prop · G303179 · 1979-12-31 00:00:00 — 5. om lägenheten på annat sällvanvårdas eller om bostadsrättshavaren eller den, till vilken lägenhetenupplåtits i andra hand, åsidosätter någol av vad som enligt 28 8 skall iakttagasvid lägenhetens begagnande eller brister i den lillsyn som enligt nämndaparagraf åligger bosladsrältshavare, 6. om i strid med 29 8 tiUlrädetill lägenheten vägras och bostadsrättshavaren ej kan visa giltig ursäkt, 'Lydelse enligt 1980:96. Prop.1979/80:179 105 Nuvarande lyddse Föreslagen lyddse 1. om bostadsrättshavaren åsido- 7. om bostadsrättshavaren åsido- sätter skyldighel, som går ulöver sätter skyldighel, somgår ulöver hans åligganden enligt denna lag, hans åligganden enligt denna lag, och del måsle anses vara av syn- och del måste anses vara av syn neriig vikt för föreningen att skyl- neriig vikt för föreningen atl skyl digheten fullgöres; dock kan skyl- digheten fullgöres; dock kan skyl dighet för bostadsrättshavaren att dighet för bostadsrättshavaren atl inneha anslällning i vissl företag el- inneha anställning i vissl företag el ler liknande skyldighet ej åberopas ler liknande skyldighet ej åberopas som grund för förverkande. som grund för förverkande, 8. om lägenheten nyttjas lill brottslig verksamhet. Nyttjanderätten är icke förverkad, om del som ligger bostadsrättshavarentili last är av ringa betydelse. Inte heller är nyttjanderätten till en bosladslägenhelförverkad på grund av att en skyldighel som avses i försia slyckel 7åsidosätts, om bostadsrättshavaren aren kommun och skyldigheten inte kan fuUgörasav en kommun. Uppsägning pä grund av förhållande som avses i försia styckel2, 3 eller 5-7 får ske endast om bostadsrättshavaren underiåter atl påtillsägelse vidtaga rättelse utan dröjsmål. Uppsäges bostadsrättshavaren till avflyttning, harföreningen rätl lill ersättning för skada. 34 8 Är nyltjanderätten förverkad på grund av förhållandesom avses i 33 8 första siycket 1-3 eller 5 7 men sker rättelse innanföreningen gjort bruk av sin rätl lill uppsägning, kan bostadsrättshavaren ickedärefter skiljas från lägenheten på den grunden. Detsamma gäller om föreningenicke uppsagt bostadsrättshavaren lill avflyttning från detföreningen fick kännedom om förhållande som avses i 33 8 första slyckel 4 eller7 eller icke från det den erhöll vetskap om förhållande somavses i nämnda stycke 2 tillsagt bostadsrättshavaren atl vidtaga rättelse. En bosladsrältshavare kan skiljas från lägenheien pågrund av förhållande som avses i 33 § första styckel 8, endast om föreningenhar sagt upp bostadsrättshavaren tid avflyttning från det attföreningen fick kännedom om detta. Om den brottsliga verksamheten har angettstill åtal eder förundersökning rörande denna annars har inlelis inom sammatid, har föreningen dock kvar sin rätt till uppsägning inlill dess att tvåmånader har förflutit från det att domen i brottmålet har vunnit laga krafteder det rättsliga förfarandet har avslutats på annal sätt. Uppsäges bostadsrättshavarenlill avflyttning av orsak som anges i 33 8 första stycket 1 eller 4-6, är hanskyldig all genast avflytta, om ej annat följer av 35 8. Uppsäges bostadsrättshavarenav annan i 33 8 angiven orsak, får han kvarbo lill den fardag för avträdande avhyrd lägenhet som inträffar närmast från uppsägningen, om ej rälleneller överexekutor prövar skäligt ålägga honom all avflytta lidigare. Uppsäges bostadsrättshavarenlill avflyttning av orsak som anges i 33 8 försia siycket 1, 4-6 eller 8, ärhan skyldig att genast avflytta, om ej annat följer av 35 8. Uppsäges bostadsrättshavarenav annan i 33 8 angiven orsak, får han kvarbo till den fardag för avträdande avhyrd lägenhet som inträffar närmasl från uppsägningen, om ejrätten eller överexekutor prövar skäligt ålägga honom all avflytta lidigare. Dennalag träder i kraft den . Prop.1979/80:179 107 vid sammanträde Närvarande: f d. justitierådet ,regeringsrådet , justitierådet Vängby. Enligt lagrådel tillhandakommel utdrag avprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen