prop · G30385 · 1979-12-31 00:00:00 — Flera remissinstanser har framfört synpunkter på förslagetatt indela kiosker och parkeringshus som industribyggnad. RSV anser att de istället bör indelas som hyreshus och anför i fråga om parkeringshus bl. Parkeringshus skall enligt FTK:s förslag indelas somindustribyggnad och värderas med ledning av en avkastningsmetod. RSV delarFTK:s uppfattning om all avkaslningsmetoden bör tillämpas. I byggnader somenligt föreslagna regler skall indelas som hyreshus kommer emellertid i mångafall också att finnas stora lokaler som är avsedda för parkering. Detta innebäratt parkeringslokaler kommer all taxeras i distrikt för såväl industrier somhyreshus. Härigenom försvåras möjligheten atl åstadkomma en jämn och likformigtaxering. Enligt RSV:s mening bör därför parkeringshusen indelas som hyreshus. 1979/80:86 38 Enligt förslagel skall kiosker behandlas somindustribyggnader och värderas enligl produktionskostnadsmetoden. Kioskerligger numera ofta i nära anknytning till serveringar, gatukök och närbutiker.LMV anser därför att en väsentlig förenkling av indelningen i taxeringsenheterskulle uppnås om kiosker hänförs till hyreshus. Kiosker är i många fall ocksåinbyggda i hyreshus, vilket innebär att uppgifter om utgående hyror kaninförskaffas. LMV föreslår av angivna skäl all kiosker hänförs till hyreshusoch värderas enligt avkaslningsmetod. Parkeringshus skall enligl kommitténs förslag taxeras somindusirienhet och värderas enligt avkastningsmetod. LMV delar uppfattningen attavkaslningsmetoden bör tillämpas. Enligt föreslagna regler kommer dockbyggnader som hänförs till hyreshus, t. ex. varuhus, i många fall atl innehållastora utrymmen för parkering. Detla innebär alt parkeringslokaler kommer alttaxeras såväl i distrikt för industrier som i distrikt för hyreshus, vilketkommer alt försvåra en jämn och rättvis taxering. LMV föreslår därför atlparkeringshusen taxeras som hyreshus. Åven länsstyrelserna i samt län framför liknande synpunkter i fråga om kiosker. KF anser också att parkeringslokaler bör taxeras inomdistrikt för hyreshus. De föreslagna värdefaktorerna har godtagits av flertaletav de remissinstanser som har yttrat sig. I fråga om värdefaktorn ålder har iÖstergötlands län samma uppfattning som i fråga om motsvarande värdefaktor förindustribyggnad vid värdering enligt avkaslningsmetoden. 4 Beslutsredovisning m. m. Förslagel om utökad beslutsredovisning har mottagitspositivt. Remissinstanser som har uttalat denna uppfattning är bl, a,kammarrätten i , länsstyrelserna i och Västerbottenslän, och . i ifrågasätter omprovvärderingen av industribyggnader, med hänsyn fill det omfattande arbete somdenna kommer att medföra om avkastningsvärdering genomförs, är möjlig attgenomföra inom ramen för de tider som angetts för provvärderingen. håller därför inle för osannolikt atl enfidsförskjutning måste ske. Detta medför i sin tur att resultatet frånprovvärderingen av industrienheter knappast kan bli färdigt till den aviseradeutställningen . Enligt mening torde ett undantagandeav industrienheterna från utställningen vara nödvändigt och få accepteras iden uppkomna situationen. 1979/80:86 39 Propositionens huvudsakliga innehåll .......................... 1 1 Förslagtill lagom ändring i fastighelslaxeringslagen (1979:1152) - 2 Förslag tilllag om ändring i taxeringslagen (1956:623) 9 Utdrag av protokoll vid regeringssammanträde 10 1 Inledning ................................................................ .... 10 2 Föredragandensöverväganden ............................ 11 2.1 Allmänl.............................................................. 11 2.2 Värdering avvatten- och värmekraftsanläggningar . ,, , 12 2.3 Värdering avindustribyggnader och övriga byggnader . 2.3.1 Inledning ............................................ .... 16 2.3.2 Avkastningsmeloden ........................... .... 18 2.3.3 Produktionskostnadsmetoden ............. 21 2.3.4 Justering försäregna förhållanden ..... .... 