prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Målet för kanaldriften är^atl bibehålla och om möjligt förbättra den tekniska standarden ochtrafikkapaciteten. ^Verksamhelen skall drivas efter affärsmässiga grunder. Verket utredermöjligheterna ^atl samordna driften av ^Mälarbron med driften av ochslussbron. Vidare övervägs fortsatt samordning mellan kanalverket och^lolsplatsen i syfte alt rationalisera passningen av kommunikationerna. ^Eör ^budgetårel 1980/8 1 räknar verket ^kostnadema för kanaldriften till 4 329000kr. Mindre^kanuler och ^fördju^f^jade farleder Målet för verksamheten är^atl de mindre kanalerna och ^föidjupade farlederna för vilka ^verkel^ansv^tirar skall underhållas så att de håller angivet djup och angiven breddoch i övrigt den tekniska standard som förekommande fartygstrafik kräver. Delprogrammet omfattar driftoch underhåll av ^etl fyrtiotal ^farieder och kanaler. Härutöver ingårpunktvisa ^föidjupningsinsatsei i farleder. För /81 tarverket upp ^662(X)0kr. under ^delprogrammel Mindre kanaler ^ocb fördjupadefarleder. Målet för^sjökarleverksamheten är att utföra sädana mätningar och undersökningar ifarvatten inom landet och i angränsande havsområden som fordras för sjöfartenoch ^försvarei. att ^uiarbeta och utge eller låta utge allmänna sjökort ochseglingsbeskrivningar ^saml ^atl utarbeta särskilda sjökort ochseglingsbeskrivningar för marinen. Sjökartläggning är avstor betydelse för flertalet av farledsverksamhetens aktiviteter. All^farledsulmärkning kräver sålunda dels kännedom om ^botienlopografin för allkunna bestämma bästa lägel för resp. fyr. boj och prick ^elc. dels en^geodelisk inmä^tning så alt ^utmärkningen kan redovisas i sjökort på ^ell sålångt möjligt korrekt och med verkligheten överensstämmande sätt.^Lolsningsverksamheten kräver att ^djupförhållandena kan redovisas förlotsarna på ^ell mer detaljerat sätt än vad som kan ske i sjökorten. Vidare^måsle alla märken av typ ^enslinjer ^m. vara hydrografiskt ^konirollerades^å^ all de kan användas p^å^ del ^säll som är ^avsell. 1979/80:100 Bilaga9 117 Sjöfarten måste vidare kunnaförses med sjökort av sådan kvalitet ^atl de medger en säker sjöfart. Denbristande noggrannhet som på teknikens nuvarande stadium i praktiken inte kanundvikas i en karta får i sjökorten inte vara av sådan storleksordning all dennegativt påverkar sjösäkerheten. I den allmänna översyn av^farledsförutsältningama i de mest trafik-starka och ^mil.jökånsli^ga avsnittenlängs kusterna som .sjöfartsverket påbörjat spelar ^sjökarleverksamhetenföljaktligen en viktig roll. ^Fr.o.m.1978 års ^mätsäsong har ^sjömätningsverksamheien delvis getts en ny inriktning i och med alt^sjökarleverksamheten ^ulför speciella ^s.k. ^farledskon-^troller avseende bl. ^Eör alt öka^mätningskapacileten avser verket bl. a. alt öka^automaiionsgraden vid såvälöverföringen av m^ätdata från sidobålarna ^lill moderfartyget som iutvärderingen och presentationen av ^niäldala. Vidare avser verket att utöka^mätsäsongen och ^ulnyltjandegra-^den av farty^gen . Rutinerna för^utvärderingsarbelei ^ocb sjökortsrättelserna har ^hell ändrats.^Sjömäiningarnas ^resullal ^ulvärderas i ^elt balanserat system, dvs.