prop · G30390 · 1979-12-31 00:00:00 — (U 1978: 17) har i enpromemoria (PM 29, ) redovisat vissa förslag till ålgärder i syftealt minska och förenkla administrationen bl.a. när det gäller statsbidrag tilljord- och skogsbmksuibildningar, bidrag till kostnader för vissa icke-ordinarielärare (s. k. uppsägningslön), bidrag lill avlönande av föreståndare videlevhem med landslingskommunal huvudman saml statsbidrag lill kostnader förlärares resor och traktamente i samband med kurser som anordnas inom kommunalvuxenulbildning i glesbygd. Dessa bidrag behandlar jag i del följande. En arbelsgrupp inom har under hösten1979 lagl fram rapporten (DsU 1979: 15) Nya former för finansiering avskolbyggandel. Rapporten, som har remissbehandlals, ligger lill grund för minaförslag angående statsbidraget för skolbyggandel. (1) Bidrag till driften av grundskolor m. m. Enligl förordningen (1978:345) om statsbidrag tilldriftkoslnader för , m.m. utgår statsbidrag till kostnader för vissaicke-ordinarie lärare. Bidraget utbetalas från anslaget Bidrag till driften avgrundskolor m. m. Kostnaderna avser s. k. uppsägningslön för lärare igrundskolan. 1 statsbidrag har för /79 utbetalats endasisammanlagt . har dessutom i sin nyssnämndapromemoria påtalat att beslämmelserna är onödigt krångliga. 3 1979/80. Prop.1979/80:90 34 atl bidragel upphör alt utgå för lid fr.o. m den I januari1981. Jag återkommer i del följande lill molsvarande fråga för gymnasieskolan.Jag hemställer att regeringen föreslår att besluta att stalsbidragel för s. k. uppsägningslön förvissa ickeordinarie lärare i skall upphöra fr. o. m. den I januari1981. (2) Bidrag till driften av gymnasieskolor Enligl nu gällande bestämmelser om statsbidrag lillskogsbrukets yrkesutbildning (SÖ-FS 1979: 241) utgår slalsbidrag bl. a. somelt allmänt driftbidrag. För /80 är medelsbehovet för detallmänna driftbidragel beräknal lill . Fördelningen sker medutgångspunkt i ett bidrag per planerad kursvecka om . för maskintekniskkurs och 4710kr. för övriga kurser. Del allmänna driflbidragels storlekfastställs inför varje budgelår efter överläggningar mellan regeringen ochLandslingsförbundet. () ullalar i sin nyssnämnda PM atl nuvarande syslem med avlal bör avvecklas. För skolledares ochlärares resor i samband med prakliska övningar i skogen ochfyllnadstjänstgöring ulgår enligl nämnda bestämmelser statsbidrag till ersällningför resekostnader och traktamenten i de fall sådan ersättning skall ulgå enliglkollektivavtal med vederbörande personalorganisation och med belopp som anges ikollektivavtal. Del lolala slalsbidrag som ulgår för delta ändamål uppgår till440000 kr. SAK framhåller alt detta bidrag kräver en omfattandestalsbidragshantering och alt del bör avlösas. Enligl min mening bör dessa bidrag upphöra all utgå förlid fr. o. m. . Enligl förordningen (1963:493) om statsbidrag tilllantbruks- och lant-hushåUsskolor utgår till huvudman för lantbruksskola ochlanthushållsskola som regeringen berättigat till statsunderstöd statsbidragtill bestridande av bl. a. avlöningsförmåner, däribland ersällning förflyttningskostnad för rektor och lärare (avlöningsbidrag), kostnader förelevernas hälsovård (hälsovårdsbidrag) och övriga driftkostnader (allmäntdriftbidrag). Det totala slatsbidrag som utgår för ifrågavarande ändamålberäknas för /81 uppgå till ca 2,8 milj. kr. varav somhälsovårdsbidrag ca . och som flyttningsersältning ca . Jagvill i detla sammanhang även erinra om att slalsbidraget för bl. a.flytlningskoslnadsersältning för rektor, studierektor eller lärare vidgrundskolor slopals fr. o. m. (prop. 1978/79:95 bil. 4, FiU1978/79:35, rskr 1978/79:335, SFS 1979:863). Hälsovårdsbidraget och del allmänna driftbidragel börenligl min mening kunna upphöra aU utgå för lid fr. o.m. den 1 januari 1981.Fr.o.m. samma tidpunkt bör inte heller slatsbidrag utgå tillnyttningskostnadsersältning. Jag vill även ta upp frågan om statsbidrag tilllandstingskommun för lön till föreståndare vid elevhem