prop · G3031 · 1979-12-31 00:00:00 — Däremol börenligl gruppens förslag begreppel sluien värd inle, som i nuvarande lag, varaslyrande för lagens hela tillämpningsområde. Hänsyn bör tas till denpsykiairiska vårdens utveckling mol öppna vårdformer. Gruppen föreslår alt islälld huvudindikationerna skall förslärkas genom föreskrifter om art ochgrad. kan ske genom alt i lagen anges att vård får beredas endasi om denär nödvändig med hänsyn lill sjukdomens art och grad. Lagens tillämpning skall enligtförslaget fortfarande knyias till frågan om behovet av psykialrisk vård. Delförekommer emellertid psykiska sjukdomar som medför bristande sjukdomsinsikl belräffandesomatiska vårdbehov. Också annan vård än psykiatrisk bör därför kunna kommatill stånd enligt lagen. Arbetsgruppen föreslär att den nödvändigaavgränsningen i fråga om vård enligl lagen skall tas in i de besiämmelser somreglerar möjlighelerna atl vidla Ivängsvisa vård- och behandlingsålgärder. Liksom enligl nuvarande lag börvård kunna meddelas patienlen oberoende av hans samiycke. Delta innebär attden vårdbehövandes uppfattning om vården i och för sig inle behöver inhämlas.Detla hänger samman med au del vid vissa sjukdomstillslånd saknasförulsåUningar atl inhämla den enskildes medgivande. De nuvarande specialindikalionernaanger huvudsakligen Ivä grunder för vård enligt lagen, nämligen delsförekomslen av elt värdbehov som den enskilde inte själv kan tillgodose, delssamhällsskyddd. LSPV-gruppen anser atl en uppdelning i lagen efter dessahuvudgrunder på etl klarare sätl skulle ange skälen för elt tvångsingripande.Det skulle innebära alt lill den försia gruppen fördes de nuvarande a)- och c)-indikalionernaoch den del av b)-indikalionen som avser fariighei för eget liv, medan denandra gmppen omfattade återstående del av b)-indikationen och d)-indikationen. 1979/80:1 266 Nuvarande a)-indikationeninnehåller uttrycken "saknar sjukdomsinsikl" och "uppenbarligenär ur slånd att räll bedöma sill vårdbehov". Sistnämnda utlryck lar siktepå den som missbrukar narkolika. Enligl gmppens mening bör i slällel somsammanfallande beskrivning användas all den enskilde inle rält förstår sillbehov av vård. Beroendet av narkotiska medel behöver enligt gruppens meninginle anges särskilt. Del andra ledet i nuvarandea)-indikalion är att tillståndet kan påverkas eller lindras genom vården.Gruppen föreslår ingen ändring i detla. De indikationer som gruppenföreslår omfatlar även situationer då den sjuke är farlig för sitt eget liv.Delta fall behöver därför inle anges särskill. Delsamma gäller del fallet psykiska sjukdomen medför en allmän hjälplöshet. Ulmärkande för de fall somhar angelts nu är all patienten har brislande insikt om sill vårdbehov. Del börenligl gruppen också förulsällas all värden leder lill alt patienten får silllillständ förbätlrat eller i vart fall alt hans tillstånd försämras om vårdenuteblir. Den andra indikationen enligtgruppens förslag kan sägas beskriva beteenden riktade mol omgivningen. Denbeslår i dels fariighei mol annan person, dels grovt störande beteende gentemotandra personer, I dessa fall behöver patienten inle ha brislande insikt om sillvårdbehov. Inte heller är del nödvändigl alt föreskriva visst resullal avvården. Gruppen föreslår att det särskildabehörighetskrav som finns för alt utfärda vårdintyg skall slopas.Bedömningen av de indikationer som gruppen föreslår är enklare att göra.Bristande vårdinsikl är således lättare att konslalera än brislandesjukdomsinsikl. Enligl de bestämmelser som gällernu kan ocksä läkare under ulbildning utfärda inlyg. Gruppen anser att enskärpning behövs och föreslår att som villkor för all ulfärda handling förinlagning skall gälla alt läkaren är legitimerad. I vissa undanlagsfall bördock socialslyrelsen kunna meddela dispens. LSPV lillämpas endasi påpsykialrisk klinik vid sådant lasarell som avses i 6S I mom. SjvL. Gruppenframhåller att huvudprincipen för atl lagen skall kunna lillämpas pä eninstitution bör vara atl den har