prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Dessa neddragande effekter började göra siggällande i ^OECD-ekonomierna , dåoljeprishöjningarna slog igenom i ökade konsumentpriser och därigenomförsvagade hushållens reala inkomster. Oljeprishöjningarna i apriloch juni genomfördes då en akut bristsituation förelåg till följd avproduktionsbortfallet i . förelåg en allvarlig risk att enfysisk brist på olja skulle verka direkt hämmande på produktionen iindustriländerna. återställdes ^elt balanserat läge mellan produktionoch slutlig ^konsumlion av olja,^Emellerlid skedde en kraftig uppbyggnad av oljelagren i importländerna,vilket höll Uppe efterfrågan och möjlig^gjorde ytterligare prishöjningar underhösten. Till detta kom den stora osäkerheten om den framtida oljeförsörjningen,vilken kan bedömas ha inverkat negativt på ^förlroendeklimaiet både inomnäringslivet och hos hushållen i de ^oljeimporterande länderna, 1 Förenta staternainnebar de höjda oljepriserna en ytterligare ^påspäd^ning av inflationen.Under hösten registrerades en ^stegringstakt för konsumentpriserna istorleksordningen 13 ^å^ . Den gradvisa förskjutningen uppåt i denunderliggande inflationstakten har kommit alt framstå som del allvarligasteproblemet förde ekonomisk-politiska beslutsfattarna. I enlighet härmed harpolitiken i allt högre grad kommit att inriktas på att hålla tillbaka efterfråganoch därmed söka d^ampa prisstegringarna. 1 första hand är det penningpolitikensom stramats åt. Diskontot har stegvis lyfts upp till en rekordhög nivå och denoönskat snabba kreditexpansionen har dämpats. Höjningen av räntenivån kan ibetydande utsträckning anses ha betingats även av externa balansskäl och dåfrämst i samband med den ^nedåtriktade press som dollarkursen varit utsatt för. Medan penningpolitikensåledes kommit att framstå som alltmer ^e^f^teifrågedämpande, har denfinanspolitiska kursen bibehållits i stort sett oförändrad. Emellertid har denstigande in^f^lationstakten medfört att skatteintäkterna ^ökal betydligtsnabbare än förutsett, vilket fått en återhållande inverkan pä^efterfrå-^geulvecklingen. Trots uppdragningen avräntorna har näringslivets fasta investeringar visat en anmärkningsvärd styrka.För helåret 1979 noterades en uppgång med . Den gynnsammavinstutvecklingen och behovet att utvidga produktionskapaciteten inom många sektorer avnäringslivet var faktorer som drev på investeringsverksamheten. Mot slutet avåret sjönk dock investeringarna till följd av försämringen av de allmännakonjunkturutsikterna. Också den privata konsumtionen visade en negativutveckling . hade en exceptionelltlåg ^spar-^kvot möjlig^gjort upprätthållandet av en ökning av den privatakonsumtionen ^Irols en försvagning av de reala disponibla inkomsterna. Medan den inhemska^eftertVågan sålunda föll tillbaka , utvecklades denreala externa balansen i motsatt riktning. Delta förklaras dels av den uppkomnaskillnaden i ^eflerfrågetryck mellan och omvärlden, delsgenom den klara förbättring av den amerikanska konkurrenskraften somdollarkursens fall medfört. Genom nettotillskottet från utrikeshandelssidanbegränsades nedgången i ^efterfrågeut-^vecklingcn och för visadetotalproduktionen en ökning med . 