prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Utredningen (A1978:03) av vissa ^arbelslidsfrågor prövar möjligheterna alt samordna^arbelstidsreglerna i allmänna arbetstidslagen och arbetsmiljölagen.^Ulredningen skall vidare bl. a. pröva frågan om införande av ^beslämmelser sombegränsar dygnsarbetstiden. Utredningen beräknas bli färdig under är 1981. En arbetsgrupp med^förelrädare för ^arbelsmarknadsdeparlemenlel. LO, TCO, och /SR har ienlighet med ^beslul i samband med behandlingen av arbetsmiljölagen^setl över formerna för fördelningen av bidragen till ^verksamhelen medregionala skyddsombud. ^Arbelsgruppen har under ^höslen 1979 överlämnat förslagom ^elt ^nyll fördelningssystem. Bidragen för har vidare ^höjls med 3milj. ^lill 28 milj. kr. ^Trols förstärkningarna avarbetarskyddsverket under ^1970-lalel kan verket ^somjag nämnt ^inlesvara ^mol alla krav på insatser.Insatserna för alt förbättra ^arbelsmiljön måste därför fortsätta. Trots detsvåra budgetläget föreslås ^arbelarskyddsverke^t^ därför f^å^ vissa^personalförslärkningar. Sammanlagt föreslås ^arbelarskyddsstyrelsen ochyrkesinspektionen få 40 nya tjänster. beräknas ökade inkomster bl. a.av ^uppdragsverk^samhelen vid den ^arbelsmedicinska avdelningen. Den genomsnittligaarbetstiden per sysselsa^tt fortsätter all minska. Arbetstiden per sysselsatthar minskat med drygt ^efler ^arbelsiidsförkortningen underåren 1970-1972. Del finns flera förklaringar ^lill denna utveckling, bl. a.^ökal ^dellidsarbete - särskilt bland kvinnorna -minskal övertidsarbete,minskad veckoarbetstid genom avtal ^elc. Statistiska centralbyrånsundersökningarom svenskarnas levnadsförhållanden, , bekräftar bl. a.minskningen av övertidsarbetet under ^1970-lalet. Dessa undersökningar visar^dessulom alt morgon-, kvälls- och ^lördagsar-^bele har minskal ^pålagliglunder de ^senasle åren. ^Trols ^della har fortfarande ^drygl av de^anslällda obekväm ^arbetsiid under alla arbetsdagar. Hälften av allaanställda har obekväm ^arbelslid under ^minsl en av arbetsveckans dagar. Enligt1977 ^ärs undersökning önskade vidare 30,5 ^procenl av alla ^heltidsarbetandekvinnor och av alla ^heltidsar^betande män kortare ^arbetsiid. ^Moiiven för fortsatta^arbelslidsreformer har fåll en ny ^karaklär. De ^renl^hälsomässiga aspekterna har ^ersalls eller kompletterats med en rad andra^synpunkier som tillmäts ^alll ^slörre ^belydelse i ^arbelslids-^sammanhang,bl. a. ekonomiska, familjepolitiska och fackliga. Även^sys-^selsätlningspoliliska infallsvinklar kan framskymta ^l.ex. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 15 93 diskussionen om fortsa^tta generellaarbetstidsförkortningar. Denna uppfattning har dock inte vunnit ^slörreuppslutning i den svenska ^deballen. Reformerna på^arbelstidsområdel har uppnåtts såväl genom lagar som genom avtal. När detgäller fortsatta generella arbetstidsförkortningar ankommer det i första handpå arbetsmarknadens parter att göra avvägningar inom ramen föravtalsuppgörelserna. ^Delegalionen för arbetstidsfrågor ^(DELFA) tillsattes 1974 bl. a. för att geavtalsparterna underlag för bedömningar av möjligheterna till en fortsallsänkning av ^arbelstiden. I ^DELFA:s ^uppgifler ingår också alt göra analyserav ^lidigare arbetstidsförkortningars utfall på samhällsekonomi,sysselsättning, familjeförhållanden etc. har ^DELFA ^lämnalen rapport som belyser ^effeklerna av en arbetstidsförkortning på 2,5 timmarper vecka