påhemställan av statsrådet och chefen för beslutatinhämta lagrådets yttrande över förslag lill 1. lag om ändringi , 2. lag om ändringi Jordabalken, 3. lag om ändringi bostadsrältslagen (1971: 479). Förslagen har inför lagrådet föredragils avhovrättsassessorn . Förslagen föranleder följande yttrande av lagrådet: Lagrådsremissen innefattar förslag dels lill en ändring ibrottsbalken, som innebär all medverkansansvar i vissa fall införs för den somupplåter en lokal lill dobbleri, dels till ändringar i hyreslagen och bostadsrältslagensom innebär atl en nyttjanderätt till en lägenhet, som nyttjas lill brottsligverksamhet, kan förverkas. Medan ändringen i är av utpräglat kasuistiskart, har ändringarna i hyreslagen och bostadsrältslagen mer generell karaktär.Samtidigt åsyftas etl samspel mellan de olika bestämmelserna på så sätt, alt medverkansansvarför den som upplåtit en lokal som används för dobbleri inträder, om hanunderlåter atl göra vad som skäligen kan begäras för all få upplåtelsen atlupphöra, och alt ändringarna i hyreslagen och bostadsrältslagen skall göra delmöjligt för honom att i alla tänkbara fall bli av med dobblaren. I 'örslaget lilländringar i hyreslagen och bostadsrältslagen har inte aktualiserats av eltframkommet behov atl - såsom regelmässigt är fallel med beslämmelserna i dessalagar lösa intressemotsättningar mellan fastighetsägare och nyttjanderättshavare.Del har i stället sin grund i kriminalpolitiska strävanden, nämligen atlförhindra att ulrymmen i fastigheler användes för viss brottslig verksamhet ochall skapa en ordning genom vilken klart ådagalägges humvida en fastighetsägaretolererar att den brottsliga verksamheten pågår i fastighelen. Denna speciellabakgrund och della särskilda syfte med förslagel medför alt de övervägandendelta föranleder i belydande grad avviker från dem som eljesl föreligger vidutarbetandet av regler av nyttjanderätlslig natur. Grundtanken i förslaget att straffansvar skall drabba densom upplåter nyttjanderätt i en fastighel med vetskap att den skall användasför dobbleri eller som tolererar atl en upplåten lägenhet används för dobbleriföranleder i och för sig ej erinran och lorde när del gäller upplålelsenåtminstone i Prop.1979/80-179 108 redan vara gällande rätt. Genomförandeav förslaget såvitt gäller den nytljanderätlsupplåtare som först efter upplålelsenfär vetskap om alt dobbleri bedrives förutsätter att han enligt nyttjanderätts-lagstiftningenhar möjligheter att ingripa. Förslaget till ändringar i hyresrätts- och bosladsrätlslagsliflningenavser atl bereda honom detta. Dessa regler blir därför av grundläggandebetydelse för när straffbarhet skall inträda för upplåtare som försl efter upplålelsenfått kännedom om alt den upplåtna lägenheien användes för dobbleri. Enligt den i hyreslagen och bostadsrältslagen föreslagnabestämmelsen skall nyltjanderätten vara förverkad "om lägenheten nyttjas lillbrottslig verksamhet". Alt bestämmelsen icke inskränkes alt gälla dobbleriframstår som i och för sig naluriigl; från nyttjanderätlslig synpunkl finnsintet som talar för en särbehandling av Just detta brott. Enligt motiveringen iremissen riktar sig beslämmelserna mol "en fortlöpande illegal spelhåleverksamhet"samt "vissa andra slag av systematiskt nyttjande av en lägenhet lillbrottslig verksamhei". Som exempel nämns fall där en lägen-hel nyttjastill "spritklubb, falskmyntarverkstad eller laboratorium för framställningav narkotiska preparat" samt situationer där nyttjanderälts-havarenupplåter lägenheten för prostitution eller som upplagsplats för stöldgods.Utmärkande för dessa exempel på brottslighet som avses skola leda tillförverkande synes vara att brottsligheten präglas av vad som kan betecknas somaffärsmässighet; de går in under vad som brukar kallas organiseradbrottslighet. Försiktigheten torde bjuda att inskränka förverkandegrunden attgälla brottslighet av nu angiven typ. Begränsningen bör komma till uttryck i laglexten.Detta kan ske genom atl i lagen anges all nyttjandet