^i^csullatet från en ^mälningssäsong skall vara utvärderat i ^djupkarlans^foini innan ^näsla ^mälningssäsong börjar. ^Djupkarlans huvudsakliga innehållskall vara infört i ^sjökorlet inom ^högsl . Mängden av insamlade ^mäldalahar dragils ned. Därigenom kan ^verkel delvis avhjälpa den eftersläpning somföreligger i utvärderingsarbetet. Den svenskasjökortsportföljen ^omfallar ^f.n. 90 översikts-, kust-, skärgårds- och^inlandskori. Av dessa är 62 utgivna . Det föreligger enligt verket^ell ^siarkt behov av att ersätta flertalet av de befintliga ^sjökoi-^ten mednya kort (nyproduktion). Produktionstakten är ^f. ca 2 nya kort . ^Förbudgeiårei 1980/81 tarverket upp 41 323000kr. i medelsbehov, vilket innebär en öknin^g^ jämfört medinnevarande budgetår med 5919000kr. Pris- och ^löneomräkning jämte andraautomatiska kostnadsökningar uppgår ^lill . avser dels kostnader för 1 ingenjör. 2 förste kartograferoch 2 förste ritare, dels vissa andra omkostnader. Härutöver tas upp 1 269000kr. för räntor till följd av begärd beställning av ett fartyg. ^Målel för ^delprogrammelPublikationer är att som ^komplemenl ^lill sjökorten tillhandahålla nautiska publikationermed godtagbar aktualitet. Verket ger ^ul fyrapublikationer, nämligen Underrättelser för sjöfarande ^(Ufs), Underrättelserför båtsporten ^(Ufb). Svensk fyrlista och Svensk lots (SvD. Den förstnämndapublikationen utges en gång . I fråga om Underrättelser för ^båtsporlensker utgivning med fem häften . Svensk ^fyiiistages utvartannat år. Beträffande Svensk lots har verket som m^ål att inga uppgifterskall vara äldre än . 1979/80:100 Bilaga9 118 ^Eör /81begär verket I , ^vilkel innebär en ökning med . jämförtmed innevarande år. ^I^Vis- och löneomräkningen uppgår till 47000kr. 1volymökning begär ^verkel 110000kr. för förstärkning av redaktionen förUnderrättelser för sjöfarande. Härutöver omfördelas kostnaderna för radiotjänst(145000kr.) under delprogrammet Administration ^lill delprogrammetPublikationer. Målet för^delprogrammel Isbrytning är t. v. ^atl ^befäsla ^fömlsällningama för sjöfartåret runt på ^botlenhavshamnarna och förlänga ^skeppningssäsongen förde störrehamnarna i . Under lindriga och normala ^isvinirar skall sjöfart på^bottenvikshamnama kunna pågå ^årel runt med ^isförstärkl tonnage och vid visskoncentration av ^ullastningen. För och är målet att kunna hasjöfart året runt. räknar med alldel fordras sex effektiva ^havsisbrylare ^jämle ^Thule för all förverkliga^målel för isbrytningen. ^Härulöver fordras för isbry^taren ^Ale ^samlför visst utnyttjande av ^isbrytande ^bogserbåiar som förhyrs. Sedan ^viniern 1970/71 harsjöfart ^årel runt ^kunnal upprätthållas på . ^Assisiansbehovel i^Boltenhavet har ^frånsell vissa perioder ^v.^arii ^liiet och för ,och har endast under den stränga ^viniern 1978/79^isbrytarresurser behövt tas i anspråk. På grund av lindrigaisvintrar och den av lågkonjunkturen betingade ringa sjöfarten har erfarenheterav den utbyggda ^isbrytar-^flottans samlade kapacitet inte^kunnal erhållas ^fö^r^tän under ^senasle vintern. Med hänsyn bl. a. till ^atlerfarenheterna från sistlidna vinter ännu ^inle hunnit utvärderas aktualiserarsjöfartsverket inte ^f.n. frågan om anskaffande av ytterligare^isbrytaifarlyg. Däremot bör enligt ^verkel äldre isbrytare moderniseras. För /8 1beräknar ^verkel ^kosinaderna för isbrytningen ^lill 138662000kr., varavadministrationen svarar för 1200000kr. Kostnadsökningen från innevarande^budgelår uppgår till 19612000kr., huvudsakligen beroende på höjda priser påbunkeroljor. Program ^F^ a ^r^ t ^y^ g^s^ v ^e^ ^r^ k ^s^ a ^m^ ^h^ ^e^ t Inom programmetFartygsverksamhet bedriver den verksamhet som rör säkerhetenombord på fartyg, ^skyddel av den ^yllre miljön från påverkan av fartyg ochlast ^saml de ^ombordanställdas sociala förhållanden. De mer preciserade målenanges under respektive delprogram. ^Behovel av ^resuiserinom programmet beror av flera ^fakiorer. En av dessa är antalet fartyg inomhandelsflottan. ^Rilningsgranskning och ^lill-^synsförräliningai i samband medombyggnad av fartyg och ^ocksä ^andra-^handsförvarv från utlandet är särskilt^arbetskrävande. har ^anlalel nybyggen särskilt i ullandel^varil ^slori. 