prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Jag anser också all ^ADB-driflseklionen - vid sidan av^riksskalleverkels besparingsalternativ - bör förstärkas med en^syslemprogrammerare (12) och räknar medel för delta. harmålbalansen vid den ^mellankommunala ^skallerätlen ^ökal kraftigt. Balansenväxer ^f^ ^n. fortare än den ^åriiga tillströmningen av nya mål. ^Detla berordels på alt antalet skattskyldiga vilkas taxeringar prövas i andra instans av^mellankommunala skatterätten ökar, dels på att ^anlalel ^laxeringsbesvär ökaroch alt målens svårighetsgrad har ^stigii markant. ^Mellankommunalaskatterättens kansli är förlagt till ^riksskallever^kels ^rätlsavdelning. Jaganser all del är angelägel all kansliet ^försiärks så all ^mellankommunala^skallerällens ^arbele ^underiälias. 1979/80:100 ^BUaga11 35 ^verkel föreslagna förstärkningen med två ^Ijänsler (4)bör ^enligi min mening ges. Min medelsberäkning lar följaktligen hänsyn ^lilldelta. De ^lill ^riksskatteverket^knulna allmänna ombuden har bl. a. till uppgift alt vid ^mellankommunalaskatterätten bevaka del allmännas intressen i ärenden som rör ^mellankommunalalaxeringar. Den ökande ^belaslningen på ^mellankommunala ^skatteräiten haråterverkan på de allmänna ombudens ^arbelssituialion. Med del ökande antaletmål i ^mellankommunala ^skatteräiten blir allmänna ombudens ^verksamhel alltmerkoncentrerad till all avge yttranden i de besvärsmål som ^anhängiggörs av deskattskyldiga. Den andra sidan av allmänna ombudens ^arbele, all ta egnainitiativ ^lill besvär över ^mellankommunala laxeringar, blir lidande och harpå ^sislone minskal ^drastiskl. Om nuvarande tendenser fortsätter kommer de allmännaombudens ^inilialivverksamhet alt sjunka till en nivå som inte kan ansesförsvarbar från det allmännas ^synpunki. ^Iniliativverksamhelen ledererfarenhetsmässigt till ^belydande ^upplaxeringar och bidrar verksamt till ^atlstora värden ^inle ^undandras del allmänna. ^börenligt minuppfattning därför ^lill ^näsla ^budgelår få den - likaså ^ulanför^besparingsal^temativet - föreslagna förstärkningen med två tjänster hos^enhelen för de allmänna ombuden (5) när ^mellankommunala skallerättens kansliförstärks. Jag tar vid min medelsberäkning ^detla i beaktande. På ytterligare en ^punkl ärjag beredd all förorda en ^försiärkning som ^inle ryms inombesparingsalternativet. Jag finner det angelägel all ^riksskalle^verkels^anvisningsverksamhel och annan serviceverksamhet på ^vägtra-^fikskalleområdelkan löpa smidigt och beräknar för nästa budgetår medel för ^yllerligare en^handläggartjänsl på vederbörande punktskattesektion för dessa frågor (6). Jag är i övrigt ^inle beredd^atl förorda några resurstillskott till ^riksskatte^verket till ^näslabudgetår ^uiöver dem som verket har kunnat finansiera inom ramen för sitt^besparingsaltemativ (2.1). Jag beräknar alltså - utöver vad jag redan har^nämnl medel för föreslagna ^insalser för handläggning avinvesteringsbidragen för ^inveniarieanskafTning och vissa byggnadsarbeten ochav exportkreditbidrag samt för tillfälliga förstärkningar inför föreslåendereformverksamhet inom den avdelning som administrerar exekutionsväsendet. Jaghar heller ingen erinran mot det tillskott av nya tjänster som^riksskatteverket föreslår i stället för tillfälliga medelsanvisningar på vissaområden där det finns ett stadigvarande resursbehov. Min anslagsberä^kning tarhänsyn till detta. I sill^besparingsaltemativ har ^riksskatteverket