prop · G30374 · 1979-12-31 00:00:00 — Avoffentliga dokument på domänverkets arkiv framgår att äganderätten prioriteratsenligl opinionen på ett stort antal möten, där hundratals kronotorparemedverkat enligt bilagda namnlistor - med början i . Under åren1925/26 protokollfördes 15 sammanträden med kronotorpare på olika orter iÅngermanland, Väster- och . Av protokollen framgår, allkronotorpama ej ansåg den dåvarande besittningsrätten vara lillfredsslällandeutan föredrog äganderätt, om denna ställde sig ekonomiskl genomförbar. Ävenenligl protokollen från SKKFs kongresser framgår altäganderätten framhålles som det mest lockande alternafivet men ej ansågs vararealistisk. 4 1979/80. Prop, 1979/80:74 50 - atldel försl nu föreligger ekonomiska möjligheter att förverkliga den gamla friköpsdrömmen om prisema inte blir för höga. Dethar anförts all friköp - enligt ovan nämnda bestämmelser - icke är genomförbart- enligt gällande praxis - då det skulle vara frågan om nyafastighetsbildningar. Vi medger, all del juridiskt selt gäller nya fastighetsbildningarmen vidhåller, att det är jordbmksenheter, vilka fungerat självständigt underrelativt - . Förhållandena kring kronotorpen iNorrland och är unika och kommer knappast all upprepas. Beslut omfriköpsrätt för innehavarna kan inte komma att användas som prejudikat i andrasammanhang. SKKFnolerar tacksamt domänverkels förslag om ändrad policy vid framställning omförvärv av kronotorp saml ändrade värderingsnormer och betalningsprinciper.Formuleringen "generell och oförbehållsam rält för innehavare avkronotorp, som är bebyggt med tjänligt bostadshus all friköpa byggnader medtomt" ser vi som ett betydelsefullt medgivande. Däremot släller vi ossfrågande, om del skulle vara så stor skillnad, om det i några fall kom altgälla arealer på åtta fill tio heklar. Del gäller mark vilken inte domänverkethafl någon användning av sedan kronolorpen och kolonalen upplåts ochuppodlades. Detär vikligl alt lantbmks- och fastighetsbildningsmyndigheler ingåendeinformeras om de speciella förhållandena kring de norrländska kronolorpen, detvill säga, att de fungerat som fristående fastigheter utan att formelh varasådana. Vianser att huvudregeln skall vara, att kronotorpsinnehavaren skall ha rätt attfriköpa hela den arrrenderade arealen. Det bör finnas synnerligen starka skäl,om avsteg skall göras från denna regel. Skäl för vissa begränsningar kanfinnas i samband med den allmänna jordbmkspolitiken, del vill säga samhälletsintresse av effektivast möjliga användning av skogs- och . Utgångspunktför SKKF är atl samhället skall ta till vara de värden kronotorpare skapat iform av odlat jord och öppen bygd. Kronolorpens åkemiark bör därför förassamman till så effektiva enheter som möjligt. - alldet först nu föreligger ekonomiska möjligheter alt förverkliga den gamla friköpsdrömmen om prisema inle blir för höga. Delhar anförts att friköp - enligl ovan nämnda bestämmelser - icke är genomförbart- enligt gällande praxis - då det skulle vara frågan om nyafastighetsbildningar. Vi medger, aU det juridiskt seU gäller nyafaslighets-bildningar men vidhåller, att del är jordbruksenheter, vilkafungerat självständigt under relativt lång lid - i genomsnitt sexfio år.Förhållandena kring kronolorpen i och är unika och kommerknappast all upprepas. Beslul om friköpsrätt för innehavarna kan inle komma attanvändas som prejudikat i andra sammanhang. SKKFnolerar tacksamt