prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — ^Bosladsdomstolen ärfullföljds- och slutinstans i de ärenden som avgörs av hyresnämnd. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 5 61 Beräknad ändring 1980/81 och föredragande Övrig personal + 2 + 1 + 1 + 2 +6 + 2019000 ^+^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ 4000 ^+^ ^ ^ ^ ^ 44 000 ^+^ ^ ^ 337 000 ^+^ ^ ^ ^ ^ 82000 + 2 140000 ^+^ ^ ^ ^ ^ 10000 ^+^ ^ ^ ^ ^ 60000 ^+^ ^ ^ 360000 ^+^ ^ ^ ^ ^ 30000 Pris- och ^löneomräkning I 602000kr. De besparingar som enligt huvudförslagethar ^redovi^sal innebär alt anslaget efter pris- och ^löneomräkning minskasmed . Konsekvenserna skulle bli en ökning av målbalanserna. För att nedbringa den alltför stora^mälbalansen i bostadsdomstolen yrkar ytterligare en ledamot ochen sekreterare samt medel för ^eU ^domstolsbilräde (+432 052 kr. För alt i fortsättningen klara av ärendetillströmningenvid hyresnämnden i begär ^ytteriigare en ordförande, enprotokollförare och ett biträde ( + . yrkar ^atl en biträdestjänst inrättasvid hyresnämnden i för upplysningsverksamhet ( + . ^Arendetillströmningentill både ^bosladsdomstolen och hyresnämnderna har ökat kraftigt.Förstärkningsåtgärder behöver därför sättas in på flera håll i organisationen.Formerna för dessa åtgärder och det slutliga ställningstagandet till hurförstärkningsinsatserna bör fördelas bör anslå ^lill dess den fortsattautvecklingen har kunnat bedömas. Jag förordar därför alt anslagsposten ^lilllönekostnader för ändamålet räknas upp med . och att det senare fårankomma på regeringen att meddela föreskrifter om användningen av dessa medel. Jag beräknar vidare medelför ^elt biträde vid hyresnämnden i för upplysningsverksamhet. 1979/80:100 Bilaga5 62 Med hänvisning till vad jag har anfört och tillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att till Bostadsdomstolen ochhyresnämnderna för / 81 anvisa ^etl förslagsanslag av 26 900 000kr. Utrustning till domstolar ^m. 1978/79 Utgift 2 368605 Reservation 5 055 499 1979/80 Anslag 8 700000 1980/81 Förslag 11000000 Från anslaget bestrids^kosinader för inköp av utrustning och inventarier ^lill nya och ombyggdalokaler för ^myndigheler inom förvaltningsområde, med undanlagav de allmänna advokatbyråerna, och konsultkostnader i samband därmed samtkostnader för flyttning. beräknar^medelsbehovei /81 till . Domstolarnas kostnader försådana ersättningsanskaffningar av inventarier,som inte görs i anslutning ^lill ny-, till- ellerombyggnad av lokaler eller eljest vid nyanskaffning av lokaler, har belastat domstolsanslagens^expensposter. Enligt min mening bör även sådana kostnader bestridas frånanslaget Utrustning till domstolar ^m,m. Jag beräknar medelsbehovet /81 fördetia ändamål ^lillI milj, kr. och det sammanlagda medelsbehovet ^lill 11 milj. kr. Jag hems^täller alt regeringen föreslår alt till Utrustning till domstolar ^m.^m. för /81 anvisa ^elt ^reservalionsanslag av . 1978/79 Utgift '14061566 Behållning '12970653 1979/80 Anslag '5000000 1980/81 Förslag 9 500000 ^'^ ^Invesleringsanslaget KB 11:2.Byggnadsarbeten för domstolsväsendet. Från anslaget bestridsutgifter för ^invesleringar i byggnader för domstolsväsendet. Byggnadsstyrelsenberäknar del sammanlagda medelsbehovet för budgetåren 1979/80 och 1980/81 till 28,5 milj. kr. och begär en höjning av ^Prop.1979/80:100 Bilaga 5 anslaget med 5,5 milj. kr. I styrelsens projektplaningår ett antal projekt där byggnadsprogram redovisats