föreslagit att ^verksamhe^len vid^valseklionen kan inskränkas under ^näsla budgetår, som infaller mellan tvåallmänna val. Jag biträder ^detla förslag som innebär att en ^handläggartjänslhålls ^vakanl och att fyra tillfälligt inrättade ^biirädestjäns^ter dras in.Jag beaktar vidare alt ^behovel av en tidigare medgiven tillfällig förstärkningav den ^exekulionsjuridiska sektionen bortfaller. föreslårockså att tio ^amanuensljänsler inom skattekontrollen med 1979/80:100 Bilagall 36 placering på olika ^länsslyrelser dras in. Dessa tjänsters ställning i ^organisa^lionenmed tjänstgöring på länsstyrelser men med administrativ ^anknyl^ning ^lill^riksskatteverket är ^inle den ^lämpligasle. ^Mol bakgrund av delta och av altden lokala och regionala skatteadministrationen har^byggis ^ul kraftigt med resurser för ^skaliekonlroll anser jag att denföreslagna indragningen kan genomföras. Jag vill även erinra om de ytterligareförstärkningar för regional skattekontroll som chefen för^kom-^mundepartemenlel föreslår denna dag vid sin anmälan av anslag till länsstyrelseorganisationen.Slutligen biträder jag ^riksskalleverkels förslag om en minskning av denallmänna medelsreserv som ^verkel disponerar för ^atl kunna ^anlila tillfälligpersonal vid uppkommande behov från 850^0(K) kr. Jag har^lagil ^fasla på alla dessa förslag vid min beräkning av ^anslagsbehovel för^näsla budgetår (2.2). har vidare i sitt^besparingsaltemativ föreslagit en ökning av ^anslagsposlen Utbildning och^informalion med drygt 1,1 milj. kr. När det gäller utbildning innebär dettaförslag ^atl ^belydande resurser avsätts för sedvanlig ^gmnd- och^vidareulbildning av personalen inom skatteadministrationen somutbildningen av funktionärer i ^taxe-^ringsnämndema ökas och en särskild,^krafiig satsning görs på utbildning till följd av ^RS-reformen. Sistnämndautbildning lägger tonvikten vid uppbördsreformen men behandlar bl. a. äventill stor del administrativa nyheter vid taxering. Vidare ingår i^riksskatteverkets planer för nästa ^budgelår en särskild utbildning i fastighetstaxeringinför den allmänna fastighetstaxeringen . Min medelsberäkning anslutersig till ^riksskatteverkets förslag till utbildningsverksamhet i^besparingsaltemati^vet (2.3). Även när det gäller informationsinsatsernaansluter jag mig till verkels ^besparingsaliernaliv (2.4). I ^della, sominnebär ökad medelstilldelning med , ingår en informationsinsatsinför ^I98I års allmänna fastighetstaxering med 1,5 milj, kr. har på olika håll gjortsförsök ^atl undersöka ^skalleun-^dandragandet ur olika aspekter, främst de^beloppsmässiga. Något mera omfattande försök till kartläggning har dock integjorts här i landet och skattemyndigheterna har inte medverkat i någrasådana utredningar. Utomlands har försök till mätning av ^skatleundandragandetgjorts, bl, a. i och ^Nederiänderna. Även inom ^OECD:s ^skaltekommitté harman undersökt olika möjligheter att ^mäla ^skatleundandragandet och därvidanvisat olika metoder. Från brottsförebyggande^rådel har framställts önskemål all ^riksskatte^verket skall genomföra enstudie med syfte all kartlägga och mäta ^skat^leundandragandet. Jag finner detangeläget ^atl ^riksskatteverket kan medverka till ^atl en sådan undersökninggörs. För detta ändamål ^beräknarjag . under nästa ^budgelår. Då detär angelägel att arbetet kan inledas redan under innevarande budgetår bör enmindre ^merbelastning av verkets anslag få ske om del visar sig nödvändigt. 