1 var denekonomiska bilden splittrad . I Förbundsrep^ubliken , och flera av de mindre ländernautvecklades konjunkturen klart positivt, medan efterfrågan utveckladestämligen långsamt i och drastiskt föll tillbaka i . Uppgången i den västtyskaekonomin leddes av de privata investeringarna. Förstärkningen inombostadsbyggandet fortsatte och produktionen inom denna sektor begränsadessnarare av ^kapacitelsbrisl än av efterfrågan. Särskilt positivt utveckladesnäringslivets investeringar i anläggningar och maskiner. Från att tidigarefrämst ha motiverats av rationaliseringsskäl, fick dessa allt meren ^kapacilelsulvidgande karaktär. Den privata konsumtionen steg likaledes i ensnabb takt och dessutom bidrog ^lagerinvesleringarna till uppgången i dentotala inhemska efterfrågan. Denna visade en ökning med . På denexterna sidan ökade exporten oväntat kraftigt. Importen steg dock i en ännuhögre takt. Detta speglade sig tydligt i de ^ikringliggande ländernas export. Fleraav de mindre europeiska länderna kunde uppvisa ökningstal för den totalaexporten på . Också den italienska exporten steg kraftigt. En viktig aspekt av konjunkturutvecklingen iVästeuropa var den gynnsamma tillväxten i industriproduktionen. För flertaletländer översteg ökningen av industriproduktionen tillväxten i . Bland våranordiska grannländer kunde notera en ^krafiig förbättring avkonjunkturlägel. Både industriproduktionen och exporten steg här i en takt avca 10%^^^ och den ökning av BNP med nära 8%^.^ som uppnåddes, var det högstatillväxttal som registrerades inom ^OECD-området. I däremot var^efterfrågeutvecklingen relativt återhållen ^lill följd av den restriktivaekonomiska politiken. En stram ekonomisk-politisk kurs följdes även i Danmarkoch här ^vidtogs dessutom ytterligare åtstramningsåtgärder vid flera tillfällenunder året. Utvecklingen i och avvek frånden allmänna Diagram 2:1 Industriproduktionens utveckling i de större^OECD-länderna 19751979 130 120 110 100 90 ^^----------------------------------------------------------- ^' ^_^_^_^_^^--^'----------------------- ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^^:.^^-^'^r'J^i ^*^*N, ^r""~^^^^ ^^^-^^^^^^^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^r^-in 1975 Källa: . ^uppåtrikiade tendensen i . I båda dessa länder är detframför allt inriktningen av den ekonomiska politiken som förklarar den långsammatillväxten. 1 bibehölls den restriktiva kurs som varit gällande ända . Däremot representeraråtstramningen i en drastisk omläggning från expansion till dämpning av efterfrågan. Denna ^polilikomläggning motiverades delsmed behovet att nedbringa den högainflationslakten, dels med strävan all skapa förutsättningar för en strukturell omvandling av den brittiska ekonominpå . Genom de låga tillväxttalen i den franska respektive denbrittiska ekonomin hölls den ^genomsnitlliga europeiska tillväxttakten tillbaka ochstannade vid , I blevtillväxten högre 1979 än del föregående året. En expansiv ekonomisk politikbidrog till en uppgång i flertalet inhemska ^efterfrågefak-^torer. Ettdominerande drag i utvecklingen var den markanta uppgången i näringslivetsfasta investeringar och särskilt industrins investeringar. Den totala inhemskaefterfrågan noterade en ökning med . Emellertid inverkade den realautrikeshandelssektorn negativt på efterfrågan, varför tillväxten itotalproduktionen stannade vid 6%^.^ med den gynnsamma realautvecklingen ökade inflationstakten markant, främst ^lill följd av de utifrånkommande prisimpulserna. Skillnaden i^efterfrågetryck mellan ^å^ den ena sidan och ochJapan ^å^ den andra visade sig inte enbart i de reala externbalanserna, ulanspeglades också i bytesbalansutvecklingen. Del avsevärda amerikanskaunderskottet reducerades sålunda kraftigt trots ökningen avkostnaderna för oljeimporten. En omvänd utveckling ägde rum iFörbundsrepubliken och i . Dessa länder, som tidigare betecknatssom traditionella överskottsländer, fick uppleva en drastisk försvagning avsina bytesbalanser. Den västtyska bytesbalansen visade i ^slori