prop · G303168 · 1979-12-31 00:00:00 — 1979/80: 168 omriktlinjer för det fortsatta jämställdhetsarbetet; Regeringen bereder lillfälle all la del av vadsom har upplagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I skrivelsen, som bygger på jämslälldhetskommitténsbelänkande (SOU 1979: 56) "Steg på väg" redovisas riktlinjerna ochorganisationsformerna för regeringens fortsatta jämställdhetsarbete medavseende på utbildning, arbetsliv, familjepolitik, boende- ochsamhällsplanering, hälsa och sociala problem, representation i beslutandeförsamlingar, opinionsbildning samt internationellt samarbele. De senaste årens reformer på jämställdhetsområdetredovisas översiktligt. Vidare tas upp de prakliska hinder som forlfarandefinns inom olika samhällsområden för alt kvinnor och män skall kunnaförvärvsarbeta på lika villkor. Viklen av att män tar ett ökat ansvar för hemoch barn saml att arbetslivet anpassas till förvärvsarbetande småbarnsföräldrarframhålls. I skrivelsen berörs hur en del av dessa praktiska problemskall kunna lösas samt hur jämställdhetsfrågorna kan lyftas fram i bl. a.utbildning och arbetsliv. 1 Regeringens skrivelse 1979/80. Skr.1979/80:168 2 Närvarande: slatsininistern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , Åsling, Söder,Burenslam , , . , , Adelsohn. Skrivelse om riktlinjer för det fortsatta Jämställdhetsarbetet () kvinnokonferens i år1975 anlog en världsaklionsplan för att genomföra internationella kvinnoåretsmål (redovisad i aktstycken utgivna av ulrikesdeparlementel, ny serie 11:30),1 denna plan rekommenderas bl, a, varje land alt "fastställa sitt egetnationella handlingsprogram och ange sina egna mål och prioriteringar ianslutning till världsaktionsplanen". Konferensens resultat behandladesunder det trettionde mötet med FN;s generalförsamling sombeslutade om etl permanent rapporteringssystem från medlemsländerna till denunder FN;s ekonomiska och sociala råd (ECOSOC) lydande kvinnokommissionen. Denförsta rapporten från avsåg och avgavs avarbetsmarknadsdepartementet. Den fortsatla rapporteringen skall ske vartannatår. Förberedelser pågår f, n, kvinnokonferens som äger rum iKöpenhamn , Jämställdhetskommitlén (Ju 1976; 08) började arbeletmed en svensk handlingsplan. En enkät skickades ut och besvarades av cirka 400myndigheter, institutioner, organisaiioner, föreningar och företag. Syftet varatt fä veta vilka aktiviteter som pågick och/eller planerades fram till och medår 1980. Enkätsvaren har sedan tillsammans med andra undersökningar legal tillgrund för den beskrivning av vidlagna och planerade ålgärder som ingår ikommitténs förslag till handlingsplan. avlämnade i seplember 1979betänkandet (SOU 1979; 56) "Steg på väg" med förslag till nationellhandlingsplan för jämställdhet. Till protokollet i detta ärende har fogats ensammanfattning av 1979/80:168 3 betänkandet som bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats.En förteckning över reinissinstanserna och en sammanslällning av ytlrandena ålerfinnssom hilaga 2. Jämställdhet mellan kvinnor och män är en av dagensviktigaste samhällsfrågor. Det handlar ytterst om varje människas rätt tillutveckling, utbildning och arbete efter sin läggning och sina förutsättningar.Det är också en fråga om rättvisa och demokrali. En jämnare fördelning avkvinnor och män bland politiker och andra beslutsfattare medför en merrättvisande representation, vilket i sin tur är förutsällningen för en verkligdemokrati. För atl uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män behövsfortsatta insalser på snart sagl alla samhällsområden, I förslaget tillhandlingsplan för jämställdhet framgår detta klarl. Den viktigaste förutsättningen för jämställdhet är, enligtmin mening, ekonomisk självständighet byggd på egen förvärvsinsats. Del anserockså jämställdhetskommitlén. Alt trygga rätlen till arbete för både kvinnoroch män är en viktig målsättning. Men det gäller också atl undanröja i nulägetspecifika förvärvshinder för kvinnor, del gäller alt genom olika ålgärderunderlätta för