under 1980-^lalets första år. ^DELFA:s kalkyler bygger på bedömningarav långtidsutredning och ^sysselsättningsulredningen. Rapporten^remissbe^handlas ^f^ ^n. Nuvarande regler om arbetstid återfinnsnär det gäller ^arbelslidens längd arbetstidslag och i fråga om^arbelslidens förläggning i ^arbelsmil^jölagen . ^Ulredningen (A1978:03) av vissa ^arbelslidsfrågor har, som ^lidigare nämnts, bl. a, i ^uppgiflall pröva möjligheterna all samordna ^arbelstidsreglerna i dessa båda lagar.Utredningen skall vidare utreda konsekvenserna av en dygnsmaximiregel och göravissa överväganden i olika övertidsfrågor. En ny ordning för handläggningen avdispensärenden om arbetstiden innefattas ^dessulom i ^ulredningsuppdragel. Under ^1970-lalel har flera reglertillskapats som tillgodoser olika gruppers behov av ledighet för individuellaändamål. ^Sludieledighetslagen ger rätt ^lill ^ledighel på hel- eller dellidför utbildning. Rätlen ^lill delpension ^tillkommmer alla ^arbelslagare iåldern och utnyttjades vid ^årskif-^let 1979/80 av ca 50000 personer.Föräldraledighetslagen ger småbarnsföräldrar rätt ^lill hel ledighet tillsbarnet uppnått ett ^oeh ^elt halvt års ålder. Vidare får förälder rätt attförkorta arbetstiden till tre fjärdedelar av normal arbetstid tills barnetfyllt . ^Föriroendemannalagenoch ^arbelsmiljölagen reglerar arbetstagares ^räll till ^ledighel för fackligtuppdrag resp. uppdrag i skyddskommitté, anpassningsgrupp ^elc. I och med alt den nya semesterlagen^irädde i ^krafl 1978 förlängdes semesterledigheten från fyra till fem veckor.Lagen har ^givii långtgående förbättringar för bl. a. deltids- och^kortlidsansiällda ^saml de ^nytilllrädande på ^arbeismarknaden. Lageninnehåller ^dessulom en bestämmelse om ^räll att spara en del av semestern, föralt möjliggöra ^ell flexibelt ^semesieruiiag över åren. ^Höslen 1977 ^lillsaiie regeringen en ny^semeslerkommillé (A 1977:02) med uppgift all undersöka ^möjlighelema ^atltjäna in semester vid arbetslöshet, arbetsmarknadsutbildning ^m.m. Kommitténskall också undersöka i vilken ^ulslräckning ^fondsyslem behöver ^inrälias föradministration och ^belalning av semesterlön. Andra frågor avser ^möjlighelenalt ^Prop.1979/80:100 Bilaga 15 94 överföra semester vid byte av ^anslällning och ^rällalt tjäna in semes^ter vid föräldraledighet med särskild föräldrapenning. För att målet ^arbele alalla skall kunna förverkligas behövs bl. a. särskilda ^sysselsällnings- och^arbelsmarknadspolitiska insatser för arbetshandikappade. Möjligheterna för^arbelshandikappade att få arbete på den reguljära arbetsmarknaden är docknära förbundna med ^efteifrågan på arbetskraft ^lolalt ^selt i samhället.Förutom ^plaisförmedlande ^ålgärder krävs ofta yrkesinriktad rehabilitering ochandra ^arbetsförberedande ^ålgärder men också insatser för all anpassa ^arbeleltill individens förutsättningar. Enrad olika ^ålgärder står till arbetsförmedlingens förfogande för^arbetsförbere-^delse, ^arbeisplacering, anpassning av arbetet ^m. På grundval av förslag i^prop. 1978/79:73 om ^ålgärder för arbetshandikappade har ^beslulal^förbällra de ^arbelshandikappades möjligheter all få och behålla ^ell arbete.En grundläggande ^lanke härvidlag är all insatserna för de ^arbelshandikappadei än högre grad ^måsle ^inriklas ^mol åtgärder som är förlagda ^lill^arbeisplalser på den reguljära arbetsmarknaden. Under /80 harförsök inletts med uppsökande verksamhet bland unga förtidspensionärer