domänverkets förslag om ändrad policy vid framslällning omförvärv av kronotorp samt ändrade värderingsnormer och betalningsprinciper.Formuleringen "generell och oförbehållsam rätt för innehavare avkronotorp, som är bebyggt med tjänligt bostadshus att friköpa byggnader medtomt" ser vi som ett betydelsefullt medgivande. Däremol ställer vi ossfrågande, om det skulle vara så stor skillnad, om det i några fall kom attgälla arealer på åtta till tio heklar. Det gäller mark vilken inte domänverkethafl någon användning av sedan kronotorpen och kolonalen uppläts och uppodlades. Detär viktigt atl lantbmks- och fastighetsbildningsmyndigheter ingåendeinformeras om de speciella förhållandena kring de norrländska krono- Prop.1979/80:74 51 torpen, det vill säga, att de fungerat som friståendefasligheter utan att formellt vara sådana. Vi anser atl huvudregeln skall vara, altkronotorpsinnehavaren skall ha rätt att friköpa hela den arrrenderade arealen.Det bör finnas synnerligen slarka skäl, om avsleg skall göras från denna regel.Skäl för vissa begränsningar kan finnas i samband med den allmännajordbrukspolitiken, del vill säga samhällels intresse av effektivast möjligaanvändning av skogs- och . Utgångspunkt för SKKF är att samhället skall ta till varade värden kronotorpare skapat i form av odlat jord och öppen bygd. Kronolorpensåkermark bör därför föras samman till så effektiva enheter som möjligt. Iförsta hand skall åkermarken försäljas eller utartenderas till kronotorpare sombedriver aktivt jordbruk. 1 andra hand lill övriga kategorier av jord-brakare. Vad skogsvården beträffar kan en sådan även bedrivas påmindre arealer. Man kan också föratsälla, alt samhället skärper övervakningenpå detta område. Det är som sagt långt ifrån troligt, att alla kronotorparekommer att begära friköp av hela arealen. Flertalet har nöjt sig medfriköp av byggnader med tomt. Möjligheten att förverkliga ett friköp av helaarealen har dröjt för . Många har därför blivit för gamla för alt hainlresse av den uppodlade arealen. De som vill utnyttja möjligheten tillfriköp av hela arealen torde ha intresse och kunskaper att sköta sin mark.Därför konmer det inte att uppstå en sådan mängd med enklaver, alt deväsentligl försämrar domänverkets möjligheter till effektiv skogsvård. SKKF haricke framfört krav på skogsmark ulöver de arealer som kronotorpen omfattar.Däremot bör domänverket kunna avstä mindre områden - även av skogsmark föratl en rationell avgränsning av bmkningsenheterna skall erhållas. Särskildhänsyn bör i dessa fall tagas till kronotorpamas intressen. Vi vill slulligen betona vikten av, att förbundet gesmöjlighel till medbestämmande och insyn, då de nya bestämmelserna skallUllämpas. Delta innebär, att vi kontinuerligt informeras om deavträdesersällningar och friköp, vilka blir aktuella. Vidare att representanter från SKKF medverkar i etlkommande sammanhang beträffande ovan nämnda angelägenheler lillsammans medrepresentanler från domänverket, lantbmks- och fastighetsbildningsmyndigheler. Kronotorparen skall i princip ha rätt att friköpa hela denareal han tidigare arrenderat. kan undant£as, om arrendatom icke bmkar den självoch läget är sådant atl annan bmkare i försia hand en kronotorpare kanbraka jorden. bör aktivt verka för. att användbar åkermarktages i bmk för jord bruksändamål. bör kunna avstå från mindre arealer - även avannan skogsmark - om delta är av värde för att nå en rationell avgränsning avbmkningsenheterna. 