prop · G30368 · 1979-12-31 00:00:00 — Någon särskild reglering erfordras däremot inte för det falletatt en utländsk medborgare, som har medgivits avdragsrätt, därefter blir svenskmedborgare. Enligt RSV:s bedömning torde den nyblivne svenske medborgaren inte föriorasin avdragsrätt. Fördet fall att endast utländska medborgare skall kunna medges avdrag, boren sådanbegränsning komma till uttryck i lagtexten. Att så sker är enligt RSV:s meningväsentligt med hänsyn till kravet på tydlighet i lagstiftningen. Utredningenföreslår att prövningen av om för utländska pensionsförsäkringar skallmedföra avdragsrätt i skall ske i två steg. Den grundläggandeprövningen skall ligga hos regeringen, som föreslås fö bemyndigande attfastställa att i vissa länder tecknade försäkringar i beskattningshänseendeskall kunna godtas som pensionsförsäkringar i . Utredningen anger attregeringen för lämna ett sådant godkännande endast under förutsättning att ensvensk, som bosätter sig i utlandet, kan påräkna avdrag i landet i fråga förpensionsförsäkringspremier till ett försäkringsbolag i . RSVifrågasätter om så hårt bör styra regeringens handlande. Enligt RSV:smening bör regeringen - om särskilda skäl föreligger - kunna frångå dennaprincip. RSVanser sig i detta sammanhang böra nämna nägot om vilka utländskapensionsförsäkringar som förekommit vid dispensprövningen enligt tidigarelagstiftning. Av det totala antalet dispensansökningar avsåg västtyskapensionsförsäkringar och då framför allt Bundesversicherungsan-stalt fiir Angestellte(BfA). Premierna för denna försäkring eriäggs till hälften vardera avarbetsgivare och arbetstagare. Den försäkrade måste fullfölja inbetalningarunder föratt över huvud taget komma i åtnjutande av pension.Förhållandena har emellertid numera ändrats. Genom konventionen den 27februari 1976 mellan och om socialtrygghet (SFS 1977:740) för tysk medborgare som arbetar i minst ett årrätt till ATP. Vid återkomst till för han i kvalifikationstid för BfAtillgodoräkna sig tiden i utan att ha eriagt premierför försäkringen. - Andra vid den tidigare dispensprövningen ofta förekommandeutländska pensionsförsäkringar var försäkringar tecknade - förutom i denordiska länderna - i , och . Utredningenföreslåratt -i de fall en utländsk försäkring efter dispens skall anses varapensionsförsäkring-detta skall gälla för försäkringen i dess helhet, dvs. ävenför eventuell del av försäkringen som inte överensstämmer med reglerna försvensk pensionsförsäkring. Vidare föreslår utredningen att vid dispensgivning huvudsaklighetsprincipenskall tillämpas. Enligt RSV:s mening bör en sådan ordning i allmänhet förenklaarbetet med utländska 1979/80:68 156 pensionsförsäkringari förhållande till den uppdelning mellan pensionsförsäkring ochkapitalförsäkring som tidigare skedde. RSV vill dock framhålla att vidtillämpning av huvudsaklighetsprincipen en ändring av försäkringsvillkoren somgörs efter det dispens givits kan medföra att den utländska försäkringen intelängre skall anses som pensionsförsäkring. Utredningen har inte behandlat dennafråga. Utredningenhar i olika sammanhang framhållit vikten av att reciprocitelsprincipenupprätthålls men har inte närmare behandlat dessa problem. Enförsäkringstagare, som stannar kvar i när försäkringen faller ut, skallsjälvfallet beskattas här för utfallande belopp. Pensionen kan vidare kommaannan till del än den som eriagt premierna. Enligt RSV:s mening medför detföreslagna systemet att kontrollsvårigheter uppkommer. För att kontrollera attutfallande pensioner i kommer att tas upp till beskattning kan därförett bevakningssystem behöva införas - något som innebär ökade uppgifter för taxeringsmyndighetema.Svårigheter föeligger dessutom att kontrollera att avdrag förförsäkringspremierna inte yrkas både i och i annat land. Enligt RSV:smening kan i sistnämnda hänseende från kontrollsynpunkt vara tillfyllest attden skattskyldige i samband med att han yrkar avdraget i sin deklaration avgeren försäkran om att han inte har yrkat eller avser