behövliga resurser för den behandling somskall meddelas. Sädana resurser får generelll selt förutsäUas föreligga påpsykialrisk klinik. För vissa tillstånd föreligger lillräckliga resurser ibegränsad omfattning vid andra värdinsli-lulioner. Lagen bör därför kunnatillämpas även där. Mer avancerad psykialrisk behandling bör emellertid inte skepå ell sjukhem. Gruppen framhåller alt frågan om vid vilken institution vårdenskall bedrivas bör bedömas med hänsyn lill patientens lillslånd. Härigenomvinner man en bättre samordning med den somatiska värden. Vård med slöd av lagen bör äga rum pä inslilution där SjvLär lillämplig 1979/80:1 267 och vid statens sjukhus. Enligt bör man ocksåöverväga en tillämpning av lagen pä sjukvårdsanslaller för vilka regeringenenligl 2S 2 mom. SjvL föreskrivit all SjvL hell eller delvis skall gälla.Molsvarande bör också gälla i fråga om sådana sjukhus som jämlikl 32 S SjvLdrivs av kommun som tillhör landstingsområde. Lagens tillämpning skulleslutligen också kunna komma i fråga vid vissa slora och välulrustade enskildavårdhem, om vårdhemmet har överläkare i psykialri och även i övrigl resursersom molsvarar vad de landstingsdrivna sjukhusen har. Gruppen föreslär allregeringen skall ges rätt alt beslämma om lagen skall vara tillämplig på vissvårdinslilulion som inle är sådanl sjukhus som avses i 2 § 1 mom. SjvL. LSPV-gruppen har övervägl all göralagen tillämplig även i öppen vård men funnil slarka skäl lala mol det. Gruppenframhåller emellertid atl frägan kan fä en annan lösning som en följd av denpågående ulvecklingen av den öppna vården. För att LSPV skall kunna lillämpaspå en institution krävs att del finns en överiäk: ri- i psykialri. bör enligl förslaget bibehållas som huvudprincip. LSPV-gruppen föreslär allhuvudprincipen skall kunna frångås i de fall lagen skall lillämpas förpsykialrisk vård vid annan än psykialrisk klinik, t.ex. somatisk klinik vidlasarett eller sjukhem för psykiskl sjuka. Enligl förslagel skall tillämpningenav lagen kunna överlålas lill den psykiatriska konsullverksamhel vid lasarellsom normall utgår från lasaretlds psykiairiska klinik. En sådan konsull måsle,framhåller gruppen, vara särskill kunnig i psykialri. Närmare bestämmelser omvilken kompetensnivå psy-kiaterkonsullen skall ha bör ges i lillämpningsföreskrifler.I lagen bör endasi anges att beslämmelserna om en läkare och överläkare ävengäller läkare som har fält särskill uppdrag atl svara för tillämpningen avlagen. 2.3 Förutsättningar för intagning Enligt LSPV initieras inlagninggenom ansökan. Men den viktigasle handlingen för bedömningen avinlagningsfrågan är vårdintyget, och lagen innehåller utförliga bestämmelser omhur läkarundersökning skall utföras och intyg upprättas. Ofta föreliggervårdintyg redan dä ansökan görs. beror pä alt den som enligl lagenformelll har rätt alt göra ansökan ofta saknar personlig kännedom om den somansökan avser. Den särskilda ansökningshandlingen har enligl LSPV-gruppenhärigenom kommit all ses som ell onödigt komplemenl fill den avgörandemedicinska utredning som skall redovisas i vårdintyget. Gruppen framhåller alt ansökan inlehar någon självständig belydelse. Någol personligl ställningslagande av den somutfärdar ansökan krävs inte. Gruppen föreslår därför all den formellaföreskriften om ansökan i LSPV skall upphävas. Prop.1979/80:1 268 Ett värdinlyg innefatlar ofla svåraoch grannlaga medicinska bedöm-nifigar som ställer krav på god psykialriskeifarenhet. Del är enligt gruppen därför elt önskemål att värdintyg endastskall ulfärdas av läkare som har specialistkompetens i psykiatri. Elt sådantkrav vore emellertid inte förenligt med behovet av atl utan dröjsmål kunna fåetl vårdintyg. Bl.a. med hänsyn till att ulländska läkare kan tjänstgöra ilandet bör en dispensmöjlighet från behörighetskravet alltjämt finnas.Möjlighel bör emellertid inte föreligga för läkare under ulbildning atl utfärdainlyg. Inlygel är att betrakta som en kvalificerad remiss. Gruppen föreslårsom benämning