föräldrar all förena föräldraskap med förvärvsarbele och detgäller inte minsl att bryta traditionella könsrollsmönster såväl i arbetslivsom i hem och samhällsliv. Det innebär att ocksä männens traditionella rollmåste förändras och männen ges möjligheter lill atl berika silt liv genom enförändring av mansrollen. Alla i representerade partier slår bakomjämställdhetskommitténs förslag i betänkandet Steg pä väg. Förslagen har ocksårönt ett positivt mottagande av remissinslanserna. Jag kommer alt kommenteraförslagen i det följande. I kommitténs förord påpekas att man undvikitpartipolitiska profileringsfrågor. Även om det råder belydande politiskenighet om såväl målel alt uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män som medlenall nå dil är del naluriigt alt det finns åsiktsskillnader mellan partierna.Regeringen släller sig bakom huvudlinjerna i jämsiälldhetskommilténs förslagtill handlingsplan för det fortsatta jämställdhetsarbetet. Förslagen handlar istor ulslräckning om att i olika sammanhang ta till vara kvinnors erfarenhetoch kunskaper, vilkel innebär en bättre hushållning med resurserna för samhälleti sin helhet. Alltsedan mitten av 1970-lalet har en mängd reformergenomförts för att underlätta för kvinnor och män att kombinera förvärvsarbetemed omsorgen om barnen. Bl, a, har föräldraförsäkringen byggts ut och kommerfrån totalt atl omfatta . Föräldrar har rält till sex timmars arbetsdag. Skr.1979/80:168 4 tillfällig vård av barn har höjts ochbain. Kvinnor med tunga arbeten har rätl lill omplacering eller ledighel medhavandeskapspenning töre beräknad nedkomst. Även andra reformer som är viktiga för jämställdheten har genomförls.Föräldraulbildning i anslulning lill barns födelse är under utbyggnad ilandslingen. Från den Ijuli 1980 slopas den s. k. makeprövningen i samband medbeviljande av studiemedel. Jämslälldhelsbidragel höjdes den . En informationskampanj om deltidsarbetetskonsekvenser pågick över hela landel. Det är viktigt att dessa reformer nu får en djupförankring bland människor. Opinionsbildning är därför etl beiydelsefulll led ioch ocksä en föruisättning för arbetet för jämställdhet. I det har alla etlansvar- inle minsl de poliliska organisalionerna, arbelsmarknadens organisaiioneroch studieförbunden. 1 årets kompletteringsproposition (prop. 1979/80; 150)framhålls att budgetunderskollel som andel av bruttonationalprodukten (BNP) börminska med i genomsnitl minst en procentenhet under de närmaste åren.För budgetårel 1981/82 förulsälts en budgetförstärkning om ca 7 miljarder kr.Budgetförstärkningen detla år bör väsentligen åstadkommas genom nedskärningarpå utgiftssidan. Del sägs vidare alt inga förutsättningar finns alt föra framegentliga nya reformförslag budgetproposition. Det samhällsekonomiska ulrymmel för den kommunala verksamhelenär också ytterst begränsat på 1980-talel. I kompletteringspropositionenkonstateras alt redan gjorda åtaganden innebär atl den samlade kommunalakonsumtionen dessa år kommer atl ligga långl utöver vad som ärsamhällsekonomiskt godtagbart. I stort setl är det endast utbyggnaden avbarnomsorg och långtidsjukvård som kan accepleras. I övrigt får endastbefolkningsförändringar och effekter av vissa svårpåverkbara fakiorer leda lillvolymökning. Därutöver krävs medvetna åtgärder för att nedbringa ambitionsnivåninom befintliga verksamheter. Det framhålls vidare det nödvändiga i en starkåterhållsamhet med nya slalliga krav på kommunala insatser. Det erinras isammanhanget om att vid behandlingen av budgetförslaget i årelsbudgetproposition (1979/80: 100) framhållit att en självklar utgångspunkt förriksdagens ställningstaganden under detta och kommande riksmöten bör vara, attkommuner och landstingskommuner inte annal än undanlagsvis åsamkas nya utgiftertill följd av statliga beslut. Mot bakgrund av del statsfinansiella lägel är detuppenbart atl något utrymme inte finns för kostnadskrävande förslag. Jag finnerdet emellertid angeläget att regeringen nu med jämställdhetskommitténs förslagsom bakgrund ger sin