för elever igymnasieskola. Enligt förordningen (1979:454) om statsbidrag till avlöning avföreståndare vid elevhem inom viss utbildning m. m. ulgår eftermedgivande av sådanl statsbidrag med högst . för år.Samma belopp får ulgå i bidrag för år för avlöning ål sådan avlösare ålföreståndare som även är medhjälpare i elevvårdsarbelel. Del lotala statsbidragsom ulgår för delta ändamål uppgår till ca . SAK föreslår atl bidragelavlöses för huvudman. Jag anser alt bidraget har myckel ringa betydelse förlandstingskommunernas ekonomi. Det bör därför kunna upphöra atl ulgå för lidfr. o. m. den , såvitt avser landstingskommunerna. Vidare vill jag hänvisa till vad jag har anfört underpunklen Bidrag till driften av grundskolor m.m. om avvecklingen avstalsbidragel för s.k. uppsägningslön för lärare i . Statsbidragtill motsvarande koslnader för vissa icke ordinarie lärare i gymnasieskolanulgår enligt förordningen (1966: 115) om statsbidrag till driftkostnader förviss utbildning. Bidragel ulgår ur anslaget Bidrag lill driften avgymnasieskolor. Det totala statsbidraget för uppsägningslön för lärare igymnasieskolor torde inle överstiga . Jag föreslår att även dettabidrag upphör att utgå för tid fr. o. m. . Jag vill även hänvisa lill vad jag kommer all anföra omstatsbidrag till förhyrande av lokaler under punkten Bidrag lillbyggnadsarbeten inom skolväsendet m. m. Jag hemställer att regeringen föreslår alt 1. besluta attslalsbidragen lill skogsbrukets yrkesutbildning, såvill gäller allmäntdriftbidrag, och bidrag för skolledares och lärares resor i samband medpraktiska övningar i skogen och fyllnadstjänstgöring, skall upphöra fr. o. m.den 1 januari 1981, 2. beslula allbidragen lill lantbruks- och lanthushållsskolorna, såvitt gällerflyttningskostnadsersättning, hälsovårdsbidrag och allmänl driftbidrag, skallupphöra fr. o. m. den , 3. besluta atlstatsbidraget till landsiingskommun för lön lill föreståndare vid elevhem förelever i gymnasieskolan skall upphöra fr.o.m. , 4. besluta attstalsbidragel för s. k. uppsägningslön för vissa ickeordinarie lärare igymnasieskolan skall upphöra fr. o. m. . (3) Bidrag till byggnadsarbeten inom skolväsendet m. m. har som sin mening gett regeringen lill kännaalt regelsystemet för finansieringen av skolbyggandel bör ses över och all deförslag som översynen kan ge anledning lill, i den mån så är erforderligl förderas 1979/80: 90 36 genomförande, utan dröjsmål föreläggs för beslul(UbU 1977/ 78: 17, rskr 1977/78: 194). lillsalles inom regeringskansliel enarbelsgrupp med uppdrag alt bereda frågor kring finansiering av skolbyggandet.Två av ulgångspunklerna för arbetet var att den statliga delaljslyrningen avskolbyggandet avsevärt bör minskas i syfle att öka det lolala kommunalaansvarel för skolbyggandet resp. atl finansiera skolbyggandet på etl sätt somfrämjar en effektiv resursanvändning. En grundläggande utgångspunktför arbelsgruppen var vidare alt frågan om kostnadsfördelningen mellan stat ochkommun låg uianför utredningsuppdraget. Arbetsgruppens uppgift var atl sökafinna tekniska lösningar för finansieringen av skolbyggandel saml all belysakonsekvenserna i olika avseenden av dessa lösningar. Arbelel har resulterat i en departementspromemoria (DsU1979:15) Nya former för finansiering av skolbyggandet. Arbetsgruppens förslaginnebär alt investeringsbidraget till skolbyggnader slopas. Förslagel innebärockså atl de nuvarande möjlighelerna i vissa fall alt få bidrag tillförhyrningar av skollokaler försvinner. Den förändring i kostnadsfördelningenmellan stat och kommun som förslaget innebär förutsätts komma atl beaklas isamband med de överläggningar om den kommunala ekonomin som våren1979 ullalade sig för (prop. 1978/79: 95, FiU 1978/ 79: 35, rskr 1978/79:335). Arbetsgruppens förslag innebär också att den statligaslyrningen via investeringsramar försvinner. Den statliga styrning som gruppenfrån skolpolitiska utgångspunkter funnit rimlig skulle kunna åstadkommas medandra åtgärder, såsom