sker "förnäringsverksamhet eller därmed likartad verksamhet, vilken utgör eller i vilkenlill ej oväsentlig del ingår brottsligt förfarande". Men inte heller allbrottslighet av affärsmässig natur torde böra föranleda förverkande. Är detstraffbara förfarandet av lindrig art får av bestämmelsen i 42 8 andra slyckelhyreslagen och motsvarande beslämmelse i bostadsrältslagen, att förverkande ejinträder om det som ligger nyttjanderättshavaren till last är av ringabetydelse, anses följa att nyltjanderätten ej förverkats. Som exempel kan angesatt den som från en förhyrd garagelokal med någon enstaka bil idkar olagayrkesmässig trafik icke därigenom skall ha förverkat hyresrätten. På samma sätttorde böra bedömas det fall att en näringsidkare i sin rörelse i förhyrd lokalgör sig skyldig lill patentintrång. Ett annat spörsmål är huruvida förverkande skall inlrädanär endast en del av den upplåtna lägenheten begagnas för brottsligt förfarandemedan annan del har helt legal användning, t. ex. som bostad. Det typiska förde i remissen angivna brotten som skall föranleda nylljanderättens förverkandeär, förutom att de inte sällan förekommer inom ramen för organiseradbrottslighet, att de sätter sin prägel på den lokal där de bedrivs, så attdenna framstår som en klubblokal, en serveringslokal eller en fabrik. 1979/80:179 109 sökaavgränsa denna typ av verksamhei i lagtext innebär vissa problem. Mestkännetecknande synes vara all verksamhelen tar lägenheten elleren väsenllig delav denna i anspråk, med uteslutande av andra, legala användningssätt. Ipraktiken lorde detta innebära atl lägenheien eller återstående del av densamtidigt knappasl är lämplig som bostad, eftersom den brottsliga verksamhelensom regel antingen är störande eller måste bedrivas under sådan sekretess attett normalt boende vid sidan därav inte är möjligt. Om emellertid lägenheienfaktiskt användes som boslad finns skäl att begränsa förverkandepåföljden.Frågan om i detta läge förverkande skall inträda måsle grunda sig på enavvägning av det socialt betonade behovet av att nyttjanderättshavaren fårbehålla sin bostad och det allmänna intresset av att utrymme ej skall stå tillförfogande för den brottsliga verksamhelen. Förverkandebestämmelsen lorde börainnehålla en anvisning om att av betydelse för frågan om förverkande är hur slordel av lägenheten som användes för brottsligt förfarande. I lagtexten bördärför anges atl förutsättning för förverkande är alt lägenheten helt ellertill väsenllig del nyttjats för sagda ändamål. Degränser som i det föregående angivits för nytljanderättsupplätarens möjligheterall få nyltjanderätten förklarad förverkad bestämmer - som förul antytts -också gränsen för straffbarhel för den upplåtare, som efter upplålelsen fårvetskap om all lägenheien användes för dobbleri. Saknar han möjlighet få nyttjanderättenförklarad förverkad, är han ej heller underkastad straff. Närnu förverkandepåföljd stadgas även för annan brottslighet än dobbleriinställer sig frågan om ej upplåtare som underlåter atl begagna förver-kandemöjligheteni dessa fall också bör vara underkastad straffansvar. Av vad förut anförtsmåste emellertid anses framgå atl gränserna för de fall då förverkande inträderär så obestämda att det icke är möjligt att i nuvarande läge lägga dessa falltill grund för straffrältslig påföljd. Härtill kommer att för ell genomförandeav den antydda ordningen skulle erfordras en rad olika stadganden, så t. ex. i6 kap. när rätten till förverkande grundas på koppleri, i 9 kap.brottsbalken vid grunden häleri, i 14 kap. vid grunden falskmyntningetc. Ulredning för all genomföra en sådan ordning föreligger uppenbariigen ej idelta lagstiftningsärende. Del nu framlagda förslaget om straffbarhel förunderlåtenhet att uppsäga den som nyttjar förhyrd lägenhet för dobbleri lorde iviss mån kunna betraktas som elt sätt att pröva en ny metod förbrottsbekämpning. Resultatet får i sådanl fall vara avgörande för omefterföljd bör ske på andra områden. Detanförda föranleder beträffande de olika lagförslagen följande synpunkter. 