liksommed handledare/faddrar åt arbetshandikappade och ungdomar som har svårigheterpä sin första ^ar^betsplals. För gravt handikappade, som behöver förlängdutbildning i företag kan, som en försöksverksamhet, bidrag ^ulgå ^lill^arbelsgivaren. I enlighet med riksdagensbeslut (AU 1977/78:16, ^rskr 1977/78:74) med anledning av ^proposilionen^(1977/78:30) om ^skyddal ^arbele och yrkesinriktad rehabili^tering^lillkallade chefen för ^arbelsmarknadsdepartementet en ^organisaiionskommitié(A 1978:04) för den yrkesinriktade ^rehabilileringen ^m,m. ^(NYR). På grundval av förslagfrån sysselsättningsutredningen och ^NYR har beslutat ^(prop.1978/79:73, AU 1978/79:20, ^rskr 1978/79: 186) om en ny samordnad ^organisalionför den ^yrkesinriklade ^rehabilileringen genom inrättande avarbetsmarknadsinstitut inom ^arbeismarknadsverket, I varje län skall ^f^innas^etl eller flera , som har ansvar för väglednings- ochrehabiliteringsinsatser, såväl i institutionell miljö som på träningsplatser påden reguljära arbetsmarknaden. ^NYR har i särskildarapporter lagt förslag om ^organisalion av ^arbets^marknadsinslilui, omregional ^organisalion av ^verksamhelen ^saml om ^rikllinjer för ^arbelel vid^inslitulen. Regeringen har inovember 1979 ^beslulat om regional ^organisalion av ^arbelsmarknadsinsliuil^saml om ^ijänsler vid instituten. Beslutet innebär en ^belydandedecentralisering av resurserna för vägledning och yrkesinriktad rehabilitering,som därigenom förs närmare de sökande som behöver ^så^danl särskilt ^slöd.^Tolall ^lillkommer inom ramen för oförändrade personal- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 15 95 ramar 26 ^inslilul/filialer, dock med ett^personallillskoli om ca 30 ^ijänsler i Norrbollens län. ^Tolall kommer 83^arbetsmarknadsinslilui all finnas. beslut omframlida ^organisalion av den ^yrkesinriklade ^reha^bilileringen innebar ocksåatt ^etl särskilt ^inslitut skallinrättas för ^melodul^veckling, forskning och personalutbildning inom områdetgenom alt viss verksamhet som bedrivs vid resp. ^slalens ^arbetsklinik ochPsykotekniska ^inslilulet vid ^universilei läggs samman. Regeringenhar i ^prop. 1978/79:116 ^föreslagil att ^ell sådant ^inslitui skall förläggas till ^Slockholms^regionen. Vidriksdagsbehandlingen av ^proposilionen förordade ^arbels-^marknadsuiskotlet (AU1978/79:40) all regeringen skulle låta utföra en kompletterande ^ulredning ochdärefter återkomma ^lill med förslag. ^besluiade ienlighet med utskottets hems^tällan ^(rskr 1978/ 79:441). En särskild ^uiredarehar därför ^lillkallais med uppdragall ^uireda olika ^allernaliv för lokalisering av institutet. Utredningsarbetet väntas vara slutfört under första^halvårel 1980. I avvaktan på alt detsärskilda ^inslilutel kan börja sinverksamhet får ^verksamhelen vid ^slalens ^arbelsklinik - ^dil också visspersonal från ^Psy-^kolekniska ^inslilutel^förls - förlängas för all ge AMS bistånd med viss metodutveckling och^personalulbildning. Från den 1 juli 1979har förstärkningar ^genomförls beträffande en rad stödåtgärder för sökande med^arbelshandikapp. Bidragen ^lill ^arbelshjälp^medel ål handikappade har i det^närmasle ^fördubblals. Under budgetåre^t^ 1979/80 har arbetsmarknadsverketockså tillförts resurser för särskilda insatser för ungdomar med^arbelshandikapp. Under ^höslen 1979 harefterfrågan på arbetskraft ökat. De genomförda förbättringarna avarbetsmarknadspolitiska stödåtgärder för sökande