prop · G303132 · 1979-12-31 00:00:00 — Såvitt avser LO har en arbetsfördelning mellan förbundenoch LO kommit till stånd sä atl förbunden svarar för den kortare gmndläggandestudieverksamheten, medan LO i första hand koncentrerar sig pä de längrefackliga kurserna och olika specialkurser. Målsättningen för TCO.s centrala kursverksamhet är allutgöra ett komplemenl till de olika TCO-förbundens insatser päutbildningsområdet. TCO:s kurser har därför inriktats på de förtjänstemannaorganisationerna 1979/80:132 114 Beträffandekursverksamheten inom /SR kan sägas all dessa organisationer endaslgenomför kortare kurser. 7 Personalutbildning inom offentlig sektor Mångastatliga myndigheter anordnar grundläggande fackutbildning jämlefort- och vidareulbildning för sina anslällda. Syftet är att säkerslällamyndighelernas behov av specialutbildad arbelskraft, när della behov inielillgodoses inom del allmänna utbildningsväsendet. Utbildningen förekommerframför alll inom försvaret och affärsverken men också hos andra myndighetersåsom , lullverkel, rikspolisslyrelsen, ochkriminalvårdsslyrelsen. Inomverksuibildningenär, sedd i sin helhel, omfattande. Över 1 000 olika kurstyper finns istatsförvaltningen. Ulbildningen bedrivs i många olika former, t. ex. somdagundervisning, iniernalkurser eller kortespondenssiu-dier. År1967 bildades ett centralt personalutbildningsorgan för hela statsförvaltningen,statens personalulbildningsnämnd (PUN). Nämnden har lill uppgift att undersökabehovet av personalulbildning samt planera, genomföra och samordna sådanutbildning som är gemensam för flera slalliga myndigheler. Nämnden bedriversjälv den personalulbildning som bör anordnas centralt samt bislår statligamyndigheter i utbildningsfrågor genom att t. ex. framslälla kurspaket förinomverksuibildning. Cenlralstatlig personalutbildning bedrivs ocksä av statskontoret ochriksrevisionsverket. Sedanmitten av 1960-talel bedriver landslingsförbundel kurs- och konferensverksamhelav mera belydande omfattning. Inom förbundel finns en särskildutbildningsavdelning som handlägger gmndutbildnings-, vidareutbildnings- ochfortbildningsfrågor för tjänstemän och förtroendevalda inom landslingen. Tillavdelningens uppgifter hör bl. a. alt aktivera och samordna kurser ilandstingens regi genom att framställa ulbildningsmodeller och kursmalerial. Kommunemasutbildningsverksamhet bedrivs centralt av Svenska kommunförbundetsutbildningssektion. De största kommunerna har dock även egenutbildningsverksamhet. Dessutom anlitas exlema kursartangörer för utbildning avkommunala funktionärer. Denkommunala personalutbildningen bedrivs i form av iniernalkurser, brevkurser ochproduktion av kurspaket. Kurspaketen produceras centralt inom förbundskansliet,som också ombesörjer utbildning av handledare. 1979/80:132 115 Vuxenutbildningbedrivs inom del privala näringslivel, Främsl är det utbildning avde anställda för deras nuvarande eller planerade befattningar som kommer ifråga, dvs. yrkesinrikiad utbildning saml sådan allmän utbildning som behövsför vidareulbildning, omskolning elc. Utbildningsinsatserna varierar slarkimellan olika branscher men också mellan företag i samma bransch. Förelagensutbildning sker dels inom de enskilda företagen, dels genom att personalendellar i extern utbildning. Ulbildningen omfaltar inle bara den egentligaindustrin utan även byggbranschen, hantverk, handel och sjöfart, banker,försäkringsbolag, jordbruk, holell och restauranger och andra servicenäringar. Defiesta slörre företag har särskilda utbildningsavdelningar som utarbetar ochgenomför utbildningsplaner. Ulbildningen inom de små och medelstora förelagenbedrivs ofta i samarbele med olika organisaiioner säsom () och dess förbund, hantverks- ochinduslriorganisalion (SHIO) saml industriverket. Förulomden renl förelagsinterna utbildningen som äger mm helt i förelagens regi utanatt nägot statligt eller kommunalt stöd utgår, finns statsunderstöddaföretagsskolor och statsunderstödda enskilda yrkesskolor. Praktisktlaget samtliga branscher har någon form av samarbete för att förbällra ochförbilliga utbildningen inom och för branschen. Formema för samarbetet varierardock starkt. 