att yrka avdrag förpremierna jämväl i annat land. framhållit utgör frågan om utländska försäkringar skall kunna godtassom pensionsförsäkringar vid beskattning i endast en del av ett störreproblemkomplex nämligen om den skattemässiga behandlingen här i landet avutländska livränteförsäkringar i allmänhet. Dessa problem kvarstår även omavdragsrätt för utländska försäkringar införs. Det torde krävas internationellaansträngningar för att åstadkomma enhetliga regler för att därmed upprätthålla reciprocitetsprincipen.RSV anser det angeläget att man försöker lösa dessa problem. Kammarrättenvill peka på en konsekvens av förslaget som utredningen inte har berört.Utländska försäkringar kan ha högre än som för dras av enligt debestämmelser som gäller för svenska försäkringar. Försäkringstagarna kan varatvungna att betala dessa högre efter infiyttningen tillSverige. Om medger att sådan utländsk försäkring skall ansessom pensionsförsäkring, uppkommer frägan om premieavdrag för ske med högrebelopp än som ryms inom ramen för motsvarande svensk försäkring. Enligtkammarrättens uppfattning bör avdragsrätten ej vara mera förmånlig än försvenskpensionsförsäkring. Den föreslagna lagtexten innehåller emellertid inte någonsådan begränsning och utredningens motivuttalanden ger heller inte någonledning för tolkningen. Det bör emellertid fö ankomma på att idispensärendet bestämma hur stor del av premien som skall fö dras av. Länsstyrelsendelar utredningens uppfattning, att vissa möjligheter bör öppnas för i förstahand utländska medborgare att under vistelse i kunna fullföljabetalningarna av redan tecknade utländska försäkringar. En viktig principiellförutsättning härför bör dock - såsom utredningen framhåUit - vara att ensvensk bosatt i utlandet kan påräkna liknande behandling, när det gällerförsäkring för vilken han betalar till försäkringsbolag i Sverige.Utredningen konstaterar emellertid, att en undersökning beträff- 1979/80:68 157 andebeskattningsreglerna i vissa länder visar, att möjligheterna för en svenskmedborgare att i dessa länder fö avdrag för premie för pensionsförsäkring somtecknats i , är begränsade. Förutsättningen om lika behandling avutländsk medborgare i respektive svensk medborgare i utlandet kandärför inte uppfyllas. anser, att denna omständighet talar förstor restriktivitet när det gäller möjligheterna till dispens i . Utredningenföreslår, att för utländska pensionsförsäkringar bör vara avdragsgillasåsom pensionsförsäkringspremier i under förutsättning att motsvarandeavdragsrält "kan antas föreligga" för en svensk pensionsförsäkringvid beskattning i det land där den utländska försäkringen har tecknats. En ytteriigareförutsättning är att utfallande belopp är skattepliktigt i det land därförsäkringen tecknats om försäkringstagaren sedermera fiyttar det. Omförsäkringstagaren stannar i skall utfallande belopp varaskattepliktigt här. Prövningen av om premie för utländska försäkringar skallmedföra avdragsrätt i skall ske i två steg. Den grundläggandeprövningen göres av regeringen, medan RSV prövar dispensfrågan i det enskildafallet. Detta synes vara ett ändamålsenligt system. RSVbör enligt utredningen ha möjlighet att vid dispensprövningen föreskriva attavdrag för försäkringen inte kommer att yrkas i annat land. Länsstyrelsenifrågasätter om inte det bör vara ett obligatoriskt krav att avdrag endast färyrkas i ett land. Ettskäl för dispens bör enligt utredningen vara att den utländska försäkringentecknats före bosättningen i . Länsslyrelsen ifrågasätter, om inte avdragsrällenåtminstone lill att börja med, bör omfalla endast sådana fall där försäkringentecknats före bosättningen i . En person, som bosätter sig här ,bör ha möjlighet atl med avdragsrätl vidmakthålla det försäkringsskydd som hanredan lidigare har skaffal sig. Somframgår av belänkandel har reglerna beträffande avdragsrätl för premie för pensionsförsäkringtecknad i utlandel skiftat . F. n.gäller alt någon avdragsrätl inte föreligger annat än för vissa äldreförsäkringar. Detblir