prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — inte uppskattas, ^vaiför industriverket föreslår all anslaget för^budgeiårei 1980/81 förs upp med ett ^formelll belopp av I . ^Garanlierna var avsedda attmöjliggöra upplåning för att överbrygga akuta ^likviditelsproblem iskogsindustriföretagen. Av ramen om totalt 900 milj. kr. hade 484,7 milj. kr.lagils i anspråk vid utgången av . Systemet upphör med utgången avår 1979, 1 ^enlighel medindustriverkets förslag bör anslaget för ^budgeiårei 1980/ 81 föras upp med I000 kr. Jag ^hemsläller all regeringen föreslår alt ^lill Täckande ^avjörluster vidlånegarantier till skogsindustrin för ^budgeiårei 1980/81 anvisa ^ellförslagsanslag av . Kostnader för statsstödd ^exportkreditgivninggenom AB 1978/79 ^Ulgift 69850 1979/80 Anslag 15 000000 1980/81 Förslag 25 000000 Från anslaget^beslrids ^utgifler för kostnadstäckning till AB Svensk ^Ex^portkredil (SEK)för skillnad mellan ^ul- och ^upplåningsränlor samt för ^kursföriusl inom ramenför försöksverksamheten med ^statsstödda exportkrediter som SEK lämnar enligtriksdagens ^beslul ^(prop. 1977/78: 155 bil. 3, NU 1977/78:73, ^rskr1977/78:379). Genom beslut ingår numera även exportav nybyggda fartyg i försöksverksamheten ^(prop. 1978/79:49, NU 1978/79: 17,^rskr 1978/79: 115). 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 62 Reglerna för^kreditgivning^cn ^ålerfinns i förordningen (1978:404) om^exporlkredilfinansiering med ^slalligl stöd, ^m.m. Villkoren för ^kredilernaskall slå i ^öveiensslämmelse med den överenskommelse om ^rikllinjer förbegränsning av statligt stöd vid ^exportkreditgivning som har ^bi-^irätl,den ^s.k. ^consensusöverenskommelsen, ^saml med tillämpningen avöverenskommelsen. Enligt beslut fårSEK inom en ram av 10000 milj. kr. försöksvis lämna exportkrediter ellerutfästelser därom ^fr.o.m. Löften om^statsslödd ^kredii, som ännu inte har accepterats av ^kundema, avräknas motden beslutade ramen ^f. med 25 ^%, SEK har all inkomma med^framslällning om ^koslnadsläckning för räntedifferenser och ^evenluellarealiserade kursförluster till regeringen årsvis i efterskott. För innevarandebudgetår har ^anvisals ^ell anslag av 15 milj. kr. ^Bolagel har för liden den Ijuli ^1978-den 31 december 1978 hemställt om läckande av en nettokostnad för^siaten på . Regeringen har fattat beslut om utbetalning. Per den Ijuli 1979 var löften om ^statsslödd ^export^kredil på tillsammans 4 880 milj.kr. ^Däruiöver hade avtal om exportkrediter träffals ^lill ^etl^sammanlagi belopp av 1 301 milj. kr., varav 250 milj. kr, har ^ulbelalals.Nettokostnaden för staten har ^uppgåll ^lill . Av den av riksdagenbeslutade ramen för ^exportkreditgivning om 10000 milj. kr, har regeringen vidsamma ^lidpunkl ^medgivii SEK all utnyttja 5000 milj, kr. Vidare har regeringen^medgivii SEK all, inom särskilda ramar, ^refinansiera exportkrediter försvensk export ^lill på ^sammanlagi ^moivärdet av 350 milj,dollar och ^lill på 500 milj. kr. Regeringen har för dessa tvåsärskilda ramar medgivit ^atl särskilda räntevillkor skall gälla, dock inomramen för ^consensus-överens-^kommelsen. Regeringen har vidare i några fall medhänsyn ^lill konkurrensen på resp. marknad och den ^akluella ^exporlaffärensbetydelse för svensk industri medgivit all SEK får ^lillämpa lägre ^ränlesalserför exportkreditfinansiering än eljest. Villkoren ligger inom ramen för^consensus-överens-^kommelsen, I ^ell fall har ^ell medgivande ^lämnals om^refinansiering