prop · G303143 · 1979-12-31 00:00:00 — Försia avsnittel i arbelsgruppens rekommendalion.Slyrelsen är beredd atl föreslå årsstämman all som elt förtydligande lill redangällande praxis i reglerna införa en anvisning med en innebörd i huvudsakmotsvarande arbelsgruppens förslag. Andra avsnillel i arbelsgruppens rekommendalion.Omfattningen av revisorns granskning bestämmes av god revisionssed enligiakliebolagslagen och FARs regler för god revisorssed. Arbelsgruppens förslagberör främsl omfattningen av god revisionssed. Slyrelsen är likväl beredd attföreslå årsstämman all lill förtydligande av reglerna införa en anvisningmotsvarande arbetsgruppens förslag, dock så uiformad att erforderlig hänsyntages till de tekniska möjligheterna för revisorn all observera förelagetsaktiviteter i berörda avseenden. Tredje avsnittel i arbelsgruppens rekommendalion. Revisornär liksom andra svenska medborgare redan skyldig att följa existerande lagaroch förordningar. Enligt FARs uppfaUning erfordras sålunda ej någon särskildföreskrifl av den i Iredje avsnittet föreslagna arten. Styrelsen vill likväl inle hell avvisa tanken att del urallmän synvinkel kan finnas behov av ett uttalande beträffande lagslridigaeller eljest icke godtagbara handlingar. Användande av begreppet"kringgående av lag" avvisas dock, då del är oklart och skulle kunnaleda lill olyckliga skönsmässiga bedömningar och del läcker måhända ej helleralla fall som avses, Slyrelsen är beredd all föranslalla om en utredning om dennärmare ulformningen av etl lillägg. Skulle därvid ytterligare föreskriftervisa sig önskvärda är slyrelsen beredd all föreslå erforderligkomplellering av reglerna. Vid ulformningen bör prövas frågan om anknyiningentill del framtagna förslaget om allmän skalleflyktsklausul, vilkel FARtillstyrkt. Prop.1979/80: 143 262 Föreningen : Föreningen harinle någol all invända mot de två försia förslagen lill komplellering av deeliska reglerna. Arbelsgruppenhar föreslagit en iredje regel. lill förslagel i denna del. Ullryckel "handling somuppenbarligen innebär kringgående av lag" är svårlolkal. Hänvisningen lillvad "som vid ett förnuftigt belraklelsesäll framslår som ell kringgåendeav lag", bidrar inle lill klarhet. Ledamöierna och var för sig framfört reservalioner mol arbelsgruppens förslag. Föreningenvill mol bakgrund härav rekommendera en omformulering av del iredje förslagellill komplettering av de etiska reglerna. Inslilutel för intern revision: Inslilutel för inlernrevision som represenlerar flertalet av internrevisionschefer äranslutet till The Instilute of Internal Auditors. en internalionellorganisalion med huvudkontor i . Del inlernationella inslilulet har nyligenutfärdai "standards for professional practice of internal audiling".En översättning och en försvenskning av dessa standards är under utarbetande.Inslilutel kommer i della arbele atl beakta den rekommendation, somarbelsgruppen gjort lill komplettering av etiska regler. Enligt institutets uppfattning bör tolkningen av begreppengod revisors-och revisionssed hänskjutas till ell från revisorsorganisalionernafrislående organ. Delta kan utformas i likhet med därberörda intressenlgrupper är representerade. LRF: Vad avser de etiska reglerna är LRF i grundenpositivi men anser betr. ev. komplellering att arbetsgruppens formulering äralllför omständlig och svårtolkad. LRF ansluter sig därför till deländringsförslag som framförts av reservanten betr. den tredjeetikregeln i avsnitt 3.7. Till revisorns skyldigheler hör atl upplysa om gällanderält inom revisorns kompetensområde, såväl civil- som skallerättsligl. LRFinslämmer med arbetsgruppen i alt revisorerna inle bör verka som "förlängdarm" för exempelvis skallemyndighelerna. Motsvarande bör gälla andrabrottmåls-frågor såsom valuiabrott och försäkringsbedrägerier. LO: LO menar i enlighel med reservalionen frånEngman-Nordin, all den föreslagna iredje regeln måsle modifieras. Attkoppla kravel på all revisor skall avhålla sig ifrån alt medverka i lagstridighandling eller