allt vanligare att personer på grund av sitt arbete vistas uianför hemlandelför kortare eller längre lid. Ulländska medborgare - i första hand från denordiska ländema - arbetar i och ett allt större antal svenskamedborgare har sin yrkesverksamhet i ullandel. Moldenna bakgrund och önskvärdheten av smidiga internationella regler på olikaområden förefaller det också vid elt försia påseende nalurligl med en ändringav nuvarande bestämmelser. Frågan är emellertid-som utredningen också belyser -mycket komplicerad. Om avdragsrätlför utländsk försäkring ska medges är det givetvis viktigi atl de fösäkringsformersom kan komma att åberopas någol så när svarar mol den svenska lagstiftningensmycket detaljerade definition på pensionsförsäkring. Ett sådant krav medförett omfattande kartläggningsarbete. Det är dessutom inte fråga om en engångsinsats.För att kunna göra en så långl möjligt rättvisande bedömning krävs atlförändringar av lagstiftningen i respektive land kontinueriigt följs. Eltannal krav som ulredningen för fram är alt avdragsrätl i för försäkringtecknad i utländskt försäkringsföretag ska förutsätta möjlighet för avdrag avpremie för svensk pensionsförsäkring i aktuellt land. Detta förutsätteröverläggningar med berörda länder som torde bli både omfattande ochtidskrävande. 1979/80:68 158 Ävenom avdragsrätt för för i utlandet tecknade försäkringar inte tordekomma att beröra så stort antal personer och därmed heller inte belöpa sig tillså stora belopp, har frågan ändå en direkt skattepolitisk aspekt. Risk förskatteflykt för heller inte uteslutas. Vi viil i sammanhanget peka på attfrågan berör såväl utländska medborgare som svenska medborgare som tecknatförsäkring i utländskt försäkringsbolag. Dekrav som utredningen fört fram i sammanhanget - och som för anses sakligtrimliga - medför i förhållande till antalet ärenden ett omfattandekartläggningsarbete och betydande arbetsinsatser. Man kan enligt vår meningändå inte räkna med att uppnå helt tillfredsställande överensstämmelse mellansvenska och utländska pensionsförsäkringar. Skillnaderna mellan olika ländersregler är betydande. Det framgår av bl. a. utredningens egen enkät trots attden bara berör åtta länder. Olika kontrollåtgärder borde också sättas in föratt t. ex. bevaka att utfallande belopp från utländsk försäkring upptas tillbeskattning eller att avdrag för inte yrkas såväl i somhemlandet. Viär, trots vad som ovan anförts, för vår del positiva till en lagändring som gördet möjligt för i första hand utländska medborgare att efter dispens frånRiksskatteverket fö rätt till premieavdrag så atl försäkringar tecknade förebosättningen i kan fullföljas. För dispens börda endast förutsättas attförsäkringen i huvudsak motsvarar pensionsförsäkring i och att premienryms inom gällande avdragsramar. Av lagtexten bör klart framgå, att nypensionsförsäkring i utländskt försäkringsbolag med rätt till premieavdrag intekan tecknas under bosättning i . Näringslivetsska ttedelega tion: Denlagstiftning som tillkom 1969 och som innebar att avdragsrätt i principvägrades i för pensionsförsäkringar som tecknats i försäkringsanstallsom inte var svensk hade en mycket schablonmässig utformning. För att komma åtvissa fö missbruk, som då förevarit, tillgrep man en lagstiftning somfick mycket egendomliga konsekvenser. Man gjorde m.a.o. pensionsförsäkringar iutländska försäkringsanstalter till kapitalförsäkringar såvitt gälldebeskattningen. Detta hindrade visseriigen dem som var bosatta i altteckna försäkring av denna art i utländsk anstalt och behållaavdragsrätten i . Däremot hindrade de självfallet inte ett svensktföretag med verksamhet i utlandet att där teckna pensionsförsäkringar för sinaanslällda. De anställda har också under vistelse i utlandet kunnat självateckna sådana försäkringar och eventuelh erhålla avdrag i ullandet för eriagdapremier. För den händelse vederbörande återfiyttar till sedanpensionerna börjat falla ut pä grund av försäkringen blir han garanterad enlöpande, skattefri inkomst. Lagsliftningenförenades med en möjlighet till dispens för att inte utlänningar som arbetade iSverige och hade försäkringar i hemlandet skulle drabbas. Dennadispensmöjlighet upphävdes emellertid genom lagstiftning rörandebeskattning av pensionsförsäkringar. 