av exportkredit till räntesats understigande ^consensus-överenskommelsensminiminivå i samband med konkurrens från ^ulländsk ^siatsslödd exportkredit påännu lägre nivå. Det är svårt att^exakl bedöma statens ^kosinader för den statligt stödda ^exportkreditgivningengenom SEK. ^Ullåningsvolymen har ^stigiirelativt snabbt, men ^beloppel av ^ulbeialade ^krediler är fortfarande relativtmåttligt i förhållande till den ^slora löftesvolymen. En ^forlsaU ökning av^koslna^dema kan väntas. Med hänsyn härtill bör anslaget föras upp med 25milj, kr. för /81. Bolaget har åtagit sig ^atl fortlöpanderedovisa utfallet av den ^statsstödda ^kreditgivning^cn ^lill chefen för^industrideparte- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 63 Mot bakgrund av ^ulvecklingen har en översyn avreglerna för ^kreditgivning^cn inlettsinom . Jag ^hemsläller all regeringen föreslår all ^lill ^Kostnuder ^jörstatsstödd ^exportkreditgivning genom AB för ^budgelåret1980/81 anvisa ^ell förslagsanslag av . Kostnader för viss ^kredi^lgivning hos 1978/79 Utgift 1979/80 Anslag 1000000 1980/81 Förslag 2000000 Från anslaget bestrids^ulgifter för kostnadstäckning ^lill ^Invesle^ringsbank AB förskillnad mellan ut- och upplåningsräntor samt i särskilda fall för kursförlustnär det gäller vissa krediter vid svenskt förelags försäljning inom landet som^Invesleringsbanken lämnar enligt ^beslul ^(prop, 1977/78: 155 bil,3, NU 1977/78:73, ^rskr 1977/78:379). Föreskrifter om^kreditgivning^cn har ^meddelals i förordningen ^(1978: 404) om^exporlkredilfinansiering med statligt stöd ^m.m. Enligt förordningen kanInvesteringsbanken lämna krediter med ^slalligl stöd för alt finansiera svensktförlags försäljning inom landet då konkurrerande utländskt företag på grund avutländskt ^kredilslöd erbjuder särskilt förmånliga kreditvillkor. För ^atlstatsstöd skall ^ulgå krävs beslut av regeringen i varje enskilt fall.^Förulsällningarna för ^kredilgivningen ansluter i huvudsak ^lill vad somgäller i fråga om ^statsstödda exportkrediter som lämnas av AB SvenskExportkredit. Investeringsbanken har attinkomma med ^framslällning om ^koslnads^läckning för ränteförluster och isärskild fall ^evenluella realiserade kursförluster årsvis i efterskott. Under ^budgetårel1978/79 och till den 1 ^oklober 1979har regeringen ^lämnal medgivande om ^siatsslödd ^kredii för vissa leveranserinom ^landel med ^sammanlagi ca 300 milj. kr. Därav ^offererade ^krediler från^Invesle^ringsbanken har uppgått ^lill ca 200 milj. kr. Krediterna avser tillövervägande del leveranser ^lill skogsindustrin. ^Stödmöjligheien har^utnyttjais restriktivt. Av ^lolall 32 ansökningar har 17 beviljats. Det går^f^ ^n. ^inle alt ^n^iirmare beräkna storleken av kostnaderna. Anslaget bördärför las upp med 2 milj. kr. Jag ^hemsläller all regeringen föreslår ^atl till Kostnaderför viss ^kredilgivning hos ^Inveslerings^bank AB för ^budgetårel1980/81 anvisa ett förslagsanslag av . 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 64 tog våren 1979ställning till ^regionalpoliliken ^(prop. 1978/ 79; 112, AU 1978/79:23, ^rskr1978/79:435). 