principiella syn på det fortsatta jämställdhetsarbeiet.Jag Skr.1979/80:168 5 vill också undersiryka all inte alla ålgäider som ledermot jämställdhet medför ökade samhällsulgifler. Av Steg på väg framgår hur jämslälldhelsarbelel på olikanivåer i samhällel är organiserat. Del samordnande ansvaret för jämslälldhetsarbeteti kommer även i fortsättningen alt ligga på arbetsniark-nadsdeparteineiitet.Vissa personella resurser avdelas för detta arbete. Eftersom jämslälldhetsarbetetberör alla departement och mitl ansvar som statsråd framför alll är avsamordnande och pådrivande karaktär i förhållande till andra departement harjag bedömi att del är nödvändigl med en interdepartemental beredningsgrupp iregeringskansliet. Denna bör bidra till atl ge jämslälldhetsfrågorna enstarkare ställning och en mer framskjuten plats i regeringsarbetet. Enjämställdhetsberedning under min ledning kommer därför att inrätlas. Lagen (1979: 1118) om jämställdhet mellan kvinnor och mäni arbetslivet träder i kraft den 1 juli 1980.1 anslutning härtill inrättas ienlighet med lagen en jämställdhetsombudsman och dennes kansli saml en jämslälldhelsnämnd.En särskild kommitté (A 1980; 01) har tillsatts med uppdrag att förberedainrättandet av jämställdhetsombudsmannen och jämställdhetsnämnden. Endelrapport (Ds A 1980; 03) med förslag till instruktioner, organisalion m. m.överlämnades till regeringen . Beslut med anledning avförslaget tas av regeringen samt i regleringsbrevet för budgetåret1980/81, har till uppgifl att se till att lagenefterlevs och skall även i övrigt medverka i strävandena att åstadkommajämställdhet i arbetslivet. För det fortsatta jämställdhetsarbetet har denparlamentariska jämställd-hetskommittén en central roll. De övergripandeuppgifterna för kommittén kommer att beröra alla de områden som behandlas iSteg på väg. Kommittén skall dessutom arbeta med mera långsiktiga projekt inomjämställdhetsområdet och med frågor av större principiell räckvidd. En avkommitténs viktigaste uppgifter är det opinionsbildande arbelet i syfte attförändra invanda attityder lill vad som anses åligga kvinnor resp, män. Vissa av de samordningsfrågor som legat på jämställdhetskommitlénkommer med de av mig tidigare nämnda förändringarna inom att övertasav . direkliv kommer altanpassas till detla. Direktiven kommer även att anpassas lill den samordningsom kan behöva ske till jämställdhetsombudsmannen. Jag avser också alt läggavissa nya uppgifter på kommittén. Till dessa återkommer jag i det följande. 1979/80:168 6 I början av 1970-lalel påbörjades jämslälldhelsarbelel påallvar i statsförvaltningen. tillsattes en utredning för att karlläggakvinnornas situation inom den slalliga förvaltningen. Ulredningens belänkande (SOU1975; 43) "Kvinnor i slallig tjänst" innehöll en rad förslag till jämslälldhelsålgärder.Efter riksdagsbehandling år 1976 fastställde regeringen mål och rikllinjer förmyndigheternas jämslälldhelsarbete i en förordning (1976; 686) om jämställdhetmellan kvinnor och män i statlig tjänst och ett cirkulär (1976; 687) om arbetetför jämställdhet mellan kvinnor och män i statlig Ijänst. Myndigheterna åladesalt verka för jämställdhet mellan sina kvinnliga och manliga anställda och attårligen redovisa planerade och vidtagna ålgärder för regeringen. Ett särskilt handlingsprogram utarbetades inomregeringskansliet för jämslälldhetsarbetet inom den statliga sektorn för årenfram till 1980, Handlingsprogrammet omfattade metoder för att bryta rådandekönsdominans inom vissa befattningar, yrken och personalkategorier. Ett antal s, k, BRYT-försök startades, vilket innebarförsök atl få in kvinnor på mansdominerade tjänster och män på kvinnodomineradetjänster. Försöken har rört tjänster på alla lönenivåer, t, ex, fler kvinnor itjänster över lönegrad F 18 och fler män som sekreterare och biträdespersonal.En del av dessa försök har utvärderats i en rapport till regeringenfrån statens arbetsmarknadsnämnd (SAMN), Resultatet har på flera sätt varitmycket posilivi. Regeringen utfärdade en förordning (1978: 