23 2.3.5 Indelning iindustribyggnad och övrig byggnad , 23 2.3.6 Beslutsredovisning .............................. 24 2.3.7 Vissabesvärsfrågor............................... .... 25 2.3.8 Övrigt .................................................. .... 26 3 Hemställan ............................................................. .... 27 4 Beslut ...................................................................... .... 27 Bilaga 1 .......................................................................... .... 28 Bilaga 2........................................................................... ... 31 GOTAB5443.'! 1979/80:87Regeringens proposition 1979/80: 87 om ändring i m. m.; Regeringen föreslår alt anta de förslag som harlagits upp i bifogade utdrag av regeringsprolokoll ovannämnda dag. I propositionen föreslås en rättslig reglering avmöjlighelen för enskilda personer att göra bandinspelningar vid rättegång, F, n, har rättens ordförande möjlighet atl vid förhandlingförbjuda bandinspelningar av ordningsskäl, Beslämmelsen om della föreslås blikompletterad med en föreskrift om att bandinspelningar fär förbjudas även avdet skälet aU inspelningen kan befaras bli lill men för utredningen i saken,Elt sådanl beslut meddelas av rätlen. 1 1979/80. Prop.1979/80: 87 2 Lag om ändring i Härigenomföreskrivs att 5 kap, 9 § och 9 kap, 5 S skall ha nedanangivna lydelse. 5 kap 9$ På räliens ordförande ankommer att upprätlhålla ordning vid rätlens sammanlräden och att meddela därför nödiga föreskrifier. Han äger utvisa den som slör förhandlingen eller eljesl uppträder otillbörligt så ock för undvikande av trängsel begränsa antalet åhörare i rättssalen. Ej må fotografi lagas i rättssalen. Tränger sig någon, som ulvisals, in i rättssalen elleråtlyder någon eljest ej tillsägelse, som meddelats ;/// ordningensupprätlhållande. äge rätten förordna, alt han skall omedelbarl lagas i häkteoch kvarhållas där, så länge sammanträdet varar, dock ej utöver . Det ankommer på räliens ordförande alt upprälthållaordningen vid rättens sammanträden och atl meddela de föreskrifter som behövs.Han jår utvisa den som stör förhandlingen eller pä annat säll upplräderotillbörligt. Han.får också begränsa antalet åhörare i lälls-S'A\enJ'or allundvika trängsel. Rälten får förhjiida alt annan lar upp jörhör på fonetiskvåg, om det kun anlas all upptagningen blir lill men jör ulredningen. Fotografifår inle las i rättssalen. Om någon som har ulvisals tränger sig in i rättssaleneller / övrigt inle lyder en tillsägelse som har meddelals/or all upprätthållaordningen, får rätten förordna atl han omedelbarl skall tas i häkte ochkvarhållas där så länge sammanträdel varar, dock inte längre än . Den som vid sammanlräde inför rälten stör förhandlingen cWer fotograferar i rättssalen eller hiyler mol föreskrift eller förbud, som har meddelats med slöd av 5 kap. 9§, döms till böler. Till samma slraff döms den som muntligen inför rätten eller i rättegångsskrift uttalar sig otillbörligt. 9 kap 5S' Den som vid sammanträde inför rätlen störförhandlingen eller tager fotografi i rättssalen eller vägrar att efterkommaföreskrift, som meddelats //// ordningens upprätlhållande. dömes till böter.Till samma slraff dömes den som muntligen inför rätten eller irättegångsskrifi uttalar sig otillbörligt. Denna lag iräder i kraft den , Senasle lydelse 1973:240. Prop.1979/80:87 ] Lagom ändring i förvaltningsprocesslagen (1971: 291) Härigenomföreskrivs atl 38*} förvallningsprocesslagen (1971:291) skal ha nedan angivnalydelse. Den somvid munllig förhandling stör förhandlingen eller fotograferar i rättssaleneller vägrar atl efterkomma Jöreskrijt, som meddelats lill ordningensupprätthållande, dömes till böter, högst femhundra kronor. Till samma slraffdömes den som muntligen inför rälten eller i skrivelse till rälten uttalar sigotillbörligt. Den som vid muntlig förhandling stör förhandlingen ellerfotograferar i rättssalen eller bryter mot föreskrift eller Jörhud, som harmeddelats med slöd av 16 §, jämfört med 5 kap. 9§ rältegångsbalken. döms