1 ^beslulel fastlades ^rikllinjer, som i stort bygger på deprinciper lade fast . Målet för regionalpolitiken skall varaatt ge människor i alla delar av landet tillgång till arbete, service och godmiljö. Eftersom det alltjämt råder ^belydande skillnader mellan landets olikadelar i dessa avseenden, måste ^regionalpoli^liken inriktas på ^atl undanröjaförvärvshinder och fördela ^arbetslillfällena inom ^landel så all en rimligregional balans uppnås. En ^föruisättning för detta är bl. a. alt ingen del avlandet växer på ^etl sådant ^sätl alt regioner i andra delar av landet påverkas^negaiivt. I de nya riktlinjerna för^regionalpoliliken belönades ^särskili viklen av att länsplaneringe^n^ mer äntidigare inriktas på konkretaåtgärder och samordnas med annan planering. För att möjliggöra ^ålgärder ianslutning till länsplaneringen anvisades medel under ett särskilt anslag.Vidare behandlades de ^regionalpoliliska planeringsinstrumenten för alt få^enhelliga ^rikl^linjer för hur de olika regionernas problem skall lösas.Ortsplanens ^bely^delse för prioriteringar slogs ^fasi som vissakompletteringar och preciseringar angavs. Inga ändringar ^beslulades i detidigare fasts^tällda planeringstalen för länens folkmängd men en översynbegärdes. En ny stödområdesindelning antogs där kommuner i behov av^regionalpoliliskt stöd placerades in i sex stödområden. Det regionalpolitiska stödettill näringslivet förstärktes. Del gällde i första hand sysselsättningsstödet.Lokaliseringslån kan nu ges, förutom ^lill ^invesleringar i byggnader ochmaskiner, även till bl. a. marknadsföring och ^produktulveckling. Vidgade möjligheterfinns alt använda ^offertslöd i de fall då övriga ^stödmöjligheler ^inle är^lillämpliga. Enligt riksdagsbeslutet skallde ^slalliga insatserna för ^sysselsällning och service i glesbygder samordnasoch intensifieras. ^Etl ^nylt och förstärkt glesbygdsstöd infördes. Systemet me^d^^lokaliseringssamråd skall behållas och utvidgas till all ^omfalla den ^privala^ijänsieseklorn. Den offentliga sektorn bör iökad utsträckning planeras från regionalpolitiskautgångspunkter. I anslutning till riksdagensbeslut om regionalpolitiken lämnades en beskrivning av den regionala befolknings- och ^sysselsäU- 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 65 Jag vill dock även idetta sammanhang ge en kortfattad redogörelse av utvecklingen i olika regionersom en bakgrund till de förslag på det regionalpolitiska området, ^somjagkommer alt lämna i det följande. Under ^1970-ialel harlandels befolkning ökat ^svagl. Skillnaderna i ^ul^vecklingen mellan olikaregioner har ^inie ^varil så ^slorsom under ^tlel . En omsvängning härsket! De ^belydande ^flyttningsföriusterna under främst 1960-taletssenare hälft har för dessa län ^övergåll i en viss ^neltoinflyllning . För att i någon mån belysa omfattningen av den förändringsom skett kan nämnas alt den årliga^neltoutflytlningen från de ^s.k. skogslänen till övriga län uppgick till i^genomsnitl 12000 personer under ^1960-lalels senare hälft medan skogslänenunder ^hatle en årlig ^neltoinflyll^ning med ca 3000. Dennainflyttning har fortsatt . Utvecklingen i visardock en annan bild. ^Länel har haft en årlig ^netlouiflyllningmed ca 500 personer. Befolkningsutvecklingen i^kommuncenlra har efter en svag minskning under ^1960-talels senare hälft^övergåll i en viss ^lillväxl under ^1970-talel. Den ^krafiigabefolkningstillväxten inom storstadsområden och primära centra har samtidigtdämpats avsevärt . har dock^Slockholmsregionen åter kunnat visa en kraftigare befolkningsökning. Denna tillväxt beror på en betydande inflyttningfrån utlandet. Befolkningsutvecklingen under^1970-lalel har ^varieral mellan stödområdena. Inom stödområdena 5 och 6 harfolkmängden minskat även om minskningen har varit något mer dämpad under deallra . Den inomregionala obalansen