handling som uppenbarligen innebär kringgående av lag med altdetla inle skall uigöra hinder för revisor alt lämna upplysning om innehållel igällande räll är att ta udden av hela regeln. De två sista meningarna i dentredje etiska regeln bör därför ulgå. Därutöver ifrågasätter LO om inte ävenförsta meningen bör ändras så all uttrycken "uppenbarligen innebär kringgåendeav lag" utbyts mot "kan innebära kringgående av lag". SACOISR (= ): De två försia kompletteringarna är befogade.Här efteriyses dock en närmare precisering av vilka lagar som åsyftas. För allregelkompletleringen skall kunna uppfyllas av revisorerna förutsattes att delagar som åsyftas är bokföringslagen, akliebolagslagen samtskaltelagsliftningen. Den senare i den utsträckning som krävs för atlgranskningen enligt akliebolagslagen skall kunna ulföras. Delta innebär attskaltelagarna efterlevs i den omfattning som krävs för att bolagensskaltesilualion ej skall var missvisande på etl materiellt säll. Siycke tre verkar däremot otydligare formulerat för atlkunna tjäna som rältesnöre för den enskilde revisorn. All revisorn ej skallmedverka i lagslridig handling vad avser de ovannämnda lagarna är självklarl.Är del delta som åsvflas förefaller det som om rekommendalion två bland de Prop.1979/80:143 263 reglema redan inbegriper della. Om del ändå finnsskäl all trycka yllerligare pä vad revisorn skall eller inte skall göra kan viinse behovel av en skrivning i linje med del tredje förslagel. KF: KF konslalerar atl de kompletteringar avrevisorsorganisationernas etiska regler som föreslås av arbelsgruppen redan nulorde var självklara sanningar för de revisorer som lillhör dylikaorganisaiioner, och KF överlåter ål organisationerna all själva ta ställningtill arbelsgruppens rekommendationer härvidlag. Utifrån sin speciellaställning som ekonomisk förening och med tanke på att revisionsplikt enligtbolagskommilléns förslag kan komma alt införas beträffande även andraföretagsformer än akliebolag och ekonomiska föreningar skulle KF viljamodifiera den föreslagna andra etikregeln, vari det talas om att revisorernaskall ta hänsyn till "aklieägare, borgenärer, anställda och övrigainiressenler". Regeln synes någol ensidigl inrikla sig på revision avakliebolag. KF föreslär all ordel "aklieägare" ulbytes mol"ägare". Sammanfattningsvis får KF således uttrycka sympati för deprinciper, varpå de föreslagna etikreglerna bygger. : Vad angår de av arbetsgruppenrekommenderade etiska reglerna för revisorer är bankföreningen tveksam omdessa regler kan ge revisorerna erforderlig ledning utan ytterligareprecisering av regellexlen och framförallt av kommentarerna lill denna. Svenska byggnadsentreprenörJÖreningen: Enligt SBEFsuppfattning bör uttrycket "kringgående av lag" ej komma tillanvändning. Del kan ifrågasättas om detla eller annan motsvarighetöverhuvudtaget bör finnas. Uttrycket rymmer nämligen i sig alltför mångatolkningsproblem och kommer oundvikligen att leda lill mycket delikatadiskussioner mellan klient och revisor. Man kan därför befara atlrekommendationen inte kommer all gå en för alla revisorer konsekvent och avseddlillämpning. Svenskaförsäkringsbolags riksjörbund: Arbetsgruppen rekommenderar en komplettering avrevisorsorganisationernas regler. vill framhålla atlgenomslagskraften av etiska normer blir större om obligatorisk anslulning tillorganisationerna föreligger. och : Förbunden vill framhålla dels att de etiska regler, somantagits av de kvalificerade revisorernas organisaiioner, är föremål för enkonlinuerlig översyn från dessa organisationers sida, dels att arbelsgruppensförslag beiräffande reglernas utformning synes alllför vagt för alt gerevisorerna erforderlig ledning. Beträffande ulformningen av reglerna villförbunden även instämma i vad ledamolen anförl i reservation. Stockholmskommun ( = kammarkontoret): Kammarkonloret, som anser alt del bör ankomma påberörda revisorsorganisationer att själva svara för utformningen av sinayrkesetiska regler, har icke funnit anledning att beröra