prop · G30379 · 1979-12-31 00:00:00 — Statsförelagskulle ges förutsäitningar att ansvara för en fortlöpande affärsmässigtmotiverad upplåning på kapitalmarknaden. Ägarens finansiella medverkan skulle,liksom i andra företag, begränsas till nyemission och andra tillskott förmedverkan i slora och lönsamma nysatsningar eller vid särskilt betydande utvecklingssleg. En förutsättning för att Statsförelag skall kunna klara enerforderlig upplåning torde vara atl koncernen uppfyller kredilmarknadens kravpå långsikiig betalningsförmåga. Skulle så inle ske, kommer Statsföretag allbehöva ökande slatliga medelstillskolt för atl finansiera gruppens löpandeaffärsmässiga verksamhet. Jag anser emellertid att statliga tillskott i principbör begränsas till nämnda fall. En väsentlig rubbning av rollfördelningenmellan ägaren och Statsföretag skulle annars ske. Mot bakgrund av en väntad svag resultatutveckling under denämaste åren för framför allt gruppens basindustriföretag och åtföljande effekterpå Statsföretags kapitalgenereringsförmåga kan det inte uteslutas att företagsgruppensnuvarande goda soliditet kan komma att minska. På kan detemellertid finnas skäl till att inom ramen för företagsgruppens egna resurseråter söka nå en förbättrad soliditet för att möta de resullatvaria- Prop.1979/80:79 12 tioner som kan vänlas för Statsföretag till följd av bl.a. gruppens konjunkturberoende. Skulle en minskning av soliditeten ske inom de närmasteåren, måste Statsföretag genom en lämplig finansieringspolitik söka begränsakonsekvenserna härav på koncernens möjligheter till framtida nyupplåning. Detlagäller särskill moderbolaget, vars möjligheter att underlätta derörelse-drivande bolagens finansiering i annat fall inskränks. Stalsföretagsgruppensutvecklingsmöjligheter mäste sälunda sättas i relation till den egna kapitalgenereringsförmågani syfte att möjliggöra en egen kommersielll motiverad upplåning och begränsakraven på finansiell medverkan från ägaren. 5 Bedömning av Statsföretagsgruppens ekonomiskautveckling Enligt Statsföretags långsiktsplan för åren 1979-1981kommer utvecklingen att kännetecknas avförsäljningsökningar och en viss resultatförbättring. Långsiklsplanen bygger påmaterial som har tagits fram och ställts samman av de enskilda dotterbolagen.Av långsiklsplanen framgår bl. a. följande. Enligt kan väntas att den svenskakonjunkturuppgången följs av en nedgång under främstår 1981. innebär emellertid sammantaget gynnsammaremarknadsförutsättningar för gruppen. Genom den stora tyngdbasindustriföretagen har inom gruppen påverkar emellertid skiftningar i deninternationella konjunkturen, prisbildningen och valutautvecklingen starktgruppens kommersiella situation. Därmed måste all övergripande flerårigplanering för Slatsföretagsgruppen omges med starka reservationer. Mot bakgrund av vänlade gynnsammaremarknadsförutsättningar samt idrifttagande av nya produklionsanläggningar inomflera företag i gruppen beräknas en kraftig försäljningsökning . Stalsföretagsgruppensförsäljningsintäkter bedöms komma att öka från 12000 milj. kr. lill 15200 milj. kr. , vilkel innebären genomsnittlig årlig ökning med närmare14%. Av denna ökning beräknas volymökningar svara för ca 6%.Försäljningsökningen är främst hänförlig till och . Försäljningen på utländska marknader uppgick lilldrygt 6 100 milj. kr. eller lill av gruppens lotala försäljning.Exportens andel av försäljningen beräknas vara ungefär lika stor. Statsföretagsgruppens samlade resultat och lönsamhet väntasförbättras . Resultatet efter finansiella intäkter och kostnaderberäknas utvecklas frän en föriust på 320 milj. kr. till en vinst påca 100 milj. kr. Resultatförbättringen är i huvudsak hänförlig till atltidigare förluster inom och förväntas kunna reduceras betyd- 1979/80:79 13 Osäkerhelen i dessa anlaganden äremellertid stor lill följd av företagens starka konjunkturberoende. Statsföretagsgruppens sammanlagda investeringar under åren1980 och 1981 beräknas uppgå till ca 3 250 milj. kr. Av