prop · G303108 · 1979-12-31 00:00:00 — En betydande del av sändningarna har så låga värden all eltinhämtande av organisalionsnummer eller personnummer lorde sakna egentligbetydelse från konlrollsynpunkt. Det ligger vidare i sakens nalur all undantagfrån skyldigheten kan göras i ell särskili fall. om della är påkallat avspeciella omsiändigheler. Så kan exempelvis ske om det föreligger avsevärd svårigheli visst fall alt lämna föreskriven uppgifl om organisationsnummer/personnummer. Del kan visa sig vara lämpligl alt regeringen lill generallullslyrelsendelegerar befogenhel atl utforma föreskrifter om uppgiftsskyldighei. Om så skerfår del förutsättas atl slyrelsen vid ularbetandel av dessa samråder mednäringslivels organisaiioner. Prop.1979/80: 108 11 Jag finner det inte påkallat att införa enstraffbestämmelse vid underlålenhel att fullgöra uppgiftsskyldigheten. F. n.gäller enligt 42 S lullagen att vite kan föreläggas om någon underlåtit atllämna viss uppgift eller handling. Jag förordar all också underlålenhel altfullgöra skyldighet enligt föreskrifter som utfärdas med stöd av den föreslagna37 a § skall kunna mötas med vite. För delta krävs en ändring i 42S. I sambanddärmed bör en redaklionell ändring göras. När det sedan gäller den föreslagnainformationsöverföringen aktualiseras frågor som rör handlingssekretess och lystnadspliklsaml principema för utbyle av information mellan myndigheler. Dessa frågorbehandlas bl.a. i det förslag lill ny sekrelesslag som regeringen l;ide fram ar1979 (prop. 1979/80:2) och har även lidigare denna dag berörls av chefen för budgeldeparlemenlelvid anmälan av proposition med förslag lill skaltere-gislerlag. I den nya sekrelesslag, som föreslås iriida i kraft den Ijanuari 1981, regleras såväl handlingssekretess som lyslnadspliki, Lagen gällerinle bara förhållandel mellan myndigheiema och allmänheten utan även förhållandetmellan myndigheterna inbördes. Alt de särskilda sekretessreglerna har direkltillämpning även myndigheterna sinsemellan hindrar inle ulbyte av uppgiflermellan dem i särskilt reglerade silualioner. En sådan är atl uppgiftsskyldigheiföljer av lag eller förordning. En annan siluaiion regleras i engeneralklausul som anger all uppgifl i vissa fall får lämnas till myndighel omdel är uppenbart all intresset av atl uppgiflen lämnas har förelräde framfördel inlresse som sekretessen skall skydda, I propositionen framhålls attförslaget inle hindrar att ulbyte av uppgifter mellan myndigheler eller mellanen myndighels olika verksamhelsgrenar sker rutinmässigt även utan särskildförfattningsreglering. Förslaget bygger emellertid på att rulinmässigl uppgiflsulbylei regel skall vara författnings-reglerat, I bl, a, laxeringslagen (1956; 623) finns f, n, vissa beslämmelserom myndighelers skyldighet all tillhandahålla beskallningsmyndigheier handlingeller uppgifl som behövs för kontroll. Del av mig nu förordade informalionsuibytelinnebär en sådan övertöring av bl, a, sekrelessbelagda uppgifler som kan skerutinmässigt och i slor omfattning. Någon omedelbar anknytning till pågåendetaxering m, m, i visst fall behöver inte föreligga. Jag finner påkallat atl delutliyckligen slås fast regler om denna överföring av uppgifler om import- och exporlverksamhetfrån lullmyndighelerna. Regleringen bör anpassas lill den undanlagsregel i dennya sekretesslagen som jag förut har berört och som innebär all sekreless inlehindrar all uppgifl lämnas lill myndighel om uppgiftsskyldighei följer av lageller förordning. Jag anser del lämpligt all beslämmelser om informalionsöverföringenges