prop · G303147 · 1979-12-31 00:00:00 — omgodkännande av konvention om avskaffande av all slagsdiskriminering av kvinnor; Regeringenföreslår att antaga det förslag som har upplagils i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås att godkänner den av antagna konventionen om avskaffande av all slagsdiskriminering av kvinnor. Konventionen undertecknades av den 7 mars1980. 1 1979180.1 saml. Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden . , Mundebo, Wikslröm. , Åsling.Söder, Krönmark. , , , ,, , Pelri Proposition om godkännande av Förenta nationernaskonvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor () och vissa av FN:s fackorganarbetar med att förbättra kvinnornas ställning och avskaffadiskriminering av kvinnor. De mest påtagliga resultaten av dessaansträngningar är de konveniioner som har antagits. Här kan nämnas FN-konventionenom kvinnans poliliska rälligheler (1952), om gifla kvinnorsmedborgarskap (1957). om samtycke till, minimiålder för samtregistrering av äktenskap (1962) samt konvention (nr 100) om lika lön förmän och kvinnor för arbele av lika värde (1951), konvention (nr 111) omdiskriminering i fräga om anställning och yrkesutövning (1958) och mot diskriminering inom undervisningen (1960), harratificerat samtliga dessa konventioner. antog FN en deklaration om avskaffande avdiskriminering av kvinnor, vars innehåll läcker alla de tidigare FN-konventionerna.Till följd av ett initiativ av FN:s kommission för kvinnans ställningpåbörjades ett arbete i syfte att utforma en konvenlion om avskaffande avdiskriminering av kvinnor. Förhandlingarna om konventionens utformningslutfördes , och anlog FN:s generalförsamlingkonventionen genom resolution 34/180, undertecknade konventionen den 7mars 1980. Den engelska konventionstexten och en översättning tillsvenska bör fogas till regeringsprotokollet i detta ärende såsom bilaga. Prop.1979/80:147 3 Konventionstexten har remitterats tillkriminalvårdsstyrelsen, , riksförsäkringsverkel (RFV), slalensarbetsgivarverk (SAV), slatens arbetsmarknadsnämnd (SAMN), universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ), skolöverslyrelsen (SÖ), arbelsmarknadsstyrelsen (AMS),arbetarskyddsstyrelsen, slatens invandrarverk (), , , , (),i (LO), (),Centralorganisationen /SR, för invandrarkvinnor(RIFFI) och Fredrika-Bremer-Förbundet. Remissen har skett för atl få underlagför en bedömning om konventionen i sin helhel kan ratificeras av . Samtliga remissinstanser tillslyrker eller har ingainvändningar mot att ratificerar konventionen. Några instanseruttrycker tillfredsställelse över att FN nu efter många års arbete har kunnatanta en konvention om avskaffande av diskriminering av kvinnor. Fleraremissinstanser anser dock att det hade varit önskvärt att konventionen hadehaft ett vidare synsätt och varit inriktad pä båda könen, ILO-kommitténframhåller att de instrument som har utarbetat har en större konkretion ochibland högre ambilionsnivå än men anser att detla inle utgör någolproblem med hänsyn till vad som står i konventionens artikel 23, SACOISRuttalar å sin sida atl konventionsstaternas i inledningen framförda krav ochdeklarationer för många länder kan förefalla högt ställda, I inledningen till konventionen understryks atl en ändringav mannens Iradilionella roll och kvinnans roll inom samhällel och familjenkrävs för att uppnå full jämställdhet mellan män och kvinnor. ILO-kommittén.TCO, /SR och Fredrika-Bremer-Förbundet anser att detta är en viktig ochglädjande markering, Åvenartikel 4.1, som behandlar positiva säråtgärder för att uppnå reelljämställdhet, framhålls av ILO-kommillén. TCO och RIFFI som väsentlig, SÖkommenterar artikel 4.2 som styrelsen menar kan få diskriminerande effekter.Enligt SÖ finns del risk för atl termen "moderskap" i denna artikelkan komma atl tolkas olika, dvs, som en funktion i samhällels tjänst respektivesom ett kvinnligt tillstånd/levnadsvillkor. och arbelarskyddsstyrelsen uppgeratt värderingarna i de artiklar i konventionen som berör deras respektiveområden väl motsvarar det svenska synsättet. SAF menar att texten handlar välmycket om att genom lagstiftning säkerställa kvinnornas rättigheter. SAF villgärna undersiryka att i arbetsmarknadssammanhang kan kollektivavtal varaalternativ eller komplement som är minst lika effektiva. UHÄ anför liknandesynpunkter och anser det också viktigt att rapporteringsskyldigheten som förulsältsi artikel 18 tas på allvar så att man successivi kan följa utvecklingen ochkonventionens efterlevnad. 