psykialrisk värdremiss. Våldremissen skall enligt förslagelliksom nu innehålla uttalande all sannolika skäl föreligger för all den somvårdremissen avser lider av psykisk sjukdom. Vidare skall uttalas atl vård påsjukhus är nödvändig med hänsyn till sjukdomens art och grad och till nägon aveller båda de i I S angivna omsländighdema. Värdremissen skall också innehållaen redogörelse för sjukdomen och de omständigheter i övrigl som föranledervårdbehovel. Vårdremissen bör slulligen också innehålla uppgifl om vem som harlagil inilialiv lill remissen. Psykialrisk vårdremiss som skall användas somunderiag för inlagningsbeslul får enligt förslagel inle vara utfärdad lidigareän före beslutet. Gruppen föreslår ingen ändring ifråga om polismyndighets räll all omhänderla psykiskl sjuka i vissafarlighelsfall. 1 slällel för en skyldighel för polisen alt ulfärda ansökanföreslår gmppen all i lagrummel anges all polisen skall vidla anstalter för densjukes inlagning på sjukhus (8 S). Med hänsyn till den annorlundajuridiska ställning som remissen får enligt förslagel anser gruppen alt FL:sjävsregler bör gälla när remiss ulfärdas. Enligl 5 S FL får den som är jävigvidla ålgärd som inle ulan uppskov kan ombesörjas av annan. Enligl LSPV är del inte möjligt förläkaren att själv utfärda vårdintyg för inlagning på egen klinik. Trols attläkaren bäsl känner patienten måste han be någon annan läkare vidvårdcentralen, som dessutom inte kan antas besitta specialistkunskaper i psykialri,alt utfärda vårdintyget. Gruppen föreslår nu att intagningskall kunna ske även om intyget är utfärdat av läkare som tjänstgör vid denklinik där intagning sker. Eftersom nämnden föreslås få en vidgad kompetens (seavsnitt 2.8.1)kommer detta enligtgruppen inte att medföra någon begränsning av rättssäkerheten. Intagningen bör enligt gruppensförslag i första hand ske på psykiatrisk klinik vid lasarett. Endasi en sådanklinik kan antas ha sådana resurser att 1979/80:1 269 patientens lillständ och vårdbehov kan göras lill föremallör en adekvat medicinsk ulredning. Efter en sådan utredning kan patienleneventuellt föras över till annan vårdinslilulion inom sjukvårdsorganisationen,t.ex, sjukhem. Är det fråga om redan utredda fall eller patienter varsvårdbehov redan tidigare är kända. 1. ex. vid en ålerinlagning korl tid efteren utskrivning, bör intagningen kunna ske direkl till den värdinstitution somskall svara för vinden. behöver patienlen vidintagningen även kroppssjukvärd. I sådana fall och särskill om del somatiskavårdbehovet är akut bör enligt gruppen inlagningen kunna ske direkl tillsomatisk klinik. De organisatoriska förhållandenainom sjukvården ändras ständigt. Gmppen framhåller att forden psykiatriskasjukvården kan man förulse en omstrukturering genom att vissa delar av depsykiatriska lasaretten ombildas till sjukhem. Särskilda bestämmelser om varintagningen skall fä ske -Ulöver kravel pä atl det finns en psykiater somansvarar för inlagningsbeslul och vård enligl lagen - bör däiför inte las in ilagen. Sådana föreskrifter kan i slällel meddelas genomlillämpningsföreskrifter till lagen. Del blir därigenom möjligi att pä etlsmidigt sätt anpassa denna fråga till utvecklingen inom värdområdet. LSPV-gruppen föreslår som framgårav det följande att nämnden skall få väsentligl ulökade uppgifler i syfte allnä en bällrre rättssäkerhet vid intagning, Bl.a. föreslås nämnden få entillsynsfunktion. Med denna bör förenas en skyldighet för överläkaren allunderräua nämnden om samlliga inlagningar som sker med stöd av lagen. En sådanunderrättelse ger nämnden möjlighel att få insyn i varje enskilt ärende. Nämnden bör vidare enligt förslagetöverta den prövning som enligt 9S LSPV åligger överläkaren. Blir uiskrivningakluell redan innan nämnden pröval ärendei, skall överläkaren enligt förslagetmed vissa undantag ha rätl all beslula om uiskrivning. Ulredningen föreslår atl nämndenskall pröva frågan om inlagning senast frän dagen för intagning.Den särreglering som gäller för farlighdsfallen