med ^arbelshandikapp bör ökamöjligheterna för dessa sökande alt få arbete i del ^förbällrade^efterfrågelägel. ^anlogriksdagen förslag ^lill ny ^organisalion för ^skyddal ^arbele och yrkesinriktadrehabili^tering ^m.m. ^(prop. 1977/78:30, AU 1977/ 78:16, ^rskr 1977/78:74).Den nya ^organisalionen för skyddat ^arbele innebär bl. a. all verksläder för^skyddal ^arbele, ^konlorsarbetscentraler, ^induslriel^la ^beredskapsarbelen och^hemarbele samordnas under regionala ^slifielser med ^landsiingskommunerna och^siaten som ^sliftelsebildare. ^Kosinaderna förverksamheten överläs av ^slaien sedan avräkning ^skelt ^genlemol de ^lidigarehuvudmännen. En ^cenlral s^tiftelse - - ^överiarhuvuddelen av de ^funklioner som ^lidigare ^åvilal AMS, landstings- ochkommunförbunden samt andra ^cenirala organ. Den nya organisationen träder ikraft den . ^Sammanlagi berörs mer än 27000 anställda, varav ca22 000 arbetshandikappade, I enlighet med beslut ^(prop.1978/79:73, AU 1978/79:20, ^rskr 197^8/79:186) om ^ålgärder förarbetshandikappade kommer den nuvarande ^halvskyddade sysselsättningen och^arkivarbete/musikerhjälp ^atl från ^ersälias av en ny^ansiällningform kallad ^anslällning med ^lönebi- 1979/80:100 Bilaga15 96 Reformen innebär stora förändringar för dem somnu sysselsätts i ^arkivarbete/musikerhjälp och som övergår till anställning medlönebidrag. a. kommer de att omfattas av lagen om anställningsskydd (LAS)eller lagen om ^offenllig anställning () och erhålla lön och andra anställningsförmåner efter samma villkorsom gäller för övriga anställda på arbetsplatsen. Inför genomförandel avreformen har ^arbelsmarknadsdeparlemenlel ^ge^mensaml med AMS, stålensarbetsgivarverk och kommunförbunden genomfört regionalainformationskonferenser för berörda arbetsplatser, anställda i ^arkivarbeie,fackliga ^förelrädare ^m. ^Anslällningsskyddskommittén(A 1977:01) har avlämnat promemorian ^(DsA 1979:2)Uppsägningsskydd för vissa långtidssjuka. Regeringen har på grundval avkommitténs förslag och remissyttranden häröver ^föreslagil ^(prop. 1979/80:4)^elt förbättrat ^anslällningsskydd för långtidssjuka som fått ^hellsjukbidrag. ^Samiidigi lades fram förslag ifråga om bidrag till ^halvskyddadsysselsättning och bidrag vid utbildning i förelag av äldre och handikappade isyfte ^atl underlätta för ^långlidssjuka alt återgå i arbete. 1978/79 Utgift 86031000 1979/80 Anslag 109735000 1980/81 Förslag 123 229000 ^Arbelarskyddsstyrelsenär ^cenlral ^myndighel för ^arbelarskydds- och ^arbelslidsfrågor, däri^inbegripel ^arbelsmedicinska frågor och frågor rörande den ^ceniralatillsynen på arbetsplatserna enligt ^produktkontrollagslifl-^ningen, ^Slyrelsenär ^chefsmyndighel för ^yrkesinspekiionen. ^Arbelarskyddsstyrelsen ledsav en ^slyrelse. Denna ^ulgörs av generaldirektören, överdirektören och nio^yllerligare ^ledamöier varav sju representerar parterna på ^arbeismarknadenoch två är riksdagsledamöter, I verksstyrelsen ingår vidare tvåpersonalföreträdare. Inom styrelsen finns tre avdelningar, nämligen^lillsynsavdelningen, ^arbelsmedicinska avdelningen och administrativaavdelningen. Till^arbelarskyddsstyrelsen är ^ocksä knuten en ^arbetslidsnämnd. som beslår avgeneraldirektören eller överdirektören, chefen för ^arbelslids-^byrån, entjänsteman som generaldirektören ^ulser ^saml sex ^yllerligare ^ledamöier somrepresenterar parterna på ^arbeismarknaden. den Ijanuari 1980 kommer en ^delegaiion för ^hybrid-DNA-^frågor