1 propositionen 1975/76:31 motiveradesslopandet med att del torde vara praktiskt taget uteslutet att någon utländskförsäkring skulle kunna uppfylla alla de relativt detaljerade villkor som dennya lagstiftningen uppställde föratt en försäkring skulle godtas sompensionsförsäkring. Om dispensansökan inte inkommit till RSV senast den 31december 1975, saknas lagliga möjligheter att erhålla avdrag för förutländsk försäkring såsom för pensionsförsäkring. Utländska medborgare somnumera kommer till och tidigare inte haft 1979/80:68 159 anledningatt söka dispens kan således inte under sin vistelse här över huvud tageterhålla avdrag för premierna. Påskäl som angivits i den remitterade promemorian föreslår utredningen attdispensmöjligheterna skall återinföras. Då1975 års ändringar genomfördes slopades som nämnts de dispensmöjligheter somförelegat att fö pensionsförsäkringar i ulländsk försäkringsanstaltbehandlade på samma sätl som svenska pensionsförsäkringar. På åtskilliga andraområden tvingades lagstiftaren atl tillgripa dispensregler för att inte verkningamaav de införda reglerna skulle bli helt orimliga. Dessa dispensregler infördesutan att man i lagtext eller motiv närmare angav förutsättningarna för dispens.Utredningen har föreslagit flera påbyggnader på detta dispenssyslem,alltjämt utan att mer än antydningsvis motivera varför dispenser bör ges. Vihar tidigare vänt oss mot det alltmer tilllagande oskicket att i skattelagstiftningenhänskjula frågor om skatteplikt eller avdragsrätt i det enskilda fallet till endispensprövning. Sådana dispenser bör enligt vår mening endasi fö ifrågakomma isituationer som lagstiftaren rimligen inte kunnat förutse. Frånrättssäkerhetssynpunkt är det otillfredsställande att mera generellt ilagstiftningen falla tillbaka på ett dispensförfarande. Det kan ifrågasättas omen sådan lagstiftningsmetod står i samklang med grundlagens utgångspunkl attdet är som har att besluta om beskattning. Depraktiska erfarenheterna av det nuvarande regelsystemet med betydande inslagav dispensförfarande är inte heller tillfredsställande. Det blir lätt enanhopning av dispensärenden och f. n. är den så stor alt väntetiden uppgår eller mer. Så långa vänteuder medför betydande olägenheter när detär fråga om affärstransaktioner. Vivill därför redan här uttrycka vår tvekan inför atl ytteriigare utbyggadispensinstituten. Enligt vår åsikt bör utredningen under sitt fortsatta arbetegöra en genomgång av lagstiftningen. I första hand bör övervägas om inte sådanaundantagsregler kan införas som gör dispensprövning överflödig. 1 de delar manalltjämt måste lita till dispenser bör övervägas, om inte förutsättningarnakan bättre anges i lagen än vad som är fallet. vill vi understrykaatt de föreslagna ändringarna är så angelägna att vi är beredda att i avvaklanpå att nyssnämnda utredning blir klar temporärt acceptera ettdispensförfarande. Ettsådant dispensområde rör just pensionsförsäkringar i utländsk försäkringsanstalt.Vi ansluter oss därför till utredningens förslag eftersom verkningarna blirhelt orimliga utan föreslagen dispensmöjlighet. Inte minst bör beaktas att denegativa verkningarna av nuvarande ordning kan hämma de svenska företagensmöjligheter att tillfälligt anställa utländsk arbetskraft. Utredningenhar inte föreslagit några dispensmöjligheter för svenska medborgare som inneharpensionsförsäkringar tecknade i utländsk kapilalförsäkringsanstalt. Någotrimligt skäl att undanta dessa finns inte, snarare tvärtom. Vi åsyftar dåsvenskar verksamma i utlandet av sitt liv och som därefteråtervänder lill före pensionsålderns inlräde och som har intresse avatt vidmakthålla sitt försäkringsskydd. Dispensen bör - liksom lidigare varfallet - därför omfalta även svenska medborgare. Beträffandesvenska