prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — , Den kommunala beskattningen på dessa förmånertillfaller sålunda staten. Skälet härtill var att staten finansierade de ökadekostnaderna för sjukpenningreformen. Det kommunala skatteunderlaget justerasäven med hänsyn till 1971 och skattereformer, I ^prop, 1979/80:58redovisas ^erforderiiga lagändringar med anledning av ^förslagel i ^prop.1978/79:95 om den förenklade beräkningen av skatteunderlaget. Särbehandlingenav de nämnda skattepliktiga förmånerna föreslås sålunda upphöra och^skatteborlfallsbidraget och kompensationen i anledning av 1974 årsskattereform slopas. ^NettoefTekten av dessa åtgärder innebär en ickeoväsentlig omedelbar ökning av del kommunala skatteunderlaget och en^molsvarande ökad kostnad för staten. Av denna anledning förslås att delkommunala grundavdraget höjs från . ^Samiidigi föreslåsen minskning av den ^slatliga särskilda skattereduktionen som skall motsvaraden genomsnittliga kommunalskatten på mellanskillnaden . 400 kr.Förändringen är sålunda i övergångsskedet neutral i kostnadsfördelningenmellan stat och kommun. innebär ^däremoi den förenklade^skatieunderlagsberäkningen en växande inkomstöverföring till kommunerna. Denya bestämmelserna föreslås tillämpade första gången i fråga 1982. Denna skall beräknas på grundval av ^laxering.Bestämmelserna föreslås träda i kraft . Förslagen ^lill skatteomläggningen i ^prop.1979/80:58 behandlas vidare på sid. 47. Slutlig kompensation till kommuner ^m.fl. i anledning av 1974 urs^skutiere-^Jorm. 1 samband med 1974 årsskattereform minskade kommunernas skatteunderlag fr. o. ^m. inkomståret 1975.Slutregleringen av ^kommunalskatlemed-^len avseende denna minskning iskatteunderlag sker via ett anslag. ^Detla anslag överförs löpande till^inkomstskalteliteln. Posten ingår därför både på inkomst- och utgiftssidanunder deltiteln skall på inkomst ochförmögenhet ^m. Beloppet som uppförs på inkomsttiteln för ^budgeiårei1979/80 utgör ^avräkningen av kommunalskattmedel avseende andra hälften och första hälften av . ^Avräkningen föreslåsupphöra ^fr.o.m. med anledning av ^prop. 1978/ 79: 58. Allmän ^urbetsgivuruvgijl.^socialförsäkringsavgifter till folkpensioneringen, tilläggspensioneringen,^sjtikjörsäkringen, delpension, barnomsorg och avgift ^lill^arbetsskadejörsukringen ^(egenavgifter och ^skultedehiterude ^uv^gij^ier). Endast de försäkrades egnaavgifter och avgifter från mindre ^s. ^skatte^debiterade arbetsgivaredebiteras på skattsedeln. ^erläggs ^egenav^gifter endast av egnaföretagare. De beräknas på deras ^inkomsler av rörelse och avjordbruksfastighet. ^Egenavgifterna består av allmän arbetsgivaravgift (upphörfrån ), socialförsäkringsavgift till sjukförsäkringen,folkpensioneringen, tilläggspensioneringen och ^fr,o,m, inkomståret 1977^egenavgift till arbetsskadeförsäkringen. Fr, ^o,m, ^in-^komsiårei 1980utgåräven ^egenavgift tillbarnomsorgen och delpension. Den allmännaarbetsgivaravgift som debiteras ^skaltedebiterad arbetsgivare och fysiskperson som haft inkomst av annat förvärvsarbete (inkomst av i landet bedrivenrörelse eller inkomst av här belägen jordbruksfastighet, som brukas av denskattskyldige) omförs fr, o, ^m, / 71 från ^inkomstskatlelitelntill ^inkomstileln allmän arbetsgivaravgift. Avgiftsunderlaget för denallmänna arbetsgivaravgiften begränsades vid taxering till den del avinkomsterna som översteg , ^Fr,o,m, taxering höjdes denavgiftsfria inkomsten