för regeringen eller där^slyrelsen räknar med att redovisa program under innevarande ^budgelår. För altmöjliggöra en byg^gstart för dessa projekt, däribland ombyggnad för provisorisksäkerhetssal för , under /81 föreslår byggnadsstyrelsenall en preliminär medelsförbrukning på 5 milj. kr. för dessa projekt förs upp iinvesteringsplanen för ^budgeiårei 1980/81. Förtiden - den Iapril 1979 beräknar styrelsen uppräkningar med anledning av den allmänna^byggnadskostnadsstegringen ^lill 6,7 ^procenl för projekt/entreprenaderupphandlade före och ^lill för upphandlingar somskett efter ^della datum. harredovisat förslag till ombyggnad för provisorisk säkerhetssal för Stockholms^tingsräll. Genom beslut har regeringen uppdragit åtbyggnadsstyrelsen all projektera ombyggnad för en sådan sal med biutrymmen.Kostnaderna för ombyggnaden uppskattas till omkring 2,5 milj. kr. i prislägetden och ombyggnadsarbetena beräknas kunna starta i början av^budgetårel 1980/81. I investeringsplanen bör föras upp en preliminärtberäknad kostnadsram av 2.5 milj. kr. för ombyggnad för ^tingsräll. Jag har inte något atterinra ^mol de ändringar av ^koslntidsramarna för pågående ^byggnadsobjekl sombyggnadsstyrelsen har föreslagit. Ändringarna föranleds av den allmänna^byggnadskostnadsstegeringen. Jag förordar ^atl medelför nästa budgetår anvisas enligt följande investeringsplan ochanslagsberäkning. Inve^s^teringsplan (1 000-tal kr.) läns norra tingsrätt, ^Falu tingsrätt om- och till- ^'^ ^F^Veliminärt beräknad kostnadsram. 1979/80:100 Bilaga 5 64 Anslagsberäkning ^(1000-tal kr.) Anslag /81 (förslag) Denmedelsbehållning som vid utgången av innevarande budgetår kan finnas kvar påinvesteringsanslaget Byggnadsarbeten för domstolsväsendet bör i sin^helhel föras över till ^detlaanslag som för samma ändamål inrättas genom budgetomläggningen. Jaghemställer att regeringen föreslår ^atl 1. bemyndiga regeringen alt besluta ombyggnadsarbeten för domstolsväsendetinom de kostnadsramar som jag har förordat i del föregående, 2. till Byggnadsarbeten fördomstolsväsendet för / 81anvisa ^etl reservationsanslag av . ^Prop.1979/80:100 Bilaga 5 65 Utöver de uppgiftersom jag har lämnat under avsnittet 2 Åtgärder ^mol brott vill jag ^beiräffandearbetet inom kriminalvården anföra följande. Reformarbetet inomkriminalvården har, som jag framhållit inledningsvis, fortsatt efter deriktlinjer som drogs upp genom kriminalvård ^sreform. För frivårdens del har reformen inneburitall resurserna fortlöpande har förstärkts. Personalstyrkan har fördubblatssedan år 1974. I ^enlighel med de principer som angavs i betänkandet (Ds Ju1976:9) Frivård i storstad har en delning av de större ^frivårdsdislriklen skettsuccessivt. Antalet ^frivårdsdistrikl har ökat från 1973 till ^f. 65.Den 1 september 1979 delades Helsingborgs- och ^Jönköpingsdislriklen. Antalet klienter inomfrivården uppgick den till 15 741 ^mol 16268 och 16030 vid sammalidpunkt respektive . I^frivårdsförordningen, som trädde i kraft , har regler lagtsfast om systematisk planering av övervakningen och om de kontrolluppgifter somfaller på tjänstemännen inom frivården. Ett fortsatt arbete, som syftar tillalt göra kriminalvården i frihet mera effektiv än ^En,, har påbörjats, Ibrottsbalken har införts bestämmelser, som syftar ^lill allverkställighetsinnehållet i ^skyddstillsynspåföljden skall bli fastare. Övervakningsnämndhar sålunda tillagts befogenhet att meddela den dömde särskild föreskrift omvad som skall gälla för övervakningen, I sådan föreskrift får anges på vilketsätt och i vilken omfattning den dömde skall hålla kontakt med övervakaren.Vidare får föreskrivas skyldighet för den dömde att lämnaunderrättelse om ^utevaro från arbetsplats, skola eller annan i föreskriftenangiven verksamhet eller inrättning. Dessa bestämmelser har trätt i kraft den 1januari 1980. 