8.2 () utbildning SAF:sutbildningsverksamhet bedrivs huvudsakligen avArbetsledar-instiiu-tet-Ralionaliseringslekniska institutet (ALI-RATI), enenhel inom SAF:s utbildningsavdelning. Kurserna omfallar utbildning i bl. a.ledarskapsutveckling, samarbeisfrägor, personaladministration, administrativrationalisering och produktionsteknik. ALI-RATIhar 16 000-17 000 deltagare per är och genomför bäde öppen och företagsinternutbildning saml konsultation. Därtill kommer inom SAF-omrädet utbildningen inomde olika arbetsgivareförbunden. SAFförfogar över tvä internal i samt ett i Yxtaholm. En stor del avutbildningen är emellertid föriagd till andra orter och till de enskildaförelagen. 8.3 Exempelpå former av samverkan inom utbildningsområdet ArbetsmarknadensYrkesråd är ett gemensamt organ för SAF och LO. Det är därigenom ocksä eltsamarbetsorgan för 26 yrkesnämnder, de fiesta inom industrin. Rädel har tilluppgift alt följa ulvecklingen pä yrkesutbildningens område samt verka för enökad och effektivare yrkesutbildning. Rådet för tjänstemannautbildning inomindustrin (R TI) är ell samarbelsorgan 1979/80:132 116 RTI har, liksom övrigasamarbelsorgan inom utbildningsområdet, till uppgift all främjavuxenutbildningen inom sin sektor av arbetslivet. Institutetför försäkringsutbildning (IFU) är en parlsammansalt utbildningsorganisationsom genomför utbildning inom försäkringsbranschen. IFU står under överinseendeav och är enskild yrkesskola med statsbidrag. Studierådelvid affärsbankerna aren parlsammansalt utbildningsorganisation för utbildninginom bankväsendel. Verksamheten finansieras genom fasla årsavgifter frånaffärsbankerna och genom kursavgifter. skola, , anordnar utbildning för anställda inomkooperalionens butiker, vamhus, industriföretag, konlor, restauranger etc.Utbildningsverksamheten omfattar bl, a. etl antal gmnd-kurser inom olikaområden, arbetsledarulbildning och fortbildningskurser. 9 Brevskolor (korrespondensinstitut) Somovan anmärkts har den renodlade brevundervisningen alllmer kommit all ingå somen del i störte undervisningsenheter. Kombinationer medkortespondensundervisningoch iniernalkurser blir allt vanligare. Detsammagäller kombinationen korrespondensundervisning och studiecirklar. Defyra dominerande brevskolorna är , Brevskolan, Lanlbmkets korrespondensskolaoch Försvarets brevskola. Dessa fyra har i stort olika inriktningar ochtillsammans läcker de en bred sektor av vuxenutbildnings-området. Med undantagför erhåller ingen av brevskolorna nägol direkl statligtslöd. ,som ingår i (Liber Läromedel), erbjuder kurser av bådeyrkesinriktad och hobbyinriktad karaktär. Skolan har också ett slort antalkurser som överensslämmer med läroplanerna i del allmänna skolväsendet. Denerbjuder dels ämneskurser, dels fullsländig undervisning enligt grundskolansoch gymnasieskolans läroplaner. Institutet bedriver också kompetensgivandeakademisk undervisning. Brevskolanägs av etl storl anlal folkrörelser: KF, LO, TCO, ABF, NTO, lOGT, Studiefrämjandet,HSB, TBV m.fi. Brevskolans kursbestånd är till stor del inriktat påmedlemsorganisationernas behov. En av huvuduppgifterna är därför all framställastudiematerial för folkbildningsarbetet. Brevskolan utarbetar ocksåstudiematerial och meddelar brevundervisning pä uppdrag av olikaorganisaiioner, institutioner och företag. Man levererar vidare kurser lillflera slatliga verk, och statens skolor för vuxna. 1979/80:132 117 9.4Lantbrukets korrespondensskola (LTK) LTKarbelar i samverkan med lanlbmkets ekonomiska och fackliga föreningsrörelser,sludie- och ungdomsorganisationer inom lantbruket m. fi. Kursutbudet är såledesinriklal på jordbmksomrädet. Liksom övriga brevskolor producerar LTKkursmalerial för sludier i grupp. VidFörsvarets brevskola ges flera olika typer av kurser, Tyngdpunklen ligger pårent militära ämnen men även allmänna ämnen förekommer. 