1979/80:179 110 Förslagettill lag om ändring i Enavgränsning av straffansvaret enligt den föreslagna 16 kap. 18 8 bör av skälsom förut anförts knytas till den omfattning i vilken det upplåtna utrymmetrent fysiskt utnyttjas för den brottsliga verksamheten. Bara om dennaanvändning avser en väsenllig del av lägenheten synes del rimligl att ansvarskall inlräda för upplåtaren. Det bör anmärkas alt även med en sådan avgränsningansvar kan inlräda för upplåtelse av bostadslägenhet, eftersom därmed enligthyreslagen avses "lägenhet som uppläuis för atl hell eller lill ickeoväsentlig del användas lill bostad" (1 8 tredje stycket). 1 praktikentorde del emellertid endast undantagsvis kunna förekomma att spelklubbsverksamhetkan förenas med boende i en och samma lägenhet. I den mån så sker synes detrimligt att medverkansansvar kan inträda. Medden begränsning som sålunda förordas torde tvekan inte kunna råda om att densom upplåter en lägenhet med uppsåt att den i sådan omfattning skall användasför dobbleri därmed är förfallen till ansvar enligt de allmännamedverkansreglerna i 23 kap. . Det måsle då anses diskutabelt om ensärskild bestämmelse därom bör meddelas. Alt gränsdragningsproblem vidtillämpning av de allmänna medv_erkansreglerna kan uppkomma är tydligt ochsjälvfallet kan - såsom föreslås i remissen -tveksamhet på en viss punktundanröjas genom en särskild beslämmelse. Skulle detta förfarande bli meraallmänt måsle emellertid risken anses vara att räckvidden av de allmännabestämmelserna i 23 kap. begränsas; när i ett tveksamt fall en särskild regelsaknas kan det för domstolen te sig säkrast att hellre fria än fälla. Betraktarman från denna synvinkel förevarande paragrafs första mening och frågar vadutgången blir för den som till en person, som gör sig skyldig till dobbleri,försålt t.ex. rouleltbord eller ett anlal kortlekar, ligger del nära lill handsalt säga atl eftersom för lägenhetsuthyrarens straffansvar ansetts erforderligtmed en särskild regel men en motsvarande regel saknas för försäljaren av spelulruslning,denne under i övrigi likadana omständigheter ej gjort sig skyldig tillstraffbar medverkan. Och motsvarande tankegång kan tillämpas på faslighelsägarensom hyr ul lokal lill någon som där idkar olaga utskänkning av rusdrycker,bedriver brännvinstillverkning eller handlar med tjuvgods. De nu angivnaomständigheterna talar enligt lagrådets mening för att en lolkningsregel såvittmöjligt bör undvikas och alt i regel bestämda motivullalanden får anses lillfyllest. Vid bedömningen av spörsmålet i del nu aktuella fallet tillkommer enytterligare omständighet. Genom den i andra meningen av den föreslagna 16 kap.18 8 upptagna regeln blir den hyresvärd som först efter hyresavtalets ingåendefår vetskap om alt den uthyrda lokalen användes för dobbleri underkastadstraffansvar, om han underiåter att fä upplålelsen att upphöra och dobblerietfortsätter. Denna regel - som går längre än de allmänna medverkansreglerna ochdärför är oundgänglig för straffbarhet för denne hyresvärd - utgör ett starktstöd för att de allmänna medverkansreglerna i det fall som avses i första meningenskall ha Just den innebörd som anges i denna. Med hänsyn lill vad nu anförtstalar övervägande skäl för atl någon regel motsvarande försia meningen iförevarande paragraf ej bör upplagas i lagen. I den föreslagna nya paragrafen talas om den som med nytljanderätlupplåtit "lokal", som används för dobbleri, grovt dobbleri ellerförsök eller förberedelse till grovt dobbleri. Av vad departementschefen anför(se avsnitt 2.2 och specialmotiveringen till paragrafen) framgår, alt med detlauttryck avses Jämväl bostadslägenhet. I hyreslagen används ordet "lägenhet" som ensammanfattande beteckning för bostadslägenhet och lägenhet för annat ändamål(1 8). Ordet lokal återfinns inte i hyreslagen, utan i de lagrum, somstipulerar särskilda regler för vad som i hyresrältsligt sammanhang brukarkallas lokal, används uttrycket "annan lägenhet än