arbetsgruppensrekommendationer härvidlag. Svenska revisorsamfundel: Vad gäller del försia förslagelunder denna punkt anser samfundet, att det är obehövligt, då en sådanrekommendation redan ingår i de etiska regler samfundet har antagit. I 8 I avdessa regler sägs. all "det åligger ledamot all efler bäsla förmågatillvarata sina uppdragsgivares och andra målgruppers iniressen inom ramen förvad lag och god revisorssed bjuder". Uttrycket "andra målgruppersintressen" omfattar bl. a. de målgrupper arbelsgruppen föreslär böraexplicit anges. Beträffande förslaget i det andra stycket anser samfundetdel mindre lämpligt all i de etiska reglerna använda uttrycket "verkaför". Uttrycket kan missförslås och leda lill all revisorns verksamhel gårutöver vad 1979/80: 143 264 Revisorsfunklionen får inleinnebära en aktiv styrningsroll i del reviderade förelagel. Samfundet anser, alt behov inle föreligger all komplelterade reglerna i de avseenden som arbetsgruppen förespråkar i de två försiaslyckena. Emellerlid molsäller vi oss inle atl vidta en komplellering. däreslen ullryckligare skrivning anses erforderlig. Den närmare ulformningen avlillägg lill de anlagna reglerna bör dock ankomma på revisorsorganisalionernasjälva efter sedvanlig behandling inom resp. organisation. Del kan i della sammanhang framhållas all , , Tillintarkastajayhdislys HTM-RevisorsföreningenGRM, , , och Svenska RevisorsamfundelSRS ularbelal identiska regler, som anlagits eller vänlas blianlagna av respeklive förenings årsstämma. Reglerna som i sak inte skiljer sigfrån samfundels nu gällande regler lorde komma all föreläggas SRS' årssiämmaijuni 1979. Vad därefter gäller förslaget i sisla slyckel ansersamfundet, atl delta skall utgå ur rekommendationerna. Det som föreslås innebäri många avseenden självklarheter. Vidare är innebörden av uUryckel"kringgående av lag" oklar och kan ge upphov lill skönsmässigabedömningar. Vi vill i sammanhanget erinra om svårigheterna atl konstruera enallmän skalleflyktsklausul som ger klara regler för lillämpningen och därmedtillfredsställer rimliga rällssäkerhelskrav. Arbelsgruppens rekommendalioninnehåller svävande formuleringar, som inle ger slöd för revisorerna i derashandlande. Vi anser, att SRS som organisalion för de godkändarevisorerna bör ha del förtroendet atl vi själva skall få formulera eliskaregler för våra ledamöter, i synnerhet som i sak inga väsenlligameningsmotsättningar föreligger gentemoi arbetsgruppens förslag. Avslutningsvis vill samfundet uttrycka angelägenheten avalt de regler som uppslällls som normgivande för revisorer anslutna tillFöreningen och ,uppfattas som vägledande även för övriga revisorer. : Arbetsgruppen åberopar vissauttalanden i lagförarbeten som slöd för alt allmänheten och del allmänna skallanses ingå i den krets av personer, vars intressen en revisor bör beakla i singranskningsverksamhet. Vilken uppfattning man än mä ha om lagstiftning genomförarbeten, delar föreningen om all revisor har vissaplikter mot allmänheten och del allmänna. En etikregel av det innehållet kandärför tillstyrkas. Också en etikregel av innebörd, atl revisor - inom ramenför sill revisionsuppdrag - skall verka för alt det reviderade förelagelhandlar lagenligt, tar hänsyn lill aklieägare, borgenärer, anställda och övrigaintressenter saml även i övrigl iakllar god affärssed, kan lillslyrkas fränföreningens sida. En sådan etikregel är för övrigl mycket väl genomförbar ulanatt man ändrar på gällande lystnadspliklsbestämmelser. Vad slutligen angår den etikregeln, all revisor skallavhålla sig från atl genom rådgivning eller annal aklivi arbele medverka ilagstridig handling eller i handling som uppenbarligen innebär kringgående avlag eller medverka i förberedelser till sådana handlingar, delar föreningentillfullo reservanten mening. Till della kan läggas alt del ofta ärmyckel svärl för de mesl erfarna jurisler alt avgöra om en handling innebärkringgående av lag. Del förefaller då inle rimligl alt anlaga alt revisorer,utan erfarenhei Prop.1979/80: 