10 Kurser i radio och TV InomSveriges Radio har alltsedan lillkomslen av Radiotjänst olika typer avvuxenundervisning förekommil inom ramen för den allmänna programverksamheten.År 1964 bildades en särskild sektion för vuxenutbildning. Genom sammanslagningav denna sektion och skolprogramavdelningen skapades möjlighel tillreguljär produklion av bäde radio- och TV-program för vuxenundervisning. År1967 tillsattes kommillén för television och radio i undervisningen (TRU I).Kommitténs uppgift var alt bedriva försöksverksamhel med eterförmedladvuxenutbildning. Verksamheten övertogs av TRU II. TRU:sverksamhet har varit inrikiad på vuxenutbildning på alla nivåer. År 1971inleddes produklion inom förskoleområdet. Denna har omfattat främst etersändaTV-program (OM-program) men även tryckt, kompletterande material. Denanslagsfinansierade särskilda ulbildningsprogramenheten vid (SR/UTB) har producerat skolprogram för elever och lärare i ochgymnasieskolan. Verksamheleninom TRU och SR/UTB har /78 överlagils av . Bilaga 3 Sammanställning över nu förekom-man(ieunciervisningsformer med angivande av huvudmannaskap och tillsynsmyndighet Sammanställning över nu förekommande undervisningsformermed angivande av huvudmannaskap och tillsynsmyndighet Huvudmannaskap utövas av slal, landsling och kommun, avolika organ inom statlig och , av föreningar,intresseorganisationer och motsvarande saml av vissa företag inom näringslivet. För den avhuvudmännen bedrivna undervisningen anges för varje undervisningsform genomkryss den myndighel som ulövar lillsyn över undervisningen. Tillsynsmyndighetenanges med följande förkortningar: SÖ = ; UHÄ = universiteis-och högskoleämbetet; Soc. = ; AMS = ;förkortningen Eg.r. anger atl undervisningen bedrivs i huvudmannens egen regi. Delobligatoriska skolväsendel m. m. 5. lijntagarorganisalionernas ceniralakursverksamhel F. Lärares fortbildning* " Här avses inle endast gymnasieskola i egentligbemärkelse ulan även specialkurser och högre specialkurser för vilka kommun, landsting eller induslri är huvudman med SÖ/UHÄsom tillsynsmyndighet. Till gruppen hör även * Utbildningen, till vilken statsbidrag utgår, avserfortbildning av skolledare, lärare saml personal av olika kaiegorier för skolans elevvårdande verksamhel m. fl. ' Dä brevskolor och ulbildningsradio närmast är attjämställa med läromedelsproducenter har beträffande dessa inga markeringar gjorts i labellen. Stall, ochkommunal förvaltning Föreningar, intresse-org. SÖ UHÄ Soc. SÖ UHÄ Soc. SÖ UHÄ Soc. 2 3, 4 5. 1, 2. a Bokstäver och siffror i denna kolumn avserundervisningsformer enligt uppställning på s, 98, 1979/80:132 121 Bilaga 2 lill lagrådsremissen Sammanställningav remissyttranden över upphovsrättsutredningens betänkande (SOU 1978:69)Upphovsrätt 1, Fotokopiering inom undervisningsverksamhet Ulredningensförslag har fåll ett myckel gynnsamt mollagande vid remissbehandlingen. Delalldeles övervägande anlalel remissinslanseranslu-ler sig således lill deförslag som har lagls fram i betänkandet eller lämnar dem ulan erinran. Endasli några fall redovisas en kritisk grundinställning. En remissinstans, /SR,anser all förslagen inte utan ytterligare utredning bör läggas lill grund förlagstiftning. Ulredningens uppfallningall frågan om folokopiering inom undervisningsverksamhet är lämplig all lasupp lill särskild behandling delas av de remissinslanser som särskilt haruttalat sig på denna punkl. BONUS anser sålunda mol bakgrund av den utvecklingsom har skell inom undervisningsväsendet när del gällerkopiering av skyddade verk att del inte synes försvarligt atl längre dröja medlagstiftningsåtgärder pä områdel. Liknande synpunkier framförs avFactu-Föreningen . anser - med instämmande av Föreningen , Föreningen och - del tillfredsställande atl frågan om fotokopieringinom undervisningsverksamhet har behandlals i särskild ordning. Enligt bör även andra aktuella delfrågor kunna behandlas på liknande säll,såsom t. ex. bandinspelning av skyddade verk för bruk