1979/80:74 52 Yttrandefrån SKKF angående retroaktiviteten för de av utredningsgruppen föreslagnaåtgärderna. Vidsammanträdet beslöt ulredningsgmppen, atl arbetet preliminärtskulle begränsas till all gälla kronotorp, vars kontrakt förfallit den 14 mars1977 eller . SKKFsrepresentanler godtog delta som en utgångspunkl för utredningen. Däremol ansågvi del inte vara en definitiv avgränsning för de kronolorpare, vilka skulleberöras av ulredningen. Ensådan snäv avgränsning som domänverkels representanter föreslog skulle varaorättvis och olycklig. Detla har bekräftats under utredningen, då vi kommil ikontakt med kronotorpare som har olika former av kontrakt på sina hem. Antaletkronotorpare som ulredningen gäller uppgick till 533 . Det finnsingen rimlig anledning, atl de 142 av dessa som redan automatiskt övergått tillkontrakt av typ kronotorp 72 skulle försältas i ett sämre läge, än dekronotorpare som erhåller dessa kontrakt efter . SKKFhar konsekvent hävdat, att arrendatorema antingen har rätt att innehakronolorpen under hela kontraktsfiden eller friköpsrätt. I slutet av 1950-taletoch ansåg domänverket att kronotorpen närmast kunde beiraktassom "tjänstebostäder". En fömtsättning för att kronotorparen skulleutfå sin arbetarpension var därför, att han flyttade från sitl hem påkronoparken. SKKF anser att detta förfarande stred mol slatsmaktemasintentioner med kolonisationsverksamheten - eller vad som en gång förespeglades- att mark- och medellösa skulle få skapa sig egna hem. Att förfarandet vidareinte var hell odiskutabelt framgår av en motion i Andra Kammaren 1954, där delyrkas, att den lagenliga rätten aU erhålla arbetarpensionen icke skullepäverkas av om innehavaren "kvarbor å kronolägenheten som upplåtits tillhonom". (MAK 1954 nr 410). Deföre detla kronotorpare som tvingats lämna sina hem på dessa villkor bör fårätt att friköpa sina gamla hem på kronparkema. Detta gäller den kalegori, somvisat sådant intresse, atl de försökt trygga sin närvaro på kronotorpen genomnågon form av kontrakt, aniingen som hyres- eller fritidsbosläder. Samtligakronotorpare, vilka innehar kontrakt av typ kronotorp 72 bör fäavträdesersättningen omräknad enligt de normer, vilka föreslagits av ulredningen. Föredetta kronotorpare som haft en obruten förbindelse med sina gamla hem påkronoparkerna - genom kontrakt som hyres- eller fritidsbostäder - bör få rällatt friköpa dessa. Friköpbör i dessa fall underlättas genom alt man i samband med köpet omräknar derasavträdesersättning till det värde som skulle gällt om man använt sig av de iulredningen föreslagna normema. Rätl till retroaklivitet enligt denna regel börgälla . 1979/80:74 53 Bilaga1 Underbilaga 1 INDUSTRIDEPARTEMENTET BESLUT 639/73,574/76,1368/76 Uppdragatt göra viss utredning rörande kronotorpen () har i skrivelse den 12 september 1973ställt vissa frågor rörande ersätlningar då kronotorp avträdes och funnil detangeläget att en opartisk ulredning i dessa frågor kommer till stånd. Domänverkethar den 2 oklober 1973 avgivit yttrande i ärendet, varefter SKKF den 26november 1973 inkommit med påminnelser. Vidavträde av kronotorp åligger det domänverket att vid framräkning av avträdesersättningdraga av bl. a. slalsbidrag och därmed jämförliga lån som lämnats förbyggnadsarbeten och jordförbättring. Iskrivelse har SKKF anhållit att odlingsbidrag inte skalldragas av vid framräkning av ersättning vid