1979/80:147 4 SIVoch RIFFI framför synpunkter som berör invandrarbefolkningen. har kommenteratett antal artiklar, däribland artikel 5. I denna artikel sägs bl. a, attåtgärder skall vidtas för alt ändra mäns och kvinnors beteendemönster ochdärmed avskaffa seder och bruk som grundar sig på stelnade könsroller. kan del komma atl krävas en precisering av valfrihetsmålel i den svenskainvandrarpolitiken. Valfrihetsmålet är så allmänt formulerat all gränser förvalfriheten kan dras först i den konkreia situationen, I det svenska samhälletfinns grundläggande värderingar, som inte kan vika inför kravet på valfrihet.Synen på mäns och kvinnors lika värde får enligt invandrarverket anses vara ensådan värdering. RIFFI saknar i konventionen hänvisning till och skydd förinvandrarkvinnorna och understryker att varje invandrarkvinna måste ges tillfälleatl åtnjuta samma rättigheter och möjligheter som dem vistelselandet erbjudersina egna kvinnor. Artikel17 handlar om den kommitté om skall tillsättas för atl övervaka tillämpningenav konventionen. LO, TCO, RIFFI och Fredrika-Bremer-Förbundetunderstryker vikten av att båda könen blir representerade i kommittén, anser att orden "hög moral" lätt kanbli en form av diskriminering, eftersom moralbegreppen starkt skiljer sig iolika kulturer, RIFFI vill att minsl två av kvinnorna bör vara invandrare. Vadsedan gäller behovet av förbehåll i samband med ratifikationen har SAMN och SAVifrågasatt om sådant kan behöva göras beträffande punkl 1 c) i artikel 11, Därbehandlas bl, a. åtgärder för alt avskaffa diskriminering av kvinnor påarbetsmarknaden och säkerslälla samma rätt för män och kvinnor att fritt väljayrke och anställning. Remissinstanserna framhåller atl kvinnor f, n. hartillträde endast till vissa militära och inte till några civilmilitärabefattningar inom försvarsmakten. SAMN påpekar också atl punkt 2 b) i artikelnkan leda till behov atl se över bestämmelserna i 3 8 förordningen (1978:61) omtillgodoräknande av tid för föräldraledighet vid tillsättning av statligtreglerad tjänst. Enligt den bestämmelsen får som full kvalifikationstid(förtjänst) räknas endast den ledighet som infaller innan barnet är 18 månader.Därefter tillgodoräknas ledighet endast med hälften. Enligtartikel 12 andra punkten skall kvinnor beredas möjlighet att erhålla bl, a, frivård under havandeskapet och amningstiden. RFV anser att det med hänsyn tillatt sjukpenning skall minskas enligt 3 kap. 4 8 andra stycket lagen (1962:381)om allmän försäkring även när en kvinna är intagen på sjukhus i samband med föriossningkan diskuteras om artikelns bestämmelser kan uppfyllas helt från svensk sida. Artikel13 föreskriver att män och kvinnor skall tillförsäkras lika rätt till bl.a, familjeförmåner.Här säger att enligt lagen (1962: 381) om allmän försäkring utgår folk-och tilläggspension i form av änkepension endast till änka men inte någonmotsvarande socialförsäkringsförmån till änkling. 