all finnas^inrällad. ^Delegalionen kommer all ^uigöras av representanter för berördatillsynsmyndigheter, ve^tenskapsmän med särskilda kunskaper om ^hybrid-DNA ochpersoner som kan tillvarata de anställdas och 1979/80:100 Bilaga15 97 ^Delegalionen blir i ^adminislralivi hänseende ^knu^ien till^arbelarskyddsstyrelsen. ^Beräknadändring 1980/81 Handläggande personal Övrig personal ^Lönekosinader Sjukvård Lokalkostnader ^Expenser därava) ^engångsutgi^f^ter b) ^u^tomnordiska resor Informationssystem om arbetsskadordärav ^engångsanvisning Vissa kostnader för utbildning av företagsläkare isocialmedicin på arbetarskyddets område därav ^engångsanvisning ^Förelagshälsovårdsulbildning ^Personalulbildning Uppdragsverksamhet mm. ^(+ 37000) ^(± 0) ^(^ ^+ ^(- 420000) (.300 000) ^(- 300000) ^+^ 1 195 000 09 535 000' ^'^ Genom beslut av ^(prop. 1979/80:10, ^SoU1979/80:18, ^rskr 1979/80:107) har därtill beviljats delegationen för^hybrid-DNA-frågor som ^inrätlas fr. o. ^m.den . Inkomster vid^arbelarskyddsstyrelsen, som redovisas på statsbudgetens inkomstsida underUppbörd i statens verksamhet, beräknas ^lill . för nästa budgetår(1979/. Alternativet med nedskärningarkan inte genomföras inom ramen för en oförändrad ^ambilionsnivå. En nedsatteller oförändrad ^ambilionsnivå för styrelsens verksamhet skulle slå i dålig samklang med del mål för den framlidaverksamheten som ^slalsmakterna uppställt i anslutning till ^atl den nya^arbeismiljölagsliftningen ^inföides. Regeringen ^harockså i ^kompletler^ingsproposiiionenvåren 1979 som en konsekvens av lagstiftningsreformen ^förulsell vissförstärkning för ^arbelarskyddsverkel. ^Slyrelsen föreslår därför all den^ulbyggnad av ^arbelarskyddsverkel som pågått ^fortsäller. Pris-och ^löneomräkning ^m.m. ^Ell genomförande av ^aliernativet med nedskärningarskulle medföra 7 1979180. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 15 98 minskade ^resursei för ^föieskriflsarbele och^forskningsverksamhel ^saml red^ucerad ^infoimation ^c)ch personalutbildning. Inom^arbelarskyddsverkel pågår ^elt fortlöpande ^ralionaliseringsarbete. Detpåverkas i hög grad av två regeringsuppdrag om dels redovisning av pågående ochplanerade ^ADB-system inom verket och dels översyn av verkels administrativafunktioner. Formerna för ^rationaliseringsarbeiel är en av de ^ftågor somkommer all las upp i ^organisalionsöversynen. ^Mol denna bakgrund redovisas^inle någon formell ^effekliviseringsplan. I ^slällei beh^andlas ^hillillsvarande och pågående^ralionaliseringsarbete. Huvuddelen av ^della är av sådan ^arl, att uppkomnapersonella besparingar inte direkt kan översättas i minskal ^anlal tjänster. Istället innebär de effektivare arbetsformerna att personalen kan ^omprioriterasin lid ^lill mera angelägna ^arbelsuppgifter, vilket på ^sikl leder ^lillminskal behov av ^personalför^slärkning. Tillsynsavdelningen^,^ som bl. a.^utarbelar arbetsmiljöföreskrifter, behöver förslärkas. ^Arbelsmiljölagen, som^Irädde i ^krafl den , ger de grundläggande reglerna, ^Slyrelsenkompletterar lagen med ^föreskrifier som närmare anger krav och skyldigheterbeträffande arbetsmiljön. ^För^slärkningar behövs för att kunna öka ^laklen i^föreskrifisarbelel och vidmakthålla erforderlig aktivitet i frågaom övriga ^lillsynsålgärder såsom upplysning, rådgivning, förhandsbedömning och^samarbele med andra myndigheter, branschorganisationer ^m.fl. Ytterligareresurser behövs vidare för all ^bäiire kunna leda och ^siödjayrkesinspektionen och samordna dess verksamhet samt för ^bälire bevakning avden ^informalion som kommer fram om sambandet mellan ohälsa och möjliga orsakeri ^arbelsmiljön. 