avträde av kronotorp. Domänverkethar den 29 seplember 1976 avgivit yttrande över denna framställning. Iärendet har skrivelser inkommit från , . Regeringenuppdrar åt domänverkel att - efter samråd med SKKF -inkomma med förslag delsavseende sådana ändringar av nuvarande regler för bestämmande av ersättning vidavträde av kronotorp m.m. att de tillgodoser skäliga önskemål fränkronotorpama, dels till ålgärder som avser att underlätta för kronotorpare attmed äganderätt förvärva lägenhet eller del därav. I förvärvsfrågan skall verketsamråda med lantbruksstyrelsen. Påregeringens vägnar . Åsling Prop,1979/80:74 54 PAN47/77 Up 14.10 RL,RU, RF och Östersundsförvallningen Samtliga revir inom RL och RU saml fillSäma, och Hamra revir. Kronotorp,arrendetid vid förlängning i avvaktan på syn. Vidsammanträde den 17 febmari 1977 i med kronotorpare- ochkolonistförbund (SKKF) framfördes från SKKF önskemål om att någraavirädessyner inle skulle göras under pågående ulredning om bland annatavträdesersällningar till kronotorpama. Man framförde även önskemål om att dekontrakt, som utlöper eller senare skulle förnyas ellerförlängas till och med , då beslut över pågående ulredning kanberäknas föreligga. Beslämmelsernai nya jordabalken 9:2 föreskriver alt arrendetiden skall utgöra , ide fall arrendet omfattar bostad för arrendatorn. Vidförlängning av avlal kan dock överenskommelse träffas om korlare upplålelselidän . Domänverketaccepterar därför i avvaktan på utredningens resultat kronotorpamas förslag omen förlängning på oförändrade villkor av utlöpande avtal infill den 14 mars1979. Detlamedgivande avser endast kronotorpare med kontrakt, som ännu ej förlängts ochdär arrendatorn samtycker lill en kortare upplålelselid än . Redan tecknadekontrakt skall fortsätta atl gälla arrendetidenut. Domänverketavser alt på alla syner, som hänföra sig till kontrakt, som utlöper den 14 mars1977 eller senare och om arrendatom så önskar, tillämpa eventuellt kommandeändringar i reglerna för avträde av kronotorp. Redan godkända syner per den 14mars 1977 komma därvid att behandlas enligt de nya reglema och evenluellatillägg atl utbetalas retroaktivt. Pågåendeutredning kommer därför inte att ulgöra någol hinder för att verkställa synerpå torp med kontrakt som utlöper utredningen pågår. Underden tid utredningen pågår bör dock fortsättningsvis i varje särskill fallöverenskommelse träffas med arrendatorn om han önskar syn vid arrendetidensulgång eller om han önskar uppskjuta synen atl gälla avträde . Försäljningarsom avslulas innan utredningen slutförts och regeringens beslut föreligger slårfast i fråga om köpeskilling och köpevillkor. Beträffande avträdesersättninggäller dock vad som sagts om retroaktivt fillägg. Önskarkronotorpare uppskjuta friköpel i avvaktan på utredningens resultat skall någonförsäljning inte ske. Innehålleti denna skrivelse har godkänls av ledamötema i kronotorpar-utredningen. Bilaga 1 Underbilaga 3 som har SAMMANSTÄLLNINGöver författningar, kungörelser m.m reglerat kronotorpsverksamheten. 1914:riksdagens skrivelse nr 273 om aU Kungl. Maj:t måtte låta undersökaför kolonisation tjänliga markområden i de sex nordligaste länen. 