1979/80:147 5 anser det vara befogat med en genomgångefter hand av den existerande socialförsäkringslagsliflningen för all få en så slriklköns-neutral ulformning som möjligt. Inom FN har under ålskilliga år pågått elt arbele med altutforma en konvenlion om avskaffande av diskriminering av kvinnor. Syftet harvarit all i ett enda övergripande inslrumenl av bindande karaklär föra sammande olika aspekter på jämställdhet mellan kvinnor och män saml förbud moldiskriminering som lidigare läckls i skilda texter. Arbelel slutfördes av den 34:egeneralförsamlingen . Remissinslanserna välkomnar det faklum all FN nu anlagilen konvenlion om avskaffande av diskriminering av kvinnor. Åven jag anser dellavara positivt. Del bör dock understrykas all del är av föga värde alt anta nya inlernationellainslrumenl om de inle verkligen efterlevs av de slaler som ansluter sig lilldem. Det är därför liilfredsslällande all del av bl.a. framfördaönskemålet om etl övervakningsmaskineri liknande del som finns förtillämpningen av har tillgodosetts i den nuaktuella konvenlionen. Jag ålerkommer senare lill della övervakningssystem. 1 likhei med flera remissinslanser beklagar jag atl delnya instrumentet nästan uteslutande inriklats på kvinnor. Del hade varilönskvärt atl konvenlionen haft ett vidare synsätt och gälll könsdiskriminering.Jämställd-hel mellan könen kan inte uppnås genom ålgärder som enbari omfaltarkvinnor. Denna uppfattning, som präglat den svenska poliliken under del senasledecenniet, har också med eftertryck hävdats i skilda internationellasammanhang av och de övriga nordiska länderna. Samtliga remissinstanser tillstyrker atl Sverigeratificerar konvenlionen eller har ingen erinran däremot. Jag vill för egen delockså förorda ralificering. Några remissinstanser ifrågasätter om inte möjlighelen allgöra förbehåll bör utnyttjas. Del gäller i första hand artikel 11, punkl 1 c) ikonvenlionen. Där föreskrivs bl. a. alt konvenlionsslaterna skall säkerslällasamma rälligheler för kvinnor och män när del gäller frilt val av yrke och anslällning,befordran, anställningstrygghet och anställningsförmåner. Slalens arbetsgivarverkoch statens arbetsmarknadsnämnd påpekar i detla sammanhang att kvinnor f.n. hartilllräde endast till vissa mililära och inle lill några civilmilitärabefattningar inom försvarsmakten. Eftersamråd med chefen för försvarsdepartementet och statsrådet får jagerinra om atl i prop. 1977/78: 185 om anställning av kvinnor som befäl inom detmilitära försvaret m. m. lades fram förslag som i princip ger kvinnor möjlighetatt få anställning som befäl inom försvaret på samma ti 1979180. Prop.1979/80:147 6 villkor som män. Beredningen (Fö 1975:01) för delfortsatta arbetet om kvinnan i försvarei har genom tilläggsdirekliv fäll iuppdrag atl föreslå ålgärder som fortsätter utvecklingen mol elt pä sikt könsobundetbefälsyrke. Del klart uttalade målet är alliså atl öppna de yrkesområden somfortfarande är slängda för kvinnor. Mol denna bakgrund finner jag del inle påkallalalt göra förbehåll för artikel 11, punkl I c) i konventionen, Riksförsäkringsverkel tar upp artikel 13 som bl. a. säger atlkonveniions-slalerna skall avskaffa diskriminering av kvinnor för atl medjämställdheten som grund lillförsäkra dem samma räll lill familjeförmåner sommän. Verkel påpekar alt enligt lagen om allmän försäkring ulgår folk- ochtilläggspension i form av änkepension endast till änka. Någon motsvarandeförmän ulgår inle till änkling. Efler samråd med chefen för socialdepartementetvilljag lill della säga alt den särbehandling av kvinnor del här gäller inle moiiverarnågot förbehåll vid ralificeringen, eflersom del inle är fråga om någotmissgynnande av kvinnor. Däremoi ulgör denna regel ell avsteg från principen omjämställdhet mellan kvinnor och män. Jag vill i della sammanhang erinra om allpensionskommittén (S 1970: 40) har fått i uppdrag atl i samband med övrigauppdrag uireda frågan hur ell efterlevande-skydd som är neutralt i förhållande lillkön bör utformas. Vad remissinstanserna i övrigl anförl föranleder enligtmin mening inle heller några förbehåll. Slalens invandrarverk har i sill remissyttrande granskal konvenlionenmed ulgångspunkl i invandrarkvinnornas situation i och med hänsyn lillulländska medborgares ställning. Verkel anser inte att några förbehåll behövergöras i samband med ralificeringen men framför vissa synpunkter på bl. a.artikel 5 a) i konvenlionen. Där sägs atl konventionsstaterna skall vidta allalämpliga ålgärder för all ändra mäns och kvinnors sociala och kullurellabeteendemönster