i en ny paragraf i tullagen med placering i anslulning till 54 §, Isistnämnda lagrum finns föreskrifier om tystnadsplikt, 1 den nya bestämmelsenbör anges att tullmyndighet på begäran skall tillhandahålla riksskat- Prop.1979/80: 108 12 leverkel eller länsstyrelse uppgift som förekommer hostullmyndigheten och som rör import eller export av varor. Jag vill framhållaalt verkels eller begäran kan avse exempelvis generell övertöringav viss typ av sådan informalion men all det också kan gälla cll sårskillärende. Givetvis skall del vara fråga om uppgifler avsedda för myndighelens verksamhelsom beskaiiningsmyndighel. Om den föreslagna sekrelesslagen Iräder i kraft den 1januari 1981 kommer sekreless enligi 9 kap. lagen i princip all gälla för uppgiflerav berört slag hos tullmyndigheterna, och länsstyrelserna. 1fråga om tiden föreligger handlingssekretess enligt nu gällande sekrelesslag(17§). Dock kan del diskuleras i vilken ulslräckning tysl-nadspliklsbeslämmelsernai skatlelagsliflningen ger skydd förde uppgifler rörande imporl och exporl avvaror somjag föreslår skall kunna övertöras regelmässigt fråntullmyndigheterna. Det skulle därför vara lämpligl med ell förtydligande pådenna punkl. Emellertid är det tekniskt komplicerat all i della syfle göraändringar i skalieförfallningarna med den uppbyggnad sekrelessföreskrifternadär har. Vidare gäller alt en anpassning av bl.a. nämnda föreskrifter till dennya sekretesslagen kommer atl övervägas senare under är 1980. Del förefaller all vara smidigast all för den korla periodsom ålersiår innan den nya sekretesslagen skall börja tillämpas låta fråganvara reglerad i tullagen. Somjag berörde finns i 54§ nämnda lag redanföreskrifter om tystnadsplikt. Där anges atl innehållel i tulldeklaration ellermotsvarande handling eller handling som avses i 10 § inte får yppas för annanän den som själv får la del av handlingen. Bestämmelsen i 10 § avser vissa yllerligareuppgifler som skall avlämnas för förlullning. Vidare anges i 54 S all den somhar fullgjort kontrollverksamhet enligt tullagen inle får obehörigen yppa vadhan därvid erfarii. 1 övrigl gäller på lullområdel enligt 36§ Ijänslgöringsreglemenlelför lullstalen särskilda tyslnadspliklsbesläm-melser. Enligt dessa färtulltjänsteman inle i olrängi mål munlligen eller skriftligen yppa vad han i ijänslenerfarii om enskildas affärsförhållanden. Bestämmelserna har giltighet lillföljd av punklen 6 i övergängsbeslämmelserna lill regeringsformen. Föreskrifterna i 54 § lullagen får anses gälla även för ijänslemänvid och länsslyrelser som lar befattning med imporluppgiflerfrån lullmyndighelerna. Paragrafen ger däremoi ell olillräckligt skydd i frågaom de uppgifler rörande export av varor som enligt milt förslag skall påbegäran av riksskatieverkel eller länsstyrelse överlämnas från tullmyndigheterna. Mot denna bakgrund finner jag all den uividgning avtystnadsplikten som är påkallad innan nya sekretessregleriräder i kraft lämpligen bör kunna ske genom en ändring i 54 § tullagen så atlbestämmelsen läcker alll del maierial som informalionsöverföringen omfallar iden ulslräckning della behöver skydd. Bestämmelsen bör i viss Prop.1979/80: 108 13 utsträckning språkligt anpassas till den nyasekretesslagstiftningen. I sammanhanget vill jag erinra om den proposition om följdlagstiftninglill den nya sekretesslagen som har beslulals Iprop. 