sett jämviktför 1979, medan ett underskott i storleksordningen uppkom iJapan. med denna utjämning av över- och underskott inom gruppen avindustriländer, skedde en klar försvagning för hel:^;^ ^OECD-området gentemotresten av världen till följd av ^oljeprishojning^arna. Från ett mindreöverskott 1978, svängde ^OECD:s samlade bytesbalans om till ett underskoll påca 1979. Försämringen av^OECD-ländernas ^bytesbalansposiiion förklaras nästan helt av den negativautvecklingen av bytesförhållandet. Medan de genomsnittliga exportpriserna stegmed ca 10%^., ökade ^OECD-ländernas import-priser med , Ser man ^lillutvecklingen av handeln i volymtermer utgör expansionen av ^OECD-ländernas^internhandei ett positivt inslag. Den ökade med . För ^OECD-områdelstotala handel uppgick ökningen till strax 1979. Jämfört med den svagautvecklingen representerar dessa tillväxttal en anmärkningsvärdförbättring, särskilt ^setl i relation till den begränsade ökningen avtotalproduktionen. Förutom de ökadeoljepriserna har en betydande uppgång ägt rum i priserna på flertalet övrigaråvaror. Den försvagning av ^OECD-ländernas bytesförhållande som härigenom ägtrum är huvudorsaken till accelerationen i den allmänna prisstegringstakten.Emellertid kan man konstatera att en uppgång i den underliggandeinflationstakten, mätt ^efler ökningen av arbetskraftskostnad per produceradenhet, gjorde sig gällande redan innan höjningarna av oljepriset. Denna trendvar särskilt accentuerad i och , där denförstärktes av en myckel ogynnsam produktivitetsutveckling. Vidare harekonomisk-politiska åtgärder haft di- Tabell 2:2 Bytesbalansutvecklingen i Miljarder dollar -14,1 -13,9 - 1/2 - 2 1/2 -25,1 -35,3 ^'^ ^Ekonomidepartementets bedömningar. rekt inverkan på priserna. Exempelvis har höjningarna av mervärdeskatten i och FörbundsrepublikenTyskland drivit upp prisnivån. En annan åtgärd med merindirekta effekter är avskaffandet av prisregleringen för ^indusiripiodukter iFrankrike. Sammantaget ökade konsumentprisernai ^OECD-länderna med 1979. registrerades docken ^årstakt väl , 1978 -^okt. Bilaga 1.1 ^Preliminärnationalbudget 27 I vissa länder fick ocksåvalutautvecklingen ett avgörande inflytande över prisutvecklingen. Ettiögonenfallande exempel på ^detla är . Den gradvisa depreciering av ^yenensom ägde rum förstärkte genomslaget från de utifrån kommande prisimpulserna ochmedförde en avsevärd acceleration av inflationen mätt efterpartihandelspriserna. Den amerikanska dollarn uppvisade en förhållandevis godstabilitet under årets första hälft. uppstod emellertid åter ett^nedåiriktat tryck i och med oljeprishöjningarna och den allmänna osäkerhetsom var förknippad med oljeförsörjningen, samt den fortsatta uppgången i denamerikanska inflationstakten. Dollarns depreciering ökadespänningarna inom det fungerande europeiska valutasystemet -EMS. En kursjustering företogs då D-marken skrevs upp gentemot övrigadeltagande valutor och den danska kronan de ^valvererades. Den danska kronanscentralkurs inom EMS skrevs ned med . Målsättningen attnedbringa prisstegringarna, i vissa länder förenat med en strävan alt hållauppe valutakursen, medförde en gradvis men betydande åtstramning avpenningpolitiken i hela ^OECD-området. I många länder noterades rekordhögadiskontonivåer . Omsorgen om den interna balansen angavs allmäntsom motivering för de ^åtslramningsål-^gärder som ^vidtogs, men det står klartall även externa ^bevekelsegrunder i hög grad spelade in. I centrum förintresset stod räntedifferenserna mellan och omvärlden. Genomsuccessiva ^diskonlohöjningar från amerikansk sida bevarades i stort ^setl denhögre nivån