och därmed avskaffa fördomar samt seder och bruk som grundarsig på föreställningen om del ena könels underlägsenhet eller överlägsenhet ellerpå stelnade roller för män och kvinnor. I anslutning lill invandrarverkets kommentar vill jagframhålla all en slrikl lillämpning av artikel 5 a) förutsätter en preciseringav valfrihetsmålel i de av anlagna riktlinjerna förinvandrar- och minoriletspoliliken. Den invandrarulredning som skall lillsättaskommer bl.a. all få lill uppgift atl ge förslag till en sädan precisering avvalfrihetsmålet att del inle innebär ell godtagande av värden som strider motgrundläggande svensk rättsuppfattning i fråga om bl.a. jämställdhet mellankvinnor och män. Vad belräffar konventionens innehåll i allmänhel har remissinslansernaframhållit såsom glädjande de markeringar som finns av betydelsen av enförändrad mansroll. Elt annat inslag i konventionen som flera remissinslansersärskilt välkomnat är artikel 4.1 där del fastsläs atl lillfällig, positivsärbehandling är tillälen om den syflar lill alt. skapa reell jämställdhetmellan män och kvinnor. Prop.1979/80:147 7 Åven jag finner del liilfredsslällande all konventionen, trolsalt den huvudsakligen är inrikiad pä kvinnor, berör dessa frågor. När delgäller artikel 4.2 delar jag dock den tveksamhet som ger utiryckför i silt remissyttrande. I denna punkt sägs all i den mån konvenlionsslaternavidlar särskilda åtgärder för atl skydda moderskapel skall dessa inte ansesvara diskriminerande. Enligt min mening är formuleringen svepande och riskeraralt lolkas pä flera sätt. Skulle den lolkas all gälla alla kvinnor som en gångfött barn och vilka därmed under resten av sill liv kan betecknas som mödrar,kan stadgandet, trots det utsagda syftet, få diskriminerande effekt. Försvensk del är det dock självklarl alt lolka denna punkl på så säll att denavser gravidilelsperioden och en begränsad lid efter förlossningen. Jag vill slutligen Va upp en kommenlar som flera remissinslansergjort, däribland LO, TCO och Fredrika-Bremer-Förbundet. Det gäller den kommittésom förulses i konvenlionen för att övervaka all slalerna efterlever konvenlionen.Remissinstanserna har påpekat all det saknas en bestämmelse om atl dennakommitté bör bestå av både kvinnor och män. Jag delar åsikten atl detta är enbrist i konventionen och anser det angeläget all man från svensk sida gör vadsom är möjligt för all personer av båda könen skall ingå i kommittén. SammanfaUningsvis finner jag alltså alt kantillträda om avskafftinde av all slags diskriminering avkvinnor ulan alt utnyttja de möjligheter lill förbehåll som medges enligtartikel 28 i konventionen. Effekten av en svensk ratifikation lorde vara avbegränsad praklisk betydelse men i ell internationellt perspektiv är detangeläget atl konvenlionen ratificeras. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemsläller jag atl regeringen föreslår alt godkänna FN:skonvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar alt genom proposiiion föreslå all anta det förslag somföredraganden har lagt fram. Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination against Women Konventionom avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor Ihe States Parlies to the present Convention, Noting that the Charter of the United Nations reaffirms faithin fundamental human rights. in Ihe digniiy and worlh of thé human person andin the equal rights of men and women. Noting thatthe Declaralion of Human Rights' affirms the principle of the inadmissibilityof discrimination and pro-claims that all human beings are born free and equalin digniiy and rights and that every-one is entilled to all the rights and freedomsset forth therein, without distinction of any kind, induding distinction based onsex. Noting that the States Parties to the Inlernalional Covenanlson Human Rights" have the obligation to ensure the equal right of men and womenlo enjoy all economic, social, cultural, civil and political rights, Considering the internationai