prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Eftersom ansvaret förbevakningen av samtliga skyddsföremål av såväl ^mililär som civil art förtotalförsvaret inom ^ell och samma område kommer alt ligga hos armén och utgöraen väsentlig del av arméförbandens försvar av territoriet, är det naturligt^atl markbevakningen utformas som ett enhetligt syslem^,^ vari ingår både dehittillsvarande ^mililära ^markbevakningsförbanden och de nya ^markbevakningsenhelersom tillkommer ^efler överföringen av uppgifter från civilförsvaret. Dengemensamma organisationen ^lill försvarsområdesindelningenoch vara underställd försvarsområdesbefälhavaren. Huvuddelen avses för ^fasibevakning och en mindre del för rörlig bevakning och för alt säkerställahandlingsfrihet. Bevakningen skall ^inleför alla skyddsföremål begränsas ^lill ^atl avse inpasserings- ochuppehållskontroll, kontroll av brandfaran o. ^d. 1979/80:100 Bilaga7 Försvarsdepartementet 296 syfta ^lill en bevakning i hittillsvarande betydelse,dvs. avse skydd mot spioneri, sabotage, stöld, brand och annan skadegörelsesamt mot ^tingrepp av mindre styrkor eller eljest så ^atl understöd,förstärkning eller andra motåtgärder underlättas. Utredningen föreslår att de överfördaenheterna organisatoriskt inordnas i ^försvarsmaklens vanliga organisation förkompanier, plutoner och grupper. ^Ulredningen har med utgångspunkt i nuvarandebevakningspersonals fördelning på militär- och försvarsområden utarbetatförslag ^lill fördelning av de nya organisationsenheterna på dessa områden. Denföreslagna organisationen inrymmer i stort ^setl den personalram som nugäller, dvs. drygt 22 000 man. ^Ulredningen har då räknat med ^atl även^bevakningsverkskyddens uppgifter skall föras över till ^försvarsmaklen. Den utrustning och denmateriel som ^utnylljas av civilförsvarels enheter kan i allt ^väsentligläven utnyttjas i den nya organisationen inom ^försvarsmaklen. Den personliga^grundulrustningen och den gemensamma ^malerielen ^måsle ^emellerlid - av skälsom har anförts i del föregående -bringas i överensstämmelse med den utrustningoch den materiel som finns vid ^molsvarande förband inom armén. Den personligautrustningen bör utgöras av buren utrustning, stridspackning och ^Irosspackningsom för övrig bevakningspersonal. Delta innebår en ^någol mer omfattandeutrustning än ^f. I den gemensamma utrustningen bör tillkomma tält- ^ocn^kokulrustning. Radioutrustningen bör utökas med 522 rörliga radiostationer förall möjliggöra för kompani- och ^plulonsledningen alt upprätta erforderligtradiosamband. På lång sikt bör även gruppradio tillkomma. ^Bevakningsverkskyddensmateriel föreslås bli inlöst av staten, om del behövs. ^Förrådsslällningen av^malerielen bör ^övertas av försvarsmakten och successivt föras över ^lill^försvarsmaklens ^mobiliseringsmyndigheler. Utbildning och övningav bevakningspersonalen baseras på den allmänna militära utbildning personalenhar fåll under sin ^värnpliktsljänslgöring. Den bör kompletteras med en tvådagars ^mönslringsövning för all personal samt för befäletdessutom en ledningsövning vari fjärde år. Jämfört med ^lidigare^organisalion innebär ^della att del ^lotala utbildnings- och ^övningsutlagelföreslås bli något mindre. Personalstyrkan ochdess fördelning före och ^efler ett överförande av ordnings- och^bevakningsuppgiflerna framgår av följande ^labell. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 297 Nuvarande organis^ation Antal personer 10 234 1 01)0 23 474 2 085 33 708 ^? 