1979/80:100 ^BUaga9 119 inspektion av befintliga fartyg har delvis måst eftersättas. Underplaneringsperioden anser verket ^atl den fortlöpande kontrollen av fartyg måsteökas. Mer lid skall också ägnas ål uppföljning och konsolidering av de normersom utarbetats och är under utarbetande. En successiv breddning avverksamheten ^främsl inom områdena transport av farligt gods och skyddet ^molvattenföroreningar är enligt ^verkel angelägen. ^Härulöver styrsverksamheten av ^innehållel i den tillämpliga lagstiftningen, i första handsjölagen (1891:35 ^s. I), lagen (1965:719) om säkerhe^ten på fartyg,sjömanslagen (1973:282), ^sjöarbelslidslagen (1970:105),lagen ^(1972:275) om vattenförorening från fartyg, lagen (1976:6) om vattenföroreningfrån fartyg inom samt kungörelsen (1954:550) angåendeskeppsmätning. Även olika ^inlemalionella överenskommelser påverkarverksamheten. Av stor ^belydelse är del ökade ansvaret för kontroll avutländska fartyg genom den successiva utvidgningen av kontrollen av ^s. ^Sjötärlsinspeklionenhar all granska farleders ^ulmärkning ^saml bestämma normerna försäkerhetsanordningar. Preliminära ^rikllinjer för farleder som bl. a. behandlar^farieders djup och bredder i förhållande ^lill de fartyg som skall trafikera^ledema har tagits fram av ^sjösäkerhelsdirektören. Riktlinjerna har prövatsunder och en förlängd försöksperiod harbeslutals. Som ^ell ^vikligl led i del ^forisälla ^arbelel ingår att göra enutvärdering av försöksverksamheten. Därvid avses all bl. a. söka mera ingåendebelysa sambandet mellan ^kosinaderna och målet att ^upprällhålla en rimligstandard i farlederna för ^atl få ^ell underlag för framlida ^beslul. ^Målel för^delprogrammel ^m.m. kan sammanfallas i följande ^punkler.nämligen - all ^lillse ^atl fartygen ärsjövärdiga, - ^atl tillse all fartygen är ^konslrueradeså ^atl de ger en god boende- och arbetsmiljö för de ombordvarande, - alt tillse att fartygen ärbemannade pä ^ell betryggande sätt, - all fastställa det ^högsia ^anlalelpassagerare som fartyg i förekommande fall ^fär transportera, - ^atl ^lillse ^atl fartygen följerangivna ^beslämmelser vad gäller ^passagerai-^antal, - ^atl tillse all fartygen är sålastade eller ^bariaslade att sjövärdighets- och säkerhetskraven uppfylls, - all utöva kontrollen vid transportmed fartyg av ^farligl gods, - alt förebygga förorening av denyttre miljön från fartyg samt - att tillse alt de ^frilidsbålar som^anmäles ^lill frivillig ^lypprovning uppfyller fastställda regler. Verksamheten kan i ^slort delas in i^fartygsinspektionsfrågor inklusive 1979/80:100 Bilaga9 120 ^arbelsmiljöfrågor och typprovning av fri^tidsbåtar,frågor rörande den yttre miljön ^samlbemanningsfrågor. ^Fartygsinspeklionsfrågorna^omfallar ärenden inom områdena brandskydd, ^siabiliteloch fribord, nautiska frågor, skeppsbyggnads- och allmännahållfasthetstekniska frågor, ^farlygsutmstning, hiss- och lyftanordningar,maskineri- och ^elutruslningar. bosläder och