från , till . Fr, ^o.m. 1978 års^laxering är den avgiftsfria inkomsten . Dessutom utgick en lägreprocentsats vid 1977 och taxering för ^egenföretagare verksamma inomdet inre stödområdet. Den allmänna arbetsgivaravgiften upphörde . ^Egenavgifterna tillsjukförsäkringen beräknas efter olika procentsatser. Dessa bestäms av om denförsäkrade omfattas av sjukpenningförsäkringen och i så fall på den försäkradesantal karensdagar. Procentsatserna vid taxering varierade mellan 4,6 %och av den ^avgifisgrun-^dande inkomsten. Oavsett hur många karensdagarden försäkrade har, utgår emellertid den högre procentsatsen på inkomster över7,5 basbelopp. Avgiften ^lill sjukförsäkringen höjdes med 1procenten- ^Prop.1979/80:100 46 Den högre avgiftssatsen blir då 10,6 ^7(^-^ av den^avgiftsgrundade inkomsten vid taxering. Arbetsgivare skall förvarje år erlägga socialförsäkringsavgift till sjukförsäkringen ochfolkpensioneringen. Härutöver ^ultas av arbetsgivaren^ar-^belsskadeförsäkringsavgift, ^lönegaranliavgifi och ^arbeiarskyddsavgift,avgift ^lill ^arbelslöshetsförsäkring och det kontanta arbetsmarknadsstödet,arbetsmarknadsutbildningsavgift, vuxenutbildningsavgift, ^delpenionsav-^gifl,barnomsorgsavgift samt för vissa arbetsgivare byggnadsforskningsavgift. Dessaavgifter, vilka tillsammans kallas arbetsgivaravgifter, debileras pådebetsedeln för slutlig ^skatl endasti sådana fall då summan av dem uppgår till högst . Både ^egenavgifteroch ^skattedebiterade avgifter uppbärs således i form av preliminärskatter,kvarstående skatter eller fyllnadsbetalningar avseende ^etl visst inkomstår.De ^utbelals eller omförs från ^deltileln skatt på inkomst och förmögenhet^m. till andra deltitlar avseende arbetsgivaravgifter ^m. andra ^årel^efler inkomståret. Utbetalning ^lill allmänna pensionsfonden ^Skattedebiteradearbetsgivares ^socialförsäkringsavgifter till tilläggspensioneringen och^skattedebiterade ^egenavgifter utbetals från titelntill allmänna pensionsfonden. ^Ulskiftnigsskatt och ersättningsskatt,^skogsvurdsuvgifler och ^unnuiteler på ^avdikningslån De debiterade beloppen avdessa skatter och avgifter omförs till andra inkomsttitlar. Slutlig debitering av skatter som berör ^skatlpå inkomst och förmögenhet ^m.m. Debiteringen av de olikaskatterna och avgifterna framgår av debetsedeln för slutlig skatt. De skatter och avgifter som specificeras pådebetsedeln är: Sammanställningar och kortfattaderedogörelser över innehållet i gällande författningar och bestämmelseravseende ovannämnda skaller och avgifter finns redovisade i den av RRV utgivna^inkomstliggaren. Statlig^inkomstskult för ^fysisku personer Den statliga skallen bestämsenligt en enda skatteskala, avsedd för alla kategorier fysiska personer.Skatteskalan är ^fr,o,m, ^indexreg-^lerad. Grundbeloppet för år 1979utgör av den beskattningsbara inkomsten om denna ^inle överstiger 3basenheter. Basenheten för är . Vid högre beskattningsbarainkomster utgår skatten enligt en progressiv skattesals, vilken är maximeradtill för den del av den beskattningsbara inomslen som överstiger 30basenheter eller . Vidare utgår en särskild ^indexregleradskattereduktion för samtliga inkomsttagare på . Förutomindexregleringen av den statliga skatteskalan justerades den ^Slatligaskatteskalan . Den statliga skatten sänktes i samtliga inkomstlägenjämfört med . Den marginella skattesatsen sänktes i skikten 8 till 12basenheters beskattningsbar inkomst. ^inkoms^ler motsvarar