medborgare som innehar svensk pensionsförsäkring kan problem inträda omvederbörande vill vidmakthålla försäkringen efler utflyttning. I normalfalletkommer han då inte att kunna utnyttja avdragsrätten från svenska inkomster.Del kan t. o. m. hända att han inte heller äger göra avdrag från inkomsten iutlandet. Del är naturiigt att lagsliftaren i första 1979/80:68 160 handägnar sin uppmärksamhet åt de problem som svenskar verksamma utomlands kanställas inför. Det bör tillskapas en ordning som möjliggör för sådana försäkringshavareatt - i den mån han inte kunnat utnyttja avdragsrätten vare sig i elleri utlandet - i efterskott fö utnyttja den i . I vart fall om vistelsen iutlandet inte varat bör en sådan ordning utan praktiskasvårigheter kunna genomföras. Den överensstämmer helt med grundtanken att helaförsäkringsbeloppet skall beskattas i , om vederbörande är bosatt där dåpensionen utfaller. Skulle vistelsen i utlandet vara förhållandevis lång tidtorde knappast finnas annan praktisk lösning än att man gör en uppdelning avförsäkringen i en P-försäkring och en K-försäkring. Vi föreslår att dettaövervägs under utredningens fortsatta arbete. Somnämnts bör förutsättningarna för dispens anges i lagtexten eller förarbetena.Naturligtvis är det inte möjligt att kräva alt den utländska försäkringen idetalj uppfyller alla kvalitativa villkor som ställs pä en svenskpensionsförsäkring. Man bör emellertid ange att skillnadema inte för vara hurstora som helst. En praktisk fråga är bl. a. hur utländska försäkringar med återköpsrättskall behandlas. Vi kan anslula oss till det huvudsaklighelskrav somutredningen velat uppställa. Därutöver bör som kriterier uppställas attsannolika skäl talar för att den utländske medborgarens vistelse här i landetär tidsbegränsad och att - mot bakgrund härav - den övervägande delen avförsäkringens värde enligt försäkringsavtalet byggts upp eller kommer attbyggas upp i hans hemland. 1promemoriorna har förutsättningarna utformats som en prövning i två led.Regeringen skulle efter en mera översiktlig jämförelse mellan svenska ochutländska skatteregler på detta område - fö bemyndigande att fastställa attförsäkringar som har tecknats i vissa andra länder skall kunna behandlas sompensionsförsäkringar i . 1 det andra ledet gör RSV, efler ansökan ivarje enskilt fall, en bedömning av om den utländska försäkringen i huvudsaköverensstämmer med . Sådan överensslämmelse föreslås bli ett villkorför avdragsrätt i . Förvår del finner vi att det första ledet - bemyndigande för regeringen -saklöstkan undvaras. I stället bör i laglexlen anges alt dispens för ges om dekvalitativa villkoren i den utländska försäkringen inte i väsentliga hänseendenskiljer sig från vad som krävs av svensk pensionsförsäkring. Eflersom det ärRSV som bör handha dispensen bör denna jämförelse inle vålla så stora problem.Den reciprocilet som utredningen eftersträvar genom sitt förslag om prövningäven i det försia ledet är mot bakgrunden av vad vi anfört ombeskattningen av utfallande belopp inte ens önskvärd i alla lägen. förslag skall de nya dispensbestämmelserna lillämpas redan fr. o. m.1976 års taxering. Vi finner detta vara helt i sin ordning då annars enolycklig lucka i avdragsrätten skulle kunna uppkomma. Förslagetatt öppna möjlighet för till infiyllade utländska medborgare samtsvenska medborgare som återvänt till att kunna med obeskattade medelfullfölja betalningarna på före bosättningen i tecknade utländskaförsäkringar finner riksförbundet väl avvägt. instämmer även iatt prövning huruvida avdragsrätl i bör medges för utländsk försäkringbör anförtros (). Enligt förslaget bör verket vid behovkunna höra annan myndighet, t. ex. Försäkringsinspek- 1979/80:68 161 tionen.Det lorde i sådana fall från materiell synpunkt vara lämpligare alt somremissinstans anlita . En svårighetsom kan befaras vid RSV:s prövning och som inte löses genom den föreslagna huvudsaklighetsprincipenär att försäkring i ulländsk försäkringsanstalt, som eljest kunnat jämställasmed