planerade investeringaravser ca tre fjärdelar investeringar i basindustrierna. Av de enskilda bolagenberäknas svara för den största investeringsvolymen. Statsföretagsgruppens positiva resultatutveckling är som tidigare nämnts i väsentlig ulsträckning hänföriigtill alt de två basindustriföretagen väntas kunna minska sinatidigare förluster. väntas dock inte, trotsinvesteringar på 4 800 milj. kr. och planeradeinvesteringar om drygl 2 700 milj. kr. , sammantaget geöverskott trots den relativt selt positivakonjunktursituation som dessa år genomsnittligt kan väntas erbjuda. Ses ulvecklingenför Slatsföretagsgruppen i etl längre perspektiv, är den nuvarande resullatsi-tuationenbekymmersam och den fordrar kraftfulla åtgärder för att begränsa behovel avframlida, omfaltande statliga kapitaltillskott. Vad gäller finansiering och soliditet pekar Stalsföretagsgruppenslångsiktsplan på en uppgång i självfinansieringsgraden. Internt tillfördamedel väntas uppgå till ca 1 300 milj. kr., varigenomsjälvfinansieringsgraden genomsnittligl väntas bli . Denna har undersenare år varit negaliv. Gruppens kapitalbehov under åren 1980 och 1981beräknas därutöver kunna täckas genom dels en viss ökning av den långfristigaupplåningen och en relativt kraftig minskning av rörelsekapitalet, delsstatliga tillskott. Statsföretagsgmppens soliditet beräknas visserligen sjunkamen bl.a. till följd av begärda slatliga tillskott hålla sig . Statsföretagsgruppens planerade investeringar och väntadeekonomiska utveckling bygger i viss ulsträckning på altstatliga medelstillskotl erhålls. Enligl min bedömning är sådana tillskottnödvändiga för att en redan påbörjad angelägen rekonstruktion av delar av Stalsföretagsgruppensverksamhet skall kunna fullföljas. Jag återkommer i det följande till de avStatsföretag aktualiserade behoven av slatliga kapitaltillskott avseendeKockums Industri m.fl. bolag, och Uddcomb. Jag bedömer atl, om kapitaltillskottställs till Stalsföretagsgruppens förfogande i den omfattning och på det sättsom jag avser att förorda, kan gruppens kapitalbehov i övrigt under de tvånärmaste åren läckas genom dels internt genererade medel, dels elt utnyttjandeav gruppens egen upp-läningskapacitet. Undantag härvid kan avse frågan om Uddcombsframtid, vilken avses tas upp till behandling av Statsföretag så snart enpågående utredning om Uddcombs framtida möjligheter genomförts och frågan omförlusttäckning i . Stalsföretagsgruppens finansiellautrymme kan emellertid bedömas bli begränsat. Större negativaavvikelser från företagets långsiktsplan eller nya stora Prop.1979/80:79 14 affärs- eller samhällsmotiverade engagemang kommer därföralt kräva kraftfulla insalser från Stalsföretagsgruppens sida i syfle allbegränsa därvid uppkomna finansiella problem. 6 Medelstillskott för Kockumsföretagen Genom beslul av (prop. 1978/79: 124. NU1978/79:47, rskr 1978/79: 356) godkändes elt avtal mellan slaten och ABenligt vilket staten förvärvade Varv m.fl. förelag i Kockumskoncernen.1 enlighet med bemyndigande överfördes aktierna inågra av de förvärvade bolagen nämligen . utan vederlag till Statsföretag. benämns i det följande Kockumsföretagen. En förutsättning förStatsföretags övertagande av företagen var att Statsföretag inte skullebelastas finansiellt/ekonomiskt genom överlagandel. Statsföretag erhöll 50milj. för att täcka den beräknade förlusten för och för alt stärkasoliditeten i företagen. Statsföretag övertog utan vederlag en fordran påKockums Industri på 165 milj. kr. Föredraganden framhöll atl del inte kundeuteslutas atl ytterligare medel kunde behövas för att finansierastruktureringen av och ge företagel en soliditet anpassad tillden framtida verksamhetens bedrivande. Om så skulle visa sig vara fallet, varhan beredd ta upp frågan om ylterligare medel för ändamålet (prop. 1978/79: 124s. Industris verksamhet är uppdelad i divisionernaför transport, skogsbruk och skogsindustri. Transportdivisionen tillverkar stela och midjestyrdadumpers för förflyttning av jord