huseby börislåndsiitlas och underhållas väl saml i möjligaste mån bibehållas till sinkaraktiir och all leslators samlingar, liksom de i vilka hon anses varadeliigare, i allt viisenlligt bör bibehållas pä Huseby slott lill erinran omdem som där boll och verkat och sammanbragl samlingarna. Testamentet har bevakats vid lingsrätt den 5 april1979. Tingsrätten har vidare genom interimistiskt beslut den 9 i samma månad ienlighet med en framslällning av den avlidnas sysler, ,förordnal all dödsboels egendom skall avlrädas lill förvallning avboutredningsman och utsett advokaterna ,W. du ,, atl i sådan egenskap handha förvaltningen. Innan ställning kan las lill frågan huruvida staten skallla emot den testamenterade egendomen måste det utredas vilken omfattningegendomen har och vilka ekonomiska och andra konsekvenser som ell eventuelltmottagande skulle få för slaien. Vidare bör ulredas för vilka ändamål egendomenskall kunna nytljas i statlig ägo oeh på vilkel säll egendomen bör förvaltas omsiaten lar emot den. Det är lämpligt alt en särskild utredare tillkallas fördelta. Med ledning av ulredningsresullalet kan sedan regeringen ta ställninglill huruvida siaten skall la emot egendomen. Del kan därvid visa signödvändigt all underställa frågan prövning. Någon särskild lid för slatens överlagande av dentestamenterade egendomen finns inte angiven i tesiamenlei. Del är heller inlemöjligt alt ange någon lidpunkl innan ulredningens resullal finns tillgängligt.Del kan emellerlid förutsättas all del under boutredningen och den tid somåtgår innan staten evenluelll lagil emoi egendomen uppkommer frägor som kräverställningstaganden från stålens sida. Jag vill i detta sammanhang nämna alt jagsenare denna dag kommer all föreslå regeringen att uppdra åt jusliliekanslern,som i egenskap av regeringens högsle ombudsman har all under regeringen bevakastatens rält, alt företräda staten i sådana frågor om egendomens användning ochvård som kräver omedelbara ställningstaganden. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemsläller jagatt regeringen bemyndigar chefen för budgeldeparlemenlel alt lillkalla ensärskild uiredare för atl uireda dels omfattningen av den av siaten testamenterade egendomen och vilka konsekvenser som ell eventuelltmottagande skulle få för staten, dels hur egendomen lämpligen bör användas,förvallas och redovisas bland statens lillgångar, om stålen tar emot den, all besluta om sakkunniga, experler, sekreterare och annatbilräde ål utredaren. Vidare hemställer jag atl regeringen föreskriver attkostnaderna skall belasla äuonde huvudtitelns kommilléanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan, (Budgetdeparlementet) 243 Kommittéer: Budgetdepartementet Del IIB: 10 Utredning av frågor rörande samordnad anskaffning avutrustning för automatisk databehandling (ADB) i statsförvaltningen Departementschefen, statsrådet , anför. Anskaffning av generellt användbar ADB-utrustning istatsförvaltningen med undantag för affärsverken sker sedan slutet av1960-lalet centralt genom statskontoret som också i övrigl svarar församordning i fråga om användningen av ADB i statsförvaltningen. Inomförsvarsdepartementets verksamhelsområde sker anskaffningen i samverkan . Utgifterna för den utrustning som köpsliksom vissa andra utgifter som är av sådan art alt de bör periodiserasfinansieras med medel från en kapitalfond, statens datamaskinfond. Denna är isin tur uppdelad pä tva delfonder: den civila statsförvaltningens delfond ochförsvarets delfond. I slort tillgår anskaffning av ADB-ulrustning på följandesätt. Myndigheter och andra organ som avser att anskaffa ADB-utrustning anmälersina behov lill slatskonlorel - inom försvarsdepartementets verksamhetsområdetill . Även sådana anskaffningar somberäknas ske i form av förhyrning skall anmälas. Efter prövning avmyndigheternas redovisade behov av ADB-utrustning utarbetar statskontoret en