1979/80:100 Bilagall 37 Med hänvisning ^lillvad jag har anfört och ^lill ^sammanslallningen beräknar jag anslaget ^lill204 . för ^näsla ^budgelår. Jag ^hemsläller all regeringen föreslårriksdagen att till för ^budgeiårei1980/81 anvisa ^ell förslagsanslag av . 1978/79 Utgift 2 700601 1979/80 Anslag 3158000 1980/81 Förslag 1605 000 Från anslaget bestrids^kosinader för ^riksskatteverkets, postverkels och bankinspektionens befallningmed ^slämpelväsendel. ^Enligistämpelskattelagen (1964:308) och ^expedilionskungörelsen (1964:618) har^riksskatteverket tillsyn över viss del av ^slämpelväsendel. svararför tillverkning och försäljning av ^slämpelmärken. ^Bank^inspeklionen ärtillsynsmyndighet i fråga om den särskilda stämpelavgiften som utgår enligtförordningen (1908: 129 ^s. I) angående en särskild s^tämpelavgift vid köp ochbyte av fondpapper. Jag vill i dettasammanhang erinra om ^atl ^arbelar en särskild ^uiredare (B1977:06) med all se över reglerna om stämpelskatt och expeditionsavgift, ^m.m.Översynen syftar i första hand till all få till ^slånd ^elt ^förenklal och mer^lällöverskådligl syslem än det nuvarande. Behovet av förenkling är särskiltpåtagligt i fråga om ^expedilionsavgiftema. Utredaren skall undersöka möjligheterna^lill en genomgripande förändring av den ^avgifislista som finns fogad tillexpeditionskungörelsen. Vid sidan om användande av grövre schabloner skallövervägas om prestationer för vilka expeditionsavgift nu tas ut i stället kanbeläggas med ^kostnadsläc-^kande avgifter. Vidare skall möjligheterna tillrationalisering av ^stämpelmedelsuppbörden undersökas. ^Uiredaren skall ävenöverväga om stämpelmärkena, som redan i huvudsak har avskaffats för domstolamasskatte- och avgiftsredovisning, bör mönstras ut ur ^elt framlida syslem. ^Kostnadema förstämpelväsendet under nästa ^budgelår beräknar jag enligt följande^sammanslällning. Jag vill därvid särskilt peka på de minskade ^kostnadema förpostverkets del, som dels är en följd av verkets nya organisation, dels berorpå en minskad användning av ^slalsslämplar . Jag vill ocksåerinra om alt har ^beslulal all avskaffa den särskildastämpelavgift som skall betalas vid köp eller byte av aktier, obligationer ochandra fondpapper ^(prop. 1978/79: 165, ^SkU 1979/ 80:10, ^rskr 1979/80:61). Motdenna ^bakg^mnd behöver några särskilda medel inte anvisas för ^näsla budgetårtill bankinspektionens tillsynsuppgifter på detta område. 1979/80:100 Bilagall 38 1979/80 Beräknadändring 1980/81 2 925 000 -1340 000 ^Bankinspeklionen 213000 - 213000 Med hänvisning ^lill sammanställningen^hemsläller jag all regeringen föreslår att till Stämpelomkostnader för^budgetårel 1980/81 anvisa ^ell förslagsanslag av . Kostnader för årlig taxering ^m. 1978/79 ^Ulgift 92 505 273 1979/80 Anslag 97 000000 1980/81 Förslag 97 000000 Från ^detla anslagbetalas ^f^ ^n. ^ersällningar ^lill ordförande och kronoombud itaxeringsnämnder samt bidrag ^lill kommunernas ^kosinader för medverkan i^laxeringsarbelel enligt 13 § taxeringslagen (1956:623). genomförs en av 1975års beslutad omläggning av formerna för taxeringen i första instans^(prop. 1975:87, ^SkU 1975:31, ^rskr 1975: 229). Denna reform innebär ihuvudsak följande. Arbetet med alt genom^deklaralionsgranskning och på ^annal sätt förbereda taxeringarna liksom^föredragningama inför taxeringsnämnderna har tidigare i regel skötts som ^frilidssysslaav nämndordföranden som ofta varit lekman. Enligt den nya