conventions conduded under theauspices of the United Nations and the specialized agencies promoling equalityof rights of men and women, Noting also the resolutions, dedarations and recommendalionsadopled by the United Nations and the specialized agencies promoling equalityof rights of men and women, Concemed, however, that despile these various instruments extensivediscrimination against women continues lo exist, Recalling that discrimination against women violates the principlesof equality of rights and respect for human digniiy, is an obstade to the participationof women, on equal terms with men, in the political, social, economic and culturallife of their counlries, hampers the growth of the prosperily of society and thefamily and makes more difficult the full developmeni of the potentialities of womenin the service of their counlries and of hu-manity, ' General resolution 217 A (111). - General A (XXI). De slaler som har anslutit sig lill denna konvention (konvenlionsslaterna) konstaterar atl Förenia nationernas stadga bekräftar tronpå grundläggande mänskliga rättigheter, på människans värdighet och värde samlpå lika rättigheter för män och kvinnor, konslalerar alt den allmänna förklaringen om de mänskligarättigheterna' slår fast principen om icke-diskriminering och förklarar allalla människor är födda fria och lika i värde och rättigheter samt alt var ochen är berättigad till alla de fri- och rättigheter som anges däri, utanåtskillnad av något slag, inbegripet åtskillnad på grund av kön, konstaterar att de stater som tillträtt de internationellakonventionerna om de mänskliga rättigheterna' är skyldiga att säkerställa likaräll för män och kvinnor atl åtnjuta alla ekonomiska, sociala, kulturella,medborgerliga och politiska rättigheter, åberopar de internationella konventioner som anlagits inomFN och dess fackorgan och som främjar lika rättigheter för män och kvinnor. uppmärksammar även de resolutioner, deklarationer och rekommendalionersom anlagits av FN och dess fackorgan och som främjar lika rättigheter förmän och kvinnor, ser dock med oro att del trots dessa olika instrumentfortfarande förekommer en utbredd diskriminering av kvinnor, erinrar om alt diskriminering av kvinnor kränkerprinciperna om lika rättigheter och respekt för människans värdighet, är etlhinder för kvinnors deltagande, pä samma villkor som män, i sina länderspolitiska, sociala, ekonomiska och kullurella liv, hindrar ett ökat välståndför samhälle och familj och försvårar den fulla utvecklingen av kvinnorsmöjligheter i sitt lands och i mänsklighetens tjänst. ' Generalförsamlingens resolution 217 A (111) ' Generalförsamlingens resolution A (XXI), bilaga Concemed that in situations of poverty women have the leastaccess lo food. heallh, education, training and opporlunilies for employmenland other needs. Convinced Ihal Ihe of Ihe new inlernational economicorder based on equity and will contribute significanlly towards thepromotion of equality beiween men and women, Emphasizing that the eradicalion of apari-heid, of allforms of racism, racial discrimination, colonialism, neo-colonialism. aggression,foreign occupation and dominaiion and inlerference in the internal affairs ofStates is essential to the full enjoyment of Ihe rights of men and women, Affirming thatthe slrenglhening of inlernational peace and securiiy, relaxalion of inlernationaltension, mutual co-operation among all States irrespeclive of their social and economicsystems, general and complele disarmament, and in particular nuclear disarmamentunder strid and effective inlernalional control, the affirmation of the principlesof , equality and mutual benefit in relations among counlries and the realizationof the right of peoples under alien and colonial dominaiion and foreign occupationto selfde-termination and independence, as well as respect for national sovereigntyand territorial integrity, will promote social progress and developmeni and asa consequence will contribute to the