svensk pensionsförsäkring, ofta innefattar möjligheter till såväl återköpsom sådana ändringar av avtalet att försäkringen därefter för karaklär avkapitalförsäkring. Det bör i en kommande proposition klargöras huruvida avdragsrätli i dylikl fall bör kunna medges under förutsätlning atl sådanamöjligheter först elimineras genom ett tillägg till försäkringsavtalet (även omupprätthållandet av tillägget sedan knappast kan göras lill föremål förkontroll från svensk sida). har i övrigt inte någol alt erinramot de angivna ramarna för RSV:s prövning. Riksförbundetkan däremot inle instämma i utredningens förslag att avdragsrällen i Sverigebör prövas i två sleg, varvid det första steget innebär att regeringen skallgöra en översiktlig jämförelse mellan svenska och utländska skatteregler på dellaområde. En sådan jämförelse skulle i de flesta fall sannolikt bli mycket vidlyftigoch skulle dessutom då och då behöva förnyas med hänsyn till ändringar i detandra landets lagstiftning. befarar därför att den föreslagnalagändringen med elt sådant krav inte skulle komma att fö någon nämnvärdpraktisk betydelse. Det bör således enligt riksförbundets mening varatillräckligt med den prövning som ankommer på RSV. Samfundetinstämmer i ulredningens uppfattning att det bör öppnas en möjlighet förutländska medborgare atl under vistelse i kunna med avdragsrätt vidlaxeringen fullfölja betalningarna på redan tecknade utländska försäkringar.De föreslagna villkoren för avdragsrätt, innebärande en reciprok behandling förpremier för svensk pensionsförsäkring vid beskattning i det land där denutländska försäkringen har tecknats, synes rimligl avvägda och tillstyrkes.Däremot ifrågasätter samfundet värdet av del villkor, som riksskalleverket enliglutredningens förslag bör ha möjlighet alt ställa för medgivande av dispensnämligen att avdrag för försäkringen inte kommer att yrkas i annat land. Någramöjligheter lill generell konlroll av efterievnaden av ett sådanl villkor tordeinle föreligga. Villkoret har därför enligt SRS' uppfattning ingen praktiskbetydelse och bör därför inle uppställas. Utredningensförslag i denna del innebär i stort en återgång till den ordning som gälldeföre ingången av , nämligen att - efter särskilt medgivande - i utlandeltecknad försäkring skall anses som pensionsförsäkring. anser det moliverat atlutlänningar som arbetar i bör ha möjlighet atl med obeskattade medelfortsätta betalningar för sina i hemland för pensioneringen tecknadeförsäkringar. delar också uppfattningen alt recipro-citeten börupprätthållas på sätt utredningen föreslagil. Vidare finner förslaget attdispenserad försäkring i sin helhet skall anses som pensionsförsäkring - dettaäven om viss del av försäkringen har karaktär av kapitalförsäkring - klartvara ägnat att förenkla taxeringsarbetel. tillstyrker därför förslaget idenna del men vill framhålla, all utredningen inle behandlat den siluationenatt försäkring under försäkringstagarens vistelse här i landet förändras så attden huvudsakligen inte kommer atl ha karaktär 1 sami Nr 68 1979/80:68 162 Enligt TOR.s mening bör försäkringen därvid, såvitt avserutfallande belopp, alltjämt anses som pensionsförsäkring under det att avdragsrällenför premiebetalningar bör upphöra. vill också peka på dekontrollsvårigheter, som finns beträffande ulländska försäkringar. Delföreligger betydande olikheter mellan del svenska inkomstskattesystemet ochövriga länders. Det gäller inle minst nivån på beskattningen. Om försäkringarsom tecknats i annat land för tillgodoräknas som pensionsavdrag i föratt därefter bli beskattade i del land där de tecknats kommer med största sannolikheldenna grupp av försäkringstagare atl bli betydligl favoriserade jämfört med desom även beskattas försina utfallna försäkringar i . Denna påtagligavinst kan leda till att systemet kommer att missbrukas. TCO menar därför attinförandet av enhetligare skatteregler inte kan ske för isolerade företeelserutan atl det också förutsätter en betydligt vidare skatteharmonisering.