ordningen skalldeklaratione^r^na granskas och föredras inför ^laxeringsnämndema av särskiltutbildade ^ijänslemän vid länsstyrelserna eller de lokala ^skallemyndigheterna.En enklare kontroll-form vid sidan av taxeringsrevision införs(taxeringsbesök). Möjlighet ^atl i samband med ^deklaralionsgranskningen ulförarevision av ^deklarationsun-^derlaget tillkommer också. ^Lekmannainflyiandelvid laxeringen förstärks genom att antalet förtroendevalda^laxeringsnämndsledamöler ökas och att mandatperioden förlängs.Taxeringsnämndernas beslutsområde utvidgas till att omfatta även ärenden omskattetillägg, förseningsavgift och ackumulerad ^inkomsi. Vidare ^föriängs^laxeringsperioden från till och ^möjlighelema^lill anstånd med avlämnande av deklaration utvidgas. För alt rationalisera^laxeringsarbelel tas ^ADB-lekniken i anspråk. ^Deklaralionsgranskningen skall^inriklas på all upptäcka fall av ^väsentligl ^skalteundandragande och undvikabagatelländringar. ordförande får rätt all ensam besluta ifråga om ^olvisliga deklarationer och avvikelser med ^småbelopp. Nämnden som^helhel får på så sätt mer lid för behandling av svårbedömda fall. 1979/80:100 Bilagall 39 tioner och andra mindre svårkontrollerade^deklaralioner granskas av personal placerad hos de lokalaskallemyndigheterna, medan de mera ^svår-^konlrollerade deklarationerna skallgranskas regionalt av kvalificerade handläggare bos ^länsslyrelserna. Antalet lokalataxeringsnämnder, som ^lidigare uppgick till över 5 000, kommer ^atl minska^väsenlligl. Enligt principbeslutet bör antalet nämnder uppgå till mellan 2 000och 3 000. Vid ^laxering var ^anlalel ^laxe-^ringsnämnder drygt 3 200.Liksom ^lidigare skall det finnas lokala och särskilda nämnder. De lokalanämnderna, som ^lidigare ^endasl laxerat löntagare, skall i ^fortsäUningenlaxera även vissa ^rörelseidkare och jordbrukare. De särskilda nämnderna skalllaxera juridiska personer och fysiska personer med mera invecklade^inkomslförhållanden. Taxeringsreformen var ursprungligenavsedd all i huvudsak genomföras ^lill ^laxering ochpersonalresurserna har ^successivi ^byggis ^ul sedan ^principbeslulet vid 1975års . Under den etappvisa uppbyggnaden av den nyagranskningsorganisationen har granskningspersonalen ^deliagii i del årliga^laxeringsarbelel. Vid ^riksmölel 1976/77 ^beslulades all den nya^laxeringsorganisalionen skall ^iräda i kraft vid ^laxering ^(prop.1976/77:138, ^SkU 1976/77: 49, ^rskr 1976/77: 346) och vid /78reglerades arbetsformerna för den nya ^laxeringsorganisalionen i första instansnärmare ^(prop. 1977/78:181, ^SkU 1977/78: 55, ^rskr 1977/78: 362). Den nya ordningen för^laxeringsarbelel som har börjat tillämpas innebär genomgripandeförändringar i flera avseenden. Det är ofrånkomligt att en sådan omfattandenyordning medför vissa inkörningsproblem. Mer än 6 milj. ^deklaralioner skallbehandlas i nya rutiner. Del finns ^inle ännu ^någol ^lillräckligt underlag för^atl göra en helhetsbedömning av hur den nya ^laxeringsorganisalionen harfungerat under det första ^årel. Vissa ^svårigheler i omställningen till de nyaadministrativa och tekniska ^sysle^men har dock kunnat konstateras. a. lett till ^atl man inte har hunnit kombinera granskningen avdeklarationerna med taxeringsbesök och taxeringsrevisioner i den utsträckningsom hade planerats. En så stor och genomgripande reform som den nyataxeringsordningen måste givetvis följas upp och ^ulvärderas. Om utvärderingenvisar all det behövs