61) omtillgodoräknande av tid för föräldraledighet vid tillsättning av statligtreglerad tjänst. Regeringen tog initiativ till barnpassning vid den statligakursgården Sjudarhöjden och medgav ersättning för merkostnader för barnlillsyni samband med inlernalulbildning. Vidare startades en vidareulbildning avanställda i lägre lönegrader, det s. k. , Härutöverinitierades studiecirkels-, konferens- och annan informationsverksamhet omjämställdhet på betald arbetstid. /79 erbjöd regeringen det s, k, miljonanslagelför jämställdhetsåtgärder inom statsförvaltningen. Myndigheterna får sökamedel från anslaget för projekt som kan tjäna som modeller för andramyndigheter. Från kommer SAMN atl fördela medlen. Regeringen lät vidare utreda hur fakiorer som t, ex,personalens sammansättning, arbetsuppgifternas karaktär,arbetsorganisationernas utformning och utnyttjande av tekniska hjälpmedel kanha hindrat eller främjat myndigheternas jämställdhetsarbete. Resultatet avdessa studier finns presenterade i ett antal rapporter som överlämnats tillregeringen. Av dessa rapporter framgår bl. a. att organisationsstrukturen i enmyndighet påverkar individens utveckling. Vissa organisationsformer anseshämmande medan andra ger utrymme för utveckling och kreativitet. Skr.1979/80:168 7 nisation och de arbetsmetoder som anses bäst från jämställdhetssynpunklär rörliga arbelsformer, projektgrupper, samarbete över personalgränserna ochsmå arbetsenheter. Detla framgår bl. a. av beiänkandei Kvinnor i statlig tjänst. Inom görs nu en samlad bedömning av deolika ålgärderna som vidlagils inom ramen för myndighelernas jämslälldhelsarbeteunder den senasle treårsperioden. En särskild redovisning och rikllinjer förjämställdhetsarbetet inom statsförvaltningen under 1980-lalet kommer attpresenteras . inrättades SAMN som genom sin instruktionbl. a. skall svara centralt för verksamheter med syfte atl främja jämställdhetmellan kvinnor och män. En särskild enhel för jämställdhetsfrågor harorganiserats inom nämnden. I uppgifterna ingår all överföra erfarenheter,sprida idéer, stimulera lill nya åtgärder och följa de slatliga myndigheternasjämställdhetsarbete genom deras årliga redovisningar och planer. Jämställdhetsarbetetinom statsförvaltningen bör kunna tjäna som luodell för jämslälldhelsarbelelinom andra sektorer av arbeismarknaden. Från jämställdhetssynpunkt är del viktigt alt var och enkan utveckla och ta till vara sina personliga resurser utan att vara bunden avtraditionella värderingar. väljer kvinnor och män i regelutbildningsvägar som är traditionellt könsbundna. Detta gäller i såvälungdomsskolan som vuxenutbildningen. Skillnader i utbildningen får givetvisockså konsekvenser i arbetslivet. Ett fritt val av yrke och utbildning utanbindning lill traditionella värderingar om vad som är manligt och kvinnligtökar den enskildes valmöjligheter. Den enskildes arbetsmarknad vidgas. Därmedökar också förutsättningarna att förverkliga allas rätt till arbete. Frånsamhällets synpunkt är det otillfredsställande om inte varje människas förmågaoch personliga resurser kan tas till vara på bästa sätt. Etl könsbundetutbildningsval är ofta ett hinder och kan medföra att den personliga förmåganinte utvecklas och kommer till sin rätt. I flera av de frågor som jag tar upp idet följande och som berör utbildningsområdet har jag samrått med statsrådet . F. n. pågår ett omfattande reformarbete inomutbildningsområdet. Jag förutsätter att man i alla delar av detta arbetebeaktar vikten av att jämställdhetsfrågorna får en framskjuten plals. Jagnoterar med tillfredställelse atl nya läroplan särskilt betonarjämställdhetsfrågornas betydelse. När del gäller utbildningsområdet anser jag vidare att detraditionella könsrollerna bör motverkas genom att jämställdhetsfrågorna på ettnaturligt sätt förs in i all utbildning. Jämställdhetskommitten understrykerockså detta i betänkandet Steg på väg liksom flertalet av remissinstanserna.Genom Skr.1979/80:168 8 utbildningen skall eleverna förberedas för ell delatansvar och arbete i