kan därvid utgå. atl patienlen kanberedas värd med slöd av lagen men all vård på sjukhus inle är nödvändig, skallnämnden pröva om förulsällningar för uiskrivning på försök föreligger. En av grundprinciperna för LSPV ärall palienl som har lagits in frivilligt enligl SjvL för psykialrisk värd inlefår föras över lill LSPV-vård. Om så skall ske mäsle paiienlen försl ulskrivasoch därefter lämna sjukhusområdet. Denna bestämmelse har ulsälls för omfaUandekrilik. Bestämmelsen har bl.a. få till följd att antaletLSPV-intagningar blivit onödigt slort. LSPV-gruppen föreslår nu atl detskall vara tillätet att föra över patienten till vård enligl den särskildalagen när palienlens tillstånd har försämrats så all sådan vård inte kanundvaras. Det skall ankomma på den Prop.1979/80:1 270 vårdansvarige läkaren atl upprätta en remiss. Inlagningkan därefter ske för vård enligt lagen. skall det enligt förslaget gåen anmälan lill nämnden som inom den angivna tidsfristen skall prövainlagningen. Nuvarande regler för inlagning avN-fall bör enligl arbdsgruppens förslag i princip behållas. Med hänsyn lillalt det här föreligger ell av läkare konstaterat värdbehov bör inlagning påsjukhus ske så forl som möjligi. Enligl gruppen bör domslolen ges möjlighet atlförordna om omedelbar verksiällighei. 2.6 Bestämmelser om patienten 2.6./ Nämndens yllrande Enligt SjvL:s regler svarar läkarenför vården. Del skulle innebära etl belydande avsleg frän de principer somgäller för sjukvården i landel, om della ansvar skulle övertas av t. ex. ennämnd. Avgörande skäl lalar enligl gmppens mening därför för en principiellarbetsfördelning mellan läkare och nämnd. Denna innebär atl läkaren skallansvara för värden och behandlingen och ålgärder som är av merjuridisk eller formell natur och för lillsynsuppgifler. Den slutliga bedömningen av vårdbehovetskall ske i nämnden. Tvångsvis meddelad behandling bör därför inle komma tillstånd innan denna prövning har skett. Kan behandlingen inte uppskjutas utanallvariigl men för patienten, bör den dock enligl förslagel kunna genomförasredan innan nämndens prövning har ägt rum (I4§ andra slyckel). Behandlingen kan i vissa fall varaförenad med risker för allvarliga komplikationer. Utgången av en somatiskbehandling kan vara oviss. Risk för biverkningar av medicinering kan föreligga. Om det finns risker av detla slagoch patienten på grund av sitl tillstånd inte kan antas rätt förslå riskema,får enligt LSPV-gruppens förslag behandlingen inte genomföras innan nämndensyttrande har inhämtats. Delsamma skall gälla om patienlen motsätter sigbehandlingen. Är det fråga om ett tillstånd som kräver omedelbara åtgärder, fårläkaren vidla nödvändiga åtgärder utan att höra nämnden. I sådant fall skallnämnden underrättas. Läkaren bör även när skyldighet därtill inte föreliggerkunna vända sig till inhämta nämndens mening i tveksamma fall. Gruppen föreslår att deanteckningar som oftast görs om patienten i journalen om patientens tillståndetc. skall sammanföras och systematiseras till en behandlingsplan. Planen börinnehålla överväganden rörande sjukdomens natur, redogörelse för den behandlingsom patienlen skall genomgå, en bedömning av den kommande ulvecklingen avpatientens tillstånd och längden av den fortsatta vårdtiden saml i övrigtuppgifter av väsentlig betydelse för patientens vård. 1979/80:1 271 Avsiklen är all nämnden skall gå igenombehandlingsplanen och om den finner det befogat i sin egenskap avtillsynsmyndighel diskutera planen med överläkaren eller anmäla ev.missförhållanden lill lämplig myndighet. Planen bör upprällas och inges såsnarl det har konstaterats atl vårdbehovet inte blir kortvarigt. Överläkarensvarar för all behandlingsplanen fortlöpande hålls akluell. När principiellaändringar sker, skall della anmälas lill nämnden. 