1 (164 106 10 000 1 000 22 10(1 2 200 ^?^i^^^ ^l()4 3 .^^0^6 Den angivna^iinpassningen ^medtor all vissa ^investcringskostn^tider och engångskostnaderi samband med överföringen blir ^nödvåndig^ti. Dessa ^kosinader uppgår ^lillsammanlagt 55,8 resp. 8.6 milj. kr. eller ^tot^tilt64.4 milj. kr. De största posterna ^ulgörs av personlig utrustning ^-^^^ 11milj. -^saml tält och ^kokulrustning - ^drygl 10 milj. kr. ^-^ till^bevakningslorbanden inom armén samt ^radiouirustning till polisens och arméns nya enheter - 26.9 milj. kr. resp. 5,7milj. Driftkostnaderna för den föreslagna ^organis^titio-^nen beräknas bli^någol mindre än för den nuvarande eller 14,5 i ^slället för 15,5 milj. kr. Möjligheterna att istörre utsträckning än hittillsutnyttj^a^ värnpliktig personal för att lösa de överförda uppgifterna harundersökts. Det har varit motiverat av att ^försvarsmaklen, som huvudsakligenbeslår av värnpliktig personal, skall överta huvuddelen av ^bevakningskårcrnasuppgifter -^bevakningsuppgiflerna - och därmed också huvuddelen av personalen.Tillgången på värnpliktig personal medger emellertid inte att dessa uppgifterens successivt överläs av värnpliktiga. ^Eluvuddelen av uppgifterna ^måsle därförenligt utredningen liksom hittillslösas av ^civilförsvarspliktig personal, ^Utlagning ochinskrivning av civilförsvarspliktiga för tjänstgöring vid polisväsendet somberedskapspolismän resp. vid försvarsmakten för ^sk^ydds^föremålsbevakningföreslås - i likhet med motsvarande inskrivning och ^utlagning ^hillills -ombesörjas av länsstyrelserna genom deras ^försv^arscnhe-^ler, som sköter allannan ^utlagning och inskrivning av civilförsv^arspliktiga. ^Utlagning ochinskrivning föreslås ske under fredstid iden omfattning som ^moisvarar personalplanerna. Komplettering förutses kunn^a^ ^ ske under 1979/80:100 Bilaga7 Försvarsdepartementet 298 ^beredskapstillslånd eller krig för att ^vidiiiakthålla organisationen. Tjänstgöring för deöverförda ordnings- och ^bevakningsuppgiflerna föreslås endast kunna ske underberedskapstillstånd och krig. 1 fred skall endast en mycket kort utbildning ochövning genomföras. Planeringen förverksamheten under ^beredskapstillslånd och krig och för övergången ^lill sådanverksamhet skall enligt förslaget utföras ^av vederbörlig polismyndighet resp.försvarsområdesbefälhavare. Utredningen anser allAllmänna Bevaknings ^AB:s bevakningsuppgifter i krig skall ^övcrt^tis av^krigsorganiserade enheter. Med försvarsmakten som huvudman för bevakning börbolagels personal tillhöraförsvarsmakten. Uppgifterna bör ^begriinsas till såd^ana bevakningsobjekt som ikrig är skyddsföremål. ^Ell sådant förfarande bör ^iiven ^till^iimpas om annat bevakningsbolag, t.ex. ^Securitas, har motsvarande uppgifter. ^Ulredningen anservidare all det inte är möjligt att i^krigsplaceringssam-^manhang särbehandla ^bevakningspcrsonal som är anställd vid bevakningsbolag så att denalltid kan ^krigsplacer^as i just del krigsförband som skall lösa denbevakningsuppgift som personalen har i fred. ^Ulredningen har lagt framändringsförslag som berör sju lagar och ^åtla förordningar samt förslag ^lillen ny lag och två nya förordningar.De viktigaste ^åndringsförslagen är de ^föriindringar av civilförsvarslagen(1960:74) och ^civilförsvarskungörelscn (1960:377) som följer av ^atl^tjänsle-^grenen ordnings- och bevakningstjänst utgår ur organisationen och avalt