inomundervisningsverksamhet, kabel-TV, ersättning för framförande av musik iskolor och vid gudstjänst saml ålgärder lill skydd mol s. k. piralutgivningavgrammofonskivor. Även anser folokopieringsfrågan varalämplig all särbehandla. Dessa och andra remissinslanser, däribland och , framhåller emellertiddet principiella värdet av all man söker fl lill slånd så enhelliga ochsamlande lösningar som möjligt inom det upphovsrällsliga området. I fråga omdel fortsalla lagsliflningsarbelet ansluter sig till de synpunkiersom utvecklat i sill särskilda yltrande. Även överåklagaren iGöleborg och inslämmer i dessa synpunkier. Riksrevisionsverketoch Försvarets civilförvaltning understryker från renl principiellaulgångspunkler viklen av nordiskt samarbele på upphovsrättens område. betonar den principiella betydelsen av sådanlsamarbele saml tillägger all del i elt vidare perspekliv framslår som 1979/80:132 122 nödvändigtatt skapa lösningar som är anpassade lill den internationella spridningen av upphovsräiisligiskyddade verk. Svenska arbeisgivareförening-en och hantverks- ochIndustriorganisation - Familjeföretagen ger uttryck församma ståndpunkt. Avde remissinslanser som lillstyrker eller lämnar ulredningens förslag omavtalslicens utan erinran ansluter sig en slor del lill den föreslagnalösningen ulan närmare kommenlarer. Bland dessa inslanser märks ,tingsräll, lanlbruksuniversilet, . Försvaretsbrevskola, försvarets civilförvaltning, slatens brandnämnd. Juridiska fakultetsnämndenvid universilei. , , slatens kulturråd, TCO. , Studierådetvid affärsbankerna och allmänna biblioleksförening. Ålskilligaremissinslanser anlägger emellertid principiella synpunkter på det föreslagnasystemet med avialslicens. anser all förslagel medfören värdefull uividgning av undervisningsväsendets behov avkopieringsmöjligheter. Svenska kommunförbundei framhåller au systemet innebärslora prakliska fördelar för skolväsendet. pekar påförslagels möjligheter atl åsladkomma en enklare och mer rältsenlig lillämpningav de upphovsrällsliga principerna inom utbildningsområdet. Liknandesynpunkier framförs av försvarshögskolan. Försvarets gymnasieskola, statenskonstråd och slalens konstmuseer. BONUS, som ansluter sig till de skäl somulredningen anförl till stöd för en reglering på grundval av avialslicens,framhåller alt de erfarenheler som vunnits av skolkopieringsavtalet visar allett syslem med avialslicens är praktiskt genomförbart. och Föreningen ocksä den föreslagna avtalslicensen mot bakgrund avskolkopieringsavtalet. Båda föreningarna anför alt avtalssyslemet utvecklatmöjligheterna all iräffa kollektiva uppgörelser på undervisningsområdet.Föreningarna finner därför en avtalslicensreglefing följdriktig och naturiig.Föreningen anser alt avialslicens är en principielll godlagbarordning. Den försiärkning av upphovsmännens fackliga organisaiioner som skeltunder del sisla decenniet liksom de kollekliva avtal som hillills träffats inomfiera områden talar enligt föreningen slarki för all det kollektivaavialssystemei är eu naturligt och praktiskt genomförbart säu all regleravikliga frågor inom det upphovsrällsliga områdel. Även ,och betonar beiydel -sen avkollekliva förhandlingsmeloder på upphovsrällens område. KLYS uttalar som sinmening atl ulredningens förslag förenar upphovsmännens principiella krav påavialslösningar med utnyitjarnas behov all i ändamåls- 1979/80:132 123 enliga former kunna fa lillgång lill upphovsrättsligtskyddal material. Denna synpunkt delas av och . anser förslagetvara en användbar modell för avtalsförhandlingar mellan berörda parter påundervisningsområdet. Liknande synpunkter framförs av . Svenska arbetsgivareföreningenoch hantverks- och industriorganisaiion - Familjeföretagen förklararsig inte ha någon erinran mot utredningsförslaget. Förbunden nolerar allulredningen lagit fasta på den kriiik som från konvenlionsrätlslig synpunkiriktades mot det förslag i samma ämne som lades fram av de svenska sakkunniga iden nordiska upphovsrätlskommiltén. Samma ståndpunkt intar . anför all skolväsendels kopieringsbehovav upphovsrättsligt skyddal maierial har fåll en tillfredsställande lösninggenom all staten ingått kolleklivi avtal med elt anlal organisationer ochsammanslutningar på upphovsrättens område. Del nu framlagda förslagel innebärvidgade möjligheter för lärarna att i sin undervisning använda upphovsrättsligtskyddal material. I anslulning härtill framhålls all förbudsrätten iskolkopieringsavtalet hitlills inle har utnylljats sami all skolöverslyrelsenbedömer möjligheterna atl på frivillig grund sluta avtal med upphovsmännenssvenska organisaiioner som goda. a. mot denna bakgrund förklarar sigskolöverslyrelsen kunna bilräda ulredningens förslag. Skolöverslyrelsenframhåller dock vidare: Denna bedömning har emellertid skelt ulifrån denulgångspunklen au framför alli upphovsrätlslagens 11 § kan lolkas enligt denmotivering departementschefen gav i proposiiion 1960:17. Skolöverslyrelsenfinner med slöd av företagna undersökningar att en belydande del av denkopiering ulifrån skyddade original, som görs i skolorna, ryms inom ramen fördenna molivering. har belydelse dels för möjligheterna all kopiera undereu avtalslöst lillslånd dels om t. ex. svenska eller ulländska upphovsmänmeddelar förbud. All lagen i någon ulslräckning ger möjlighellillmångfal-digande för undervisningsändamål kan dessulom antas ha belydelseför upphovsmannaorganisaiionernas inlresse av all i avtal reglera kopiering-.en. Utredningen uttrycker emellerlid (s. 52) den uppfatlningenall kopieringen numera har sådan omfallning all upphovsrällens"undantagsbestämmelse" i 11 och 49 §§ saml molsvarande stadgande ifololagen "saknar nämnvärd praklisk belydelse". Om riksdag ochregering skulle anslula sig till denna bedömning uppslår ell nylt läge. Deslulsalser om förulsältningarna för nya avtal m. m. som ulredningen drarutifrån erfarenhelerna av kopieringsavialel förlorar i så fall sin relevans.Skolöverslyrelsen kan för sin del under sådana omständigheter inte uteslutamöjligheterna av elt avtalslöst tillstånd som medför belydande olägenheler förskolorna. Kollektiva förbud vid l.ex. utbrytningar från organisalionerna ellervid ivisler mellan svenska och utländska organisationer skulle också undersådana förhållanden förorsaka stora svårigheler. Skolöverslyrelsen harförståelse för au internationella överenskommelser kan göra del önskvärt altbegränsa lärarnas räll all vid eu 1979/80:132 124 avtalslöstlillslånd kopiera med stöd av lagen. Även därutöver kan hänsyn lillupphovsmännens räu föranleda kompletteringar av de inskränkningardepartementschefens molivering innehåller. Enligt skolöverslyrelsensuppfallning kan principerna i nu gällande kopieringsavtal därvid varavägledande. I sakens nalur ligger att de gränser lagsiiftningen drar bör varasnävare än avlalels. De bör emellerlid inte göras så snäva att lärare ochelever inte, också när avtal saknas, har möjlighet atl vid någol enslakatilirälle kopiera delar av ell verk för den enskilda undervisningsavdelningensbehov. Skolöverslyrelsen är av den uppfattningen att gällande lag nu tillåterkopiering av verk utgivna i utlandet i en rad fall då intrånget i upphovsmännensrätl är ringa. Om denna bedömning i framliden skulle bli ohållbar anserskolöverslyrelsen för sin del au del är mycket angeläget att delta område ärreglerat genom avtalslicens. (y/y/i,som lillsiyrkerdei föreslagna licenssystemei, finnerdet angelägel allförutsättningar skapas för träffande av avtal som möjliggör folokopiering avskyddade verk inom högskoleområdets undervisningsverksamhet. Ävenhandelshögskolan i tillslyrker förslagel under framhållande bl. a.all del ger uttryck för en tillfredsställande avvägning mellan nyttjare- ochrättsinnehavarintressen. Juridiska Jäkultetsnåmnden vid universitetanser alt införandet av en avtalslicens, som i sak nära anknyler lill det redanlillämpade skolkopieringsavtalet, medför väsenlliga fördelar för bådeupphovsmän och nyttjare. menar dock all del är vanskligt allfulll ul kunna bedöma förslagel innan