kvarstår i främst de ^s. 1 de övriga stödområdena liksom i resten av landet har befolkningenökat något. Vid bedömningen avbefolkningsomflyttningarnas regionala effekter räcker del ^inle med all se på^neltoialen ulan hänsyn ^måsle också las till ^slorieken av^flyitningsströmmarna i olikariktningar. ^Detla kan illustreras med att flyttadeårligen ca 38 000 personer ^lill de ^s.k. skogslänen och ca 50 000 personerflyttade från dessa län medan motsvarande ^anlal under ^1970-lalets förstahälft var ca 39000 resp. 37000 personer. 1978 var den^åriiga in- resp. utflyttningen i dessa län ca 35 000 resp. ca 33 000 personer.Den totala ^omflyllningen har såledesminskat något men inte alls i denomfattning som ^netloförändring-^arna ger anledning att förmoda. De regionalabefolkningsförändringarna beror ^lill en ökande del pä skillnader ibefolkningens åldersstruktur. Genom sjunkande födelsetal och en ^alll högreandel äldre invånare har antalet kommuner som har haft ^födel-^seunderskotl^ökal väsentligt . Ungefär varannan kommun hade sådanaunderskott . ^Länsslyrelsernas prognoser för befolkningsutvecklingenunder perioden 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 66 1979- 1983 innebär för de flesta län en svagare tillväxt eller fortsatt stagnation jämförtmed de senaste årens utveckling. Endast i Norrbollens län beräknas en ^slörreminskning av ^anlalet invånare. Den kraftigaste befolknings^tillväxten beräknas ske i , , ochKopparbergs län. Sysselsättningen harenligt folk- och bostadsräkningarna ökat med ca 144000 personer under^197()-talets första hälft. ^Arbetskraftsundersökning^ama ^() för perioden1976- 1979 lyder på alt tillväxtenhar ^forlsall om än i svagare takt. En summering av länsstyrelsernas prognoserför ^syssel^sätlningen visar på en någotlägre tillväxttakt än , förstahälft skedde en utjämning mellan de olika länen av ^laklen isysselsättningstillväxten. Utvecklingen för visar på ennågot kraftigare tillväxt inom stödområde 6 och en något lägre ökningstakt inomområde 5 än inom övriga delar av landet. 1 område I minskade ^sysselsätlningenobetydligt. Länsstyrelsernas sysselsättnings-prognoser för den närmastefemårsperioden pekar på en lägre tillväxttakt i de områden som ökat tidigare. Inomstödområde 6 väntas den tidigare förhållandevis kraftiga ökningen övergå i ensvag minskning av antalet sysselsatta. Den minst gynnsamma utvecklingenförutses inom ^slödom-^råde I. ^Sysselsältningen inom jord-och ^skogsbrukel minskade under ^1970-talels förslå hälft med per år.Denna minskning har skett på ett förhållandevis likartat ^säu i alla delar av^landel. ^AKU visar för på en lägre ^lakl i^sy^sselsällningsminskningen och ^samiidigi en något ^slörre variation mellanlandets olika delar vad avser ^minskningstaklen inom ^seklorn än under^197()-ialeis första hälft. Den s^törsta nedgången förefaller således ha sketti landets sydligaste delar medan sysselsättningen inom jord- och skogsbruk istort ^setl ^varil oförändrad i norra och i mellersta ^Norriand.I övre ^Norriand synes ^t.o.m. en viss uppgång av antalet sysselsatta ha skettinom näringen. ^Sysselsältningen inomlandels tillverkningsindustri ökade enligt ^folk-^och bostadsräkningarna med ca 22000 personer. ^AKU visar för den senastetreårsperioden på en minskning av ^in^dustrisysselsätlningen med mer än 100000personer. Den snabbaste uppgången av ^industrisysselsätlningen i början av1970-talet skedde i stödområdena 4, 5 och 6 medan tillväxten var något svagare inom stödområde 3 och inom övrigadelar av riket. Även ^efler den förhållandevis kraftiga ^lillväxien istödområdena 5 och 6 har dessa områden ^forlfarande en mycket låg andelsysselsatta inom industrin. Antalet ^sysselsallainom privata ^Ijänsler har ökat förhållandevis kraftigt under ^1970-talel.Omkring ^hälfien av sektorns ^sysselsällning ^ålerfinns inom storstadsområdena.Länsstyrelsernas bedömningar av ^sysselsält^ningen inom privata tjänster lyderpå en fortsalt ökning ^lill . ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 67 två ^iredjedelar av denna ökning ^vänlas i de ^Irestorstadslänen och närmare 40^%^ i . ^Anlalel ^sysselsallainom ^offenllig service har ^hitlillsunder ökat kraftigt. I de olika länen ökade andelen sysselsatta inomoffentlig service relativt likartat under ^1970-talels första hälft. Men i^slorsladsområ-^den och primära centra återfinns ca 27^%^'^ av det ^toialaantalet sysselsatta inom offentlig service, medan ^molsvarande andel förregionala centra är och för kommuncentra . Det innebär än två tredjedelar av de nya arbetstillfällena tillkom i storstadsområdena och de primära centra, dvs. att deinomregionala skillnaderna är oförändrat stora. Länsstyrelsernas prognoser för^sysselsätlningen inom denna sektor tyder påen väsentligt mer dämpad tillväxt ialla delar av landet. De regionala^varialionerna i männens och kvinnornas ^sysselsäliuings-^grader år ^elluttryck för de regionala olikheterna i sysselsättningsmöjligheter. Dennavariation är ^belydligl större för kvinnorna än för männen, även om det främstbland de äldre männen finns påtagliga regionala skillnader. För männen ärsysselsättningsgraden klart lägst i de fyra nordligaste länen. I^länsslyrelsernas framtidsbedömningar väntas emellertid en viss utjämning av detidigare skillnaderna. Sysselsättningsgraden förkvinnor varierar mer mellan de olika länen. har den klartlägsta andelen medan den är något högre i de övriga ^s.k. Högst ärsysselsättningsgraden i där den ligger närmare sjuprocentenheter högre än riksgenomsnittet. Även har enförhållandevis hög andel. ^Länsstvrelsema räknar med en ^krafiig ökning av dekvinnliga förvärvsfrekvenserna . Ökningen^vänlas emellertid variera kraftigt mellan länen där framför allt ochGävleborgs län ^vänlas få en förhållandevis ogynnsam utveckling. 1978ökade det genomsnittliga ^anlalet arbetslösa i förhållande ^lill befolkningen från 1,till 2,1 ^%. Uppgången av den ^regisireradearbetslösheten skedde inom samtliga län. har dockhela liden ^hafl en klart högre arbetslöshetsnivå än övriga län. Även iSödermanlands, , , och länhar arbetslöshe^ten varit relativt hög. Den lägsta ^arbelslöshelen underperioden har , , Gollands ^saml ^hafl.Under del har en viss allmän nedgång av arbetslöshetenskett. Den genomsnittligaandelen personer i beredskapsarbete resp. arbetsmarknadsutbildning av antaletinvånare i åldrarna var i ^landel som ^helhel 1,resp. /79. Motsvarande andelar för de olika länen var förhållandevislikartade. intog även i delta fall en särställning med en andelpå 3,resp. 2,men även övriga skogslän låg över genomsnittet för riket. 1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet De som är ^arbelslösa. ^dellar iarbetsmarknadsutbildning eller utför beredskapsarbete kan sägas stå ^ulanförden reguljära ^arbeismarknaden. En länsvis summering i ^della avseende visarall i ^näslan samtliga lån ar mellan 3 och 6%^;^ av befolkningen i åldern 16-64år berörd. Som framgår av figur I har en ^pålagligl lägre andelmedan lan har en dubbelt sä hög andel som ^någol ^annal län. FigurI Andel 7. ^H^^ ^ ^=^ ^ ^ ^indel ^?