civilförsvaret därmed frigörs från beväpnad personal. föranlederockså följdändringar i en del andra författningar. Som en följd av ^atlansvaret för bevakning av civilaskyddsföremål åläggs försvarsmakten föreslås instruktionen föröverbefälhavaren ändras så all överbefälhavaren ^ål^iiggs ansvaret för ledningoch samordning av bevakningstjänsten inom totalförsvaret. Den lag (1952:269)och den kungörelse (1953:21) som reglerar ^civilförsvarsplikligs skyldighet^atl tjänstgöra inom försvarsmakten har gjorts tillämpliga även på^civilförsvarsplikliga i bevakningstjänst. ^Ulredningen föreslår att samma^förfatlningskonstruktion skall användas för att göra civilförsvarspliktigaskyldiga att tjänstgöra inom polisväsendet. Det bör ske genom en ny lag omskyldighet för ^civilförsvarspliktig alt ^tj^iinslgöra inom polisväsendet med^lillämpningsförordning. Som förebild ^h;ir ^ulredningen använt de ^lidigarenämnda ^molsvarande författningar som gäller inom försvarsmakten. En hel del avde bestämmelser som har föreslagils ^ulgå ur civilförsvarslagen (1960:74) ochcivilförsvarskungörelsen (1960:377) har ansetts med fördel kunna föras över^lill dessa författningar. Utredningen föreslår ^iiven vissa ändringar ikungörelsen (1953:21) avseende^civilförsv^arsplikligs skyldighet ^titt tjänstgöra inom ^försvarstriakten föralt få en i görligaste mån likartad utformningav denna kungörelse och ^tillåmpningsförordningcn beträffande^civilförsvarsplikligs skyldighet atttjänstgöra inom polisväsendet. Det förhållandel alt ^civilförsvarspliktigåläggs skyldighet att tjänstgöra inom 1979/80:100 Bilaga7 Försvarsdepartementet 299 polisen föranleder också följdändringar i en delförfattningar som särskilt har redovisats. Utredningen föreslåralt ^beslul om organisationsändringen tältas ^viiren 1979, innebärande attandringen skall vara genomförd och de ny^a^ ^ansvarsförhållandena gälla fr. o.^m. Berörda centralamyndigheter-civilförsvarsstyrelsen, och chefen för armén -bör åläggas ^atl vidtaga erforderliga förberedelser fr. o. ^m. den tidpunkt nårbeslut om organisationsförändringen har fattats. ^Förslagel om överföring avcivilförsvarels ^ordningsuppgiller till polisväsendet och dessbevakningsuppgifter ^lill ^f^i^irsvarsm^tikten, vilket skulle innebära ^atl samtliga beväpnade enheter utgår urcivilförsvaret, tillstyrks eller^l^iimnas utan erinran av huvuddelen av remissinstanserna, bl. överbefälhavaren, chefen för armén, ^slalskontoret.överstyrelsen för ekonomiskt försvar, polisutredning, ^fölkrältskoinmitlénoch . ^Civilförsvarsslyrelsen anser dock att personalen i^undsätiningskårens ordningsavdelningar ^inle bör föras över till annanmyndighet. anser alt civilförsvarets ^ordningsenheler ^inle börföras över ^lill polisväsendet. Däremot bör enligt institutet^bevakningsenhelerna - dock ^inle ^bevakningsverkskydden - överföras till^försvarsmaklen. ^Inslilulet säger sig med utredningen som grund inte kunna sealt överförandel av ordningsuppgifterna ^lill polisväsendet innebär någonrationalisering. I stället medför förändringen enligt institutets mening ^atl ^fredsadminislralionen av de berördaenheterna med det förslag som har lagts fram fördyras på ^elt ^säll somknappast uppvägs av uppnådda samordningsvinster. Överföringen tillförsvarsmakten av de ^bevakningsuppgifler som ligger hos civilförsvaretsbevakningskårer kan ^däremoi förväntas leda ^lill en högre effektivitet genomalt alla ^bevakningsuppgifler samordnas under en