och sten. Divisionen, som ligger iLandskrona, har 350 anställda och omsättningen uppgick till ca 145milj. av divisionens produktion exporteras. Skogsbruksdivisionen tillverkar skogsbruksmaskiner vidfabriker i , och . Divisionen har ca 550 anslälldaoch omsättningen var 150 milj. kr. Skogsindustridivisionen tillverkar maskiner ochanläggningar för sågverk. Verksamheten är lokaliserad lill Söderhamn.Divisionen har ca 350 anställda och dess omsättning uppgick till 90milj. i tillverkar utrustning försågverk. Företagel hade en försäljning på ca 90 milj. kr. ochsysselsätter ca 260 personer. i Förenta starterna tillverkarutrustning för sågverk och marknadsför skogsbruksmaskiner tillverkade iSverige. Prop.1979/80:79 15 tagets omsättning uppgick till ca 100 milj. kr.Förelaget sysselsätter ca 280 personer. har dessutom försäljningsbolag i Norge.Finland, , , och Australien.Kockums Industris totala omsällning uppgick lill ca 700 milj. kr.Antalet anställda uppgår till ca 2 000, varav i ca 1 300. Automatlon arbetar huvudsakligen inomproduktområdena fartygsautomatik, sågverksaulomatik och ljudsignalapparater.Tillverkningen sker i och . Företagel hade enförsäljning på 60 milj. kr. Antalet anställda uppgår lill ca 170. bedriver utvecklingsarbete inom områdelbiokemi. Det längst komna projektet är etl indikalorsystem, som gör del möjligtatl på ett enkelt sätt kontrollera temperalurbehandlingen av tid/temperaturkänsligaprodukter, såsom kylda och djupfrysta livsmedel samt pharma-ceutiska produkter.Verksamheten bedrivs i och och sysselsätter ca 30 personer. Statsföretag har i skrivelse medhänvisning till de villkor för Statsföretags övertagande av vissa bolag inomKockums-koncernen som angivits i prop. 1978/79: 124, anhållit omkapitaltillskott på 267,5 milj. kr. för föriuslläckning m.m. för iKockums Industri, Automation och . anhållit om etl rekonstruktionslån med villkorligåterbetalningsskyldighet på 150 milj. kr. för förlusttäckning i KockumsIndustri för verksamhetsåren 1980-1982. Villkoren för lånet bör enligtStatsförelag överensslämma med vad som gäller för statens lån för rekonstruktionsändamåltill . Av skrivelsen framgår bl. a. följande. Statsföretag har genomfört ett omfattande utredningsarbeteför att kunna precisera behovet av ytterligare medel i Kockumsföretagen. Utredningsarbetethar genomförts i samarbete med företagsledningar och representanter för deanställda i de berörda företagen. Härvid har bl. a. föreslagitsorganisationsförändringar och effektivitetshöjande åtgärder. Statsföretag framhåller att det ekonomiska resultatet förden svenska verksamhelen inom har varil mycket dåligt underåren 1978 och 1979 samt att föriust kan väntas även . Förår 1979 beräknas Indusiri redovisa en förlust efler extraordinärakostnader men före boksluisdisposilioner och skatt på 163 milj. kr. (år 1978-112 milj. Resultatutvecklingen har medfört att soliditeten vid KockumsIndustri har urholkats, även med beaktande av att Statsföretags fordran påKockums Industri på 165 milj. kr. kommer att efterskänkas. Enligt de bokslutsom upprättats per tillträdesdagen, , hade företagen då etleget kapital på -26 milj. kr. att jämföra med skulder på över 800 milj. kr. Prop.1979/80:79 16 Statsföretag bedömer alt det är möjligt att på sikl uppnåett posilivt resultat för Kockumsföretagen. Förutom omfattande effektivitetshöjandeåtgärder fordras dock en finansiell rekonstruktion som innebär täckning av föriusternat.o.m. , nedskrivning av vissa tillgångar, tillskott för finansiering avvissa eftersatta investeringar och en höjning av soliditeten. Del tolala behovet av medel enligl Statsföretags bedömningframgår av följande sammanställning (milj. Förlust inkl. extraordinära kostnader för 9,5 162.8 Bidrag till eftersatta miljö investeringar 19,4 Tillskott för höjning av soliditeten 11.0 63,6 Avgår redan erhållet medelstillskou -50.0 Beräknad förlust 1980-1981 12,0 (70.0) Totalt tillskoU 11,0 21,5 235,0 Statsförelag anhåller sålunda om ell aktieägarlillskott