jämfört med andra viktigare länder. Även finanspolitiken stramadesål i några länder, främst i . Generellt sett kan dock denfinanspolitiska hållningen betecknas som avvaktande. Den åtstramning som ändåägde rum, skedde i första hand som en konsekvens av att skatteintäkterna ökadeoförutsett snabbt i och med den tilltagande inflationstakten. Nuvarande tendenser talar fören avsevärd allmän försvagning av konjunkturutvecklingen i industriländerna1980. Den negativa utveckling av totalproduktionen som inleddes i denamerikanska ekonomin kan väntas fortgå^ytteriigare en lid. I och var ^visseriigen den ekonomiskaaktiviteten väl hävdad vid utgången av fjolåret, men tillväxttakten väntassakta av under loppet av 1980. ^Konjunkiurförsvagningen förklaras i hög grad avden betydande höjningen av oljepriset . Även vid ettframtida oförändrat realt oljepris, får redan vidtagna prishöjningar en depressiveffekt på de ^oljeim^porterande ländernas ekonomier den närmaste liden. Enannan orsak till de försämrade ekonomiska utsikterna är den åtstramning av denekonomiska politiken som vidtagits i ^elt flertal länder. Finanspolitiken synesgenerellt sett vara inriktad på alt ej kompensera för oljeprishöjningens^köpkraftsindragande effekt. Istället sker en åt- 1979/80:100 28 ^stramning i förhållande till det föregående året iflera viktigare länder. Den budget som presenterats i FörbundsrepublikenTyskland är inriktad på en minskning av del offentliga budgetunderskottet. Äveni kan man räkna med att finanspolitiken får en mera återhållande effektpå efterfrågan det framförliggande året. Detsamma gäller i enligtbudgeten , och i beräknas den offentliga sektorn få enstarkt ^kontraktiv inverkan på efterfrågan. 1 innebär dendirekta nedgång av efterfrågan som förutses att skalle- och^transfereringsauloma-^tiken gör sig gällande och understödjer ^efteifrågan.Några särskilda stimulansåtgärder har dock ej ställts i utsikt, även om sådanagivetvis ej helt kan uteslutas. 1 nuläget förefaller del som om bekämpningen avinflationen har den allra högsta prioriteten. Ett undantag ^fiån de allmännatendenserna vad gäller finanspolitiken i de större länderna utgör , därbudgeten fått en klart ^efterfrågestödjande utformning. Den allmänna skärpningen avden ekonomiska politiken är särskilt tydlig inompenningpolitikens område. Räntorna har höjts avsevärt under det gångna åretäven realt sett. De räntenivåer som är gällande ter sig särskilt höga motbakgrund av de underliggande tendenserna till en försvagning av konjunkturen i^OECD-området. Effekten av den ^penningpoli-^liska åtstramningen på tillväxtenutgör en av de större osäkerheterna beträffande den ekonomiska utvecklingen för1980. Man kan ej bortse från möjligheten alt effekterna på efterfrågan blirkraftigare än väntal, med allvarliga konsekvenser för produktion ochsysselsättning. Möjligheterna attlätta på penningpolitiken blir i hög grad beroende av de framgångarsom kan vinnas vad gäller en begränsning av inflationen. En viss uppgång ilönestegringstakten torde generellt vara att räkna med. 1 flera länder tordelöntagarna, åtminstone i viss utsträckning, söka kompensera sig för den uppgångav konsumentpriserna som har ägt rum. Härtill kommer att en gynnsamvinstutveckling i länder som och kanstimulera till högre lönekrav. Produktivitetsutvecklingen bedöms hållastillbaka av den svaga produktionstillväxten, ^Å^ andra sidan har de ökadeinvesteringar som gjorts förbättrat möjligheterna till en gynnsamproduktivitetsökning. Sammantaget väntas dock de nämnda faktorerna leda till enuppgång i den underliggande inflationstakten, män efter ^utveck^hngen