och samma huvudman. Enligt iStockholms län bör alla enheter med ordnings- och bevakningsuppgifter förasöver till polisväsendet resp. ^försvarsmaklen. All hålla kvar en mindre delinom civilförsvaret för ^s. ^brylpunklsuppgifter synes inte vara motiverat. Brandchefen iNorrköpings kommun i egenskap av civilförsvarschef hävdar i sill yttrande tilllänsstyrelsen i ^atl ^ordningsenheler med nuvarande kvalitetoch kvantitet behövs även fortsättningsvis inom civilförsvaret. iJämtlands lån tillstyrker all ordningstjänsten förs över till polisväsendet ochatt bevakningstjänsten med undantag av ^bevakningsverk^skydden överförs ^lillförsvarsväsendet. SAF, som har hört ett 80-tal förelag i ärendet, har dock^inie någon erinran ^mol ^atl ^bevakningsverkskyddens ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 ^Försvarsdepartementet 300 uppgifterförs över till försvarsmakten. Utredningensförslag om uppgifter och organisation efter en överföringav huvuddelen av ordnings- och bevakningstjänsten till polisväsendet resp.^försvarsmaklen godtas i huvudsak av remissinstanserna. Som förut har nämnts^molsäller sig dock all civilförsvarets^ordningsenheler förs över ^lill polisväsendet. I övrigt finns i remissvaren^meningsskiljakligheler ^beiräffande de ^s. k. brytpunktsuppgifterna,^undsäliningskårernas ordningsavdelningar och ^bevakningsverkskyd^den. ^Civilförsvarsslyrelsenstöder utredningens förslag ^atl I 170 man med nuvarande uppgifter inomordningstjänsten behålls inom civilförsvaret för ^s. ^brylpunklsuppgifter.Liknande ^synpunkier framförs av bl. a. polisstyrelsen i samt lånsstyrelserna i ochJämtlands län. ^Förslagel ^atl dessa uppgifter skall ulföras av särskildaenheter inom civilförsvaret tillstyrks av länsstyrelserna i län ^saml ^civilbefålhavaren i Västra civilområdet. iStockholms län anför däremot ^atl brytpunkter erfordras endast vid stora skadorinom en tätort och ^saml all de vägvisnings- och^trafikdirigeringsuppgifler som då uppstår är av så enkelt slag all de kanhandhas av vilken ^civilförsvarsenhel som helst. Att därför förändra^civilförsvarsorganisalionen och därigenom åstadkomma ökade ^kosinader och^merarbeie i olika instanser kan ^inle anses vara försvarbart, menarlänsstyrelsen. i framför liknande ^synpunkier ochföreslår alt särskilda enheter ^inle skall organiseras för dessa uppgifter. I^slällei bör lämpliga civilförsvarsorgan erhålla ^perso^nalförslärkningar. Denföreslagna personalstyrkan härför, 1 170 man, förefaller enligt länsstyrelsenrimlig. Undsättningskårernasordningsavdelningar bör kvarstå i civilförsvarets ^organisalion. anserpolisstyrelsen i polisdistrikt. påpekar allpersonalen i ^undsäliningskårernas ordningsavdelningar ^inle ingår ibevakningskären. Personalen år ^lillstora delar överförd till regionala ^undsäUningsplutoner i samband medövergången ^lill civilförsvarels nya ^krigsorganisalion. ^Anlalet personer somkan föras över till polisväsendet blir bl. a. av ^deUa skäl ^inle 9 200 ulan 7800. 