dettabeskattningsbara inkomster från . I ^prop, 1979/80: 58föreslås en fortsatt justering av skatteskalan för ,Marginalskattesänkningar föreslås inkomster mellan ca ,och . Den största sänkningen föreslås i skiktetmellan , och , i statligt beskattningsbar inkomst. Vidareföreslås att en marginalskattespärr införs, enligt vilken den sammanlagda^slatliga och kommunala marginalskatten inte får översliga en viss gräns.Denna föreslås utgöra i inkomstskikt , och 85 %därutöver. Den gällande regeln om begränsning av det ^toiala ^skalteultagel,den ^s,k, 80/85 procentregeln, föreslås anpassad till marginalskattetaket, 1979/80: 58 redovisas även dentekniska regleringen av det kommunala ^skalteunderiaget som utgjorde ett led i^prop, 1978/79:95 om den kommunala ekonomin. Grundavdraget vid den kommunalainkomsttaxeringen föreslås i det sammanhanget höjt från , till 6000kr, medan det ^slatliga grundavdraget föreslås slopat. Den statliga särskildaskattereduktionens storlek anpassas ^lill de föreslagna nya reglerna förgrundavdragen och sänks därför med . En teknisk anpassning av den^slalliga skatteskalan görs också med anledning av att grundavdraget slopas vidden statliga beskattningen. Vidare föreslås en höjning av det extra avdragetför pensionärer samt en höjning av ^deklarationspliktgränsen för folkpensionärer.Avgiften till arbetslöshetsförsäkringen, som ^f^ ^n. ^Prop.1979/80:100 48 dast inom ramen för det ^s.k.^kapilalförsäkringsavdraget, föreslås få dras av från inkomsten iförvärvskällan. Tillämpningen av enenda skalleskala och individuella grundavdrag innebär individuell beskattning.Principen om ^sambeskallning tillämpas dock i ett avseende, nämligen vad avserbeskattningen av kapitalinkomster överstigande , dvs, i huvudsakinkomst av fastighet, tillfällig förvärvsverksamhet och kapital. Härvid gäller^atl för gifta som båda haft laxerad inkomst skall beskattningsbar A-inkomstoch beskattningsbar ^B-^inkomst beräknas. Med A-inkomst avses inkomst av tjänst,utom periodiskt understöd, inkomst av jordbruksfastighet och inkomst avrörelse. Med ^B-inkomsi, eller kapitalinkomst, förstås övriga ^inkomsler. Vidskatteberäkningen av ^B-inkomsten påförs dessa inkomster den av makarna, somhar den högsta A-inkomsten, För vissa kategorierskattskyldiga med hemmavarande barn medges förvärvsavdrag.Förvärvsavdrag medges fr. o. ^m. ^laxering av inkomst avtjänst eller rörelse, dock högst , och med I , i fråga om inkomstav jordbruksfastighet. Avdraget medges den av makarna som har den lägstaA-inkomsten. Om gift skattskyldig med minderårigt barn haft A-inkomst avjordbruksfastighet eller rörelse och maken ulfört arbete i förvärvskällan, fården skallskyldige åtnjuta förvärvsavdrag med värdet av makens arbetsinsats,dock med högst . För ensamstående med hemmavarande barn ochA-inkomst medges förvärvsavdrag av inkomst av tjänst^,^jordbruksfastighet eller rörelse, dock med högst . Vidare medges avdrag förunderhåll av icke hemmavarande barn med högst , fr. o. ^m.1974 års taxering. Avdraget har höjts till . per barn fr. o. ^m. Avdrag för övriga periodiska understöd är maximerade till 5 000kr. I mitten av^1950-lalet infördes vissa schablonmässigt beräknade ^mini-^miavdrag bl. a. förutgifter för fullgörande av tjänsten för skattskyldiga som haft inkomst avtjänst. Vidare infördes vissa extra avdrag för fysiska personer, som haftinkomst av kapital eller inkomst av annan fastighet än jordbruksfastighet. Äveninkomster