juridiska frågor. Den störstadelen av arbetet ^ulgörs av ^rilningsgranskning. Med hänsyn till denstora arbetsbelastningen har tidvisen ganska ^slor ^delegering av ärenden ^ägl rum till^sjöfartsinspektionsdislrikien. ^Trols ^della har en viss eftersläpning rått iärendebalansen. Den fortlöpande tillsynen av fartyg sker genom besiktningaroch inspektioner. Redovisning av tillsynen sker genom rapporter som granskascentralt. Rapporterna ligger till grund för beslut om ^ceriifikat och bildarunderlag för ^ålgärder ombord på fartygen. Under den kommandeplaneringsperioden förutser verket ^etl ökat behov av resurser för arbetet medalt utfärda detaljbestämmelser till gällande författningar med hänsyn ^lill densnabba ^ulvecklingen av olika fartygstyper. Vidare bör tillsynen över småfartyg som huvudsakligen trafikerar våra inre farva^tten och kuster öka. Likaså^lorde ny ^laslningsleknik, exempelvis den utökade användningen av containrar,medföra ökade arbetsinsatser för del. När det gäller^arbelsmiljöfrågoma räknar verket med ^atlresurserna är lämpligt avvägda^förden närmaste verksamhetsperioden. Det krävs emellertid all särskilda^tillsynsruliner för verksamheten utvecklas. Sedan starten förtypprovningsverksamheten för fritidsbåtar har arbetsuppgifterna kontinuerligtökat. a. kan nämnas att det nordiska samarbetet har krävt och alltjämtkräver en hel del förberedelser, ^efterarbete och resor. Kontakterna medtillverkare, försäljare, myndigheter, ^båtsportor-^ganisalioner. massmedia och^allmänhel kräver också avsevärda resurser. Sistnämnda verksamhet är nödvändigom ^verkel skall kunna upprätthålla och förstärka det förtroende som denfrivilliga typprovningen fått hos tillverkare, leverantörer och^bålkonsumeniei. Verksamhetenshuvudsakliga inriktning vad gäller ^farligl godsområde har^varil ^atl sprida ^informalion och ^uiarbeta tillämpningsföreskrifter för altöka kännedom om och därmed även efterlevnaden av gällande regler. Tillsyn harpå grund av bristande resurser endast ^kunnal utföras i myckel ringa^omfallning. Efter den informationsspridning som förekommit har kraven frånberörda par^ter och allmänheten på alt tillsynen av ^regelefterievnaden måstehöjas till en rimlig nivå ^kontinueriigt ^ökal. En förstärkning avinspektionsresurserna för detta ändamål är myckel angelägen, bl. a. mot bakgrundav att stora mängder farligt gods transporteras på bilfärjor medpassagerare. Enligt lagen (1965:719) om säkerheten på fartyg skallsjöfartsverket -^efler samråd med redares och de ^ombordanslälldas^organisaiioner - för 1979/80:100 Bilaga9 121 ^fierlalei handelsfartyg fastställaminsta besättning som kan anses betryggande från säkerhetssynpunkt. Dessaärenden är av mycket komplex natur. En stor del av nu gällande^minimibesåttningsbeslut är interimistiska i ^avvakian på det arbete somgenomförts av ^befälsbemanningsutredningen (K 1970:29). Det är vidare en vanligtendens ^atl sjöfartens ^organisaiioner önskar revidera gällande^bemanningsbeslul genom olika ^specialavial. ^Del^la gör sig särskilt gällandei samband med ombyggnaden av fartyg, ändrade fartområden, ökad automation ^m.m.Vissa av de bemanningsbeslut som fattas gäller ochkräver noggrann uppföljning och utvärdering. För ^budgeiårei 198 0/81 begär ^verkel 18567000kr. för delprogrammet^Sjölärtsinspeklion ^m.m., ^vilkel ären ökning med I . jämfört med innevarande budgetår. Pris- ochlöneomräkningen uppgår ^lill ^925(K)0kr. Volymökningen uppgår således till396000kr. Till följd av all den^s. ^hamnslaiskonlrollen av fartyg ökar i ^omfallning, de ö^verenskommelsersom ^iräffais inom och skärpt kontroll vid transport av^fariigt gods begär verket en förstärkning av resurserna med två inspektörer.