attainment of full equality between menand women, Convinced that the full and complele developmeni of a country,the welfare of the world and the cause of peace require the maximum participationof women on equal terms with men in all fields, Bearing in mind the great contribution of women to the welfareof the family and to the developmeni of society, so far nol fully recognised, thesocial significance of malernity and the role of both parents in the family andin the upbringing of children, and aware that the role of women in procrealion shouldnot be a basis for discrimination bul that the upbringing of children requiresa sharing of responsibility between men and women and society as a whole, Aware that a change in the traditional role of men as wellas the role of women in society ser med oro att där fattigdom råder är del kvinnorna somhar minsta tillgången till löda, hälsovård, utbildning av olika slag samt lillanställningsmöjligheter och lill tillfredsställande av andra behov, är övertygade om all upprätiandei av den nya ekonomiskavärldsordningen, grundad på rätl och rättvisa, pä etl betydelsefullt sätt kommeraltbidra lill främjandet av jämställdhet mellan män och kvinnor, betonar att utplånandet av apartheid, alla former avrasism, rasdiskriminering, kolonialism, nykolonialism, aggression, ulländsk ockupationoch utländskt herravälde saml av inblandning i staters inre angelägenheter ärav största vikl för all män och kvinnor till fullo skall kunna åtnjuta sina rälligheler, slår fast atl stärkandet av inlernalionell fred och säkerhel,inlernationell avspänning, ömsesidigt samarbete mellan alla stater oberoendeav deras sociala och ekonomiska syslem, allmän och fullsländig nedruslning ochsärskilt kärnvapennedrustning under sträng och effektiv inlernationellkontroll, befästande av principerna om rättvisa, jämlikhet och ömsesidigafördelar i förbindelserna mellan länder samt förverkligande av de underfrämmande och kolonialt herravälde och utländsk ockupation stående folkens rälttill självbestämmande och oberoende saml respekt för nationell suveränitet ochterritoriell integritet kommer atl främja socialt framåtskridande ochutveckling och som en följd härav medverka till uppnåendet av full jämställdhetmellan män och kvinnor. är övertygade om all en fullsländig och allsidig utvecklingav ett land, välfärden i väriden saml fredens sak kräver att kvinnorna deltari största möjliga utsträckning på alla områden och på samma villkor som männen, betänkerkvinnornas slora, inle fulll erkända bidrag till familjens välfärd ochsamhällels utveckling, moderskapets sociala betydelse och båda föräldrarnasroll inom familjen och när det gäller barnens uppfostran, och är medvetna om atlkvinnornas roll som barnaföderskor inle får vara en grund för diskrimineringulan all ansvaret för barnuppfostran måste delas mellan män och kvinnor samthela samhällel, är medvetna om att en ändring av mannens traditionellaroll liksom av kvinnans roll inom and in the family is needed lo achieve full equality beiweenmen and women, Determined to implement the principles sel forth in the Declaralionon the Elimination of Discrimination against Women and, for that purpose, to adoptthe measures required for the elimination of such discrimination in all itsforms and manifestations, agreed on the following: samhälletoch familjen är nödvändig för atl full jämställdhet mellan män och kvinnorskall uppnäs, ärbeslutna all genomföra principerna i deklaralionen om avskaffande avdiskriminering av kvinnor och vidta de åtgärder som krävs för avskaffandet avsådan diskriminering i alla dess former och yttringar och kommer överens om följande: For the purposes of the present Convention, the term "discriminationagainst women" shall mean any distinction, exdusion or restriction made onthe basis of sex which has the effect or purpose of impairing or nul-lifying therecognilion. enjoymeni or exercise by women. irrespeclive of their marital status,on a basis of equality of men and women.