på235 milj. kr. för , 11 milj. kr. för Automation och21.5 milj. kr. för eller lillsammans 267,5 milj. kr. För förlustläckningi anhåller Statsföretag om etl lån medvillkorlig återbetalningsskyldighet på 150 milj. kr. Statsföretag anför i sin skrivelse att en omorganisationav kommer att genomföras i avsikt alt integrera företaget iStatsföretagsgruppen. Transportdivisionen kommer att överföras till AB som i sin tur kommer att föras över till . KockumsIndustri kommer därefter att bestå av skogsbruks- och skogsindustridivisionerna. Statsföretag bedömer att Iransportdivisionen harförutsättningar att överleva på . Produktionskostnaderna är dock f. n.för höga och etl effekliviseringsprogram måste genomföras. För ett sådantprogram jämle vissa marknadsinvesteringar begär Statsföretag ett lillskott på11 milj. kr. För att förbättra lönsamheten krävs även ökad volym och förädlingsgrad.Betydande investeringar krävs för detta ändamål och för alt uppnå en acceptabelarbetsmiljö. Transportdivisionens driftföriust beräknas uppgå till 21 milj.kr. Härtill kommer extraordinära kostnader på 4,1 milj. kr. Skogsbruksdivisionen har drabbats myckel hårt avkonjunkturnedgången inom skogsindustrin. Skogsbruksdivisionenhar redovisat stora förluster. Prop.1979/80:79 17 skiner har halverats. Detta har medfört att kapacitetsutnytljandeti fabrikerna ligger på en myckel låg nivå. fördes förhandlingar mellanStatsförelag, BM och fabriker (ÖSA) om all slå samman skogsmaskin-tillverkningeninom de tre förelagen. Förhandlingarna med ägarna till ÖSA avbröts dådessa träffade avtal med ett finländskt företag om överlåtelse av avaktierna i . Förhandlingarna med BM fortsatte men avbröts maj/då träffade avlal med det finländskaföretagel Valmet om överlåtelse av sin skogsmaskintillverkning. Statsförelags bedömning är att det finns en växandemarknad för skogsbruksdivisionens produkter och att divisionen bör haförutsättningar att uppnå ett positivt verksamhetsresultat fr. o. m. år 1982.En förutsättning är dock enligt Statsföretags bedömning atl enheternamoderniseras och atl anläggningstillgångar som inte utnyttjas i produktionenskrivs ned. Skogsbruksdivisionens driftförluster beräknas till 45 milj. kr. Härtill kommer extraordinära kostnader på 6,6 milj. kr. och behov avnedskrivning av fastigheter på 9,3 milj. kr. Skogsindustridivisionens driftföriust uppgick till15,9 milj. kr. Enligt Statsföretags bedömning hänför sig förlusterna i stor ulsträckningtill bristande effektivitet i produktionen. Det finns goda möjligheter altrationalisera produktionen. Genom att se över vilka produkler som tillverkasoch genom att införa nya styr- och konlrollsyslem kan resultatet förbättrasväsentligt. Resultatförbättringen är dock beroende av atl vissa tillgångarskrivs ned till en nivå som molsvarar deras ulnyltjandegrad. Dettanedskrivningsbehov uppgår lill 18,9 milj. kr. Statsföretags bedömning är altskogsindustridivisionen skall kunna uppvisa ell posilivt resultat närigångsatta och planerade effektivitetshöjande åtgärder har genomförts. Statsföretag begär utöver täckning av divisionernasförlust för på 92,6 milj. kr. ett tillskott på 15,6 milj. kr. för vissakoncerngemensamma kostnader vid och till följd av bl. a.anpassning lill inom tillämpade värderingsprinciper förtillgångar ett tillskott på 48,2 milj. kr. Statsföretag begär vidareförlusttäckning för vissa ulländska dotterbolag inom Kockumsföretagen med 6,4milj. Den beräknade föriusten för för uppgårsåledes lill 162,8 milj. kr. Statsföretag anför vidare att betydande investeringarkrävs för att uppnå en acceptabel arbelsmiljö, eftersom sådana investeringarhar eftersatts . Statsföretag hemställer om tillskott på 19,4milj. för att finansiera dessa investeringar. Övriga erforderligainvesteringar förutsätts kunna finansieras på ett normalt sätl genom upplåningunder förutsättning atl erhåller en för den framtida verksamhelenlämplig soliditet. För alt anpassa soliditeten för till Stalsföretagsgruppensi övrigt begärs ett