ytterligare åtgärder från statsmakternas sida för atttrygga syftet med taxeringsreformen bör dessa vidtas möjligt. Införandet av den nya^laxeringsorganisalionen påverkar ^medelsbehovei under delta anslag. Rerafaktorer medverkar ^lill ^della. ^Anlalet laxerings-nämnder minskar avsevärt.Ordförandens ^uppgifl blir i första hand ^atl planera och leda nämndens arbeteoch i den omfattning del anses påkallat föredra ärendena. Han skall vidaregranska deklarationer i den ^ulslräck^ning som behövs för en noggrann och ^lillföriillig taxering och vid behov begäraeller själv företa ^yllerligare ^ulredning i ärenden. ^Arbelel med den normaladeklarationsgranskningen övergår ^däremoi ^lill ^ijänslemän inomskalleförvaltningen. Särskilt förordnade kronoombud kommer ^inle all fin- 1979/80:100 Bilagall 40 ^Å^ andra sidan kommer taxeringsnämndernasverksamhet att utvidgas i olika avseenden och att sträckas ut över nästan helaåret. Sammanlaget kommer de ^kosinader för ^laxeringsorganisalionen som ^bela^lasfrån ^della anslag ^atl minska. Det är emellertid ännu inte möjligt all göranågra noggrannare beräkningar av denna ^effekl, särskilt inte innan den nya^laxeringsorganisalionen är ^hell ^ulbyggd och den nya taxeringsordningen är^hell genomförd. kommer särskil^t^ i storstadsområdenaen del ^deklaralioner all granskas enligt den tidigare ordningen, parallelltmed det nya systemet. Härigenom kommer besparingarna till en början all bli avbegränsad omfattning. ^Mol den ^bakgmnden förordar jag ^atl anslaget förs uppmed oförändrat belopp i förslaget till statsbudget för nästa ^budgelår. Jag vill i ^detlasammanhang erinra om all statsmakterna vid föregående har ^beslulalalt ^slalsbidragsgivningen ^lill kommunerna för dessas kostnader för sådana^Ijänslemän som kommunerna enligt 13 ^S^ taxeringslagen kan förordna attgranska ^deklaralioner och andra handlingar - de ^s. k. kommunala^laxeringsrevisorerna skall upphöra års taxering ^(prop. 1978/79:95bil. 3, ^FiU 1978/79: 35, ^rskr 1978/79: 335). har antagit^etl förslag till ändring av 129 ^§^ I mom. taxeringslagen med denna innebörd^(prop. 1979/80:35, ^SkU 1979/80:16, ^rskr 1979/80:44). Utbetalningen avstatsbidragen har skett för budgetår i efterhand. Genom alt taxeringsperiodenhar förlängts vid ^laxering kan det bli aktuellt med vissa ^bidragsutbelalningarsom hänför sig ^lill ^laxering även under /81. Dessakommer i så fall all liksom ^lidigare belasta detta anslag. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Kostnader för årlig taxering^m.m. för ^budgeiårei 1980/81 anvisa ^ell förslagsanslag av . Kostnader for allmänna fastighetstaxering 1978/79 Utgift 4389384 1979/80 Anslag 35000000 1980/81 Förslag 70000000 Enligt 12 §^kommunalskallelagen (1928: 370) skall allmän fastighetstaxering äga rum vartfemte år. Föregående allmänna fastighetstaxering ^gjordes . Genom altanta en särskild lag (1977:455) om tid för allmän fastighetstaxering harriksdagen emellertid beslutat ^atl allmän fastighetstaxering nästa gäng skalläga rum ^(prop. 1976/77: 145, ^SkU 1976/ 77: 52, ^rskr 1976/77: 347). har nyligenbeslutat om ^reglema och ^formema allmänna fastighetstaxeringgenom att bl. a. antaga en ny ^fastighelstax- 1979/80:100 Bilagall 41 ^eringslag ^(prop. 1979/80:40, ^SkU 1979/80: 17, ^rskr1979/80: 121). 