tillböter, högsl femhundra kronor. Till samma slraff döms den som muntligen införrätten eller i skrivelse till rätlen ultalar sig otillbörligt. Denna lag träder i kraft den , Närvarande: statsministern , ordförande, ochstalsråden Ullslen. Wikslröm, , Mogård. Söder,Krönmark. , , , , . Lagrädsremiss med förslag till ändring i rättegångsbalkenm.m. Justiliekanslern () har i skrivelse lilljuslitiedepartementet hemställt om dels utredning angåenderättslig reglering av privata bandinspelningar vid rättegång, dels översyn avdel nuvarande fotograferingsförbudet vid rättegång. Sedan regeringen i anledning av skrivelsen uppdragit åtdomstolsverket (DV) atl utreda berörda frågor, har DV redovisat uppdragel i enpromemoria med skrivelse . Under utredningsarbetet skeddesamräd mellan DV och rättegångsutredningen (Ju 1977:06). Härvid avgavutredningen yttrande över promemorian. Yttrandet har fogats som bilaga tillDV:s skrivelse. Skrivelsen, promemorian och yttrandet bör fogas tillprolokollel i detta ärende som bilaga I. Efler remiss har yttranden över promemorian jämleskrivelse och bilaga avgetis av JK, riksåklagaren (), hovräu, Stockholmstingsrätt, , , integritetsskyddskommiltén (Ju1967:62), rättegängsutredningen. yttrandefrihetsutredningen (1977:10), , . pressens samarbelsnämnd ochallmänhetens pressombiidsman. RÅ har bifogat yttranden från överåklagarna i Slockholm,Göleborg och saml från länsåklagarna i och Kopparbergslän. En sammanställning av remissyttrandena bör fogas tillprolokollet i della ärende som bilaga 2. 1979/80:87 5 2 Allmän motivering 2.1 Gällande räu En viktig princip för rättegångsordningen är allförhandlingar vid domstol skall vara offentliga. Denna offentlighet utgör engrundlagsfäst fri-och rättighet enligl regeringsformen (RF). Offentligheten kandock begränsas genom lag i viss utsträckning. En föreskrift om all förhandlingar vid domstol skall varaoffentliga finns också i 5 kap. I § försia slycket (RB).Regeln är underkastad flera undanlag. En förhandling får hällas inom stängda dörrar,om del kan anlas all del vid förhandlingen skall förekomma sedlighetssårandeomständigheter eller då rikels säkerhet påfordrar det. En förhandling kan ocksåvara hemlig av hänsyn lill en part. exempelvis när del gäller förhör medminderåriga och psykiskt sjuka eller när del i brottmål läggs fram en utredningom den tilltalades levnadsomständigheter och personliga förhållanden. Rätlen får förordna alt vad som förekommit vid enförhandling inom slängda dörrar inte får uppenbaras. 1979/80:2 med förslag till ny sekrelesslag m.m.,som f.n. behandlas av , har föreslagils vissa ändringar i de nuangivna beslämmelserna. Ändringarna är mera av syslemalisk än saklig natur. I RB finns regler som lar sikte på rättens möjligheler altunder en förhandling göra fonetiska upptagningar, i det följande benämntbandinspelning. Däremol saknas i RB regler om enskild persons räll att göramotsvarande inspelningar. Enligl 5 kap. 9 S RB åligger det rättens ordförandeatt upprätthålla ordning vid rättens sammanträden och atl meddela behövligaföreskrifter. Han får utvisa den som stör förhandlingen eller annars uppträderotillböriigt. I avsaknad av särskilda regler och mot bakgrund avoffentlighels-principen torde privata bandinspelningar vara lillåtna så längede inte stör ordningen vid förhandlingen eller annars innebär ett otillbörligtinträng i den. Vad som avses här är endasi slörningar genom ljud, flytlning avmikrofoner m.m. Däremol lorde grund inle finnas att ingripa om en inspelningär till men för ulredningen eller om den skulle kränka en parts integritet. Rälien för enskilda alt göra inspelningar är inlebegränsad lill fall då förhandlingen är offenllig. Även när förhandlingen ägerrum inom slängda dörrar finns en sådan rätt för dem som då är närvarande, t.ex.parlerna eller deras ombud. I 5 kap. 9 § RB föreskrivs också all folografi inte fårlas i rättssalen. Enligl ullalanden under förarbelena gäller bestämmelsenendast fotografering under pågående förhandling. Genom hänvisning