18 nya ^Ijänster föreslås. kan tre extra tjänsterdras ^in(-^h^ 2312000kr. Den ^arbelsmedicinska avdelningen har forskning ochutbildning som sina ^huvuduppgifler. Den egna forskningen och ^ulvärderingen avandras har ^slor ^belydelse som faktaunderlag i s^tyrelsens ^föieskriflsarbele.Hög-prioriterade områden i anslagsframställningen är bl. ^yrkesdermatologi,dvs. läran om ^yrkesbelingade hudsjukdomar, ^saml rörelseorganens belastningssjukdomar.21 nya ^Ijänsler föreslås, varav en ^professorstjänsi i ^yrkes-^dermatologi.Därvid kan alla ^exira ^ijänsler dras in ^(+ . Den ^administratlvu ^uvdelningen behöver ^ruslas upp.Anledningen härtill är ^främsl all ^arbetarskyddsverkels ^krafiiga expansionunder senare år inte ^molsvarats av en tillräckligförstärkning av den ^adminisiraliva sidan. ^Detla gäller såväl verkets ^inlerna^adminislralion som ^adminislralio^nen av den omfattande utbildningsverksamhetsom bedrivs. Framför ^alll gäller del att tillskapa ^fasla ^ijänsler där man tvingats all ^anslälla extrapersonal. 26 sådana ^ijänsler begärs . I ^övrigl ^måsle bl. ^siyrelsensjuridiska ^kapacilei förslärkas för all lagbyrån skall kunna klara av sin delav ^föreskriftsarbetet. ^Tolall begärs 32 ^Ijänster ^(^+- . ^Flyiiningen ^liil^arbetarskyddssiyrelsens nybyggnad i ^Väsira Skogen i ^Prop.1979/80:100 Bilaga 15 99 medför mer rationella arbetsformerför personalutbildningen och minskal behov av ^inlernalulbildning.^Anslagsposlen ^lill ^personalulbildning kan ^däiför skäras ned enligtregeringens ^huvudallernativ i de årliga anvisningarna ^(- . För informationssystemet omarbetsskador beräknas preliminärt medel för successiv utbyggnad i ^avvakian på^atl redovisningen av pågående och planerad ^uiveckling av ^ADB-iippdragslutförs ^(+ . För ^lokalkoslnader, ^expenser,^informalionsverksamhel ^m. behövs ^yllerligare medel ^(+ . Till anslagsframställningenhar fogats en skiljaktig mening av personalföreträdaren för medlemmar i^Slatsljänslemannaföibundets avdelning 301 inom ^arbelarskyddsverket. Stora förändringar har ^skeltpå arbetsmiljöområdet . Arbetsmiljödebatten har ^varil intensiv, det lokala skyddsarbetet har^byggis ut och skyddsombudens och skyddskommittéernas ställning har ^stärkls. En ny ^arbelsmiljölagstiftning har^ularbelals och ^Iräll i kraft. ^Arbelar^skyddsverkel har fåll ^slarki ökaderesurser. ^Ulbyggnaden av ^arbelarskyddsverkelunder ^1970-lalel ^har^gjori del möjligt att bl. a. satsa mer på forskning,^atl öka produktionen av föreskrifter, ^atl fördjupa inspektionsverksamhetensamt att intensifiera ^informations-^och ^ulbildningsverksamhelen. Samtidigthar medve^tenheten om arbetsmiljöns betydelse för människans hälsa och^säkerhel ökat och kraven från arbetslivet på ^insalser vuxit snabbi. Stora ^anslrängningarmåste göras för att effektivisera statsförvaltningen. ^Della ^arbele måstegivetvis bedrivas på många fronter. Av ^slor ^belydelse när del gällerarbetarskyddsverket är del uppdrag regeringen givit ^arbelar^skyddsstyrelsenbetr. en översyn av ^arbetarskyddsverkels administrativ^a^ ^funklioner.