143 265 av laglillämpning och lagtolkning, skall besilla deneriorderliga klarsynen. Vad som i affärsförhållanden kan synas högstoförnuftigt vid gcnomlöran-det av en iransaklion kan i ell senare skede framståsom högsta visdom och vice versa. Begränsningen lill uppenbara läll moiiverardärför inle införandel av en etikregel av föreslaget innehåll. En etikregelmed den lydelse som formulerat kan dock lillslyrkas av föreningen. ackordscentral: Ackordscenlralen anser alt reservantenEngman-Nordin anfört lungt vägande skäl för sitl förslag lill utformning avden s. k. tredje etikregeln och vill därför bilräda hennes förslag. : har under höslen1978 tillsall en kommitté med uppgift att företa en översyn av vägledanderegler om god advokatsed saml atl överväga införandet av en eliskgeneralklausul i dessa regler. Med hänsyn lill atl denna kommitté ännu inteslulföii sill arbete, avstår samfundet från all yllra sig om rekommendationentill revisorsorganisalionerna alt kompleuera sina etiska regler. aktiesparares rik.sjörbiiiid: Vad gäller deetiska reglerna kan .Aktiespararna endasl konstalera, all revisorerna i debörsnolerade företagen regelmässigt tillser atl bolagen iakllar Akliebolagslagensoch bolagsordningens beslämmelser. Särskili vikligl är nalurliglvis allrevisor övervakar frågor som gäller skyddet för bolagens borgenärer, deanslällda och den aktiesparande allmänheien. Delsamma gäller i fråga om debeslämmelser i lagen som avser skydd för enskilda aklieägare saml delallmännas iniressen. Några undanlag från denna praxis har enligt vadAktiespararna har sig bekant icke inträffat, varför någon förändring avskärpande slag icke torde erfordras beträffande genomförandet av revisionen ide börsnoterade förelagen. Svenska företagares riksjörbund: Förbundet är tveksamttill tanken alt revisorsorganisationer skulle ändra sina etiska regler pårekommendalion av en offentlig utredning, men detta fär nalurliglvisorganisalionerna själva ta ställning lill. Förbundet menar nämligen all deeliska reglerna främst skall beröra förhållandel lill klienlförelaget och lillkollegerna. Arbelsgruppen vill i stället starkt understryka del ansvarrevisorn kan ha mot andra än klienten och dessutom vidare utbygga detla. Omförslagel i den delen genomföres försätter det läll revisorn i enintressekonflikt som han inte kan klara. Atl revisorn pä något mera pålagliglsäll skall verka för avbalan-seringar mot I. ex. borgenärer och anslällda är väl heller knappasllörenligl med hans roll som granskare. Han skulle Ivingas granska ålgärder somhan själv medverkat till. Vad slutligen gäller den föreslagna erinran om attrevisorn inle skall medverka i lagstridiga handlingar, kringgående av lag.förberedelser elc. kan Förbundel ej avhålla sig frän all beleckna texten somnonsens. Naturligtvis begriper en revisor atl han inle skall medverka ilagslridiga handlingar eller i förberedelser lill sådana. Men hur skallrevisorn bättre än en åklagare, advokat eller domare i förväg kunna veta om ellrekommenderal förfaringssätt "uppenbarligen" innebär kringgående avlag eller blotl är en konsekvens av "upplysningar om gällande rält"?Och vad innebär lUlalan-del alt revisorn inle är skyldig alt "särskilt"lillvarala myndighelernas iniressen? Är han skyldig atl lill någon dellillvaiala dessa intressen och i så fall till vilken del? Det enklaste och bästa är atl revisorsorganisalionernasjälva ulvecklar sina etiska regler på det sätt de finner för gott. Vadarbetsgruppen rekommenderar är alltför allmänl - alllför oklart - för allaccepleras. Det skulle vålla mer skada än nytia. Prop.1979/80: 143 266 : Vi finner del i detta sammanhangangelägel framhålla, alt revisorn skall företräda alla borgenärer och övrigaintressenlgrupper genlemol förelagen på lika villkor. Olika lagar får inle gesen sådan utformning, att revisorema kan misstänkas för all lillvarala vissainlressenlgruppers iniressen mer än andras. Vi finner del angelägel framhålladella, eflersom arbelsgruppen på sid. 9 i promemorian bl. a. säger, atl