lill RB i flera andra lagar blir de nuangivna reglerna tillämpliga också vid åtskilliga andra domslolar, bl.a. deallmänna förvaltningsdomstolarna (se 16 och 38 §§ förvallningsprocesslagen(1971:291)). Prop.1979/80: 87 6 (majoriteten) har i sin skrivelse den 9 mars1979 inle funnit det påkallat med någon reglering av privala bandinspelningar.En minoritet (två ledamöter) inom DV föiordar däremol en sådan reglering. I den till skrivelsen fogade promemorian redovisas DV:söverväganden närmare. Därvid berörs intressekonflikten mellan å ena sidanoffentligheten och å andra sidan integritetsskyddsaspekten. DV ultalar altvarje ålgärd som innebär en begränsning av informationsfriheten och tillika enurholkning av offentlighetsprincipen måste genomföras med siörsta försiktighet.Endast mycket lungt vägande skäl skall få föranleda sådana åtgärder. DVkonslalerar vidare att den öppenhet som präglar rättskipningen och då främstden muntliga förhandlingen givetvis medför vissa negativa effekter för depersoner som är inblandade i en rättegång, har lelt till alt rälten ivissa fall har fåll möjlighet att besluta om handläggning inom stängda dörrar.Någon generell sådan regel finns däremot inle, DV tar vidai e upp frågan hur enevenluell begränsning av inspelnings-rätten skulle kunna konstrueras. Mandiskulerar lämpligheten av att införa antingen etl totalförbud eller eltdispensabell förbud för enskild att göra bandinspelning men avvisar detta. Enförbudsregel skulle också kunna differentieras i något hänseende. Förbudetskulle kunna knyias lill en viss lyp av mål, exempelvis brottmål, eller en visskategori medverkande i rättegången, exempelvis underåriga, förbud skullevidare kuniia knytas lill den person som avser all göra en inspelning så attbegränsningar exempelvis skulle träffa representanler för massmedia, Slulligenär det möjligt atl knyta ell inspelningsförbud till inspelningens syfte ellerändamål så atl inspelningen inte får göras i syfte alt återges, DV kan för sindel inte förorda atl förbud i någon av de angivna formerna införs. Sammanfattningsvis framhåller DV att man inte har funnitatt de skäl som utifrån integritelsskyddssynpunkt talar för införandet avinspelningsförbud i någon form har den tyngden all de motiverar inskränkningari offenllighetsgrundsalsen och den grundlagsfästa informationsfriheten, I defall personliga förhållanden kräver särskild hänsyn torde enligt DV reglerna omstängda dörrar omöjliggöra privata bandinspelningar förelagna av åhörarna. Föratt stärka integritetsskyddel ifrågasätls om inle rälten borde ges störremöjligheter atl hålla förhandlingarna inom stängda dörrar, Rätlegångsulredningen har i sitt yttrande till DV överpromemorian förordat en bestämmelse av innebörd att rättens ordförande kanförbjuda alt annan än rälien tar upp förhör på fonetisk väg, om det kan anlasatl upptagningen så besvärar den som hörs all det blir lill men för ulredningeni målet. framhåller i sitt yttrande atl denansluter sig lill principen om siörsta möjliga offentlighet viddomstolsförhandlingar. Prop.1979/80: 87 7 utredningens mening kan principen dock inte anses krävaatt privala bandinspelningar tilläts. Offenllighetsintressel år fullltillgodosett genom alt förhandlingen är offenllig. Delta utesluter inte att manså längt möjligt söker utnyttja de i viss mån ökade möjlighelerna tilloffentlighet som sådana inspelningar innebär. är del enligtutredningens mening från offenllighetssynpunkt en klart bättre lösning attbegränsa rätten till bandinspelningar än alt i ökad utsträckning tillgripaslängda dörrar, hävdar att det blir allt vanligareatt parter och vittnen på grund av rädsla - ibland i,o,m, uttryckliga hot - ärobenägna att uttala sig i rättegången. Vissa personer känner ofta rättegångensom en stor psykisk påfrestning. Delta påverkar deras förmåga atl avge en tillräckligtfullständig, klar och opåverkad berättelse. Obenägenheten att uttala sig kanväxa ytterligare om den som skall höras har anledning förmoda atl utsagankommer att återges i t.ex. radio. Detsamma gäller när den hörde kan misstänkaalt inspelningen kommer all användas för rena trakasserier. angivna skältalar för att möjlighelerna för räliens ordförande att förbjuda privatbandinspelning bör utvidgas. Det är enligl utredningen viktigare att målet kanutredas på elt korrekt sätt än att annan ån rälten får göra en bandinspelning. 