1916: Kungl. Maj:ts förordnande om inventering av odlingsmark påkronomark i och 1918: skrivelse ommedgivande att upplåtelser skulle få ske enligl kolonisationskommittensförslag 1919-1924 riksdagama beslutade om ytterligare kolonisationsförsökefter grunder Kronolägenhet150 SFS 1950: 339 1958: 537 Kungl.Maj:ts kungörelse om upplåtelse av publika jordbruksarrenden. SFS 1971: 1152 författningar berör flera olika upplåtelseformer. Sålunda behandlar K K1950:339 förutom Kronolägenheter/50 även , odlingslägenheter, kolonatoch kronotorp. Prop,1979/80:74 57 Bilaga 1 Underbilaga 4 Antalet kronotorp vid ingången avår 1977 fördelade på län, kommun och typ. Län Kommun K/43 K/50 K/ä Summa 332 161 39 532 1979/80:74 58 Bilaga 1 Underbilaga 5 Antalet försålda (F)och nedlagda (N) kronotorp samt kronotorp under försäljning (UF) vid ingångenav fördelade pä län, kommuner och typ. Län Kommun K/43 K/50 K/Ä FN UF F N UF F N UF F N UF Prop, 1979/80:74 Bilaga 1 Underbilaga 6 S;a resp. med Bilaga 1 Underbilaga 7 Brukningsförhållanden på kronotorpen. torp och arealer fördelade 1979/80:74 61 Antal fördelade på torptyp, innehavarens älder, län och kommun -49 -59 Bilaga1 Underbilaga 9 Kronotorpsupplåtelsema. Antal fördelade på län, kommuner ochtidpunkt (14/3 angivet år) då gällande avtal utlöper. Bilaga1 Underbilaga 10 Kronotorpens byggnader. Över (I),motsvarande (II), under (III) genomsnittet för trakten. Fördelning på län,kommuner och torptyp. ' 1 K/ä är obebyggd Prop,1979/80: t4 Bilaga 1 Underbilaga 11 Över(I), motsvarande (II), under (III) genomsnittet för trakten. Fördelning på län,kommun och torptyp. ' 1 K/ä är obebyggd ' 2 K/ä saknar ekonomibyggnader ' 1 K/43 saknar ekonomibyggnader * 1 K/43 saknar ekonomibyggnader ' 1 K/50 saknar ekonomibyggnader 1 K/43 och I K/50 saknar ekonomibyggnader ' 1 K/50 saknar ekonomibyggnader » 1 K/50 saknar ekonomibyggnader Bilaga I Underbilaga 12 Kronotorpens läge i förhållandetill det allmänna vägnätet (= domänverksväg, =väg-samfällighetsväg). - 1,1- -0,5 -1,0 -2,0 -5,0 -0,5 -1,0 -2,0 -5,0 ' 1 kronotorp nyttjar for utfart domänverksväg ochvägsamfållighelsväg för utfart »1 kronotorp saknar utfartsväg Prop, 1979/80:74 66 Bilaga1 Underbilaga 13 torpförsäljningar åren 197277, Sammanställning Prop, 1979/80:74 o (A oo u .: S . . SP i U o " an c o ii. ooÄ « ts £ Q o o o 5 VI «-i 1/ >/ I- fN r _ _> I/-1 WI m < " w-i r (N r f ._, u e(|:A 191 109 1913 918 "- > r: 29/5 1 18/6 1 17/10 20/6 26/6 :tbre 14/6 14/6 1 0\ Ot V\ - »M VO CN * as;:::: u u u fc. fc, fc. C C C C = 3= "= coiyjM 1/) Från bem) styre U, =11,11. iS|:::li dsbidrag hjälp hjälp bidrag hjälp bidrag bidrag dsbidrag yggna dlings dlings llläggs tfi ta Vi a 00 00 eo g 'a >, jordbruk alisering der (SFS Prop,1979/80:74 QOin U C CN .O (A :0 " c 00.. S Si c n fl> «n S J< .fc? CA (A o rt CA CN c*3 =" - « C fc, Id -O o o "C 'B- SJ 8 3 c :Cd o bo o. . JS XI e o O £- V o T3 «> rJo * H TJ c E.D Q CA w .*) =.C E ä S| a ig ':2 c M v Öb:B U .Qfc. -O fc. ;S u Cd2 u ed 00 r>i rj C H c I "2 1 " I "O o £ o£ o = 00 CA 00CA 00 M > o >o > o s: tf\ B (/) tn b, I» c CA cCA c C 00 c 60S C C C C :Cd :B *n :rt -n C C i: C S v U c» x: :oj: :0 o flj Cm (rtCm [Ti fri 2 :cd "; CA ~ CA ~ B o A oB '> (B '> Bilaga 1 Underbilaga 15 Riksskatteverketfastställer de omräkningstal som skall användas vid det aktuellaårets taxering omräkningstal vid realisationsvinstbeskattning avfastighet Enfastighet anskaffad för . får enligt tabellen uppräknas medfaktorn 2,52, vilket innebär att anskaffningspris värdenivåmotsvarar . (100000x2,52). Krt/50 Markusvinsa nr 11, Pfuala Kommun År kostnad Kr torns 1 363 1 537 2,5 ha ä 1200 '802 »59859 * Bidrag till odlingar samt bidrag till byggnaderbeslutade . * Bidrag pä odlingar samt bidrag till byggnaderbeslutade . Tillerkänd avträdesersättning 18 748-1255+3 000 =20493 kr . Avträdesersättning enligt nya förslaget , enökning med (37876 17493) 100 , j 5 Krt/43 Furuholm, kommun, toms insats, Kr 1951, 1,29 ha ä ' Bidrag till odlingar samt bidrag till byggnaderbeslutade Tillerkänd ersättning: 8551-520 = 1976 nfifinn-smi-ioo .