av sådan fastighet beräknas enligt schablonmetod. Extra avdraget förinkomster av kapital uppgår ^lill maximalt , för ensamstående och I 600kr, för samtaxerade. Det extra avdraget sommedges i vissa fall för inkomster av annan faslighet uppgår till . Fysiska personer somskall ^eriägga ^s.k, ^egenavgifter har kunnat göra avdrag för sådana avgiftersom påförts året för inkomståret. Avdragen för dessa avgifter kommer attavvecklas . Fr, o, ^m, taxering kan motsvarandeavdrag göras direkt i förvärvskällan från inkomsterna med ett^schablonberäknat belopp beräknat med en procentsats på inkomsterna underföregående år. Under /80tillämpas i likhet med föregående budgetär en ^uttagningsprocent av 100. Statlig inkomstskattför fysiska personer, oskifta dödsbon och familjestiftelser redovisas på den^s. De förmåner vid sjukdom och arbetslöshet ^m.m. som ^fr.o.m.år 1974 beskattas, ^ingär ^f.n. ^inle i det kommunala beskattningsunderlaget.De föreslås emellertid ingå ^fr.o.m. taxering ^(prop. 1979/80:58). Till dess tillförsstaten motsvarande kommunala ^skatl. De för taxeringsåren 1975- 1979 uträknadeskattebeloppen framgår av följande sammanställning (milj. ^(^ ^ 4601) SlutligInkomstskull ^Jör ^bolug, ekonomiska föreningar ^m. Statlig inkomstskatt förjuridiska personer redovisas på de ^s. k. B- och ^C-^längderna. Den uträknadeskat^ten uppgick taxeringsåren 1975-1979 ^lill följande belopp (milj, kr. 1975 1976 1977 1978 1979 Statlig inkomst skatt, B- och ^C- ^längdema 1469 2 589 2 335 1775 ^t2 ^208) De kommunala skatterna utgörsav allmän kommunalskatt med däri ingående församlingsskatt och landstingsskatti form av inkomstskatt beräknad på grundval av inkomst och garantibelopp förfastighet. De gällande avdragsreglerna vad avserförvärvsavdrag, underhållsavdrag, övriga periodiska understöd ^samlgrundavdrag vid taxering till statlig ^skatläger motsvarande tillämpning vid taxering ^lill beskattning. inkomstskatt uppgicklaxeringsåren till följande belopp (milj, kr. (59 121) är befriade frånförmögenhetsskatt ^fr.o.m. Skattesatsen är I ^%^ för förmögenhetermellan ^Prop.1979/80: 100 50 Den högstaskattesatsen uppgår till 2,5 ^%^ för förmögenheter överstigande I 000000 kr.Dessutom ^f^inns vissa begränsningsregler för all minska totala skallen, som^lillämpas ulan särskild ansökan av den skattskyldige. Förmögenhetsskattberäknas på den sammanlagda förmögenheten tillhörande föräldrar och barn under18 år, som bor hos föräldrarna. Debilerad ^förmögenhelsskalt uppgick laxeringsåren1975-1979 ^lill följande belopp (milj. Vissa kategorierskattskyldiga skall ^ft. taxering medges reduktion av skatten.För gifta skattskyldiga medges skattereduktion med högst I . av den enamakens ^skalt om den andre makens grundavdrag inte är ^fulll ^utnyitjai, dvs,om andra maken har en statlig taxeradinkomst understigande . Beloppet för skaltereduktion minskar med 40 %av andre makens laxerade inkomst. Det innebär all rätten till skattereduktionupphör då andra makens taxerade inkomst nått . För ensamstående medbarn under 18 är utgör skattereduktionen I . Enligt ^prop,1979/80: 58 föreslås dessa bestämmelser anpassas ^lill det nya grundavdrage^t^från . Regeln utformas på så sätt att skattereduktionen uppgårtill 30 7^-^ av skillnaden mellan . och den lägre laxerade inkomsten.Skattereduktion sker vid debitering av den slutliga skatten genom reducering avstatlig inkomstskatt, inkomstskatt, skogsvårdsavgift ellerskattetillägg. Skattereduktion