1 sin skrivelse bemöter synpunkter. DV hävdar bl.a. att utredningens anlagandenatl det föreligger behov av etl inspelningsförbud inle vinner något slöd av vadsom framkommit under DV:s utredning. De två skiljakliga ledamöterna i anser däremot att de skäl rätlegångsulredningen har åberopat lalar föratl den föreslagna bestämmelsen om inspelningsförbud införs. I fråga om fotograferingsförbudel har DV förordat altnuvarande ordning får bestå. Som skäl härför anförs att fotograferingregelmässigt är en sådan allvarlig integriletskränkning attoffentlighelsintressena bör stå tillbaka. Även utifrån ordningssynpunkt kan detvara lämpligl med ett fotograferingsförbud eflersom fotografering vanligtviskräver ett aktivt handlande av fotografen. Något behov av atl ändra gällanderegel har inte framkommit, Rätlegångsulredningen anför i silt yttrande lill DV allstarka skäl talar för etl allmänl förbud mot fotografering i rättssal men altundantag från regeln bör fä förekomma. Om rälien och parlerna inie har någonerinran borde del i vissa fall - , i etl dispositivl tvistemål mellan tvåslora företag - inle vara uteslutet all tillåla fotografering med stillbilder ivarje fall före förhandlingens början eller efler dess avslutande, DV:s redovisning av utredningsuppdraget i vad det avserreglering av rälien till privata bandinspelningar har fått elt blandalmollagande. Det slora flertalet av remissinslanserna biträder den slåndpunklsom rätte- Prop.1979/80:87 8 gångsutredningen och minoriteten inom DV har intagit. Hithör bl,a företrädare för domslolarna saml integritetsskyddskommiltén,yllrandefrihetsulredningen och allmänhetens pressombudsman, instanser,däribland etl par domstolar samt och ,godlar däremol DV:s linje och anser sålunda att rälien lill bandinspelningarinle bör inskränkas utöver vad som är möjligt. En instans förordarylterligare utredning av frågan med hänsyn lill bl,a, frågan om återgivningenav inspelat material. En annan instans förordar alt ett absolut inspelningsförbudinförs, I fråga om fotograferingsförbudel godtar huvuddelen avremissinstanserna DV:s förslag alt nuvarande ordning bör bestå, mindreantal släller sig positiva till rättegångsulredningens förslag att mjuka uppfotograferingsförbudet. En sammanställning av remissyllrandena finns som nämnts ibilaga 2, En grundläggande princip för den svenskarättegångsordningen som slagits fast både i RF och i RB äroffentlighetsprincipen. Den ulgör elt vikligl inslag i de fri- och rältighetersom tillförsäkrats medborgarna. Offentligheten såsom den utvecklats i vårt landär av största betydelse för rättssäkerheten och har otvivelaktigt bidragit tillatt domstolarna i hög grad åtnjuter allmänhetens förlroende. Enligl min uppfattning bör offentlighetsprincipen vidrättegång i första hand tillgodoses genom att allmänheten har fritt tillträdelill domstolsförhandlingar. Behovel av insyn och kontroll av domstolarnasverksamhet kan delvis tillgodoses även genom reglerna om allmänna handlingarsoffentlighet och om offenllig försvarare och annat rättsligt biträde åt parter.Av betydelse i sammanhanget är också bestämmelserna om lekmannamedverkan idomstol. Jag vill i likhet med rätlegångsulredningen framhålla attden nuvarande principiella rätlen till privala bandinspelningar i viss måninnebär ökade möjligheter till offentlighet genom den enkla ocharbelsbesparande registrering som förfarandel med bandinspelning innebär. Motbakgrund av den vikt som tillmäts offentlighetsprincipen och rälien tillinformation bör bandinspelningar tillåtas i största möjliga utsträckning. Föratl några inskränkningar skall få göras måsle starka skäl föreligga. Som grund för begränsningar i inspelningsrätlen