«, ., Avträdesersättning enligt nya förslaget , enökning med ' 8031 = m,l% Krt/29 Norrgård, 1945,1957 o 1%S 1934-50, 1,6 ha ' Bidrag till odlingar samt bidrag till byggnaderbeslutade Övriga bidrag (fritt virke+byggn.hj.) Ökning enligt nya förslaget +97% Prop,1979/80:74 Krt/43 Bemdes,kommun Bidrag Arrenda- Värdeminskn. Är kostnad Kr torns arrenda- Kr insats % Kr torns : ombyggd av 1954 avDV - - 4075 1,00 4075 Ladugård: uppförd 1950 av DV kronan Odlingar: Tomt 1925-54 Hässjevirke () 28 hässjor å5:- 7949 Bidrag: Brister: Summa avläggn.ers. 7949 ± 497 - 60 386 ' Bidrag till odlingar På kronotorpet har inte utförts några förbättringar som ärföremål för indexuppräkning. Enligt nya förslaget slopas avdraget för erhållenarrendenedsättning 858 kro- Avträdesersättning enligt nya förslaget en ökningmed 703?' '°" = Krl/50 Sjönäs, Bidrag Arrenda- Värdeminskn.Värde på Index-Indexupp. Är kostnad Kr torns ---------- arrenda- tal räknad Kr insats % Kr torns 1977 ersättn.Kr Kr -0,42 ' Bidrag till odlingar och bidrag till byggnader beslutadeför » Övriga bidrag (Fritt virke och byggnadshjälp) Avträdesersättning enligt nya förslaget , enökning med ' ~'.r' = 143, 1979/80:74 75 BilagaI Underbilaga 17 TiUiigg till nyttjanderättsavtal Regeringenhar genom beslut bemyndigat domänverket att träffa överenskommelse medinnehavare av torp (kronotorp/43, kronolägenhet/50 och äldre kronolägenheter k/ä)om delvis ändrade och nya arrendevillkor. Med anledning härav träffas följandetilläggsavtal, som i tillämpliga delar ersätter tidigare gäHande bestämmelser. Syn,eller besiktning ersättande laga syn, skall hållas i överensstämmelse med vadsom stadgas i gällande lag. I fråga om brister på odlingar skall dock gälla attde får anses bristfria om hävden följer ortens sed. Vidavräkning fr. o. m. skall erhållna statsbidrag och därmed jämförligalån till odlingar och beten inte fråndragas den ersättning som arrendatom tillerkänns.Äldre statsbidrag och därmed jämförliga lån till byggnader avdrages inte från arrendatomsersättning om beslut om dessa fattats före 1950-07-01. Om däremot beslutetfattats efter denna tidpunkt sker avdrag på sedvanligt sätt. Vidavräkning fr. o. m. skall innehavare av kronotorp/43 inte längrebelastas med avdrag för erhållen arrendenedsättning efter övergångtill K/43-bestämmelsema. Arrendenedsättningen berodde på att arrendatom intehelt hade kompenserats for sin insats på torpet före omföringen till kronotorp/43.4 Vidavräkning skall arrendatoms insats i byggnader efter avdrag för värdeminskning,ev erhållet byggnadsmaterial, brister m.m., indexuppräknas enligt följandesystem. Ersättningsbeloppenomräknas med indexserie för framräkning av realisationsvinstpå fastigheter med 1952 som begynnel-seår. Indexserien gmndas påkonsumentprisindex. Utgångspunkten för beräkningen, för arbeten utförda 1952eller senare, blir alltså resp. års indextal. Detvid syneperiodens början gällande indextalet gäller hela perioden, således ävenvid syn . Närarbetet är utfört användes generella uppräkningstal enligtnedanstående tabell