1 fråga om de föreslagnauppgif^terna för polisen ansluter sig i ^Siockholms län ochpolisstyrelsen i ^polisdisiijki till utredningens ^uppfallning altuppbyggnaden av de ^beredskapspolisiara enheterna så nära som möjligt böransluta till polisens normala organisationsformer ^saml ^till beredskapspolismännenbör disponeras lokall inom resp. ^polisdisirikl. ^nolerar med^lillfredsslällelse den ^föreslagn^ti ökningen av de polisiära resurserna, bl.a. med hänsyn till de ökad^e^ ^samverkansfunklio-^ner i form av^irafikdirigering ^m. som aktualiseras redan vid allmän mobilisering. Lånsstyrelsen i Norrbottenslån ställer sig tveksam ^lill ^ulredningens förslag om en överdimensionering avant^alet beredskapspolismän i ^residensstiider- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 301 Skälet härför är främst rekryteringssvårigheter iNorrbottens län. Som grund för sill avstyrkande avförslaget att föra över ^civilförsv^tirets ordningsuppgifter till polisväsendetanför ^försvurcis ^ralionaliscringsinstilul att rekryteringen föresläs ske med^civilförsvarspliktcn som grund. Detta medför att en ny lag måste stiftas omskyldighet för ^civilförsvarspliktig alt tjänstgöra inom polisväsendet,^Ullagningen som ombesörjs av länsstyrelsernas försvarsenheter kommer ^atlkräva ^ökal arbete, eftersom polismyndigheterna skall få möjlighet alt påverkaoch gärna också närvara vid ^utlagningsförråttningen, ^Inslilutel pekar ocksåpå de omfattande förändringar som måste göras i ^civilförsvarsslyrelsensbefintliga ^ADB-system för materiel- och personalredovisning. Driftkostnadernaför ^ADB-verksamhe^ten vid kommer knappast alt minska. Institutet ifrågasätter vidarenödvändigheten av de ^invesleringar som föreslås vid polisskolan i omorganisationsförändringen genomförs. I ^ulred^ningen nämns ^inle möjligheternaatt utnyttja civilförsvarets befintliga utbildningsresurser, något som antyds idirektiven. Även om ordningsuppgifterna skulle föras över med nuvarandeambition vad gäller utbildning och utrustning medför förändringen efter vadinstitutet har kunnat bedöma att driftkostnaderna ökar. Ifråga om bevakningstjänsten tillstyrker överbefälhavaren^ulred^ningens förslag att^bevakningsorganisaiionen ^efler överföringen skall ha en omfattning som istort sett överensstämmer med den hittillsvarande. Chefen för arménbiträder den principiella utformningen av den föreslagnabevakningsorganisationen. Han anser att ^ulredningens förslag om ^anlalelenheter och deras fördelning t. v. kan ligga till grund för principiellaställningstaganden och beräkningar. En förutsättning är dock alt antaletkompaniledningar utökas ^någol. menarall effekten av att flygplatser bevakas av renodlade ^mililärabevakningsförband i stort sen torde vara densamma som med nuvarande ordning,medan bevakningen av andra, mindre skyddsföremål än flygplatser bedöms kunnabli ^bälire tillgodosedd i den ^organisalion som ^ulredningen föreslår. Att försvarsmaktenövertar den bevakning av civila skyddsföremål som åligger civilförsvaretinkl. verkskyddens bevakningsenheter innebär enligt i Stockholmslän en väsentlig ^förbällring av bevakningstjänsten inom totalförsvaret, bl. a.genom all samordningen av krigsplanläggningen i fred och ledningen av bevakningoch ^markslrid underlättas. iJämtlands län ansluter sig ^lill utredarens uppfattning ^atlbevakningsenheterna bör få en ^organisalion som är anpassad till det militära^organisaiionsmönstrel, all utrustningen bör förstärkas och att sambandsmedlenbör anpassas till ^behovel av ^kommunikalion med ^mililära förband.Länsstyrelsen anför i övrigt ^atl en anknytning av bevakningstjänsten ^lill^hcmvårnel bör prövas. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 302 Någraremissinstanser tar ^sårskill upp frågan om ^bevakningsverk^skydden. Försvarels ^ralionaliscringsinstilul är ^iveksaml till förslaget ^atl föra över verkskyddensbevakningstjänst ^lill ^försvarsmaklen. Vidare avstyrker institutet ^förslagelom förstatligande av dessa enhe^ter. kan bedöma ^måsle delinnebära fördelar all ha denna del av bevakningstjänsten organiserad som , dvs. så ^atl personal som är anställd vid resp. anläggning och har envärdefull lokalkännedom bemannar ^bevakningsenhe^lerna. Enheternas utrustninganskaffas och underhålls av ägaren till anläggningen och förvaras som regel ianslutning ^lill ^skyddsföremålei. ^Inslilulet kan inte se någrasamordningsvinster som ^rållfärdigar den kostnad som drabbar ^försvarei om^bevakningsverkskydden ^förstalligas ^enligi utredningens förslag. All bevakningstjänsten brytsut från övrigt verkskydd kan medföra en rad praktiska och organisatoriskaproblem liksom oklarheter ^beiräffande ansvarsförhållanden ^m.m. hävdaröverstyrelsen för ekonomiskt försvar. ^Verkskyddels och även^bevakningsverkskyddets storlek och uppgifter styrs av ^omfaliningen av resp.företags ^verksamhel i krig, vilken kan komma att variera under enberedskapsperiod eller ^eltkrigsförlopp. En anpassning av ^verkskyddels ^omfallning ^lorde då bäst kunnagöras av förelagsledningen. Lånsstyrelsen iJämtlands län motsätter sig som förut har nämnts ^atl ^bevakningsverkskyddenläggs inom försvarsmaktens ansvarsområde. ^Bevak^ningsverkskydden bör enligtlänsstyrelsen mera ^betraklas som ett säkerhetsskydd anordnat av de civila företagen själva. Personalen är^ansiälld av förelagen och fullgör såväl ^yllre som inre bevakning.Bevakningsenheterna kan inte styras operativt på samma sätt sombevakningspersonalen vid andra ^skyddsföremål. Det år enligt länsstyrelsennaturligare all ^låla personalen fullgöra bevakningen under polismans ansvar,skydd och befogenhet och i detta hänseende lyda under polischefen.Länsstyrelsen hävdar alt en ^mililär styrning av ^enhelerna i^bevakningsverkskydden kan innebära ingrepp i förelagens verksamhet. Sådanaingrepp bör ^inle få företas ^annal ån på produktionsmässiga eller i vissa fall^säkerhelsmässiga grunder och bör då göras av civil ^myndighel. Samordningen avplanläggningen för ^bevaknings^verkskydden ^saml del övergripande ^ansvarclför deras verksamhet och för personalens utbildning och övning bör därförenligt föras över ^lill polisväsendet. belönarviklen av alt samordningen mellan ^bevaknings^verkskydden och förelagens ^hemvårnsenheiersäkerställs. Allmänna Bevaknings ABdelar den av ^ulredningen framförda uppfattningen att ^bevakningsverkskyddenbör jämställas med bevakningskårerna och att även ^bevakningsverkskydden börföras över ^lill försvarsmakten. Bolaget ansluter sig även till försl^aget att^bevakningsverkskydden förstatligas. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 303 När det gäller rekrytering avvisar flera remissinstanser^ulredningens förslag att personalen för ordnings- och bevakningsuppgifternaäven i fortsättningen ^skalt rekryteras huvudsakligen med civilförsvarspliktensom grund. Några godtar ^förslagel ^endasl som en ^andrahandslösning,^Värnplikts-^och ^frivilligrekrylering diskuteras av flera. Rikspolisstyrelsenmenar att värnpliktiga som har ^genomgålt militärpolis-utbildning ^generelllbör ^krigsplaceras som beredskapspolismän vid utträdet ur värnpliktsåldern, ominte särskilda skål ^lalar emot ^deit^ti. Med hänsyn ^lill de fördelardel skulle innebära ^titt rekrytera deöverförda bevakningsförbanden på värnpliktens grund ^förord^tiröverbefälhavaren att ^della behov prövas ^mol del övriga ^lotalförsv^tiretsbehov av ^v^iirnpliktig personal inomramen för den pågående översynen av tot^alförsvarets personalförsörjning.