förfaltningsreglering, läroplaner och cenirala anvisningar,slatliga myndigheters fastställande av skolorganisation m. m. Enligl gmppensmening finns det också behov av ell kontinuerligt forsknings-ochutvecklingsarbele på skolbyggnadsområdet saml av en rådgivnings-ochserviceverksamhet i form av en frivillig granskning av skissritningar.Arbetsgmppens förslag bör fogas lill prolokollel i detta ärende som bilaga 3.1. Efter remiss har yttrande över arbetsgmppens förslagavgetts av statskontoret, (), (),, (), . , , , , , ,, , , , , , , Umeåoch kommuner, och läns landstingskommuner.Landsorganisationen i (LO), (),Centralorganisationen SACOISR (/SR) och (). SÖ har lill sill yttrande fogat yllranden frånlänsskolnämnderna i , , . Kristianstads.Malmöhus, , , , och . LO harbilagt elt yttrande från . Vidare har skrivelser i ärendet inkommil frånlänsskolnämnderna i . , och ,Ålvsborgs. Skrivelser i årendel har även inkommitfrån länsslyrelsen i Gollands lån och följande kommuner, nämligen ,, och . En sammanställning av remissyUrandena bör fogas tillprotokollet i detta ärendet som bilaga 3.2. Nära nog samtliga remissinstanser anför att det ärönskvärt med en minskad statlig slyrning av skolbyggnads verksamhelen i syftebl.a. att underlätta en mer flexibel skolplanering öka del kommunalaansvarslagandel, möjliggöra en bällre planering och ell effektivareresursutnyttjande och eliminera den bristande överensstämmelsen mellan lokaloch central planering på skolbyggnadsområdet. anser liksom Landstingsförbundetatt handläggningen av ell skolbyggnadsärende är omständlig och tidskrävandesamt försvårar huvudmännens planering. Etl slopande av statsbidraget och därmedsammanhängande detaljplanering av skolbyggandel skulle möjliggöra bättreplanering och effektivare resursutnyttjande. 1 likhet med flertalet remissinsianser delar jagarbetsgruppens uppfattning att nuvarande slalsbidragsgivning inle behövs somstyrmedel från skolpolitiska utgångspunkter. De skolpolitiska strävandenabehöver inle vara knutna stalsbidragsvillkor utan kan komma till utlryck iskollag, skolförordning, läroplaner och cenirala anvisningar. Med utgångspunkt i skolpolitiska mål, så som de kommertill uttryck i statsmakternas beslut, har SÖ utarbetat centrala anvisningar förberäkning av lokalbehov och utformning av lokaler för och denintegrerade särskolan samt de flesta studievägarna inom gymnasieskolan. Förundervisningslokaler anger de staUiga lokalnormerna den yla som behövs för alten ändamålsenlig undervisning skall kunna bedrivas enligt läroplanensinientioner. Jag delar arbetsgmppens uppfattning alt denna form av styrningförtitsätter alt det bedrivs ett kontinuerligt forsknings- och ulvecklingsarbetepå skolbyggnadsområdel. Enligt min mening finns det också behov av en rådgivnings-och serviceverksamhet på skolbyggnadsområdet. En cenlral funktion intar härgranskningen av skissritningar. Jag anser emellertid inte alt en obligatoriskgranskning är förenlig med principen alt kommunen skall ha det fulla ansvaretför skollokalernas utformning. Jag återkommer denna fråga i samband medställningstagandena lill förslag från skoladministraliva kommittén (SAK). För att efterfrågan på den frivilligaskissrilningsgranskningen skall bli rätl bedömd ifrågasätter RRV om dennaverksamhel inle bör ävgiftsfinansieras. Jag finner liksom RRV att denna frågalämpligen bör prövas i samband med atl behandlas medanledning av de förslag som SAK avser att lämna inom korl. 1979/80: 90 38 Enligt min mening bör kommunerna själva kunna göra enlämplig avvägning mellan olika säll all lillgodose behovel av skollokaler inomde ramar som de tidigare redovisade styrmedlen ger. gäller såvälskollokalernas ulformning som skolbyggnadsverksamhetens omfattning. beslutade årliga investeringsramar för skolbyggnadsverksamheten börsåledes inle längre finnas. Jag delar arbetsgruppens bedömning attinvesteringsramarna begränsar kommunernas möjligheler alt samplaneraskollokaler och övrigt