revisorhar plikter "även mol allmänheten och det allmänna". Enligt vårmening lillhör båda dessa grupper etl företags normala intressesfär och vifinner del inle motiverat, alt revisorsorganisationerna skall komplettera sinaeliska regler med särskild markering för just dessa grupper. Knappast något förelag torde kunna drivas ulanvarudjänste-lkrediter och vi vill i sammanhanget påpeka att del allmänna genomolika lagstiftningsåtgärder sökt skydda sina iniressen på etl sätt sommedfört, alt övriga fordringsägare därigenom kommii i etl oförmånligt läge näretl förelag kommer på obestånd. Exempel härpå är den genomförda lagenom betalningssäkring. Vi finner del därför inle moiiveral, all för revisorernasärskili påpeka, atl de skall företräda det allmänna på andra villkor än övrigafordringsägare. SHlO-FamilJeförelagen och köpmannajörbiind: Utanall närmare gå in på dessa förslag vill organisalionerna framföra som sinåsikl alt del är revisorsorganisationerna själva som har all ulforma de etiskareglerna för sina medlemmar. redovisningskonsullers Jörbund: Vad avserarbetsgruppens rekommendalion, att revisorsorganisationerna skall kompletterasina etiska regler, delar vi inte denna uppfattning. Den första kompletteringen bekräftar i storl sett endastvad som gäller . Den andra kompletteringen är enligt vårt förmenandealllför vidsträckt. Del är omöjligt för en revisor alt verka för att detreviderade företaget handlar lagenligt. En revisor kan omöjligt känna till allalagar och förordningar, som berör en företagare. Begreppet lagenligt måstebegränsas och preciseras. Vad slutligen avser den iredje kompletteringen finner viden kränkande och inle värd alt kommeniera. : Såsom ävenreservationsvis framkommit kan betänkligheter riklas mot den rekommenderade ulformningenav en kompletterande tredje etisk regel. Att revisom skall avhålla sig från"handling som uppenbarligen innebär kringgående av lag" betyder, attinga krav slälls på revisorn, om saken är Iveksam, En regel av den innebördenkan motverka sill egel syfte. Den tredje regeln avslutas med texten all vaddärförut sagts "skall icke utgöra hinder för revisor all lämna upplysningom innehållet i gällande räu. Del medför ej heller skyldighet för denne allsärskilt tillvarata myndigheternas iniressen". Vad här utsagts måsleanses självklarl och kan icke behöva ingå i en elisk regel. Den sist anfördasatsen kan fastmer lolkas som etl alibi för revisorn all hell nonchalerasamhällsinlressei. Prop.1979/80: 143 267 förstärkt skydd för det bundna kapitalet, m. m. () har av regeringen i december1977 fåll i uppdrag att göra en översyn av lagstiftning mot organiserad ochekonomisk brottslighet. Rådel har i enlighel med uppdraget för översynsarbetelbildal en styrgrupp och tre arbetsgrupper. Under arbetets gång har en särskildarbetsgrupp upprättats med uppgift att pröva möjligheterna atllagstiftningsvägen förebygga missbruk av aktiebolagsformen. Styrgruppen består av rikspolischefen ,ordförande, riksdagsledamoten , rättschefen ,riksdagsledamoten , riksdagsledamoten iHelsingborg, avdelningschefen , kanslichefen ochriksdagsledamoten . Gruppens sekreterare är bitr. Den särskilda arbetsgruppen har bestätt avdepartementsrådet , ordförande, auktoriserade revisorn , hovrättsassessorn , länsrådet och jurisdoktorn . Gruppens sekrelerare har varil hovräilsfiskalen BrittBjörneke. Arbetsgruppen har i denna promemoria utarbetat vissaförslag lill förstärkt skydd för aktiebolagets bundna kapital, m.m. På enpunkl har ledamoten avgett reservation. Styrgruppen har anslutit sigtill arbetsgruppens förslag. Reservation har dock avgelts av ledamoten instämmande i viss del av ledamoten . 1979/80: 143 268 1 Förslag tilllag om ändring i aktiebolagslagen (1975: 1385) 2 Förslag tilllag om ändring i lagen (1973:303) om ändring i lagen (1944: 705) om akliebolag 3 Förslag till förordning om ändring i akliebolagsförordningen (1975: 1387) '. 2 Huvuddragen igällande rätt ...................................... 4 Vissastatistiska uppgifler .......................................... 