bostadslägenhet"(se ex. vis 56 8). Del kan i sammanhanget anmärkas atl ibostadsfinansieringsförordningen (1974: 946; omtryckt 1976: 788) - där utöverbostadslägenheter även vissa andra utrymmen får inräknas i det s. k.låneunderlaget - dessa sislnämnda utrymmen i författningstexten uttryckligenbetecknats som lokaler (2 8 första styckel och 24 8). Den nu föreslagna 16 kap. 18 8 avser främsl förhållandelmellan hyresvärd och hyresgäst. Del kan därför synas naluriigl, alt sammaterminologi kommer till användning som i hyreslagen, innebärande atl ordel"lokal" i så fall skulle ersättas med ordel "lägenhet".Emellertid förekommer ordel lokal redan i huvudbestämmelsen angående dobbleri i16 kap. 14 8 . Denna beslämmelse har lämnats oförändrad i detföreliggande förslaget, bl.a. med hänsyn till att reglerna om dobbleri i sinhelhet kan komma att bli föremål för ändringar i anledning av lotteriulredningensbelänkande (SOU 1979: 29 Lotterier och spel). Av förarbetena till 16 kap. 14 8och molsvarande stadgande i tidigare lagstiftning får anses framgå alt ordetlokal här innefallar även bostadslägenhet (SOU 1944:69 s. 236-237, prop.1948:80 s. 215-217; jfr m.fl.. Brott mot allmänheten och staten, m. m.,fjärde upplagan, s. 246-247). Mol bakgrund av del nu anförda skulle den i remissenföreslagna terminologien i och för sig kunna godtagas. Då emellertid en visskvalifikation i fråga om den omfallning i vilken det upplåtna utrymmet användsför brottslig verksamhet förordas, synes del bättre alt, fastän ordet"lokal" bibehålles i 16 kap. 14 8, använda begreppet"lägenhet" i 18 §. 1 enlighet med del anförda kan ål den nya 16 kap. 18 8brottsbalken förslagsvis ges följande lydelse: "Insåg den som med nyttjanderätt har upplåtit enlägenhet, som helt eller till väsenllig del används för dobbleri eller grovt dobblerieller för försök eller förberedelse lill grovt dobbleri, inte vid upplåtelsenalt lägenheten skulle användas för sådan brottslig verksamhet men får handärefter vetskap om verksamhelen och underlåter han all göra vad som skäligen 1979/80:179 112 kanbegäras för att få upplålelsen att upphöra, skall han, om verksamhetenfortsätter eller återupptas i lägenheien, anses ha främjat denna och dömas Ullansvar enligt vad som föreskrives om medverkan i 23 kap." Förslagettill lag om ändring i jordabalken 1enlighel med del förut anförda bör i lagtexten angivas all förverkande kan inlräda,"om lägenheten hell eller väsentlig del nyttjas för näringsverksamheteller därmed likartad verksamhei, vilken utgör eller i vilken till ejoväsentlig del ingår brottsligt förfarande". Iremissen berörs ej frågan huruvida den föreslagna regeln om hyresrättensförverkande på grund av brottslig verksamhet skall äga lillämpning även påavtal som slutits före den nya regelns ikraftträdande. Ehuru fråga är omändring av civilrätlslig nalur synes, med hänsyn till den särskilda bakgrundentill regeln och dennas samband med straffrältslig lagsliftning, starka skältala för atl regeln blir lillämplig även på hyresavtal som ingåtts före regelnsikraftträdande. Som grund för förverkande enligt den nya regeln bör dock ejkunna åberopas annal brottsligt förfarande än sådanl som ägt rum efter lagens ikraftlrädande.Med en sådan ordning kan det ej anses att någon icke godtagbar rubbning av avlalskonlrahenternasinbördes rättsställning sker. Vad nu förordats bör anges genom ullryckligabestämmelser. Del förordas därför att ikraflträdandebestämmelsen får följandelydelse: "Denna lag träder i kraft och äger tillämpningäven på avtal som slutits före lagens ikraftträdande. Till grund för förverkandeenligt 12 kap. 42 8 försia stycket 8 får läggas endast brottsligt förfarandebegånget efter lagens ikraftträdande." Förslagettill lag om ändring i bostadsrättslagen (1971:479) Sammaändring förordas som belräffande 12 kap. 42 8 Jordabalken. Bestämmelserav molsvarande innehåll som föreslagils beträffande lagen om ändring ijordabalken torde böra upptagas i denna lag. 1979/80:179 "3 