^ZZ^S^ ^=^ ^ andel i^E^SI^ä^ ^=^ ^ andel i ^arbets-^irbetslösa beredskapsar^bete ^^^i^BLN^MFHCEGRP I ^OWTUZKXDSY^/^iCBDlcin Andelkvarstående arbetslösa, andel personer i ^bere^dskapsarbeie och^arbeismarknadsulbildning ^(exkl. ^företagsulbildning) ^budget^årel 1978/79 somprocent av ^anlalet invånare mellan i olika län För ^atl belysa ^ell^teoretiski behov av arbetstillfällen inom landels olika delar kan man jämföraövriga län med de län som hade den ^högsia sysselsättningsgraden förmän resp. kvinnor, nämligen resp. . En schematiskberäkning av hur många fler män resp. kvinnor som skulle ha ^behövi vara^sysselsalla för all ^sysselsältningsgraden i alla län skulle ha ^varil likahöga som i dessa två län visar på ^ell sammanlagt behov av knappt 130000 ochdrygt 180000 fler arbetstillfällen för män resp. kvinnor, dvs. drygt 300000 nyaarbetstillfällen. Som framgår av figur 2varierar det kalkylerade behovet av arbetstillfällen ^avsevärl mellan länen.Del i särklass ^slörsia ^behovel har ^Norrbotiens län där fler personerskulle ha ^behövi vara ^sysselsalla för att sysselsättningsgraden förmän resp. kvinnor skulle ha legal i nivå med de högsta i ^landel. I ,^Väslernorrlands, och Västerbollens län skulle det beräknade behovetav ^ytierligare arbetstillfällen vara . I , ,, ^Göleborgs och , samt är motsvarandeberäknade behov mellan 1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet ^=^ ^ ^ ^;indel ^mtv-^TTTTÅ ^=^ ^ andel ^undersysselsatta ^dersyss.kv^.^ män ^ABPRF I ^NMEGLUTDHOCKSWX^A^CYZ ^BOlön Kalkylerad andel^undersysselsatta i ^procenl inom åldersgruppen 1975, länsvis, med fördelning p^å^ kön. Vad gäller ^främsl län bör delobserveras all höga ^sluderandefrekvenser sänker ^sysselsällningsgraden. Även inom de olikalänen föreligger ^belydande skillnader vad ^belräffar^sysselsällningsmöjligheler for män och kvinnor. Inom kommuncentra skullenärmare en ^ijärdedel fler kvinnor ha behövt vara sysselsatta för attsysselsättningsgraden för denna ortstyp skulle ha legal i nivå med den iStockholms län. Behovet är i ^della avseende nästan lika ^slort i regionalacentra medan ^molsvarande siffra för primära centra är . Innan jag går in påanslagsfrågorna vill jag först behandla vissa frågor som riksdagens^regionalpolitis''^^^ ställningslagande ger anledning till. Jagkommer därvid i det följande bl. a. all redovisa förslag ^lill ^planeringslalför . Likaså ^kommerjag att lämna vissa förslag angående inriktningenav de regionalpolitiska stödåtgärderna. Jag kommer vidare att ^korifailatredogöra för pågående ^arbele på del regionalpolitiska området. Arbetet med denfullständiga ^länsplaneringsomgången - länsplanering 1980 - pågår ^fn. i länen.^Länsslyrelserna skall före utgången av redovisa resultatet avarbetet i ett ^regionalpoliliskthandlingsprogram för länet - länsprogram. 1 den plan för utvecklingen av den regionala strukturen- ^orlsplan - ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 70 som har ^godkänl har landels samtligakommuner ^hänförls till endera primära centra, regionala centra eller^kommuncenlra. ^Orlsplanens ^Ulformning framgår av 5 ^S^ förordningen ^(1979:639) om skyldighet för ^slal^lig myndighet att följa riktlinjerna för^regionalpoliliken. Regeringen har beslutat att och ^Åselekommuner den skall delas upp i vardera två kommuner, ^Molala ochVadstena resp. ^.