Överbefälhavaren anser emellertid att ^civilförsvarsplik^tcn även vid enhuvudsaklig rekrytering med värnplikten som grund behöver utgöra en^komplelterande ^rekryteringsmöjlighcl enligtutredningens förslag och att ^della år en ^föruisättning för en snabb^överlämning av den ^befinlligii organisationen ^lill försvarsmakten. Chefen för armén, som betonaratt rekryteringen i ^etl jämnt syslempä lång sikt ^måsle studeras, biträder utredningens förslag att gällandeförfattningar bör kompletteras så ^atl de medger alt ^civilförsvarspliktigpersonal tas i anspråk av ^försvarsmaklen för att lösa bevakningsuppgifterna. föreslår^elt tillägg ^lill 1 ^S^ värnpliktslagen med innebörd att värnplikten kvarstår^lill det år vederbörande fyller för den som är^krigsplacerad inom ^försvarsmaklens bevakningsenheter. En sådan ändring av^värnpliklslagen kommer reellt ^atl medföra samma result^at som den avutredningen föreslagna skyldigheten för ^civilförsvarsplikliga all ^Ijänslgörainom försvarsmakten. ^Mol bakgrund avönskemålen ^atl avväpna ^civilfi^irsvaret anser all denföreslagna ^rekryleringen via ^civilförsvarsplikteii ar otillfredsställande. Istället borde man sträva efter ^atl ^hilta sådana former för ^lanspråktagandesom innebår att de uppgifter som fordrar beväpning utgår både formellt ochreellt så ^långl del är möjligt. Liknande synpunkter anförs av överstyrelsenför ekonomiskt försvar och ^slalens ^vallenfallsverk. ^Civilförsva^rsslyrelsenmenar alt det också borde övervägas ytterligare om ^inle personalen tillpolisens ^ordningsenheler skulle kunna las i anspråk på samma sålt som för denordinarie polisverksamheten, dvs, på frivillighetens väg med vanligt^anslällningsförfarande. Vidare anför ^civilförsvarsslyrelsen all det fråncivilförsvarets synpunkt är angeläget att kategorin ^nierbehovs-^ulbildadevärnpliktiga i princip inte tas ianspråk för ordnings- och ^bevakningsuppgiflerna. Försvarets^ralionaliseringsinslilut och ^riksrevisionsverkei anser båda att ^ulredningen^inle ^lillräckligt har prövat alternativet att helt eller delvis rekrytera personal till ^ordningsuppgiflerna i polisen på frivillig väg. 1979/80:100 Bilaga7 Försvarsdepartementet 304 ^Riksrevisionsverkei ^li^iivdar vid^are att detåtminstone under de ^ii^iirniastcaren kommer att finn^as tillgängtill ett stort antal ^värn^j^iliktiga som det ^militärii ^f^i^irsvarct inte behöver ta i ^anspråk och ^crinr^tir om attden nuvarande försvarsutredningen omprövar utnyttjandet av den ^totalii ^viirnpliktstillgäng-^en. ^Arbcisinarkiuidssiyrelsenmenar att av de ca 3 000^handräckningsvärnplik-^tig^ti och det till några ^tusenlal uppgående antalet (ivriga fullt vapenföra ^s. ^merbehovsutbildade i värnpliktig ålder, som ställs till verkets förfogande isamband med fördelningen av dem som har fyllt , skulle försvarsmaktenkunna behålla del antal som ärligen erfordras för bevaknings- ochordningsenheterna. I ^h^irsta hand bör d^it ^handr^iickningsvärnplik-^tiga tasi anspråk. Personal som är avsedd för ordningsenheterna inom polisen bör enligt^arbetsm^tirknadsstyrelscn ^uttas efter eget medgivande. Delta förutsätts ocksåi den lösning som utredningen föreslår. bör ^civil^h^irsvarets totala organisation reduceras och dessårliga rekryteringsbehov vid fördelningen av dem som har fyllt 47 år^minsk^tis med minst motsvarande ^anl^til personer.