samhällsbyggande. Bakom denna ståndpunkt släller sigockså flertalel remissinsianser. Behovel atl reglera skolinvesleringar-nasomfattning är vid etl slopat investeringsbidrag främst betingat avsamhällsekonomiska skäl. Det är därtör nalurligl att en mer övergripandebedömning sker samlat för den kommunala verksamheten i samband med de årligaöverläggningarna mellan slal och kommun om den kommunala ekonomin. Någonseparal slyrning av skolbyggnadsverksamhetens omfattning blir därmed inlenödvändig. Däremol kommer, liksom för andra kommunala invesleringar, enskildaskolbyggnadsprojekt att omfattas av den byggnadstillslåndsgivning som ulövasenligl lagen (1971:1204) om byggnadstillstånd m. m. Jag övergår nu lill frågan om slöd för finansiering avinvesteringar i skolbyggnader. Statsbidrag lill kommun och landsiingskommun förinvesteringar i skolbyggnader utgår dels enligt förordningen (1957:318) omstatsbidrag till byggnadsarbeten inom viss utbildning, dels enliglförordningen (1961:405) om statsbidrag till byggnadsarbeten vid lantbmketsyrkesskolor. Del tolala statsbidraget beräknas för / 81 till ca320 milj. kr. När det gäller behovet av finansieringsstöd hararbelsgruppen konstaterat all investeringsbidragets betydelse för den lotalakommunsektorns ekonomi är relaUvt liten. uppgickinvesteringsbidraget lill ca 300 milj. kr., vilkel motsvarade avkommunernas och landstingskommunernas totala utgifter förskolbyggnadsverksamhelen. Dessa svarade i sin tur för av kommunernasoch landsUngskommunernas lotala investeringsutgifter. i relalion tillkommunsektorns totala investeringsvolym uppgick således bidraget lill ca 2 %.Del svarade vidare mot 0,av kommunsektorns lotala utgifter och mot ettkommunalskalteullag på ca . Remissinstanserna intar en klarl avvisande attityd tillförslagel all slopa del slatliga investeringsbidraget utan atl samlidiglkompensation ges förde resurser som därvid skulle försvinna. 1 della avseendeavstyrks arbetsgruppens förslag av flertalel av de kommunalaremissinslanserna. Det är dock endast etl fålal som förespråkar de alternativavägar för finansieringsstöd - bostadslån, statlig lånefond eller enpriorilering av lån på kreditmarknaden - som arbelsgruppen diskuterar.Huvudinvändningen mot förslaget i denna del gäller således inle behovet av atterhålla finansieringsstöd vid ett slopat investeringsbidrag utan hänför sigtill frågan om kost- nadsfördelningen mellan stat och kommun. Chefen förbudgeldeparlementet har lidigare behandlal den lotala omfattningen av destatliga Iransfereringarna till kommuner och landstingskommuner . Mol denna bakgrund och med hånvisning lill vad jag haranfört tidigare både om den allvarliga begränsning som varje syslem medsärskilda investeringsramar för skolbyggandel ulgör och möjligheterna all påannal sätt säkerställa den styrning som erfordras från skolpolitiskaulgångspunkler bör enligt min mening investeringsbidraget till skolbyggnaderavvecklas. Något skäl för all från fmansieringsslödsynpunkl avlösainvesteringsbidraget med en utbyggnad av de allmänna driftbidragen tillskolväsendet finns enligt min mening inle. Inte heller kan del mot bakgrund avvad jag har anfört om de negativa effeklerna av investeringsramar vara aktuelltatl förenkla investeringsbidraget genom alt schablonisera detla. De bedömningar som arbelsgruppen har gjort i fråga ombehov av investeringsstöd innebär atl sådanl stöd inle erfordras generelllselt. Gruppen diskulerar dock olika alternativ ifråga om slöd för finanseringav skolinvesteringar i form av bostadslånefinansiering, statlig lånefond och enprioriterad långivning på sätt som sker för fjärrvärmeinvesteringar. Blandremissinslanserna är bl.a. SÖ, bosladsslyrelsen och några kommuner positivatill finansiering via bostadslånesyslemet. En kommun förordar den typ avprioriterad långivning som tillämpas för finansiering av fjärrvärme. Arbetsgruppen bedömer en finansiering avskolbyggnadsverksamhelen via bostadslån som olämplig på grund av främst deallvarliga