harframförts skilda skäl. En viktig anledning till inskränkningar kan vara avprocessuell karaklär. nämligen kravel på atl rällegångsförfarandet äreffektivt. Rättegången bör förlöpa smidigt och utredningen bör bli sä god sommöjligt, Elt annat skäl lill begränsningar kan vara hänsyn lill integritetenhos de in- Prop.1979/80:87 9 Dessa faklorer kan i ett enskilt fallsammanfalla så atl åtgärder som är integritetskränkande påverkar part ellerannan pä ell sådanl sätt all utredningen försämras. För min del anser jagemellertid all cn reglering i RB av rälten för enskild all göra bandinspelningframför allt bör föranledas av hänsyn till rättssäkerheten och effektiviteten irättskipningen. Renodlade iniegriietsskyddsintressen för enskilda kan bl,a,tillgodoses med hjälp av regler om massmedias behandling av material frånrättegäng. Som tidigare nämnls kan rättens ordförande f,n, med stödav den allmänna regeln om upprätlhållande av ordning i 5 kap, 9 S RB förbjudaprivata bandinspelningar vid vilka inspelningstekniken är slörande. Enligt minmening saknas anledning alt ändra den regeln. Vid bedömningen av om det behövsyllerligare begränsningar av inspelningsrätlen måste givetvis de särskildaförhållanden som gäller i domslolarna tillmätas stor betydelse. För all ulredafrågorna i en rättegäng mäste domslolarna i slor ulsträckning lita lill demunlliga ulsagor som lämnas av parter, vittnen och andra. Det är angeläget atldessa ulsagor är tillförlitliga och atl de avges så spontant och opåverkat sommöjligt. Av flera remissinstanser har påtalats atl obenägenheten hos parter,vittnen och andra atl medverka i rättegångar numera är alllmer påfallande.Skyldigheten att inställa sig uppfattas som betungande genom att den kanmedföra uppoffringar av fritiden och av ekonomisk arl. Själva rättegångeninnebär dessulom ofta en stor psykisk påfrestning, Särskill i mäl om rån samt imäl om våld,s- och narkotikabrott är rädslan för hämnd och trakasserier mycketvanlig bland målsägande och viiinen. Del är enligl min mening givel attbenägenheten hos parter, viiinen och andra all uttala sig måsle minska omutsagorna spelas in av enskilda personer i rättssalen. Vidare kan parter m,fl.när de uttalar sig påverkas av ovidkommande hänsyn om sådana inspelningar sker.Tanken på ett eventuellt återgivande i t.ex. radio kan säkerligen ytterligareminska förmågan och viljan all avge en klar och sponlan berällelse. Mot dennabakgrund och då det vid skilda domslolar har förekommit attbåde parter och åhörare har gjort bandinspelningar vid rättegång anser jag attdet finns etl faktiskt behov av alt ha en laglig möjlighet att inskränkaenskildas rätt att göra en fonetisk upptagning av vad som förekommer under enförhandling. Som förutsältning för en sådan inskränkning bör uppställas all detkan anlas atl upptagningen blir lill men för utredningen. En sådan regel, sombör las in i 5 kap. 9 § RB, är ägnad alt främja förhandlingens egentliga syfteatt vinna utredning i saken, som den inte torde medföra attoffentlighetsprincipen åsidosätts i någon påtaglig mån. I vissafall kan möjligheten att tillgripa förbud mot upptagning leda lill alt det intebehöver övervägas all hålla förhandling inom slängda dörrar. En sådankonsekvens är givelvis till fördel för offenllighetsintressel. Den nu förordade regeln ger möjlighel atl förbjudaupptagningar med bandspelare och liknande apparatur. Det kan diskuleras omförbudsmöjlig- 1979/80: 87 10 heten bör utsträckas all gälla iiven direktsändningar iradio eller TV. Med hänsyn till den ringa praktiska betydelse en sådanmöjlighet skulle få anser jag övervägande skäl tala för atl sädana sändningarbör falla utanför regleringen. Av samma skäl bör också andradirektöverföringar till allmänhelen lämnas åsido i delta sammanhang. Del börför tydlighets skull påpekas att de upptagningar som i anslutning till radio-och TV-sändningar görs på grund av 6 S tillämpningsförordningen (1967:226) tillradioansvarighelslagen (1966:756) givelvis ej berörs av den nu föreslagnabeslämmelsen.