1979/80; 801.Regeringen föreslår i proposilionen bl.a. att 54 S tullagen skall upphävasnärde nya sekrelessreglerna Iräder i kraft . I sekrelesslagenfinns nämligen en molsvarande reglering lill föreskrifterna i 54 i) lullagen. Mitlförslag om ändrad lydelse av 54 § har som framgått av min redogörelse lillsyfte all siikerslälla elt tillriickligt skydd fram lill upphävandet. De bestämmelser jag nu har föreslagil lar sikle påregleringen av informationsöverföring från tullmyndigheterna till riksskatteverketoch länsstyrelserna. Somjag tidigaie har berört har generallullslyrelsen ocksåförordal all informalion rulinmässigl skall lämnas frän beskailningsmyndighe-lernapå inrikesområdel lill lullmyndighelerna. Bestämmelser om utlämnande av sekrelessbelagda uppgiflerhos be-skatlningsmyndighelerna finns bl.a. i 50§ 1 och 3 mom. laxeringslagen(1956: 623). Däri föreskrivs all självdeklaration och vissa andra handlingarskall tillhandahållas de myndigheler som i och för sin verksamhel bör erhålladel därav. Motsvarande beslämmelser för andra skatteområden finns bl.a. i 73 §uppbördslagen (1953:272) och 25 § lagen (1968:430) om mervärdeskatl. Frågan om i vilken omfattning och i vilka fall beskatlningsmyndighe-lernapå inrikesområdet skall lämna ut sill material till andra myndigheter har somförut nämndes tidigare denna dag berörts av chefen för budgeldeparlemenlel isamband med anmälan av proposiiion med förslag lill skatteregisierlag. I frågaom regleringen av uppgiftsuilämnandet framhöll föredraganden bl. a. att enanpassning av de nämnda och andra bestämmelser i skattelagstiftningentill regleringen i sekrelesslagen kräver yllerligare överväganden och bör lasupp i samband med övervägandena rörande följdlagstiftning lill den nya sekrelesslagen. Frågan om ell ullämnande av maierial från riksskalieverkeioch länsslyrelserna lill olika myndigheter och däribland tullmyndigheternakommer alltså all prövas i elt senare sammanhang. Därför bör frågan om rutinmässiginformationsöverföring från och länsslyrelserna till lullverkelinle anmälas . Som lidigare har berörls har i generaltullslyrelsensförslag även redovisals behov från pris- och kartellnämndens sida av alt påmotsvarande sätt som skallemyndighelerna fä lillgång till informalion omföretags import och export. Därvid nämnde jag all även andra myndigheter haranmält inlresse av atl få del av dessa uppgifter. En spridning av tullmyndigheternas uppgifter om förelags imporloch exporl också ulanför beskallningsområdel ökar risken för att materialet utnylljaspå ell obehörigt säll och för all den personliga inlegritelen kan beröras.Frågan om en sådan spridning bör bedömas i etl slörre samman- Prop.1979/80: 108 14 häng än det nu akluella niir tillräckligt underlag finns.Jag vill här erinra om att regeringen har getl brollsförebyggande rådel iuppdrag all se över beslämmelsema om informalionsulbyle ochanmälningsskyldighet mellan myndigheter och föreslå eifordeiiigalagstiftningsåtgärder, 2.2 Räntegottgörelse enligt 22 S lullagen (1973: 670) 1 22 § första stycket tullagen (1073:6701 finns regler omåterbetalning i vissa fall av lull eller annan införselavgifi som har inbelalalsav lullskyltlig. Reglerna innebiir alt, om lullskyldig har inbetalat tull ellerannan införselavgift med högre belopp än han rätteligen har att erlägga,överskjutande belopp återbetalas. Motsvarande gäller när han inbelalal sådanavgift trols att avgift ej skall ulgå, 1 22 § andra slyckel anges bl, a, atl ränlaulgår på belopp som ålerbeialas, Enligi beslämmelsema i 5§ lullförordningen (1973:979) kanregeringen förordna all tull ej skall utgå för varuslag som inte eller endast iringa omfattning är föremål för tillverkning inom landel eller för vara avsådant slag. Förordnande som gäller varuslag meddelas av