kredilmark-nadsmässiga konsekvenser som en så kraftig ulvidgning avden prioriterade långivningen på kredilmarknaden skulle innebära. Skullebostadslån dessutom kombineras med räntebidrag skulle det innebära etl lolallsett betydligt mer omfattande statligt slöd än del nuvarande investeringsbidraget.Dessutom anser gruppen all finansiering med bostadslån skulle få negativaeffekler på den kommunala resursanvändningen. Jag delar gruppens bedömningarhärvidlag. Jag återkommer någol senare lill frågan om finansiering avskollokaler i integrerade serviceanläggningar. Arbetsgruppen finner även all en statlig lånefond eller ensådan prioriterad långivning som tillämpas för finansiering av fjärrvärmeverkhar påtagliga nackdelar. I princip kommer samma prioriteringsproblem som ärförknippade med nuvarande investeringsramar atl uppstå vid allernalivet med enstatlig lånefond. I fråga om elt system med priorilering i särskild ordning påkreditmarknaden anförs atl en omfattande administration torde krävas samt attetl sådant syslem skulle på ell olyckligt sätt bidra till en fortsattseklorisering av kreditmarknaden. Jag delar dessa bedömningar, som inte hellerföranlett några erinringar från remissinstanserna. I likhet med arbetsgruppen anser jag således atlkommunernas finansiering av de kostnader som molsvarar bortfallet avstatsbidraget till skolbyggnader av bmllokoslnaderna för enskolbyggnad - i försia Prop.1979/80: 90 40 hand bör ske på samma sätl som redan nu sker förresterande av brullokostnaden, nämligen genom skattefinansiering ochlånefinansiering på den allmänna kredilmarknaden. Arbelsgruppen har eflerstudier av siluationen i etl urval kommuner konslaleral all det kan bli frågaom ökade kostnader för kommunerna som i genomsnitt på femår molsvarar per skattekrona. 1 fråga om möjligheter till lånefinansiering kan allmänlkonstateras atl enbart variationen i den totala kommunala upplåningen mellanolika år vida översliger den upplåning som molsvarar elt slopatinvesteringsbidrag till skolbyggandet. Del finns således allmänt sett ingastarka skäl för ell särskilt finansieringsstöd. Ett behov av finansiellt slöd kan emellertid somarbetsgruppen pekar på uppkomma i relalivi små kommuner som avser alt investerai lokaler för gymnasieskolan saml i vissa kommuner som har stora koslnader pågrund av snabb befolkningsökning. 1 dessa fall är del väsenlligt alt behovet avstöd kan prövas särskilt. Jag anser efler samråd med chefen för budgetdepartementetatl denna prövning bör ske vid beslut om extra skatteutjämningsbidrag. Jag vill i delta sammanhang också erinra om alt f. n. ser över de interkommunala ersättningarna i syfle attåstadkomma en rättvisare fördelning av kostnaderna för gymnasieskolan än f. n. Jag har i här berörda frågor om överväganden belräffandekreditmarknaden och bostadslånefinansiering av skolbyggandet samrått medcheferna för ekonomi- och bostadsdepartementen. Statsbidragen till skolbyggnader bör enligt min mening avvecklasfr.o.m.den Ijuli 1981. Den i budgetpropositionen 1980 (prop. 1979/80: 100 bil.12) föreslagna investeringsramen på 900 milj.kr. för /81 berörssåledes inte av detta förslag. Genom all bidragel slopas först den I juli 1981ges kommunerna och landstingskommunerna för atl kunna anpassa sinfinansiella planering lill de förändrade finansieringsvillkor som kommer attgälla för tiden därefler. För att ytterligare ge möjligheter till den anpassning sombehövs förordar jag att den planeringsram på 500 milj. kr. (molsvarande ca 175milj. i statsbidrag) för /82 som fatlal beslut om(prop. 1978/79: 100 bil. 12, UbU 1978/79: 28, rskr 1978/79; 246) får ulnylljasför atl övergångsvis, under /82, användas av SÖ för beviljandeav statsbidrag lill investeringar i skolbyggnader. Den här aktuella planeringsramenhar ännu inte fördelats på skolbyggnadsprojekt av SÖ. Vid den fördelning somjag förordar alt SÖ får i uppdrag atl göra bör enbart gymnasieskolprojekt tasmed. Dessa gymnasieskolbyggen bör från