för framräkning av värdet . Prop, 1979/80:74 76 1942-1951 +10 För tiden gäller indexserie. Innehavareav kronotorp med tjänligt bostadshus, skall vara berättigad att friköpa torpetsbyggnader med tomt. Arrendatom skall utöver byggnader med tomt vara berättigadatt helt eUer delvis friköpa resterande del av torpet på sätt som tillstyrkesav lantbmks- och fastighetsbildningsmyn-dighetema. Köpeskillingenför torpet bestämmes som ett försiktigt marknadsvärde och efter förhandling medtorparen. För den del av köpeskillingen som inte täcks av avträdesersättningenlämnar domänverket vid behov kredit. Nugällande bestämmelser om inlösen, bl. a. köpeskilling och sättet för dess erläggande,i avtal och författningar skall inte längre äga tillämpning. Bestämmelsemai punktema 1 t. o. m. 4 gäller vid avräkning senast vid utgången av innevarandeavtalsperiod. Rätt till inlösen enligt punkt 5 tillförsäkras arrendatom vidfortsatt upplåtelse. Dettatillägg till arrendekontrakt har upprättats i två exemplar, av vilkadomänverket och arrendatom tagit var sitt. Prop, 1979/80:74 77 Remissammanställningöver domänverkets utredning Kronotorp/77 angående avträdesersättning tillinnehavare av torp och friköp av torp eller del därav Svarhar inkommit från följande remissinstanser. Kammarkollegiet,(), lantbruksstyrelsen, i Västerbottenslän, i , utredningen (Jo 1976:09) om fjällägenhetersamt (). Samtligaremissinstanser är positiva till den principiella tankegång som framförs idomänverkets utredning och tillstyrker i stort domänverkets samtliga förslag. Förslagtill regler för beräkning av avträdesersättning Lantbruksstyrelsenfinner att de av utredningen föreslagna förändringarna beträffande avträdesersättningensynes motiverade. Styrelsen anser att de senaste årens prisutveckling talar föratt inflation och faktiskt skick bör beaktas vid beräkning av ersättningensstorlek. På samma sätt synes det rimligt att bortse från de oftast mindrebidrag för byggnader som tidigare utgått. Länsstyrelseni framhåller att de föreslagna reglema ger högre ersättningän de nuvarande och ersättningama kommer i fortsättningen att ligga på en merskälig nivå . RRVgodtar att bidrag till uppodling av mark och anläggning av kreatursbeten samtäldre bidrag till uppmstning och nybyggnad av bostadshus och ekonomibyggnaderinte skall dras av vid beräkning av ersättningsbeloppet med hänsyn till att deti regel synes vara fråga om mindre belopp samt att administrativa fördelar kanuppnås. Verket framhåller emellertid att den tillämpadeschablonmetoden för beräkning av värdeminskning torde medge en administrativtenkel handläggning. Detta innebär visserligen i många fall avvikelser från vadsom kan uppfattas vara de riktiga förhållandena men avvikelsema torde enligtRRV vara så små att de administrativa fördelama överväger. Den föreslagnaberäkningsmetoden för värdeminskning på byggnader och anläggningar bör därförutnyttjas endast i de fall en tillämpning av schablonmetoden skulle innebäraett obilligt beräknings värde. Utredningenom fjällägenheter påtalar att kronotorpsutredningen haft kontakt med dennaunder arbetets gång. Detta har i sin tur resulterat i att utredningen om fjällägenheteri sitt delbetänkande. Förvaltningen av fjällägenheter m. m. inomrenskötselområdet (Ds Jo 1979: 1), i huvudsak anslutit sig till den modell förberäkning av avträdesersättning, som domänverket föreslagit. Förslagtill riktlinjer för forvärv av kronotorp