anslagsframställning till regeringen förresp. Den slutliga prövningen av de enskilda anskaffningarna sker dockförst i samband med själva upphandlingen som beslutas av statskontoret - förförsvarets del i samråd med . Anskaffningarav utrustning som har etl värde översiigande . skall underställasregeringens prövning. Fondens utlägg för anskaffad utrustning skall återvinnasunder utrustningens beräknade ekonomiska livslängd, Kapitalålervinningen skergenom årUga avgifter till fonden. Dessa debiteras de myndigheter och institutionersom utnyttjar utrustningen. I avgifterna ingår avskrivning, ränta på uteståendefondkapital enligt statens normalränta samt ersättning till statskontoret för fondens administration. Avskrivningstiderna fastställs individuelll för varjeanskaffning men följer i de flesta fall fastlagda standardtider för olika typerav ADB-utrustning. Utrustningen utnyttjas ibland även efteravskrivningsperiodens slul. I sådana fall ultas f.n. inte några avgifter. Konstruktionen med anskaffning av utrustning överdalamaskinfonden och uttag av årliga avgifter för utrustningen från resp.driftmyndighet kan i princip beskrivas som ett slags hyresförhållande mellanmyndigheten och statskontoret. Frågor rörande anskaffning av ADB-utrustning har nyligenbehandlats i prop. 1978/79:121 om användningen av ADB i statsförvaltningen. Därframhålls att nuvarande samordnade förfarande i storl bör behållas. Det finnsemellertid flera frågor som bör ut och förändringar som bör göras inomramen för en samordnad anskaffning. Dessa sammanfattas på följande sätt iproposilionen; De lyper avADB-utrustning som skall omfattas av den samordnade anskaffningen måstepreciseras. Arbets- ochansvarsfördelningen mellan statskontoret och försvaretsrationaliseringsinstitut å ena sidan och de ADB-användande myndighe- DelllB:10 Skr 1979/80:103 244 terna å andra sidan bör ses över. De senares ställningbör stärkas i anskaffningsfrågor. Möjligheter bör ges all delegera upphandlingsbeslul lill myndigheterna. Vissa frågorrörande avgifissätlningen för köpt ADB-ulruslning bör ses över. En ändring avden beloppsgräns som gäller för regeringens prövning av upphandlingsbeslut börövervägas. Pågående omläggning av det statliga budgetsystemet medförall den slalliga förmögenheisredovisningen pä slalsbudgeten förändras /81 (prop. 1976/77:130, FiU 1977/78:1, rskr 1977/78:19). 1978/79:121 sägs alt nuvarande ordning förfinansiering av statens anskaffning av ADB-utrustning i stort bör behållas. Somen följd av del sagda kommer statens dalamaskinfond all upphöra och ersältasmed någon form av investeringsanslag. har inte hafl någon erinran mol regeringensbedömning i dessa frågor (FiU 1978:34, rskr 1978/79:339). Jag vill i sammanhanget också nämna att vissaorganisaloriska aspekler på den samordnade anskaffningen av ADB-ulruslningomfattas av direktiven till utredningen (B 1979:01) av organisalionen för decentrala myndighetsuppgifterna avseende rationalisering och ADB. Med hänvisning lill vad jag anförl anser jag all ensärskild uiredare bör tillkallas för att belysa och lämna förslag tillåtgärderi frågor rörande den samordnade anskaffningen av ADB-ulruslning i slalsförvaliningen. En fråga som bör ul är vilka typer avADB-utrustning som i framliden bör omfallas av den samordnade anskaffningen. 1968:48 angående inrättande av endatamaskinfond mm. skall över datamaskinfonden anskaffas serietillverkad,kommersielll tillgänglig ADB-ulruslning. Normalt finansieras följande lyper avulrustning över fonden; - daiorer medansluten kringutrustning - datapresentationsulrustning,såsom dataskärmar (lexl-, bild-), kurvritare m,m, - andra typer avterminalutrustningar - dataregistreringsulruslning(stansar, magnetbandskrivare, optisk läsutrustning m,m,) som producerar datapå databärare vilka direkt eller via konvertering kan läsas av dator- ellerterminalutrustningar, - ulrustning förkonvertering mellan olika