1 propositionen redovisades de beräkningar som 1976 års^lästigheislaxeringskom-^mitlé gjort av ^kosinaderna för en ny allmänfastighetstaxering . Kommitténs kostnadsberäkning uppgår till 210 milj.kr. 1 beloppet, som till betydande del avserkostnader för det i förhållande till ^lidigare ^faslighelstaxeringar avsevärt^förbällrade ^förbe-^redelsearbelel, ingår ^kosinader som belöper på olikastatliga ^myndighelers medverkan - såväl i särskild ordning som inom ramen förderas normala verksamhet ^-, ^kosinader för information om ^uppgiftslämnandeioch om taxeringens ändamål och användningsområde, kostnader för utbildning avtaxeringsfunktionärer, för anskaffning av blanketter, handböcker och kartor^saml ^ersällningar ål ordförande, konsulenter och sakkunniga i^fastig-^hel^slaxeringsnämnderna. Vidare ingår ^ersällningar tillförtroendevalda ledamöter i nämnderna med ca 35 milj. kr. Dessa kostnaderbelastar dock inte statsverket utan faller på resp. kommuner. Mot kostnadernaom ca 210 milj. kr. ställer kommittén årliga intäkter för kommunerna genom^garanli-^beskallningen om ca 2 200 milj. kr., ^vilkel skall jämföras med ^etlbelopp av ca I 300 milj. kr. som följd av de taxeringsvärden som 1975 ^ärsallmänna fastighetstaxering resulterade i. De förändringar i 1976års ^faslighetstaxeringskommittés förslag ^lill ^fas-^lighetslaxeringslag somstatsmakterna nu har beslutat om ändrar inte på ^någol avgörande ^sällgrunderna för beräkningarna. ^Kosinaderna för den samordning av^faslighelslaxeringsdeklaralionerna och ^uppgiftslämnandet förenergiplaneringsändamål ^m.m. som har tillkommit är marginella jämfört medtotalkostnaden för fastighetstaxeringen. ^Kostnadema för denallmänna fastighetstaxeringen och förberedelserna för denna belöper på ^etlflertal ändamål och redovisas därför över olika ^ulgiftsanslag påstatsbudgeten, såsom anslagen ^lill länsstyrelserna, de lokalaskattemyndigheterna och ^riksskaiteverket. Vidare finns förevarande anslaguppfört på ^slatsbudgelen sedan ^budgeiårei 1978/79. Från detta anslag har^främsl bekostats ersättningar ^lill de olika organ - ^slatens lantmäteriverk,och skogsvetenskapliga fakultet som på uppdragsbasis har medverkat i det förber^edelsearbete med attutarbeta anvisningar av olika slag som ^riksskaite^verket leder. Från deltaanslag bör också bestridas ^kostnadema för ^ersäll^ning till nämndordförandenaoch de andra icke förtroendevalda funktionärer i ^faslighelstaxeringsnämndemasom inte fullgör uppdraget i nämnderna som ^etl led i sin tjänsteutövning.Däremot kommer inte ^medelsbelaslning-^en på detta anslag att återspegla densamlade kostnaden för fastighetstaxeringen. Chefen för^kommundepariementel kommer senare denna dag ^atl anmäla behov av medel ^lill^länsslyrelser och lokala skattemyndigheter för allmän fastighetstaxering undernästa ^budgelår ^ochjag har själv vid min anmälan av anslaget Riksskatteverket^lagit upp bl. a. behovet av medel till ^utbild- 1979/80:100 Bilagall 42 ning och ^informalion om fastighetstaxeringen. Med^utgångspunki i ^faslig-^hetslaxeringskommitténs kostnadsberäkningar^beräknarjag medelsbehovet under förevarande anslag ^lill ca 70 milj. kr.under ^näsla ^budgelår. Jag har därvid ^förutsaii ^atl ersättningarna tilltaxeringsnämndsordförandena ^m.fl. kommer alt ^belalas ^ul under budgetåret1980/81^.