regeringen i sänder genom utfärdande av förordning. Förordnande beträffandeenskilda varor meddelas av regeringen genom beslut i varje särskilt fall (beslul"in casu"). och AB Svenska godscenlraler (ASG)har, somjag berörde inledningsvis, hemställt om åtgärder så atl ränla kan utgådå återbetalning av lull sker i anledning av regeringsbeslui enligt 5 § tullförordningenom tullfrihet in casu för vara. Förbundel och ASG hävdar dock båda i förstahand all redan nuvarande lydelse av 22 S tullagen ger utrymme för sådan räntegottgörelse. Generallullslyrelsen har i yltrande över framslällningarnaframhållit all bestämmelserna om ränta i 22 § lullagen inle är lillämpliga vidsådan tullfrihel in casu som del här är fråga om. Slyrelsen pekar på alt bestämmelsernaär så avfattade atl de avser sådana fall då tull eller annan införsel-avgiftskall återbetalas på grund av atl något fel eller misstag begåtts i förhållandelill lagar och förordningar (jfr ordalydelsen "rätteligen har allerlägga"), Slyrelsen har därför sig förhindrad atl medge räntegottgörelsei fall som här avses. Styrelsen lillslyrker emellertid atl 22 § lullagen ändrasså alt slyrelsen kan medge räntegottgörelse vid återbetalning av tull ianledning av regeringsmedgivande om tullfrihel enligt 5 § tullförordningen ochandra regeringsbeslut om liillfrihel in casu. Förslagel alt ändra gällande bestämmelser lillslyrks ocksåav övriga remissinstanser. är för sin del närmasl böjl allgöra samma lolkning som generallullslyrelsen. Kollegiet finner del rimligl meden ordning som medger ulbeialning av ränla vid återbetalning av tull ianledning av medgivande frän regeringens sida av tullfrihel in casu enligt 5§ lullförordningen.Delsamma får enligi kollegiel anses gälla i fråga om Prop.1979/80: 108 15 beslut in casu med stöd av 24 S tullförordningen. Enligt sisinämndaparagraf kan regeringen eller, efter regeringens ftirordnande, generallullslyrelsennär synnerliga skal föreligger medge befrielse från eller ålerbelalning eller nedsällningav lull, Kollegiel lillslyrker därtör all i lullagen ges uirymme för ränlegoUgörelsei fall av nämnda slag. Jag ansluter mig lill uppfatlningen all del är rimligl altränta ulgår nar tull ålerbeialas lill följd av beslut enligt 5 § lullförordningen.För all undanröja den iveksamhel som kan råda huruvida 22 § lullagen i dessgällande lydelse lämnar utrymme för sådan räntegottgörelse och da del ärangelägel alt sa snarl som möjligt fä lill slånd en ordning där ränlafortsättningsvis utbetalas anser jag att frågan bör regleras uttryckligen iparagrafen. Myndigheterna har vidare berört möjligheten alt medgeränta i fråga om andra beslut om tullfrihel in casu, nämligen när synnerligaskäl har ansetts föreligga enligt 24 § lullförordningen att medge befrielsefrån tull. Det är emellertid enligt min uppfattning inle i sak påkallal med ränlegoUgörelsei dessa mer sällsynta fall. Den ändring jag sålunda finner skäl atl förorda bör trädai krafl . 1 enlighet med del anförda har inom handelsdepartementetefter samråd med chefen för budgeldeparlemenlel upprättats förslag till lag omändring i lullagen. Lagförslaget är lekniskl okomplicerat. Även i övrigt ärförslaget sådanl alt lagrådels yttrande skulle sakna betydelse. Med hänvisning lill vad jag nu har anförl hemställer jagalt regeringen föreslår all anlaga inom handelsdeparlemenlel upprättat förslag lilllag om ändring i lullagen (1973; 670), Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar all genom proposition föreslå atl antaga del förslag somföredraganden har lagl fram, Norsiedts Trycken, 1980