aktieägarlillskott på 63,6 milj. kr. Prop.1979/80:79 18 Statsföretag bedömer att medförförluster för i slorieksordningen 70 milj. kr. Fr. o. m. år1982 kan rörelsen troligtvis ge ett positivl resultat. Osäkerheten i prognosenär slor. Statsföretag begär mol denna bakgrund att för förlustläckningåren 1980- 1982 beviljas ett rekonstruktionslån på högst 150 milj. kr. 1 detangivna medelsbehovet har ingen hänsyn tagils till kapitalbehovet för struklurinsatserinom skogsbruks- och sågverksmaskinbranscherna. Beträffande Automation har Statsföretag bedömt atlbolaget har goda utvecklingsmöjligheter. För alt trygga den fortsattautvecklingen kommer företaget atl försöka bredda produktprogrammet och ävensöka sig in i nya branscher. Bolagets eget kapilal var vid övertagandel alltförlågt i förhållande till verksamhetens omfattning. Härtill kommer att resultat belastas med exlraordinärakoslnader för att avveckla en olönsam produktgrupp och andra erforderliganedskrivningar. Mot bakgrund av bolagets finansiella ställning har Statsföretagbegärt 11 milj. kr. i tillskott för finansiell rekonstruktion av KockumsAutomation. Medlen avses bli tillförda bolaget genom nyemission. När det gäller konstaterar atlbolagets första produkter nu föreligger färdiga för marknadsintroduktion ochatt en produktionsapparat finns uppbyggd. Marknadsföringen bedöms gå långsamt,eftersom en hell ny marknad skall arbetas upp. Bolaget har ännu inle redovisatnågra intäkter. Statsförelag anser atl kompletterande studier behövs för ensäker bedömning av verksamhetens affärsmässiga förutsättningar. Ytterligareutredningar kommer atl genomföras rörande företagets framtid. Kostnaderna förverksamheten vid har beräknats till 9,5 milj.kr. och för lill 12 milj. kr. Statsföretag har i sin framställningbegärt tillskott med dessa belopp. 6.3 Finansiering av Kockumsföretagen Statsföretags utredning om Kockumsförelagen har enligt minmening visal att omfattande rekonstruktionsåtgärder är nödvändiga främst vadgäller för att företaget skall kunna leva vidare. De beloppsom fordras är betydande. Det är enligl min mening av största vikl atl åtgärdervidtas för att företaget snabbt skall bli lönsamt. Olika strukturåtgärder,inkl. avveckling av olönsam verksamhel, kan härvid bli aktuella. Enligt minmening bör Statsföretag och även spela en aktiv roll i denfortsatta strukturomvandling som är önskvärd inom nordisk skogsmaskintillverkningoch i de strävanden som pågår att finna en bärkraftig struktur forden svenska sågverksutrustningsindustrin. Statsföretag har hemställt om etl tillskott av 267,5 milj.kr. och ett lån av 150 milj. kr. a. förlustläckning och soliditelshöjningi Kockumsföretagen. Jag är emellertid inte beredd atl tillstyrka en insats avstatliga medel 1979/80:79 19 av denna storlek. Statsförelag bör enligt min mening och ienlighet med vad som sagts i prop. 1978/79: 124 erhålla föriusttäckning förKockumsföretagen för och därutöver ges möjlighet alt tillföraföretagen medel för en viss solidilelsförstärkning. Jag beräknar erforderligamedel för detta till 265 milj. kr. som bör lämnas som ett medelstillskott tiiiStatsföretag. Medlen bör tas upp på tilläggsbudget 11 till statsbudgeten /80. beslöt (prop. 1978/79:87. NU1978/79:30, rskr 1978/79:240) att staten skulle lämna Statsföretag etltillskott av 700 milj. kr. för att genomföra en finansiell rekonstruktion avLKAB. Medlen har använts för att täcka föriust i och för atl mötafinansiella påfrestningar genom förstärkning av det egnakapitalet. beslul förutsatte dessutom atl skulle fåmöjlighet alt erhålla ett stalligl lån för rekonstruklionsändamålpå högst 1 100 milj. kr. i syfte att täcka förluster som kan uppstå under vartoch elt av verksamhetsåren 1979, 1980 och 1981. I propositionen lämnades en redogörelse för verksamhetenvid och det arbele som pågår inom företaget för alt effektiviseraverksamheten och minska förlusterna. Propositionen innehöll även en redogörelseav resultatet av del utredningsarbete som hade genomförts av en