1 direktiven för^frivårdskommillén uttalade min företrädare bl. a. att tiden nu var mogen ^atlgå längre på den inslagna vägen när det gäller reformer på kriminalvårdensområde. Av direktiven framgår bl. ^atl kommittén bör arbeta efter tvåhuvudlinjer. Den bör dels undersöka möjligheterna att effektivisera frivårdeninom ramen för det nuvarande påföljdssystemet, dels pröva förutsättningarnaför ^atl med delta syslem införliva en eller ett par brottspåföljder som kanutgöra nya alternativ till frihetsstraff. Kommittén skall med förtur ta uppfrågan om en ^effekiivise^ring av påföljden skyddstillsyn och redovisaresultatet av sitt arbete i denna del särskilt. Kriminalvården hade 3 959 platser på^kriminalvårdsan^staliema, varav 2 271 slutna och 1 688 öppna. Antalet platseri de allmänna häktena och på de vid vissa anstalter inrättade^häklesavdelningarna var 1206, 5 1979180. 1979/80:100 Bilaga5 66 Den uppåtgående tendensen i beläggningen har fortsattunder . Högsta beläggningenunder året på ^kriminalvårdsanstaliema var 3 601 ^mol 3 479 och 3330 . Högsta beläggningen på häktena var 887 ^mol820 och 771 ^underår 1977. har ^kriminalvårdsanstallenUlriksfors lagts ned i ^enlighel med regeringens beslut den 22 december 1976.Regeringen hade dessutom i samma beslut och i beslut den II december 1977förordnat alt ^kriminal^vårdsanstallen samt annexet ^Rödjan vid^kriminalvårdsanstallen skulle läggas ned , docksenast . Dessa nedläggningar har inte genomförts ^p.g.a. Genom beslut förordnaderegeringen all skall läggas ned i samband med all den första av de tvåplanerade ^lokalanstaltema i tas i bruk samt att Lärbro^fr.o.m. den skulle förändras ^lill öppen lokalanstalt med 40platser i kriminalvårdens Nyköpingsregion. 1 samma beslut upphävde regeringenbeslutet om nedläggning av ^Rödjan. Frågan om nedläggning av ^Rödjan kommer altprövas på ^nyll när en ny ^lokalanslalt tas i bruk i . Med hänsyn till den höga beläggningenunder vinter- och vårmånaderna bemyndigade regeringen genom beslut den I februari1979 att tillfälligt den 15 ^januari-den 15april 1979 öppna sammanlagt 76 platser vid kriminalvårdsanstalterna (Backen), , Skenas och ^Skänninge. 1 samma beslut erhöll styrelsentillstånd att förstärka personalen vid ^kriminalvårdsanstallen ^Tillberga medtre tjänster , dock längst till , Härigenom kundesamtliga 118 platser vid anstalten utnyttjas. Genom beslut den 23augusti 1978 bemyndigades att tillfälligt under tidenden - öppna en avdelning med 11 platser vidkriminalvårdsanstalten ^Kumla och en avdelning med 12 platser vid^kriminalvårdsanstallen ^Hämösand. I beslutet förutsattes alt uppkommande^kosinader kunde läckas inom ramen för anvisade medel. Kriminalvårdsberedningenfann i sitt betänkande ^(SOU 1972:64)Kriminalvård att det var nödvändigt att ersätta omkring 1 000 platser medplatser på nya lokalanstalter. Denna byggnation skulle ske . har medel anslagitstill lokalanstalter i , , , och Stockholmsområdet.Anstalterna i och har lagils i bruk , Enfullständig renovering av de öppna lokalanstalterna ^Orretorp utanför Karlstadoch utanför har slutförts under . Den del avriksanstalten , som byggts om till ^lokalanstallen ^Hageby, logs i bruk i^slulel av ^årel. Regeringen har lämnat byggnadsuppdrag beträffande^Umeåanstalien och projekteringsuppdrag för ^lokalanslalier i ochHuddinge. Medel har anslagils för köp av mark till ytterligare tre^lokalanslalier, en i Stockholms- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 5 67 området, en i och en i Kristianstad.Förhandlingar pågår om markförvärv för dessa anstalter. Den nya anstalten i beräknas komma i bruk under år1981^. Det har numerainrättats sammanlagt ^ell ^40-ial ^lokalansialtsplaiser för kvinnor på^kriminalvårdsanstaliema Båtshagen i ^Frövi, , ^Hildero utanförLandskrona, Österport i , ^Aspliden utanför , ^Vångdalen utanförUppsala, ^Orretorp ^saml i , , och ^Hageby. När deytterligare kvinnoplatser som planeras har inrättats, kommer del att finnassammanlagt omkring 70 ^lokalansialtsplaiser för kvinnor i olika delar avlandet. En inomjustitiedepartementet tillsattarbetsgrupp har gjort en översyn av kriminalvårdens ^anslaltsbeslånd ^samlupprättat ^etl förslag till en plan för förändringar i^lokalanslaltsorganisalionen. Arbetsgruppens rapport promemorian (Ds Ju 1979:9)Platstillgång och platsbehov vid kriminalvårdens anstalter redovisas i detföljande. Verksamheten vid del^s, k, ^Österåkerprojektel har pågått . Sammanlagt är vid^kriminalvårdsanstallen 74 platser disponibla för projektet.Avdelningen Bogesund kan tas i bruk . Avdelningen ^Monhar kunnat användas under ^slörre delen av . Undertiden den 1 februari^1978-den 30 oktober 1979 har 130 dömda intagits på projektets^introduklionsavdelning. Av dessa har 98 överförts till någon av projektetsövriga avdelningar för fortsatt behandling. Omkring hälften av dem som fortsattbehandlingen efter vistelsen på introduktionsavdelningen har av olika skälavförts från projektet. Övriga har följt den på Österåkeranstalten uppgjordabehandlingsplanen. I genomsnitt har 30-40 intagna deltagit iprojektet . Det högsta antalet intagna har varit 47. Försök med ^narkolikafriaavdelningar pågår vid kriminalvårdsanstalterna ^Hinseberg, och ,sammanlagt 45 platser. Verksamheten vid den beslutade narkotikafriaavdelningen vid kriminalvårdsanstalten har ännu inte påbörjats. harinrättats ytterligare en ^visilationspalrull. Den är placerad vidkriminalvårdsanstalten . Därmed finns nu sammanlagt sju sådanapatruller. har igenomsnitt 77 intagna med narkotika- och/eller alkoholproblem underverkställigheten varit placerade på behandlingshem enligt 34 § lagen omkriminalvård i anstalt. Motsvarande antal var den I ^januari^-den30 81. Den haren försöksverksamhet med ^koniraktsvård för narkotikamissbrukare som har begåttbrott inletts vid ^Ulleråkers sjukhus i . Avsikten är alt vård skallkunna beredas en del av de narkotikamissbrukare i Uppsala- ochStockholmsområdet som har övertygats om brott och som själva föredrar vårdframför den ^frihelsberövande påföljd som annars skulle ha ^ådömts. I^lagtekniskl hänseende har den 1979/80:100 Bilaga5 68 lösningen valls alt domstol har givits möjlighet alt förklara brottmåletvilande till dess resultatet av vården kan bedömas. En ^förutsätlning försådant beslut är alt vården kan antas få betydelse för valet av brottspåföljd.Behandlingen inleds med en vistelse på ^narkomanvärdskliniken vid ^Ulleråkerssjukhus . Efter sjukhusvistelsen förs patienten över^lill öppen vård. Han får då arbeta och bo i sill hem men är skyldig att tvågånger infinna sig