avarbetskraftskostnad per producerad enhet, till 1980. Delta skullemotverka den dämpning av inflationen under loppet av året som rent teknisktblir följden av ett antagande om realt oför^ändrade oljepriser. Då det gäller deexternt betingade prisimpulserna är givetvis oljeprisutvecklingen av centralbetydelse. Den långsammare ^efterfrågeutveckling som förutses förindustriländerna minskar i viss utsträckning efterfrågan på olja. Dessutomharen avsevärd lageruppbyggnad ägt rum . De osäkerheter somgäller på utbudssidan är emellertid så stora att några säkra prognoser föroljeprisutvecklingen ej låter sig göras. Bilaga 1.1 ^Preliminärnationalbudget 29 av den ekonomiska utvecklingen som här skisseras måstedärför ses mot bakgrund av antagandel om oförändrade reala oljepriser.Beträffande övriga råvarupriser kan man räkna med en avmattning från denökningstakt om som registrerades 1979. Den svagare^efterfrågeutvecklingen i ^OECD-länderna och särskilt den dämpning avindustriproduktionen som förutses, väntas bromsa upp prisutvecklingen förindustriella råvaror. Emellertid är det sannolikt att högre energikostnader ochbegränsad kapacitetsutveckling inom råvaruproduktionen, i förening med de lågalagernivåer som kan iakttagas, gör att ^avmaiiningen torde bli begränsad. Medan in^f^lationenbetraktas som det viktigaste hindret för en mer expansiv politik, harbytesbalansrestriktionen minskat i betydelse för de större länderna. Skillnadeni ^eflerfrågetryck i kombination med de växelkursförändringar som ägt rum,väntas här leda till att utjämningen av ^över-^och underskott i bytesbalansernafortgår, 1 enlighet härmed väntas uppnå i stort sett balans1980. medan och uppvisar betydandeunderskott. För de mindre industriländerna däremot utgörbytesbalanssituationen allmänt sett ett allvarligare problem vid denekonomisk-politiska avvägningen. måste man räkna medalt dessa även 1980 får bära en oproportionerligt stor del av den börda som^bytesbalansunderskot^let gentemot OPEC utgör. Skillnaden i^efterfrågeutvecklingen mellan och övriga industriländer tordebli mest markerad under inledningen av 1980. Utvecklingen i den amerikanskaekonomin väntas då karaktäriseras av klara ^recessionslendenser, medan ennågorlunda god ekonomisk aktivitet är att förutse i och , Frånmitten av 1980 kan dock utvecklingen väntas vända så att konjunkturenförbättras något i som en avmattning gör siggällande i och . Sammanlaget väntas tillvä^xten i^ÖECD-länderna uppgå ^lill ca I % i genomsnitt . Härvid skulle Förentastaterna registrera en minskning av totalproduktionen i storleksordningen I ^%.För del är en uppgång med att förutse, medan den totalaproduktionen i bedöms öka med ca 1,. 1 våra nordiska grannländerväntas både och uppvisa högre tillväxttal än det europeiskagenomsnittet för . Liksom för Västeurop^a^ i dess helhet förutsesdock tillväxttakten avla under loppet av året. Den strama ekonomiska politikeni bedöms ha lagt grunden för en förbättrad ^real utveckling och i Finlandkan man förutse all nuvarande positiva tendenser kan komma all hålla i sig ännuen lid. Däremot är utsikterna beträffande den reala tillväxten för delfortsatt dystra, bl. a. mot bakgrund av det ^åtsiramningspro-^gram som ladesfram vid utgången av 1979. Ser man tillutvecklingen av olika ^efterfrågekomponenter i hela ^OECD-^området. väntasökningstakten i den privata konsumtionen mer än halveras 1980. Detta förklarasi huvudsak av den svagare reala inkomstökningen i samband med den högreinflationstakten i flertalet länder. 1979/80:100 30 effekt på den privata konsumtionen erhålls också ^fiänen genomsnittligt högre ^sparkvot. 