^Arbelel skall bedrivas i ^samarbele med ^slalskonlorel och berörda^personalorganisalioner. ^Organisalionsöversynen skall utmynna i en samladbedömning av resurs- och utvecklingsbehoven med avseende på verketsadministrativa funktioner på såväl central som regional nivå. Översynen börgenomföras så all den kan ligga till grund för anslagsframställningen /82. Av betydelse när det gälleratt effektivisera^arbelarskyddsverkel är också det ^arbele som ^konlinueriigl bedrivs inom^Slyrelsen och yrkesinspektionen när det ^gällei^'^ ^atl finna formerna för den^mesl ändamålsenliga resursanvändningen. Som ytterligare ^eltexempel på faktorer som bör påverka effektiviteten inom ^verkel bör nämnas denybyggnader för ^slörre delen av ^arbeiar^skyddssiyrelsen i resp. den^arbelsmedicinska filialen i som lagils i bruk . Genom dessanybyggnader ökar bl.a. möjligheterna till fördjupat ^samarbele mellan verketsolika enheter ytterligare, arbetsrutinerna blir rationellare och dessutom harnybyggnaderna medfört 1979/80:100 Bilaga15 100 alt ^slyrelsen fåll en ^belydligl högre standard på^laboratorieuirusiningen ^m.m. Verksamheten inom ^informaiionssysiemeiom ^arbelsskador ^slarlade . Målet för informationssystemetär all ge underlag för förebyggande åtgärder inom arbetarskyddet. Den slutgiltiga utformningen av^informaiionssysiemei är ännu ^inlefastställd. ^Arbeiarskyddssiyrelsen har av regeringen fåll i uppdrag all isamråd med ^slatskonlorel ^ularbela och redovisa ^allernaliva förslag ^lill plan för successiv uppbyggnad avinformationssystemet. I uppdraget ingår vidare att redovisa övrig pågående ochplanerad utveckling av ^ADB-syslem inom styrelsen och all lämna ^allernaliva förslag till ^forlsall ^drifl och^uiveckling av ^ADB-sysle-^men. ^Uppdragel kommer all ^ledovisas under förslådelen av . I samråd med chefen för ^ekonomideparlemeniel har jag ^förlöver ^lill ^siaiisiiska centralbyråns anslag för produktion av statistikför informationssystemet om ^uibelskador. För ^näsla ^budgelår bör medel för^arbelarskyddsverkels verksamhet beräknas med ^ulgångspunkl i^arbelarskyddssiyrelsens huvudförslag. Trots de ^effektiviietsbe^f^tämjande ^akliviieier som pågår inom ^verkel finnsdel dock fortfarande ^eu behov av ökade resurser för ^slyrelsen. ^Della hängersamman med den ^slora ^efterftågan på ^insalser inom ^främsl ^föieskriflsar^beleoch forskning som kommer från ^arbelslivei. ^Trols del ^ulomordenlligl svåra^budgellägel är del ^nödvändigl med viss ^försiärkning av ^arbelar^skyddsverkel.Jag föreslår således alt ^arbeiarskyddssiyrelsen ^försiärks med sammanlagt tolvnya ^ijänsler. Av dessa är ^ivå ^Ijänsler avsedda för ^sekrelarialel ^lill^delegalionen för ^hybrid-DNA-frågor. ^Samiidigi räknar jag dock med ökade^inkomsler från bl. a.uppdragverksamheten vid den ^ar^belsmedicinska avdelningen. Inom ^styrelsens tillsynsavdelningbedrivs bl. Arbetarskyddsstyrelsen har ^lidigarefäll i uppdrag all i ^koslnadsbespa^rande ^syfle närmare bedöma ^möjlighelemaall ^avgiftsbelägga denna ^verk^samhel. ^Slyrelsen har i^anslagsframslällningen ^redovisal sin syn på ^verk^samhelen och ^konslalerarsammanfattningsvis all ^slyrelsen ^inle är beredd all förorda en avgiftsbeläggningav denna. En ^översikllig ^lidssludie av ^granskningsverksamhelen har visat för skulle uppgå ^lill cirka 1.4 milj. kr. ^Slyrelsenräknar med all ^verksamhelens omfattning kommer alt undersliga ^hälfien av dennuvarande när ^sysiemel med ^riksprovplalser byggts ut. De skäl ^mol en avgiftsbeläggning som^slyrelsen åberopar ger ^inle ^lill^räckligl underlag för ^ell ^slulliglställningstagande i frågan.