vid sjukhus inom eller länför rådgivning och kontroll av alt han är drogfri. Kontrollen av drogfrihetensker genom kemiska test av urinprov. Om patienten missköter sig elleråterfaller i brottslighet skall brottmålet genast tas upp på nytt av domstolen.När har ^gåll skall målet alltid avgöras slutligt. Det har förutsatts ^atl om patienten då klarat av sinanarkotikaproblem ^frihelsberövande påföljd skall kunna undvikas. I direktiven för^fängelsestraffkommitlén uttalade min företrädare bl. a. alt del enligt hansmening är väsentligt ^atl fullfölja den linje i del kriminal-politiskautvecklingsarbetet som går ut på att minska användningen av ^frihelsberövandepåföljder och ^avkorla längden på de ^frihetsberövanden som ändå måste göras av^allmänprevenliva skäl. En utgångspunkt för kommitténs arbete skall vara attfängelsestraffet ^inle är ägnat all medföra några positiva effekter för denintagne själv ulan tvärtom ofta har direkta skadeverkningar, vilket dock ^inlefår hindra strävandena att ^humanisera kriminalvården i anstalt och ^atlerbjuda den dömde social service. Kommittén har bl. a. fått i uppdrag altlägga fram ett förslag till en organisation med ^förtroendemannastyrelser inomkriminalvården efter särskilt angivna riktlinjer. Av direktiven framgår vidarealt minimitiden för fängelse skall minskas och ^atl reglerna om villkorlig^frigivning skall ses över. Promemorian (Ds Ju 1979:9)Platstillgång och platsbehov vid kriminalvårdens anstalter Chefen för^juslitiedepartementel tillsatte ijuli månad 1977 en arbetsgrupp' med uppgift att göra en översyn av^anstaltsbeslåndel inom kriminalvården. I samband därmed skulle arbetsgruppenöverväga huruvida den nuvarande ^plalslillgången inom ^anstaltsorganisalionenmotsvarade kriminalvårdens behov samt vilka förändringar som kunde varapåkallade. ^Arbeiei skulle resultera i en långsiktig plan för förändringar i^anstaltsor^ganisalionen. Utgångspunkten för arbetet skulle vara de^rikllinjer som fastslogs genom kriminalvårdsreform. ^'^ Lagmannen Johan^Leche, ordförande, samt byråchefen ^Colliander, departementsrådetMarianne , anstaltsdirektören , byråchefen , verkmästarenAllan , ombudsmännen . 1979/80:100 Bilaga5 Arbetsgruppen avlämnadei promemorian (Ds Ju 1979:9) ^Plalslillgång och platsbehov vidkriminalvårdens anstalter. ^Efler remiss haryttranden över promemorian avgetts av , ,, , ^statskon-^lorel, ^riksrevisionverkei,byggnadss^tyrelsen, landsorganisation i (LO), tjänstemännenscentralorganisation (TCO), /sr samt Föreningen styresmän och assistenter ^m.fl, vidkriminalvårdens anstalter (SAK). LO har överlämnatyttrande från () och TCO från ^Stalstjänsiemannaförbundet(). Arbetsgruppen harfunnit ^aU del ^plalsantal (4 226) som kriminalvården förfogar över ärotillräckligt. Gruppen föreslår en utbyggnad med omkring 400^lokalansialtsplaiser. Vidare bör enligt arbetsgruppens mening de nuvarande127 ^lokalanstaltsplatsema på Härianda och ^Hämösand tas i bruk som^riksanlaltsplalser. ^Förslagel till utbyggnad av ^lokalanstaltema bygger på enav arbetsgruppen förelagen undersökning rörande behovet av sådana anstalter iolika delar av landet. På grundval av denna undersökning föreslår arbetsgruppenatt sex nya anstalter uppförs i , två i vardera Malmö- ochGöteborgsområdet, samt en i , , och ,^Dessulom föreslås att en anstalt uppförs i envar av ,- Västerås- och^Härnösandsregionema. I fråga om femton Orter föreslår arbetsgruppen all därbelägna föråldrade cellfängelser byts