familj, yrkesliv och samhällsliv. Alla elever, oavsett kön,social eller kulturell bakgrund, ges därvid samma reella möjligheter tillutveckling. Eleverna skall stimuleras att välja utbildning och sysselsättningefter intresse och förutsättningar och uppmunlras aktivt att ifrågasättatraditionellt könsbundna värderingar. All utbildning såväl i förskola och ungdomsskola som ihögskola och vuxenutbildning spelar en nyckelroll när det gäller atl förändrade traditionella könsrollsmönstren. Även i de återkommande utbildningarna förvuxna bör könsrollsfrågor las upp. Värderingar och uppfattningar om vad som är kvinnligt ochmanligt formas redan i tidig ålder. Åtgärder i förskola och grundskola måstedärför prioriteras. Exempelvis bör jämställdhetsfrågorna betonas i alllärarutbildning, inle minsl förskollärarutbildningen. Enligt den nya läroplanen för , som riksdagengodkände riktlinjerna för , skall eleverna genomarbetslivsorientering få erfarenhet från tre olika områden nämligen - handel, kommunikation,service, jord- och skogsbruk - konlor ochförvaltning, vård och undervisning. Skolan skall därvid verka för att eleverna kombinerarvalen inom de tre sektorerna på ett sådant sätl att de ger flickor inblick i mansdomineradeyrken och pojkar i kvinnodominerade. Ämnet teknik blir obligatoriskt för att motverka att som hittillshuvudsakligen pojkar studerar detta ämne. Hemkunskap får bl. a. i enlighet medjämställdhetskommilléns önskemål ökad tid genom atl del blir ett moment iorienteringsämnena redan på lågstadiet. Jag anser att detta ger ökademöjligheter att bättre än nu knyla an undervisningen på lågstadiet till det prakliskaarbete som bedrivs i förskolan. Det är angeläget alt geeleverna den inställningen atl hemarbete utförs av både flickor och pojkar. Jagmenar att det är av största vikt att hitta otraditionella metoder för att förain detta synsätt, eftersom delat ansvar för det praktiska arbetet i hemmet ären förutsättning för jämställdhet. Erfarenheterna från jämställdhetskommitténsprojekt i kommun kan i detta avseende blivägledande för hur jämställdhelsfrågor kan ingå som en naturlig del iskolarbetet. Även andra praktiska exempel på könsrollsbytande eller könsneutralundervisning måste uppmuntras och erfarenheter därav spridas. Genom satsning på jämställdhet i kan bättreförutsättningar skapas för ett mindre könsbundet linjeval i gymnasieskolan änvad som är fallet. Trots informationsinsatser är gymnasielinjernaalltjämt mycket könsuppdelade. I Steg på väg redovisas att endast inom ettmindre antal linjer är könsfördelningen relativt jämn av varderakönet. Det gäller jordbrukslinje, livsmedelsteknisk linje, treårig ekonomisklinje och Skr.1979/80:168 ./ 9 Inom de övriga linjerna ärkönsfördelningen mycket sned. Behovet av aktiva jämslälldhelsålgärder inom såvälförskola som grundskola är således stort. Jämställdhetskommitten har tagit upp frågan om läromedlensbelydelse som underlag för jämställdhctsdiskussioner i skolan. Del är viktigtall läromedlen är fria från könsdiskriminerande inslag och är ulformade så altde positivt stimulerar till en förändrad syn på den traditionella kvinno- ochmansrollen. Kommittén (U 1976: 04) om läromedelsmarknaden kommer med siltslutbetänkande . Koiumitléns förslag och beredningen av förslagelinom utbildningsdepartemenlel bör därför avvakias innan ställning tas till behovelav evenluella ålgärder. Jag vill dock - i samråd med statsrådet - betonavärdel av atl skolöverslyrelsens (SÖ) arbete fortlöpande omfaltar en samladtemagranskning från könsrollssynpunkl av olika typer av läromedel. SSA-råden, samverkansorgan skola - arbetsliv i kommunerna,har till uppgift atl biträda skolstyrelserna i frågor som rör utbildningensanknytning lill arbetslivet. Ledamöterna i represenlerar skolan, arbelsmarknadensparter och arbetsmarknadsmyndigheterna. SSA-råden har enligt sina direktiv attverka för jämställdhet. De bör enligt instruktionen också kunna la initiativtill och medverka i fortbildning av skolans personal och arbetslivetsrepresentanter. Med deltagande