typer av dalabärare (även s,k. Några värdegränser för de anskaffningar som kan ske överfonden har inle fastställts. Flera skäl gör det befogal alt se över vilka objekl sombör omfallas av den samordnade anskaffningen. Mänga typer av ADB-ulrustningarär mycket billiga och fortsätter all sjunka i pris. Programvaran harfält en ökad belydelse i förhållande till maskinvaran vid bedömning av olikadatorutrustningars lämplighet. Vidare ingår datorer numera allt oftare somdelar i annan utrustning. har den principen fillämpats all endastutrustning som bygger på beprövad teknik skall komma i fråga för anskaffning.Denna princip bör tillämpas även i fortsättningen. Utredaren bör klarlägga ivad män närmare vägledning behövs för vad som skall inbegripas i beprövadleknik. 245 Kommittéer: Budgetdepartementet Delll B: 10 Uiredaren bör även överväga om programvarans ökandebelydelse påverkar hur anskaffningsförfarandel lämpligen bör ulformas och omsärskilda riktlinjer behövs för anskaffning av programvara. Som en följd av den tekniska ulvecklingen har del blivilalll svårare atl avgränsa "vanlig" konlorsulruslning frånADB-utrustning. Del är enligi min mening därför angelägel att i dellasammanhang också behandla formerna för anskaffning av nya lyper avkontorsutrustningar i vilka datorer ingår, inle minst utrustningar för ord- ochtextbehandling. Del bör ankomma på ulredningen atl överväga i vad månanskaffningen av sådan ulrustning till slalsförvaliningen bör samordnas. Skälför eventuell samordning på delta område kan bl.a, vara att del är fördelaktigtmed viss enhetlighet och slandardisering i statsförvaltningen och atl bättreekonomiska villkor kan uppnås i fråga om upphandling och service. En annan fråga som uiredaren bör behandla är arbels- ochansvarsfördelningen mellan ä ena sidan de cenirala anskaffningsorganen och åandra sidan de ADB-användande myndigheterna och eventuella sektorsvisasamordningsorgan. Till ledning för utredningsarbelel i denna del vill jaglill alt börja med framhålla vikten av att anskaffningen av ADB-ulrustning kanske i enkla och smidiga former. Många ADB-användare har redan eller kommer successivi altfå hög kompetens i ADB-frågor. Deras medverkan i samband med anskaffning av sinegen ADB-utrustning har därför efter hand ökal. Del gäller l.ex. vidularbelande av kravspecifikationer för utruslningen, ulvärdering av lämnadeofferter, kontroll av levererad ulrusining m.m. De bör även ges ökat formelllansvar. Beslul om upphandling bör som f.n. fattas av ansvarigt centralt organmen först efler samråd med berörd myndighet. Anskaffningarna gäller ofta komplettering eller utbyte avdelar i redan installerad datorutrustning (minnesenheter o.d.) samt anskaffningav ytterligare kringulruslning som terminaler, dataregistreringsulruslningm.m. I många fall rör sig anskaffningarna dessulom om relativt små belopp. I enändrad arbels- och ansvarsfördelning bör därför även ingå att beslutanderätten,där så är lämpligl, kan delegeras för vissa anskaffningar. Hänsyn bör härvidlas till bl.a. anskaffningens storlek och karaktär saml myndighelens kompetens.Utredningen bör klarlägga de praktiska förutsättningarna och de lämpligaformerna för delegering av beslutanderätten i anskaffningsfrågor. I flera sammanhang upphandlas ulrusining och förnödenheterlill statsförvaltningen genom att vissa myndigheler sluter s.k. avropsavtalmed leverantörer vilka även andra myndigheter kan utnyttja. Möjligheterna attsluta avropsavtal för daiorer lorde vara begränsade. Däremoi kan förutsättningarfinnas när det gäller kringutrustning och förbrukningsmaterial. Uiredaren bördärför klarlägga i vad män avropsavtal är en möjlig och lämplig form förupphandling av vissa typer av utrustning och förbrukningsmaterial påADB-området. Jag vill betona att statens ställning som upphandlare avADB-utrustning och andra tjänster inte får försvagas i förhållande tillleverantörerna.