medges således ^inle i fråga om ^slalligförmögenhetsskatt, socialförsäkringsavgift ^lill folkpensioneringen ellertilläggspensioneringen, arbetsgivaravgift, allmän arbetsgivaravgift,förseningsavgift eller ^annuitei på^avdikningslån. Vad som genom skattereduktion bortfaller vid debiteringen skall helt bäras av staten,vilket innebär all staten ^gottgörkommuner och andra för eventuellt reducerade belopp. Fr. o. t. o. ni. utgick en särskildskattereduktion på högst . för ^sl^tilligllaxerade inkomster . ^Avlrappning av avdraget skedde med 10%av den del av den sta^tligt laxerade inkoms^ten som översteg . Densärskilda skattereduktionen var helt avtrappad då inkomsten uppgick till . Fr. o. ^m. utg^år en ^siiiskild skallereduktion ^lill samtliga inkomst^tagare på 400kr. Därmed försvann den tidigare skattereduktionen på . Den^indexregler^tides under och uppgår nu till . ^anp^tissas den tilldet ^höjdii grundavdraget kommunall och föresl^ås uppgå till 320 kr.^Sk^titlereduklionen skall i fortsättningen utgå av den ^s, k. basenhetenminskad med . ^(prop. 1979/ 80:58). Den särskildaskattereduktionen sker genom reducering av ^samm^ti skal-ter och avgifter somgäller för ^skallcreduktion. Den skattereduktion sommedgivits laxeringsåren 1975-1979 uppgick ^lill följande belopp (milj. 1975 1976 1977 1978 1979 ^Skallcreduktion 1133 1035 919 846 ^(^ ^ ^ 774) skattereduktion - 555 450 403 (2 299) De ^skattedebiterade^egenavgifterna uppgick taxeringsåren 1975-1979 ^lill följande belopp (milj.kr. ^(^ 46) ^(^ 23) De ^sammiinlagda ^skaiiedebiterade^arbetsgivaravgifternti uppgick ^lax-^eringsåren 1975^-^ 1979 ^lill fö^ljandebelopp (milj. Särskildaavgifter, ^s.k. ^skiiltelillägg och förseningsavgift, debileras vidöverträdelser mot skalle- och ^avgiftsförfatlningar. Skattetillägg påförs skattskyldig som lämnat oriktig uppgift vilket skulleleda till för lågt ^be-^skatlningsresulial.Förseningsavgift ^tas ^ui vid försummelse all i ^räit tid avge deklaration. Skattetilläggetsstorlek i fråga om inkomst- och förmögenhetsskatterna utgjorde 509^?. avundandragen ^skalt eller avgift ^fiamtill ^Uixcring. Vid taxering gällde en regel som innebar attom en rättelse av en oriktig uppgift i deklarationen kunde skemed hjälp av ^kontrollmaterial, beräknades skattetillägget ^iill av undandragen skatt. 1979/80: 100 52 gäller års taxering innebär i huvudsak ^atlden generella nivån på skattetillägget har sänkts från 50^9^?. till ^4()9f' i ^oidinära situationer och till 20^9^r^ när rättelse kan ske med ledning av visst^kontrollmaierial. Den lägre procentsatsen skall tillämpas i störreutsträckning. För enskilda personerkan skattetillägg i fall som anges i 116 ^d^ ^S^ ^TL nedsättas till ^I09v.Vidare har möjligheterna att medge eftergift vidgats. Förseningsavgiften är vadavser inkomst- och ^förmögenhetsskiitterna I ^7o av den högsta beskattningsbarainkomsten och 0,3 ^9^f^ ^;iv den ^besk^titl-^ningsbara förmögenheten till dendel den överstiger skattefritt belopp. Förseningsavgiften är maximerad ^lill . eller i de ^lall dådeklarationen inte inkommit trots ^anmaning till högst . Lagstiftningen omfattar^f^ierlalei skatter och ^tillmänna avgifter samt ^ar^belsgivaravgifterna ^lillsocialförsäkringens finansiering. Bestämmelserna trädde i kraft den 1 januari1972. Om det sammanlagda beloppet av skattetilläggoch förseningsavgift vid samma taxering understiger . De debiterade skattetilläggoch förseningsavgifter som