^Kosinaderna beräknas till . Härutöver begär ^verkel ^lOOOOOkr. förutbildningsinsatser inom farligt godsområde. Målet för ^delprogrammel^Skeppsmälning är all bl. ^lillgodose del behov ^som finns ^atl ^faslställabrutto- och ^nellodräklighet för svenska fartyg i all sjöfart ^saml förutländska fartyg vars ^mäibrev inte är giltiga i ^Svenge. ^Arbelel beslår ^främslav volymberäkningar enligt ^konvenlionsregler. Grundmaterialet förberäkningarna ^erhålles bl. a. genom uppmätning ombord och kontroll av^rilningsunderlag. ^Verksamhelens omfattning påverkas av bl. a. antaletnybyggda och inköpta fartyg. Statsmakterna beslötvåren 1979 all ra^tificera skeppsmätnings-konvention, vilken beräknasträda i kraft . Under perioden 1980^-^ 1985 kommer därför^skeppsmätningsorganisalionen ^atl utsättas för en ^krafiig arbetsbelastning. ^Förbudgeiårei 1980/8 1 tar verket upp 3 ^lOOOOOkr. för ^skeppsmät-^ningsverksamheien.vilket innebär en ökning med 422000kr., jämfört med innevarande budgetår. Pris-och löneomräkningen uppgår till 180000kr. Resursförstärkningen avserdatabearbetning och programutveckling (50000kr. ), en ^handläggartjänsl(128000kr.) ^saml en viss personalökning regionalt (64 000kr. Målet för ^delprogrammel^Sjöieknisk utredningsverksamhet är ^atl utarbeta säkerhetsnormer förfarledsanordningar, all analysera sjöolyckor, alt övervaka efterlevnaden avgällande bestämmelser om säkerheten till sjöss samt tillse ^atl befarade brott^mol lag om säkerhet ^lill sjöss anmäls. 1979/80:100 Bilaga9 122 Under planeringsperiodenplaneras särskilda insatser vad gäller utvärdering av grupper av sjöolyckorför att få ett säkrare underlag för resursanvändning i syfte att ökasäkerheten och miljöskyddet. ^Ell ^ökal ^inlernalio^nellt ^kontaklutbyteeftersträvas. ^Eör b ^u^ ^d^ g ^e^ I ^å^^r^ ^e^ t 1 9 8 0/8 I lar ^verkel upp . för den sjötekniska^utiedningsverksamhelen, ^vilkel innebär en ökning med 70000kr. ^molsvarandepris- och löneomräkningen. ^Eör ^budgeiårei 1980/8 1 lar ^verkel upp . 1 programmet Övrig^verksamhel ingår delprogrammen Radiotjänst åt sjöfarten. ^Försöksverksamhelavseende förebyggande ^ålgärder mot vattenförorening.^Omlokaliseringskoslnader, Åtgärder ^mol vallenförorening från fartyg samtSärskild vid sjöolyckor. Från och med budgetåret1979/80 ingår också ^delprogrammel Bemanning av fyrar av regionalpolitiskaskäl. Under delprogrammetRadiotjänst ål sjöfarten tas ^kosinaderna upp för tjänster i vadavser nyhetsmeddelanden, ^läkarråd och navigationsråd ^lill ^sjöfarlen. För ^budgeiårei 1980/8 1 lar^sjöfartsverkei upp ^etl belopp av 665 000kr., dvs. en ökning med 10000kr.sedan innevarande budgetår. Försöksverksamhet avseende^Jörebyggande åtgärder mot vattenförorening Under föregåendebudgetår påbörjades i samverkan med samtliga ^ös-^tersjöstaler enförsöksverksamhet avseende ^parlikelmärkning av ^oljeresler i ^lankfanyg.Märkningen av ^oljeresierna startade . medverkan iförsöke^t^ beräknas totalt kosta ca 1 milj. kr., ^vilkel belopp logs upp /79. För ^budgetårel 1980/81 larsjöfartsverket ^endasl upp ^ell ^formelll belopp av . Från ^delprogrammel^Omlokaliseringskoslnader bes^trids ^kosinaderna för verkels ^omlokalisering^lill ^saml vissa merkostnader för ^över-^fiyllningen till avutrustnings- och ^underhållsarbelen på ^sjömätar-^flottan. För b ^u^ ^d^ g ^e^ ^l^^å^ ^r^ ^e^ 1 1 9 8 0/8 1 lar ^verkel upp . för ^atl bestrida^omlokaliseringskoslnader, vilket är en minskning med 10000kr. jämfört medinnevarande budgetår. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 123 Åtgärdermot vattenförorening från ^Järtyg Under ^delprogrammelÅtgärder ^mol vattenförorening från fartyg las de kostnader upp som kanuppkomma vid av vidtagna tvångsåtgärder enligt lagen (1972:275)om åtgärder ^mol vallenförorening ^fiån fartyg (ändrad ^senasl 1979:462) ochlagen (1976:6) om ^ålgärder ^mol vattenförorening från fartyg inomÖstersjöområdet (ändrad 1979: 463). För budgetåret1 980/8 1 las upp ^etl formellt belopp av 1 000kr. Under delprogrammet tas uppkostnaderna för den särskilda vid har ^lill uppgift all snabbi och effektivt utredaorsaken till allvarligare olyckor inom ^sjöfarlen i syfte all förhindra ^atlliknande olyckor upprepas. ^Eör ^budgelåret1 9 8 0/8 1 lar ^verkel upp ^ell belopp av . Bemanning^av^frur av regionalpolitiska skäl Under ^delprogrammel harsjöfartsverket ^lagil upp kostnader för en fortsalt bemanning vid Måseskärsfyrplats efter genomförd ^fyraulomalise-^ring i ^enlighel med regeringens^beslul ^saml ^kosinader för bemanning av Kullens fyr. ^Förbudge^iårei 1980/81 tar^verkel upp . De gemensamma funktionerna ^ulgörs avadministration och består av driftsledning, planering, myndighetsuppgifter,budgetfrågor, revisionsfrågor, personal- och juridiska frågor ^saml vissaservicefunk^tioner och för^-^ ^svarskonlorel. avser ^verkel^atl med ^utgångspunki från arbetet med den nya organisationen drivautvecklingsfrågorna vidare vad avser verkels ^organisalion. Förslag ^lill nyorganisation har lämnats . På del ^personaladministralivaområdet kommer frågor rörande rekrytering och personalrörlighet all krävaökade ^insalser liksom ^avialsfrå-^gorna. Del ^personaladministralivautvecklingsarbetet ^fortsäller och omfattar särskilt utbildningsinsatser.Beredskapsplaneringen lar ^särskili ^sikle på ^handelssjöfarlensberedskapsproblem. ^Elt vidgat engagemang i lokaliseringsfrågor förutses.Planeringsfrågorna tillmäts ^slörre vikt. ^Förbudgeiårei 1980/81 larverket upp . för administration, vilket innebär en ökning med . jämfört med innevarande budgetår. Pris- och löneomräkningen uppgårtill 1695000kr. Efter viss omfördelning ^lill ^annal delprogram (. )och viss volymminskning (49000kr.) uppgår volymökningen ^lill 347000kr. Denna avser utbildning och forskning inom ramenför det ekonomiska ^försvarei ^(.) ^saml ^personaladministrativutveckling (150000kr.). Kostnadernafördel ekonomiska försvaret beräknas till . jämfört med 000kr. för innevarande budgetår. 1979/80:100 Bilaga9 124 1 ^n^ v ^e^ ^s^ te I in gar ^Sjöf ^arlsmate ^r^ ^ie I .Sjöfartsverkels^invesleringar avser ^främsl fartyg, bålar, fyrar, fyr- och ^telemateriel samtfarleder. Räntor och avskrivningar på investerat kapital påverkar kostnadernaför ^fariedsverksamheten. Medel för ^atl bestrida de årliga kapitalkostnadernaingår i anslagen för farleds- och ^fartygsverksam-^heien. Till ^gmnd försjöfartsverkels ^invesleringsverksamhel ligger en till verksamhetsplanenkopplad ^femårig investeringsplan, som revideras med hänsyn till del^fakiiska ^budgetutfallel. Investeringsplanen omfattar skilda ^objekigrupperunder ^mbrikerna Sjösäkerhet. Sjökartläggning, ^Is-^brylaifartyg. ^Farieder,^saml ^Sjöfarlsinspeklionen. ^Invesleringama försjösäkerhet beräknas ligga avsevärt över nuvarande nivåfrämst ^beiräffande fartyg och bålar ^saml ^fyr-^och ^telemateriel. Den^lidigare eftersläpningen av ^åleranskaffningen av ^sjöfarisverkelsanläggningar, fartyg, bålar och andra arbetsredskap beräknas kunna inhämtasunder av planeringsperioden. Av del ^toiala investeringsbehovetrörande sjösäkerhet / 81-1984/85 på 512 milj. kr. utgör^ateranskaffningama drygt 85^%. Investeringarna i fyrar ^omfallar nybyggen, ombyggnader och^aulo^matisering av fyrar. Det ^åriiga investeringsbehovet i form av nybyggenuppgår enligt ^sjöfartsverkei ^lill ca 4.7 milj. kr. De ^successivi ökadefartygs-storlekarna, ökad ^irafikintensitet. riskerna vid transport av farligtgods ^saml krav på ^mörkerirafik ^släller ökade krav på ^farledsutmärkningen.Högre ^nauliska ^presianda eftersträvas. Till ombyggnader av fyrar lar^verkel upp ca 1,5 milj. kr. ^Ålgärderna -vilka medför klararationaliseringsvinster - avser bl. ^ulbyggnad av gasmagasinen samtelektrifiering av gasfyrar. Ombyggnadsprogrammet innebär bl. a. alt ^anlalel^gasningsjakler kan minskas med en enhet. ^Programmei för^aulomatisering av fyrar fortlöper och kan ^sluiföras under ^budgeiårei1980/81^.^ tar ^verkel upp ca 0,8 milj. kr. Investeringarna i fyr- och ^telemateriel avser i första hand ^återan^skaffningav försli^ten materiel. Systemet med automatiserade fyrar,^lele-^kommunikalionsmedel och ^navigeringshjälpmedel förutsätter hög driftsäkerhet.En höjning av ^åleranskaffningsnivån inom ordinarie investeringsramar synes^enligi ^verkel ofrånkomlig för all säkerställa en acceptabel kvalitet pä dennafrån säkerhetssynpunkt ^ytlerst viktiga materiel. ^Åleran^skaffningen ligger i^långiidsplanen på ca 12,5 milj. kr. all jämföra med 5.6 milj. kr. iordinarie medel i intern investeringsbudget för /80. För utbyggnad av^anlalel ^racon med 10 st. behövs ca 1,0 milj. kr. ^Racon är med den nya ^konsirukiion som utvecklas ^-^^ell ^väsenlligl ^förbällral hjälpmedel för all höja ^navigalions-^säkerheten. 1979/80:100 Bilaga 9 125 För ^invesleringar imateriel för trafikövervakning krävs särskilda medel.^Trafikövervakningsanläggningar behövs i de viktigaste infartslederna. Extrainsatser förutsätts i ^Siockholm och . Enligt ^sjöfartsverkei krävs -för alt uppnå ^besparingsallernalivel i farledsverksamheten särskilda medelför investeringar i ^f^iarrövervakningsapparatur, ^VHF-be-^vakning ^elc. Viss förnyelse och ombyggnad av hamnaroch ^tjänsielokaler är ständigt aktuell med hänsyn ^lill ökade krav på^arbelarskydd och arbetsmiljö, varvid ^samiidigi en ^raiionalisering av drillenkan komma till stånd. I långtids-planen tas i detta sammanhang upp^lotsplalsema i , , och ^Ähus. Ca 1,0 milj. kr. har upplagilsför om- och nybyggnad i samband med ^verkeis ^omoiganisation samt ombyggnad avlotsutkikar i s^amband med anläggningar för ^irafikövervakning. ^Dessulomberäknas med^el för ombyggnad av ^distriktsförrådel i södra ^lot.sdistriklel. Investeringarna i ^lotsbålar avser ^återanskaffning av 7-8 bålar , fördeladepä tre olika standardtyper. Förnyelsen av ^lotsbålsbeståndel ger lägreunderhållskostnader, förkortade ^loistransportlider och ^etl minskat behov avreservbåtar. finns 123 enheter i drift. ^Återanskaffningspro-^giammelinnebär en minskning av ^anlalel enheter. ^Eör ^arbetsfartygeneftersträvas all i ^möjligasie mån samordna drif^ten ^av fartygen ^bäde^arbeismässigi och geografiskt.