2.6.3 Palienlens möjligheler alt vända sig llll nämnden Paiienlen har ofta ett slort behovav alt kunna vända sig lill någon för all få upplysningar eller för alt fåtillfälle all diskutera olika behandlingsålgärder. Ett sådanl samrådsorgan börvara frislående från sjukvården. LSPV-gruppen föreslär nu attpatienten skall ges möjlighel att vända sig lill nämnden om han villifrägasälta viss åtgärd eller föreskrift. Nämnden skall i första hand se lillall patienlen på lämpligl säll upplyses om skälen lill åigärden ellerföreskriften. Om del visar sig lämpligl eller nödvändigl, kan nämnden hälla ensärskild överläggning där palienlens problem diskuteras. Möjlighel bör finnasför paiienlen all själv närvara vid sådan överläggning. 2.6.4 Granskning av brev m. m. LSPV-gruppen har funnil atlbesiämmelser om brevgranskning inle kan undvaras. Sådan ålgärd bör fä vidlasendasi om särskilda skäl föreligger. Beslul bör fallas av nämnden på ansökan avöverläkaren. Överläkaren bör ha möjlighel all förda åigärden i avvaktan pånämndens beslut, om del är nödvändigl med hänsyn lill omsländighelerna. Gruppen föreslår del lilläggel lillnuvarande regler all brev lill den som har förordnats till offentlig försvarareför patienlen inle skall få kvarhällas eller granskas. Frägan om uiskrivning bör liksom nui försia hand prövas av överläkaren och i vissa fall av nämnden. Enliglförslagel bör nämnden besluta om utskrivning av palienl som har lagits in pägrund av domslois förordnande, av palienl som i samband med inlagning ellerunder pågående vård har bedömls eller visal sig vara farlig för annans personligasäkerhel och av palienl som vid inlagningen vårdades i annan ordning oberoendeav egel samtycke. Nämnden bör enligl förslagel kunna delegera sinbeslulanderäll lill överläkaren. Överläkaren kan enligl förslagelhänskjula fråga om uiskrivning av viss patient lill nämnden. Nämnden får också,om den finner alt förutsäitningar för alt bereda patient fortsatt värd inlelängre föreligger, skriva ut patienten även om beslutet enligt vad förul sagtsskulle ha faltals av överläkaren. Prop.1979/80:1 272 Enligt nuvarande regler är nämndeninle skyldig all pröva ansökan om uiskrivning förrän månader efler prövningav tidigare ansökan. Denna tid finner LSPV-gruppen för lång och föreslär atlden skall sättas ner lill en månad. I övrigl föreslås inga ändringar iulskrivningsreglerna. LSPV-gruppen föreslär en utvidgadanvändning av försöksutskrivning, 1 de fall en stegvis uislussning i samhälletbedöms nödvändig bör försöksutskrivning kunna användas för att minska tidenför sjukhusvistelsen och för alt i ett tidigt skede träna patienten all klarasig ute i samhällel. Gruppen framhåller all en verksamhel av detla slag kräveren väl utbyggd öppen vård. Det har förekommit alt en palienlvarit utskriven på försök ulan alt han har fåttbehandling som motiverat denna vård, I syfte atl ge nämnden en vidgad insyn harLSPV-gruppen föreslagit att utskrivning pä försök inte får pågå änelt är i följd. Därefter skall nämnden besluta om förlängning. Har den längslaliden för uiskrivning på försök gäll till ända ulan atl förlängning har sketl,skall patienten belraklas som slulligl utskriven. har iprincip två olika slags uppgifter, nämligen all vara dels besvärsinstans vidbesvär över överläkares beslut i fråga om intagning, permission, utskrivning päförsök och utskrivning, dels försia inslåns i fråga om permission, utskrivningpä försök och utskrivning av vissa patienter. LSPV-gruppen finner att nämndensslällning bör ändras och dess arbetsuppgifter vidgas. Nämnden bör såledesmedverka i beslul som rör olika rättssäkerhetsfrågor för palienlerna och somhänger samman med tvångssituationen. Nämnden bör också bistå och hjälpapatienter i rättsliga och andra frägor och ha lillsyn över lagens tillämpning. Nämnden prövar behovel av fortsatt värd I syfte alt förstärkarättssäkerheten vid intagning föreslår gruppen att nämnden skall överta denprövning av behovet av forlsall vård som överläkaren nu fållar enligl 9S LSPV,Eftersom samtliga inlagningar därigenom kommer all prövas av nämnden, blir detsom har framgått tidigare möjligt all låla inlagningsläkaren själv upprälla ochkomplellera intagningshandlingarna. Det