^'^\seleoch . I enlighet med deprinciper som angivits för ^orlsplanen, bör den nybildade ^Molala kommunhänföras ^lill regionala centra, medan de nybildade , och^Åsele kommuner bör hänföras till ^kom^muncenlra. Enligt den av riksdagenvåren 1979 beslutade stödområdesindelningen, som framgår av 4-9 ^§^§^ förordningen(1979: 632) om ^regionalpoliliskt stöd, tillhör hela nuvarande ^Åsele kommunstödområde 6. 1 konsekvens härmed förordar jag att båda de nybildade kommunerna^Åsele och skalltillhöra stödområde 6. Den föreslagna ändringen börtillämpas 1980 i ^avvakian på ^beslul. Enligt gällande riktlinjerför ^regionalpoliliken skall den ^slalliga planeringen i länen baseras påantaganden om länens befolkningsutveckling fram ^lill utgången av , ^s.k. Dessa framgår av ^4§förordningen (1979:639) om skyldighet för statlig ^myndighel ^atl följa riktlinjernaför ^regionalpoliliken. ^Planeringslalen, som har form av ramar, är fastställdaav . De skall användas som underlag för sådan planering som påverkasav folkmängdens ^sloriek, ^siruklur och förändringar. I 1976 års^regionalpoliliska ^beslul ^ulialade alt planeringen i storstadslänenskulle inriktas mot nedre delen av ramen för resp. län. För skogslänen ochGotlands län skulle planeringen ^inriklas ^mol övre delen av ramarna och förövriga län skulle ^inrikiningen vara ^mol millen av ramarna. 1978/79: 112redovisades ^atl justeringar av planeringstalen hade begärts för vissa län.^Enligi ^proposilionen fanns det dock inte tillräckligt ^slarka skäl för sådana^jusleringar. begärde emellertid ^atl regeringen skulle låta göra enöversyn av gällande planeringstal och redovisa resultatet härav vid riksmötet1979/80. Inom industridepartementet har med anledning härav upprättals enpromemoria med förslag till reviderade planeringstal för . Förslaget har^remissbehandlais av samtliga länsstyrelser. Synpunkter har ^inkommii ävenfrån ^regionalpoliliskt ansvariga myndigheter i . I del remitteradeförslaget låg ^planeringslalen för ^flerlalel län nära ^läns^slyrelsernasbefolkningsprognoser. Motivet härtill var dels att planeringen ^måsie ^inriklas^mol en för riket som helhet realistisk befolkningsutveckling, dels allstatsmakternas möjligheter att på så kort sikt som påtagligt påverka denregionala utvecklingen är begränsade. Betydande skillnader mellan^planeringslal och ^akluella prognoser förelåg bara för och^Norrbotiens län. I beräknas sysselsättning och befolkning växaså kraftigt ^atl ^länel beräknas la ^slörre delen av den totala 1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet befolkningstillväxten i riket till år1985. En sådan utveckling skulle väsentligt rubba den regionala balansen ochdärför föreslogs all planeringen skulle ^inriklas ^mol en långsammare ^lillväxl. I Norrbollens lan är problemende ^motsaita. Där är ^sysselsällningsutvecklingen så svag - ^irols de ^medelslillskollsom och ^Svenskl ^Slål AB har fåll ^saml de ^ålgärder för all främja^sysselsätlningen som beslutat om ^(prop. 1978/79:127, AU1978/79:33, ^rskr 1978/79:320) - au ^progno.sen pekar på en betydandeutflyttning och en ^krafiig befolkningsminskning ^lill . För ^Norrboltenföreslogs att ^planeringstalel skulle inriktas på en i huvudsak oförändradfolkmängd. Av följande tabellframgår folkmängden vid utgången av , folkmängden enligtaktuella prognoser, gällande planeringstal, del remitterade ^förslagel och^länsslyrelsernas remissynpunkter. Alla siffror avser ^lOOO-tal invånare. 252,5- 257,5