bokförts på ^in-^komsiskattetileln laxeringsåren1975-1979 uppgick till följande belopp (milj. 1975 1976 1977 1978 1979 Skattetillägg 173 185 230 217 (155) Förseningsavgifter 13 13 13 14 (8) ^Övriguskatter och ^uvgij^ier på debetsedeln ^Jör slutlig skutt Skogsvårdsavgifter,^annuiteter på ^avdikningslån, ^ulskiftningsskatl och ersättningsskattdebiteras i samband med slutlig^skatl men omförs eller utbetalas till andra inkomsttitlar eller anslag. Beräkning av ^skatl på inkomst och ^förmögenhel ^m.m. /80 och 1980/81 Kalkylerna ^föiinkomstskatterna görs i princip i tre etapper med sinsemellan olikautgångspunkter. Dessa utgångspunkter bestäms av institutionella faktorer som t, ex, ^beskatlningsreglcr och^uppbördssystemeis utformning. Vidare påverkas de ^;iv konjunkturutvecklingenoch därmed sammanhängande faktorer som löner, sysselsättnings- ochprisutveckling. Dessutom ingår i beräkningarna ^erfarenhetsmässiga bedömningarav ^viss^ti företeelser som t, ex. inflytande andel av debiterad ^kvarskiill.Resultaten av de etappvisa beräkningarna jämförs och analyseras. I den månresultaten ^inle överensstämmer med varandra, visar detta med den beräkningsmodellsom används, ^atl de ursprungliga antagandena är ^inkonsistenla. ^Dess^ti omprövas då successivt och ger genom en^iteraliv process upphov ^lill nya beräkningarsom upprepas ^lill dess ^result^titen ^överensstiimmer. 1den första etappen beräknas preliminära ^skutternu på grundval av ^antag^iinden om inkomstutveckling och ^föriindringar i den ^totalii ^makro-^ekonomiska^marginalskattekvoten. Dessa antaganden är^avhängig^ii ^iiv ^löne- och sysselsättningsutvecklingen^saml av den allmänna ^konjunkuirut-^vecklingen. För bedömningen av ^preliminärskiitteiippböiden under innevarandebudgetår lämnaruppbördsstatistiken vägledning. Denna statistikomfattar uppgifter om influtna belopp ^iiv preliminär A- och ^B-sk:itl. Med hjälp^iiv denna statistik ^hiir uppbörden kunnat följas t. o. ^m.^tippbördster-^mincn . För de ^framföriiggande åren beräknas ^prelinii-^näiskatlernamed utgångspunkt i den ^antagn^ti inkomstökningen och ^mak-^romarginalskat tekvoten. I denandra etappen beräknas den slutligt ^pufördu skatten med utgångspunkti antaganden om ^inkomstulveckling och förändringen av ^avdiiig och underskott. Som hjälpmedel för dessa beräkningar används de ^lidigarenämnda ^laxeringssliitistiskauppgifterna avseende som RRVinsamlat. På dessa uppgifter tillämpas en ^piognosmodell som innebär att för varje enskild individ i urvalet beräknas inkomsten, undersko^tt och avdrag enligt ^gjordaantaganden för ^piognosperioden. Påförda skatter och ^iivgifter ^beräkniis ^diirefter enligt ^gälliinde^beskaltningsregler. Dessa skatter och avgifter summeras och uppräknas ^lill ^lolalnivå.Under förutsättningall inkomstfördelningen varit oförändrad mellan basåret och prognosåret,dvs. ^iitt ^inkomstförändringarna^fördelal sig likformigt mellaninkomstgrupperna, ger beräkningsmodellen förhållandevis goda ^estimat för prognosåren. ^Selt över en längre tidsperiod^förändriisinkomstfördelningen och därmed följer ävenatt ^estimalen blir osäkrare. Den tidigare nämnda enkäten ^lillsvenska aktiebolag används föralt beräkna juridiska personers slutligt påförda skatt. tredje ^eiiippen av ^beiäkningarna görs vissa överväganden om ^Jörändringur i ^skatieuttaget. förändringar av skillnaden mellan preliminär och slutlig skatt.