^ Vidare ^beräknarjag ^atl del blir aktuellt att utge ^ersällningartill lantmäteriverket även under ^näsla ^budgelår. Jag ^hemsläller altregeringen föreslår all ^lill Kostnader allmännafastighetstaxering för ^bud^getårel 1980/81 anvisa ^etl förslagsanslag av70000000 kr. Ersättning till postverket ^m. för bestyret med skatteuppbörd ^m. 1978/79 ^Ulgift 37252 866 1979/80 Anslag 34 300000 1980/81 Förslag 23 000000 Från anslaget ^belalas^ersällningar till postverket, banker och andra ^penninginrällningarförderasmedverkan vid ^skatleuppbörden. Ersättningarna avser bl. a. uppbörd ochredovisning av ^skatl som inbetalas genom postverket och vissa^penninginrällningar, utbetalning genom ^postanslal-^lema av överskjutandepreliminär skall ^saml kostnader för postverkets bestyr med mervärdeskatten ochmed uppbörden av arvs- och gåvoskall. Frän anslaget betalas vidare ersättning till postverket förde ^kosinader somuppstår genom all ^kyrkobokföringsmyndighelerna ^underrälias om permanentaadressförändringar som har ^anmälls ^lill poslen. ^Enligi en promemoria,som har ^upprällals inom postverket, beräknas medelsbehovet för ^näsla budgetårtill . Därav avser19368000 kr. ersättning för postverkels ^arbele i samband med in- ochutbetalningar av ^skatl, befordran av ^frankeringsfria försändelser ^lill bl.a. länsstyrelsernas datakontor, bestyret med mervärdeskatt samt uppbörd avarvs- och gåvoskatt, . ^ersäitning för översändande av adressuppgiftertill ^kyrkobokföringsmyndighelerna ^saml . ersättning till^penningin^rällningar som medverkar vid ^skatleuppbörden. Del sistnämnda^beloppel inkluderar postverkets kostnader för utbetalning av denna ersättning. ^Postbefordringsavgifter och^inbelalningsavgifl i ^postgirorörelsen har av postverket beräknats i gällandeavgiftsnivå. ^beslul^(prop. 1978/79:161, ^SkU 1978/79:50, ^rskr 1978/ 79: 379) om ^elt nytt systemför skalleuppbörd innebär bl. a. all de nuvarande ^skatleanvisningarna slopasoch ^ersätls med ^postgiroinbelalningskort, vilka skall kunna tas emot på . Del nya ^upp^bördssysleme^l^ införs successivt medbörjan och kommer ^aU gälla i sin helhet fr. o. ^m. uppbörden imars 1980. 1979/80:100 Bilagall 43 Omläggningen får också ^lillföljd all nya ^skatleposlgirokonton inrättas för ^länsslyrelserna och allutnyttjandet av de nuvarande ^skalteposlgiro-^kontona förändras. Slutligeninnebär ^poslverkels nya ^ålgärder att postgirot kommer all lämnaskattemyndigheterna en utvidgad service jämfört med vad som gäller i dag.Redovisning av inbetalda skatter skall ^l.ex. göras med magnetband ^lill^riksskatteverket och ^specifikalionslislor sändas till ^länsslyrelserna. ^Mol bakgrund av denosäkerhet som råder i fråga om rutiner, ^ulnyttjan^de av ^skatleposlgirokontonetc, har postverket små möjligheter all mera ^exakl beräkna anslagsbehoven föråren 1980 och 1981. För ^budgeiårei 1980/81 beräknas dock ^poslverkels^ersällning komma all uppgå ^lill . I ^detla belopp ingår 8600 kr.för täckning av ^poslverkels merkostnader för ^lördagslransaklioner. Densärskilda lördagsavgiften las ^inle ut av allmänheten i samband medskatteinbetalningar. Under nästa ^budgelårkommer uppbördsrutinerna ^atl följa den nya ordning som vidföregående beslutade om som ^ell led i ^RS-^reformen. Omläggningen av^uppbördssyslemel berör alla ^skailskyldiga, men innebär framför ^alll nya^mliner för ^arbelsgivarna. ^Inbelalningen av ^skalt enligt uppbördslagen(1953:272) görs ^enheilig så ^atl skatten alllid skall betalas in tilllänsstyrelsernas ^skatleposlgirokonton ^senasl den ^18:e som detidigare ^uppbördsterminerna inföll i. Arbetsgivarnas redovisning av innehållenskall förenklas. ^Sysiemel med ^skalteanvisningar slopas och ^inbelalningensker i ^slället med särskilda inbetalningskort.