blir även möjligt atl med bibehållenrättssäkerhet föra över en patient frän frivillig psykiatrisk vård lill vårdenligl den särskilda lagen. Permission m, m. När det gäller permission,utskrivning på försök och uiskrivning föreslås nämnden få sammabeslulsfunklioner som f.n. Enligl förslagel bör emellertid nämnden kunnadelegera beslulanderällen lill överläkare. Prop.1979/80:1 273 bereda nämnden insyn i ärenden om försöksulskrivning föresläsatl nämnden skall ges befogenhel alt beslula om förlängning avförsöksulskrivning efler en viss bestämd längsla lidpunki. Nämnden föresläsäven kunna ex officio besluta om uiskrivning och uiskrivning pä försök isamtliga fall, alllsä även i de fall delta beslul ankommer pä överläkaren. Med hänsyn till den väsenlligainskränkning i palienlens rälligheler som brevcensur innebär, föreslår gruppenall beslul i sädana frågor skall fallas av nämnden. F.n. föreligger enunderrällelseskyldighel enligl olika förfallningar så snarl någon las in förvård med slöd av LSPV. Sådan rapportering sker ofta på renl formella grunder.Grunden för rapportering bör emellertid enligt gmppen vara den enskildepalienlens tillstånd. Beslut om rapportering skall ske eller inte bör fallasav nämnden efler anmälan från överläkaren. Nämnden som diskussions- och samrädsorgan 1 syfte alt vidga patientensmöjlighet lill insyn i vården föreslås atl patienten skall ges möjlighet atl inämnden diskulera värdfrägor med överläkaren och annan berörd personal. Under värden kan uppkommaavgöranden som är svåra ur etisk synpunkl. Del kan vara fråga om mediciner somger biverkningar eller om kirurgisk operation med oviss ulgång. Patientenslillständ kan vara sådanl att han inle själv kan ge sina synpunkler påbehandlingen. I nu angivna fall föreslår gruppen som har nämnls förul altnämnden skall ytlra sig innan läkaren vidtar åtgärden i fråga, såvida del inleär fråga om akuta fall. avger sitl yttrande skall den haföretagit utredning och bl. a. hört erforderiig medicinsk sakkunskap. Del skallenligl förslagel vara möjligi för läkaren alt också i andra fall hänskjula ensvårbedömbar vård- och behandlingsfråga lill nämndens avgörande. Även frågor avicke medicinsk karaktär, som t.ex. besöksförbud och omhändertagande avpatientens privala medel eller annan egendom, föreslås kunna bli diskuterade inämnden. Med de arbelsuppgifter som böråvila nämnden är del enligl LSPV-gmppen nalurligl all nämnden får en särskildtillsynsfunktion. Nämndens arbele i detla sammanhang kommer atl ulgöra enförslärkning av den tillsynsverksamhet som åligger socialslyrelsen. För altkunna fullgöra denna tillsyn skall enligl förslagel samlliga inlagningar ochutskrivningar så forl de har företagils anmälas lill nämnden. skallvidare finnas en förteckning över dem som vårdas enligl lagen. Delvis som enföljd av tillsynsfunktionen bör nämnden även ha möjlighel alt själv beslula omI.ex. Även nämndens granskning av behandlingsplanen, yttrandei behandlingsfrågor eller möjlighel atl få en överläggning lill slånd i vissaandra frågoV får ses som utfiöden av tillsynsfunktionen. Prop.1979/80:1 274 Gruppen har med hänsyn till deändrade arbetsuppgifter som bör tillkomma nämnden att nämnden börförslärkas med psykologisk och social expertis, Anlalel ledamöter i nämnden börsåledes enligt förslaget ulökas till fem. Med hänsyn till alt socialproblematik ofta förekommer beträffande palienlerna iir del angeliiget atlminst en av nämndledamöterna besitter social kunskap eller erfarenhet. Gruppenframhåller att man härigenom får ökade möjligheter till samarbete med denkommunala socialvården. Behövs härutöver i något fall särskild sakkunskap inämnden,bör lämplig person kunna knytas till nämnden. Ledamölerna bör pä sammasäu som uises av regeringen. Nämndema bör liksom nu varaslatliga myndighetei. Med hänsyn till de vidgade arbetsuppgifter som nämndernaföreslås få kan del bli aktuellt all inrälta fler nämnder. Om del ansesbehövligt, skall nämnd kunna dubbleras vid ett och samma sjukhus.