utredningen tagil ställning till merövergripande frågor och gjort den allmänna genomgångav lagstiftningen somförordas i de av nordiska ministerrådet anlagna riktlinjerna för ulredningsarbelet.Man ifrågasäller också lämplighelen all gå före de övriga nordiska länderna medden nu föreslagna lagsiiftningen. förklarar sig emellertidinte vilja motsätta sig all den anvisade lösningen prövas provisoriskt.Juridiska fakuhetsnämnden vid konstaierar all förslagel integär lika långl i kolleklivisiisk riklning som del förslag som lades fram påmolsvarande område av de svenska sakkunniga i den nordiskaupphovsrättskommiltén. erinrar emellerlid om all ett slortanlal av de upphovsmän som berörs av förslaget gör sina prestationer vid sidanav sin egentliga yrkesverksamhet eller endasl som eu led i denna och atl dQl iallmänhet inle finns någon organisalion som förelräder dessa upphovsmän påsamma säll som en fackförening av vanlig lyp representerar en läll avgränsbargrupp av löntagare. framhåller i anslulning härtill all redanen omfattande räll all för undervisningsverksamhet kopiera verk av medlemmar iavtalsslulande organisaiioner bör lillsammans med bestämmelser i såsomciialräti m. m, och i FotoL kunna i hög grad lillgodose undervisningensintresse. Man ifrågasäller därför om verk av upphovsmän som inte företräds avavtalsslulande organisalion verkligen bör kunna kopieras i andra fall än dåupphovsmannen själv lämnal samtycke därtill. Forskningsbiblioteksrådetförklarar - med instämmande av kungl. 1979/80:132 125 -sig inte ha någon erinran mol alt etl system med avialslicens blir tillämpligtinom högskoleområdel. Enligt rådets mening bör man vid kommande förhandlingaromell kolleklivi kopieringsavial även överväga en uppmjukning av gällandeföreskrifter om räll för vissa bibliolek att kopiera för ullåningsändamål.Rådel framhåller vidare all, då del finns anledning all förmoda all bibliotekenäven efler ingånget avtal i slor ulslräckning kommer alt få beställningar avfotokopior för undervisningsändamål, biblioteken bör genom någon föreskrift iavtalet skyddas mol påstående om broll mol 11 § URL. Rådet understryker ocksåall ansvarei för erforderiiga kopieringsredovisningar bör åvila institutionvid högskola och inte högskolans bibliolek. /SRär allmänl kritisk mol utredningens förslag och menar bl. a. att ulredningeninte närmare klarlagt under vilka föruisäiiningar som medlemmarna i deavtalsslulande organisalionerna kan bli bundna av de avtal som förutsätts liggatill grund för avialslicensen. Förbundel anser del också vara en brisl allulredningen inle närmare analyserat förslagets konsekvenser för bokutgivningen.Betydelsen av sisinämnda synpunki las också upp av . anser den föreslagna ordningen mindre ändamålsenlig.Elt system med avialslicens synes enligt nämndens mening bli alllförkosinadskrävande och svårhanleriigl från administrativ synpunki. Nämnden vill islället förorda all man prövar möjlighelen atl i URL införa bestämmelser om enbegränsad räll lill fotokopiering för undervisningsändamål. En sådan regleringskulle enligt nämndens mening kunna utformas i nära anslulning lillbestämmelserna i skolkopieringsavtalet. Riksrevisionsverketdelar ulredningens uppfallning all frågan om folokopiering inomundervisningsverksamhet bör lösas genom avtalslicens. Verkel framhåller all enväsenllig ulgångspunkl vid de avtalsförhandlingar som följer av förslagel börvara all åsladkomma en reglering som medför eli så litet adminislralivtmerarbeie som möjligt. 1 detla syfte bör enligt verkeis mening erfarenhelernaav skolkopieringsavtalet las lill vara. Verkel anför bl.a. vidare: Delekonomiska utfallet lorde bli hell beroende av hur avtalen ulformas. Del ärvidare uppenbart all berörda slalliga institutioners ekonomi kommer all påverkaspå olika säll. En praklisk fråga är över vilka anslag ersällningarna lill deenskilda upphovsmännen och deras organisationer skall utbetalas. Likasåaktualiseras frågan vilken eller vilka myndigheler som skall adminislreraulbelalningarna.