Ändringar i utformningen av ^preliminärskatlelabel-^lerna som saknar ^molsviirighel viddebileringen av den slutliga ^skiillen spelar en stor roll för dessa kalkyler. De senaste årens^omläggningiir av skattesystemet hartillsammans med ^drastiskii förändringar av inkomsterna bidragit till kraftiga ^omsliig iskatteuttaget. Beräkningarna av storleken på dessa ^föiändringar är myckel svåra att göra och har därför närmastkaraktär ^iiv ^allmännii övervägandeni anslutning till kalkylerna. ^Preliminiiiskatteinkomsternautgör de dominerande posterna bland inkomsttitelnsbruttoinkomster. De ^hiir visat en oavbruten stegring under budgetåren 1970/71-1978/79. Uppbörden a^v^ preliminärA-skatt för är känd ^t.o.m. den ^tjärdeuppbördsterminen, dvs. Uppbörden under dessa terminer är 11 7, högre änunder motsvarande uppbördsterminer för år ^Prop.1979/80: 100 54 ^RRVs prognos för helåret 197^9^ g^er en ökningpå I ^l,9^9^i^ ^jiiniförl med . Det innebär att inbetalningarna av^preliminärskiitten väntas öka i ungefär samma ^lakl de ^resteiiinde två terminerna. Ökningstakten på 11.97 av^preliminärskatterna förklaras av att lönesumman ökar med ^drygl^99-'r . Eftersom indexregleringen av ^skiilteskalorna svarar^mol en prisökning på 8 9^?^.^ innebär delta ^iill ^cii avlönesummeökningen blir föremål för reell ^beskiittning. ^Eöruisäll-^ningen för ^deltii resonemang är att ökningen ärungefär jämnt fördelad i ^olikii ^inkomslskikt. ^Yllerligaie lie ^fiiklorer som ^förkliiiiir ^atl ^prcliminiir-^skaiterna ökar något mer änlönesumman är ^~^ den ^kommuniila medelutdebiteringen höjdes med 31öre per ^skattekronii ^~^ automatisk jämkning av preliminärskatten på grund^iiv schablonintäktshöjningen ^ftån på taxeringsvärden på^f^tisligheler - ^skiitteomläggningen förutom ^indexreglcringen var av ^förhålliindevis måttlig storleksordning. Den ^kommunalii^medeluidebileringshöjningen beräknas ha ^ökal ^preli-^minärskalleinbetalningenmed ca 775 milj. kr. ^Della motsvarar nästan 1 7 av hela^pieliminärskatteinfiödel . Den automatiska jämkningenkan uppskattningsvis ha höjt ^preliminär-^skatteinbetalningarnii med ca 500milj. Skatteomläggningen, dvs, justering av skalleskalan , har dock^veikat neddragande på ökningstakten för den preliminära skallen med ungefärsamma belopp. Vid beräkningen avpreliminär A-skall under kommande uppbördsår har RRV utgått från den antagnaökningen av lönesumman . (jfr sid. 6). RRV har ocksåbeaktat effekterna av ändrade skatteregler till följd av ^prop.1979/80: 58. Följande förändringar påverkar ^skatieinbetiilningarna år 1980jämfört med . ^-^ statliga ^skaiieskiilan och skaltereduktionen ^indexreglerad,basenheten , - ^Slalliga skatteskalan sänks iinkomstlägena , till . - förenklad beräkning av detkommunala skatteunderlaget och teknisk anpassning av skatteskalan ochgrundavdrag med anledning härav - utökad ^iivdragsrätt för ^iivgifter^lill de ^erkändiiarbetslöshetskassorna - höjningen av den kommunalautdebiteringen för med per skattekrona - förändrad beräkning av densärskilda skattereduktionen. Utgår med , för samtliga inkomsttagare år1980 - nya regler för extra avdraget förpensionärer. För att belysaeffekterna har RRV utnyttjat resultatet av ^RRVs urvalsundersökning av^taxeringsstatistiskt material avseende inkomster. De fysiskapersonernas ^inkomsler och avdrag har därvid ^räknals upp till nivå.Beräkningar har därefter ^gjorts dels med beaktande av nya skatteregler för år1980 och dels med reglerna skattesystem. Bilaga 2.1 inkomstberäkning 55