arbetsgruppbestående av företrädare för Statsförelag, och berörda personalorganisationer.Arbelsgruppen, som för sitl arbele anlog namnet Strukturutredning 1978,hade lill uppgift alt analysera förutsättningar att bedriva enföretagsekonomiskt lönsam brytning och försäljning av järnmalm. Utredningens huvudslulsatsvar atl möjligheter atl leva kvar som ett betydande järnmalmsföretagunder är goda. Viktiga förutsättningar härför är dock bl. a.att de åtgärder som har salts igång för atl åstadkomma resultatförbättring medkraft fullföljs och att en finansiell rekonstruktion av genomförs. har i skrivelse redogjort 1979 och begärt ett statligt rekonstruktionslån för förlusttäckning. konstaterar i sin skrivelse att utvecklingen under år1979 har inneburit att leveranserna har fortsatt att öka. För hela åretberäknas de uppgå till knappl 27 milj. lon (24,5 milj. ton). Bakomleveransökningen, som är mest påtaglig för högfosformalm och kulsinler, liggeri första hand en viss uppgång av stålproduktionen och en betydande höjning avsjöfrakterna, som stimulerar leveranserna från mer närbelägna gruvor. Åven produktionen har kunnat ökas kraftigt till följd avdels att de alllför stora malmlagren har kunnal avvecklas , delsdel väsentligt förbättrade leveransläget. uppgick malmproduklionentill knappt 24 milj. ton (18 milj. ton). Prop.1979/80:79 20 Till följd av den ökade efterfrågan på kulsinler har LKABunder våren och återupptagit produktionen vid de kulsinterverk iMalmberget och som fått ställas av under de tidigare krisåren. Genomdessa åtgärder har produktionen av kulsinler ökat till drygt 6milj. lon (3 milj. ton). Även om avsättningen utvecklas positivl har malmprisnivånunder varil otillfredsställande. Etl betydande överuibud av järnmalmhar förelegat under årel. Den mindre prisuppgången har inte varittillräcklig för att kompensera den allmänna kostnadsutvecklingen. Därtillkommer att den sjunkande kursen på US dollar medför en successiv urholkning avde i dollar avtalade priserna. Den minskning av förlusten som trols allt kannoteras för är hänföriig lill ett förbättrat kapacitetsutnyttjandesamt kostnadssänkningar. Resultatutvecklingen framgår av följande tabell: (prel.uppgifter, milj. Rörelsens intäkter 2 270 Rörelsens kostnader -22(>1 Rörelseresultat före avskrivningar 3 Planenliga avskrivningar -243 Rörelseresultat efter avskrivningar -240 Resultat efter avskrivningar, finansnetto Investeringsverksamheten har varit begränsadoch helt inriklad på att genomföra endast de mest nödvändiga reinvesleringarna. konstaterar i sin skrivelse att, även om vissa av deförutsättningar som låg till grund för huvudslutsatsen i strukturutredningenom framlida verksamhet har förändrats, totalbedömningen är oförändrad.Detta innebär således att möjligheterna är goda för all fortleva långsiktigtsom ett betydande järnmalmsföretag. Bolaget framhåller dock alt även 1979 gällande nya avtalet med har medförl lättnader ifraktkostnader de betydande kostnaderna för järnvägsfrakterna alltjämt är belastning för företagets resultat. Som framgår av resultaträkningen, bedöms LKAB-koncernensresultat för efter planenliga avskrivningar, finansiellt netto ochfastighetsskatter innebära en förlust av ca 440 milj. kr. Med anledning häravhar begärt för föriuslläckning ett lån på 440 milj. kr. Vad gäller resultatutveckling för åren 1980och 1981 räknar företagel med att redovisa en resultatförbättring medsuccessivt minskade föriuster. understryker dock alt osäkerhelen iresultatprognosen är tämligen stor. framför allt för . Prognosen byggerpå vissa antaganden beträffande bl. a. leveransutvecklingen, prisutvecklingen,valutakurserna samt den fortsatta effektiviseringen. Prop.1979/80:79 21 Jag finner alt staten bör täcka förlust i LKAB.Med hänsyn till de framtidssatsningar som kan bli akluella inom och denosäkra resultatprognosen bör förlusten enligt min mening läckas genomtillskott. Jag förordar därför atl Statsföretag får ett ägartillskott på 440 milj.kr. för förlusttäckning i .