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , ,Mogård. , Åsling, Krönmark, , , , , ,, , Propositionmed förslag till lag om ändring i och jordabalken m.m. Föredragandenanmäler lagrådels yttrande' över förslag lill 1. lag om ändring i , 2. lag om ändring i jordabalken, 3. lag om ändring ibostadsrättslagen (1971:479). Föredraganden redogör för lagrådels yttrande ochanför. Lagrådelhar godtagit de principer som ligger till gmnd för lagrådsremissen menförordat vissa ändringar i de remitterade lagförslagen. Såvittgäller förslaget till en ny 18 8 i 16 kap. (BrB) har lagrådet början föreslagit atl andra meningen begränsas så att medverkansansvarendast kan komma i fråga när den upplåtna lägenheten helt eller till väsenlligdel används för dobbleribrott. Jag anser mig kunna godta lagrådels förslag idenna del. Iremissprolokollet betecknade Jag del som tveksamt i vad mån en hyresvärd som molmarknadsmässig hyra upplåter en lägenhet av normall slag fill den som avser attbedriva dobbleriverksamhel i lägenheien gör sig skyldig lill straffbarmedverkan till dobbleri. Även om hyresvärden i ett sådanl fall kan ha haft ettåtminstone eventuellt uppsåt som omfattat att dobbleri skulle bedrivas ilägenheten, kan det enligt vad Jag framhöll i remissen vara föremål för delademeningar, om han skall anses ha främjat brottet på etl sådant sätt som fömtsältsför medverkansansvar. För att undanröja denna oklarhet föreslog Jag en utlryckligregel i första meningen av den nya 16 kap. 18 8 BrB om att den som mednyttjanderätt har upplåtit en lokal som används för dobbleri, grovt dobblerieller försök eller förbere- 'Beslut om lagrådsremiss fattat vid regeringssammanträde . 1979/80:179 114 delsetill grovt dobbleri skall anses ha främjat gärningen och dömas tili ansvar förmedverkan. Lagrådelhar som sin uppfattning uttalat att - med den berörda begränsning somligger i att lägenheten hell eller lill väsenllig del skall användas för dobbleribrott- Ivekan inte torde kunna råda om att de av mig åsyftade fallen täcks av deallmänna medverkansreglerna i 23 kap. BrB. Lagrådet har vidare påpekat atlkonstruktionen av den nya bestämmelsen i övriga delar utgör ett starkt stödför all de allmänna medverkansreglerna i det fall som avses i första meningenskall ha just den innebörd som anges i denna. Lagrådet har med hänvisning bl.a. härtill ansett övervägande skäl tala för att någon regel motsvarande försiameningen i den föreslagna nya paragrafen inte bör las in i lagen. Medhänsyn lill vad lagrådel har anfört anserjag mig kunna ulgå från att - sedan dehär föreslagna lagändringarna i övrigt har genomförts - de allmännamedverkansreglerna kommer att ges en sådan tolkning att första meningen i dennya paragrafen enligt dess lydelse i remissen kan utgå som obehövlig. Ävenbeträffande förslagen till ändringar i jordabalken och bostadsrältslagen kanjag godta vad lagrådet har föreslagit. Medhänvisning lill vad Jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslårriksdagen att antaga de av lagrådet granskade lagförslagen med vidtagnaändringar. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslular alt genomproposition föreslå atl antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. Prop.1979/80:179 115 Propositionen ................................................................. .... 1 Propositionens huvudsakliga innehåll .............................. I Förslag tilllag om ändring i .................... 3 Förslag tilllag om ändring i Jordabalken ...................... 3 Förslag lilllag om ändring i bostadsrältslagen (1971:479) 5 Utdrag av protokoll vid regeringssammanträde den 20 mars1980 .. 8 1 Inledning ...................................................................... 8 2 Allmän moiivering............................................................. 9 2.1 Dobbleri ..................................................................... 9 2.2 Medverkan till dobbleri ............................................... 15 2.3 Hyreslagen m. m......................................................... 21