ut ^mol nya anstalter. Sex befintligaanstalter bör enligt arbetsgruppen rustas Upp, ^Beiräffande några av dessa böri samband därmed också ^platsantalel reduceras. Arbetsgruppens förslag till plan för förändringar i ^lokalanslalts^organisalionenframgår av nedanstående tabell. Förslag till plan för rörändringar i^lokalanstaltsorganisationen till annan region/ ändras till riksanstalt genomförs/ny anstalt tas 4^0^ ^;^il 19821982 1984 1984 1986 1987 1979/80:100 Bilaga 5 till annan region/ ändras ^lill riksanstalt genomförs/ny anstalt tas i ^bmk år ^Hildero 18 ^pl X 42 ^pl 31 ^pl (31 ^pl) 42 ^pl 31 ^pl 1979/80:100 Bilaga 5 till annan region/ ändras till riksanstalt genomförs/ny anstalt tas ^BORÅSREGIÖNEN ^Mariestad ^109pl Ollestad 40 ^pl 43 ^pl ^(Torhult 30 ^pl) ^Marieslad 42 ^pl 42 ^pl 1988 1982 1984 1985 35 ^pl 60 ^pl 39 ^pl Majorshagen Utbyggnad En ^lokalan^slalt HÄRNÖSANDSREGIONEN 40 ^pl X 1979/80:100 Bilaga5 72 Arbetsgruppens förslag tillplan för förändringar i ^lokalanstaltsorganisa^tionen har fått ett övervägandepositivt mot^tagande av remissinstanserna. har särskiltpoängterat angelägenheten av ^atl de förändringar som enligt planen skall görasi ett inledningsskede genomförs . Personalorganisationernahar för sin del framhållit det värde med planen som ligger däri att deanställda kan informeras om kommande förändringar. I likhet med arbetsgruppenanser jag det nödvändigt att förutsättningar skapas inom kriminalvården för enmera långsiktig planering av anstaltsbeståndet. För personalen vid anstalternaär det viktigt att f^å^ kännedom om planerade förändringar. En planmedför också att riskerna för felaktiga investeringar minskar. Arbetsgruppensförslag till plan för förändringar i ^lokalanstaltsorga^nisationen anser jag ihuvudsak kan läggas till grund för en sådan långsiktig planering som erfordras.Jag är däremot inte ^En. beredd att ta ställning till hur många ^lokalansialtsplaiser som kommer att behövas iframtiden. Tidsangivelserna i planen börses som riktpunkter. Planen bör fortlöpande revideras allteftersomförutsättningarna för den ändras. Så kan t. ex. vara fallet om brottslighetensomfattning eller lagstiftningen förändras. Även praktiska, ekonomiska och andraskäl kan medföra att planen inte kan förverkligas. Enligt min mening bör planenföreläggas för godkännande som en ^principplan för fortsattaförändringar i ^lokalanstalts^organisationen. Jag hemställer att regeringen föreslår att godkänna den i detföregående presenterade planen som en ^principplan för fortsatta förändringar i^lokalanstaltsorganisa^tionen. BetänkandetAvskildhet och gemenskap inom kriminalvården Med stöd avregeringens bemyndigande tillkallade dåvarande chefen för^justiliedeparlemenlel den ^9juli 1976 en kommitté med uppdrag att se överlagstiftningen om isolering inom kriminalvården'. Kommittén, som antog namnetutredningen om isolering inom kriminalvården, avlämnade betänkandet^(SOU 1979: 4) Avskildhet och gemenskap inom kriminalvården. ^Efler remiss haryttranden över betänkandet ^avgelts av riksåklagaren (), hovrätten för^Väsira , kammarrätten i , ,, , ^slatens invandrarverk, ^'^ Riksdagsledamoten ^Ame ,ordförande, samt dåvarande riksdagsledamoten ^Gahrton, generaldirektören , dåvarande riksdagsledamo^ten ^Schött och ombudsmannen , 1979/80:100 Bilaga5 73 ^rätlspsykialriska kliniken i ,rättshjälpsnämnden i , ombudsmän (), ,landstingsförbundet, tjänstemännens centralorganisation (TCO),Centralorganisationen /SR, (), . Svenska psykiatriska föreningen,, , Föreningen . Föreningen styresmän och assistenter ^m,n. vid kriminalvårdens anstalter (SAK), och ^(). Remissinstanserna har överlämnat yttranden,RÅ från överåklagarna vid åklagarmyndigheterna i , ochMalmö ^åklagardi^strikt, länsåklagaren i och ^samllänsåklagarna i och län, /SR från och LO från (). Betänkandet innehållerförslag till åtgärder för attförebygga behovet av isolering och till ^altemativa åtgärder i syfte ^atlbegränsa institutets användning, liksom förslag till ändrad lagstiftning påområdet, I delta sammanhangskall endast behandlas utredningens förslag till förebyggande och alternativa^ålgärder i den mån förslagen har budgetmässiga konsekvenser. Frågan om ändradlagstiftning på grundval av betänkandet bereds ^f. inomjustitiedepartementet med sikte på att ett förslag i ämnet skall kunnaöverlämnas till . Utredningen konstaterarinledningsvis bl. a. alt de särskilda förhållanden som råder på^kriminalvårdsanslaller får till följd all del relativt lätt kan uppståordnings- och disciplinproblem och att de inom samhället i övrigt förekommandemedlen för att upprätthålla social kontroll har visat sigotillräckliga. Dessa omständigheter i förening med personalens berättigadekrav på goda arbetsförhållanden medför ^atl särskilda kontrollmöjligheter måsteslå till buds. Enligt utredningens bedömning är del inte möjligt att heltavskaffa ^isoleringsålgärdema. I första hand bör emellertid deras användningbegränsas. I andra hand gäller del att finna alternativ till^avskildhetsåtgärdema. Utredningen framhåller altalla förbättringar i det ^s.k. ^anstallsklimatet, dvs, i förhållandet mellanpersonal och intagna, är ägnade all minska 1979/80:100 Bilaga5 74 behovet av ^avskildhelsåtgärder. Den väsentligasteförebyggande åtgärden är alt begränsa bostadsavdelningarnas storlek på vissaslutna ^riksanslalter. Den lämpligaste avdelningsstorleken är 10-15 platser.Överblivna bostadsrum bör göras om till bl. ^gemensamhetsulrymmen för deintagna. I första hand bör ombyggnad ske av anstalterna , ochNorrtälje, På bör samtliga avdelningar beslå av 15 platser, ^vilkelinnebär en sammanlagd minskning med 12 platser. De häktesplatser som ^f.n.finns på ^Hallansialien bör avvecklas. Vid anstalterna i och Norrtäljebör antalet platser per avdelning vara 14, ^vilkel innebär en total minskningmed 60 platser per anstalt. Som en följd av förslaget omminskade bostadsavdelningar och som ett ytterligare led i åtgärderna altförebygga behovet av ^avskildhelsåtgärder föreslås att personaltätheten höjsvid de slutna riksanstalterna. Utredningen hänvisar här i huvudsak till denormer för tilldelning av personal som har föreslagits i betänkandet^(SOU 1977: 76) Personalen vid kriminalvårdens anstalter. Förstärkningar bör iförsta hand ske vid de stora riksanstalterna för ^svårbehandlat klientel. Som en annanförebyggande åtgärd, avsedd ^atl stimulera arbets- och studieviljan, föreslårutredningen ^atl arbets- och ^studieersältningen till de intagna ^skatl höjas.Utredningen ställer sig här bakom det förslag till ett modifierat system för^s. ^marknadsanpassad ersättning som föreslogs av idess anslagsframställning för /80 (se ^prop. 1978/79: 100 bil.5 ^s. 1.2.4 Fritidsverksamhetoch kontakt med yttervärlden Förekomsten avstimulerande och intresseväckande sysselsättningar under de intagnas fritidinverkar enligt utredningen också positivt på ^an^stallsklimatet ochförebygger behovet av ^avskildhelsåtgärder.