5 Missbruk avaktiebolagsformen ................................. 6.1 Översynen avkonkursförfarandel .......................... 6.2.1 Samordning avdala om förelag och organisaiioner ... 6.2.2 Palenlverkelsbolagsbyrå (Bo 10) .................. 9 Kvaliflcerad revisor m.m................................................ 9.2 BRÅ PM (1978:2) Revisors verksamhel ................ 9.3.2 Revisorsskyldighel vid kapilalbrisl ................ 10 Byleav firma och säte 13 Vilandebolag och skrivbordsbolag 9.1 Reservation inomarbetsgruppen ........................... 9.2 Reservalioninom styrgruppen ............................... 1979/80:143 269 har det kommii en ström av rapporter omall akliebolag används för ekonomisk brottslighet. Inom brottsförebygganderådet har inom ramen för den översyn av lagstiftning mot ekonomisk brottslighetsom f. n. företas av rådet, upprättats en särskild arbetsgrupp med uppgift allpröva möjligheterna att lagstiftningsvägen förebygga missbruk av aktiebolagsformen. Utmärkande för aktiebolagsformen är atl aktieägarna inlestår något personligt betalningsansvar för bolagets förpliktelser. Som säkerhelför borgenärernas fordringar skall i stället finnas ell kapital som är bundettill bolaget. Detla kapital utgörs främst av aktiekapitalet. Till det bundnaegna kapitalel räknas emellertid också reservfond och uppskrivningsfond. Om bolagets verksamhet går med förlust kan det komma tillultryck i bokföringen genom alt värdel på bolagets tillgångar - t. ex.kundfordringar - sjunker och/eller att bolagels skulder - t. ex. lill bolagelsleverantörer Som en effekl härav minskar täckningen för delegna kapitalet. Om den förluslbringande verksamheten fortgår , blir skill naden mellan tillgångar och skulder mindre än det regisirerade akliekapiia lel, Akliekapitelel har med andra ord hell eller delvis gåu förlorat. När aktiekapitalet har gått föriorai till mer än två tredjedelar, inlräder likvida tionsplikt för bolaget. Lagstiftarens tanke därmed lorde vara att förlust- bringande verksamheter skall stoppas medan tillgångarna ännu räcker till belalning av skulderna och dessutom lill betalning av iikvidalionsförfaran- det. De s.k. faiiigkonkurserna. konkurser där tillgångarnainle förslår till betalning av likvidalionsförfarandel, utgör merparten avsamtliga förelagskonkurser. Del lorde innebära alt många bolag fortsätter sinförlust-bringande verksamhet i strid mot likvidalionsbestämmelserna i akliebolagslagenända lill dess del inte längre finns tillgångar kvar att beiala etl ordinärtkonkursförfarande. Del är med till visshet gränsande sannolikhet elt mycketslort antal fatligkonkurser som innefattar gäldenärsbroltslighel. Med hänsyn härtill föreslår arbetsgruppen en skärpning avbestämmelserna om likvidation och en skärpt kontroll av förelag i riskzonen,l.ex. företag där aktiekapitalet delvis har gåit förlorat men likvidationspliklännu inle inträtt. Arbelsgruppen föreslår också åtgärder mol sådanamanipulationer inför en förestående likvidation eller konkurs som innefattarbyte av firma, säte och styrelse i syfte att vilseleda borgenärer och andraintressenter i bolaget och försvåra myndigheternas kontroll. Arbetsgruppen aktualiserar också frågan om återbetalningav lån till aktieägare m. fl. som lämnals innan förbudet för bolag atl lämnasådana lån trätt i krafl saml föreslår åtgärder i syfte att påskyndaavvecklingen av vilande bolag och skrivbordsbolag för att på detta och andraangivna sätt effeklivisera akliebolagsregislret. Förslagen innebär bl. - att bestämmelserna om likvidation näraktiekapitalet hell eller delvis gåll föriorai skärps. Dels förordas en återgång till i huvudsak den ordning som gällde lill utgången av , nämligen alt bolag som föriorai mer än två tredjedelar av sitl aktiekapital måste förete full täckning av akliekapiialel för alt bolaget skall undgå skyldighet att träda i likvidation. Dels föreslås atl bolag inle får driva verksamhel under längre lid utan atl ha Ivå tredjedelar av akliekapiialel täckt