av bland andra jämställdhets-kommittén och SÖpågår en försöksverksamhet med SSA-råden i . SSA-råden har gjortupp lokala åtgärdsprogram för att bryla del könsbundna yrkesvalet. En rapportom projektet som planeras komma till höslen 1980 bör kunna utgöra en del avunderlaget för en tipskatalog som kan spridas till alla SSA-råd. Det är ocksåangeläget alt andra konkreia handlingsinriktade åtgärder prövas. Behovet av utbildnings- och jämslälldhetsinsatser finnsinte enbart i ungdomsskolan utan i lika hög grad inom vuxenutbildningen. Därkan åtgärderna särskilt riktas mol de utbildningssvaga grupperna, bl. a.kvinnor som länge varit hemarbetande, äldre kvinnor och invandrarkvinnor. Detgäller såväl inom den kommunala vuxenutbildningen som inom arbetsmarknadsutbildningen.Även studieförbunden som ger vuxna möjligheter till sludier ochkulturaktiviteter har vikliga uppgifter i jämställdhetsarbeiet. Några av destörre studieförbunden fick medel från jämställd-hetskommittén föratt ta fram studiecirkelmaterial atl bl. a. användas för utbildning inom ramenför statligt stödd utbildning åt permitteringshotad personal. Även i den högre utbildningen finns skillnader mellankvinnors och mäns val. Detta får i sin tur återverkningar på rekryteringen tillforskarutbildningen. Könsfördelningen på forskarnivå tyder även på svårigheteratl förena forskning och ell aktivi familjeansvar. Genom atl det praktiskahemansvaret fortfarande främst åvilar kvinnorna blir följden att ytterst fåkvinnor forskar och därmed begränsas forskningens inriktning och utfall. Skr.1979/80:168 K) högskoleämbetets (UHÄ) rapport : 16 omjämställdhetsforskning aktualiserar de brister som finns när det gällerdels forskning som berör jämställdhet, dels den sneda könsfördelningen inom forskarkåren.Rapporten innehåller förslag lill åtgärder och remissbehandlas f. n. Flera av de remissinslanser, som yttrat sig över Steg påväg, påtalar problemen med makeprövning vid beviljande av studiemedel samt altkostnaderna för arbetsgivarinträdet belastar forskaranslagen bl. a. vidföräldraledighet. Jag vill i detta sammanhang erinra om att makeprövning isamband med beviljande av sludiemedel hell slopas fr. o. m. den (prop.1979/80: 100, bil. 12, rskr 1979/80: 300). Vad gäller utbildning i förelag och annanpersonalutbildning i arbetslivet inslämmer jag i jämställdhetskommilléns uppfallningom betydelsen av fortbildning i jämställdhet för olika personalgrupper, t. ex.den arbelsledande personalen. Del är också vikligl all lyfta framjämställdhetsfrågorna i grundutbildningen av vissa grupper, t. ex.arbetsförmedlare. Jag anser atl () tillsammans medberörda personalorganisationer bör överväga möjligheterna att inom ramen förgrundutbildningen ge arbetsförmedlarna praktik på otraditionella arbeten. Detskulle vara en värdefull erfarenhet för deras kommande arbete i plalsförmedlingen.I denna fråga har jag samrått med chefen för . Jag övergår härefter till att kommentera några av deåtgärder som jämställdhetskommitten föreslagit inom utbildningsområdet. I de mål och riktlinjer för läroplan somregeringen fastställt sägs atl alla oberoende av kön, geografiskhemvist och sociala och ekonomiska förhållanden skall ha lika tillgång tillutbildning i . I skollagen har också fr. o. m. förlsin bestämmelser varigenom skolstyrelserna och landsiingskommunernasutbildningsnämnder åläggs atl verka för jämställdhet mellan kvinnor och män.Det är angeläget att denna komplettering uppmärksammas och kommer lill uttrycki konkret handlande. I regeringens mål och riktlinjer för angesvidare alt varje rektorsområde skall göra upp en arbetsplan. Denna skyldighetmarkerar den lokala skolans ansvar för att de av fastställda målenuppnås. Exempel på områden som bör finnas med i arbetsplanen ärkönsrollsfrågor, frågor om sexualitet och samlevnad samt det fria studievalet.I detta sammanhang nämns vikten av alt motverka könsbundna val. SÖ har i en broschyr kommii med förslag till hur skolansarbete för jämställdhet kan bedrivas och med exempel på lämplig litteratur.