skolpo-litisk synpunkt varaoundgängligen nödvändiga. Vidare bör endasi relalivi omfattande byggnadsprojektkomma ifråga för statsbidrag. Övergångsbidraget bör i första hand ulgå lillmindre kommuner som annars skulle kunna få svårigheier alt genomföra projekteti enlighet med faslslällda planer. Den övergångsåtgärd som föreslås för /82medför att bidrag till skolbyggandel kommer att belalas ut t. o. m. budgetåret1983/84. Belastningen på anslaget kan beräknas bli 326 milj. kr. budgetåret1980/81, ca 250 milj. kr. /82, ca 120 milj. kr. budgetåret1982/83 och ca 45 milj. kr. Det är således först /85 som bidrag inte längre kommer alt belalas ul tillinvesteringar i skolbyggnader. Med hänsyn till denna övergångsåtgärd och vad jag haranfört om möjligheterna till exlra skatteutjämningsbidrag föreligger enligt minmening goda fömtsättningar att klara den förändring i finansieringssitualionensom ett slopande av investeringsbidraget innebär. Jag vill också ta upp frågan om statsbidrag lillförhyrande av lokaler. Bidragsgivningen är begränsad till lokaler för vissutbildning i gymnasieskolan. Enligt 14 § förordningen (1966: 115) omstatsbidrag lill driftkostnader för viss utbildning utgår statsbidragför särskilda koslnader för förhyrande av skollokaler för utbildning förindustri och hantverk eller för sjömän i gymnasieskolan med belopp somlänsskolnämnden bestämmer i varje särskilt fall. Enligt en särskild förordning (SÖ-FS 1979; 241) omstatsbidrag till skogsbmkets yrkesutbildning för /80 ulgårstatsbidrag bl.a. lill förhyrande av skollokaler för skogsbruksutbildning. De ställningstaganden som här redovisas förinvesteringsbidraget får även följder för prövningen av slalsbidragen tillförhyrande av lokaler för viss utbildning i gymnasieskolan. Arbetsgruppen anserall bidragel till förhyrning av skollokaler måsle upphöra som en konsekvens avförslaget att avveckla bidragel lill skolbyggande. Jag delar denna inställning.1 annat fall skulle den kommunala resursanvändningen snedvridas på etl omotiveratsätl. Under anslagel Bidrag till driften av gymnasieskolor harför /81 statsbidraget lill kostnader för förhyrande avskollokaler beräknats komma atl uppgå till 9 milj. kr. Jag föreslår alt ävendetta bidrag upphör fr.o.m. den Ijuli 1981. Bestämmelser om finansiering av skollokaler i integreradeserviceanläggningar finns i bostadsfinansieringsförordningen (1974:946,omtryckt 1976:788, ändrad senasl 1979:1019). Bostadsslyrelsen föreslog i sin anslagsframställningför /80 att i en integrerad anläggning endast den del av skolanslokaler som samutnyltjas skulle komma i fråga för bostadsfinansiering.Arbetsgmppen har detla förslag välgrundat. Några invändningar häremolhar inte förts fram av remissinstanserna. Efter samråd med chefen förbostadsdepartementet förordar jag att bostadsslyrelsens här återgivna förslaggenomförs den . Jag hemställer all regeringen föreslår atl I. beslula om avveckling av statsbidraget tillinvesteringar i skol- Prop.1979/80:90 42 byggnader fr.o.m. den i enlighel med vad jaghar förordat, 2. beslula attstalsbidragel lill förhyrande av skollokaler skall upphöra fr. o. m. den 1juli 1981 i enlighel med vad jag har förordat, 3. godkänna vadjag har förordal om möjlighet lill bostadslån för skollokaler i integreradeserviceanläggningar. (4) Bidrag till undervisningsmateriel inomgymnasieskolan m. m. Enligt kungörelsen (1949:455) angående statsbidrag tillanskaffning av maskiner in. m. vid vissa anstalter för lantbruksundervisningutgår statsbidrag med tre fjärdedelar av vad skolans huvudman visar sig hautgivit till anskaffning och montering av maskiner, redskap och dylikt, somerfordras för undervisning i maskin- och redskapslära eller, i fråga omlanlhushållsskola, för undervisning rörande de viktigasle hushållsmaskinernaävensom för undervisning i husdjurslära med mjölkhushållning och iträdgårdsskötsel vid lantmannaskola, lantbruksskola, lanthushållsskola,trädgårdsskola, fruklodlingsskola eller jordbrukels yrkesskola.