1 ^detla avseende är dock stora skillnaderfrån land till land att vänta. De mest markerade ökningarna av ^sparkvotenväntas bland de större länderna inträffa i och . I länder som FörbundsrepublikenTyskland, , och ^Canada däremot bedöms ^sparkvoten fallatillhaka något. Osäkerheten härvidlag år dock betydande. En mer pessimistisk attityd hos hushållen mot bakgrund avstigande priser och arbetslöshet kan givelvis innebära en mindrekonsumtionsbenägenhet ån den som här antagits. Den stramare penningpolitiken och deförsämrade utsikterna för den allmänna ekonomiska utvecklingen förutses medföraen klar dämpning av investeringsverksamheten i ^OECD-länderna. Särskilt gällerdetta i och där en negativ utveckling avnäringslivets investeringar kan väntas. Även i förutses en svag^invesierings-^uktiviiet. Däremottalar myckel för en fortsatt god utveckling i ochJapan ett gott stycke in på 1980. ^Kapacitetsut^nytijandet har i dessa ländernått en relativt hög nivå och vinstutvecklingen ter sig gynnsam. Nutillgängliga investeringsenkäter och mätningar av förtroendeklimatet inomnäringslivet pekar på en jämförelsevis hög ^inves^teringsbenågenhet. Den höga räntenivån bedöms påverkabostadsbyggandet mer än någon annan ^efterfrågekomponent. Dessutom hållsinvesteringarna i bostäder tillbaka av den långsamma utvecklingen av hushållensreala disponibla inkomster. Endast bland de störreländerna väntas uppvisa en god ökning av bostadsbyggandet . Även här förutsesdock en sjunkande trend under loppet av året. I flera andra länder kan endirekt nedgång förutses. En särskilt kraftig minskning av bostadsbyggandet äratt räkna med i . Sammanlaget bedöms bostadsinvesteringarna idel närmaste stagnera i ^OECD-området 1980. Nuvarande nivå pålagerhållningen i de stora länderna förefaller hög i förhållande ^lill dendämpning i slutlig ^efteifrågan som är att räkna med . Vissaindikationer talar för alt en neddragning av lagervolymen redan har inletts på flera håll. Efter detnettotillskott som den totala efterfrågan erhöll från lagerinvesteringarna1979, är sålunda en viss neddragande effekt att räkna med det ^framföriiggandeåret. Denna depressiva effekt väntas bli särskilt märkbar under inledningen av1980. Ett undantag från den allmänna tendensen förutses i , Företagensinvesteringar i lager har här tidigare präglats av en betydande försiktighet.Kvoten mellan lager och försäljning är därför låg och ett be^tydande ^efterfrågetillskottfrån lagersidan kan ställas i utsikt , För ^OECD-ländernasammantaget väntas den externa sektorn ge ett positivt nettotillskott till^efteifrågan. ^OPEC-ländernas import förutsätts expandera avsevärt till följdav de ökade ^oijeinkomsierna. Dessutom innebär den långsammare utvecklingen avefterfrågan i ^OECD-länderna att importen från andra ^länderområden dämpas. Ser man^lill utsikterna för import och export i enskilda länder, blir de växelkursförändringar som inträffatunder senare tid av avgörande betydelse. ^Dollarkuisens fall beräknas haförbättrat den amerikanska konkurrenskraften avsevärt och bidrar därmed till enväxande positiv effekt från utrikeshandeln i . Den gradvisadepreciering av ^yenen som skett bedöms så småningomresultera i att den japanska exporten återigen börjar stiga avsevårt snabbareån importen. ^OECD-ländernas totalahandel väntas mot bakgrund av ^konjunk-^turavmattningen öka betydligtlångsammare än det föregående året. Då bidrog dessutom lageruppbyggnaden ^lill att driva upp förhållandel mellanhandel och ^efterfrågetillväxl till en ^anmärkningsvärt hög nivå. Ett motsattförlopp är däremot att vänta för del framförliggande året. Härmed kan^OECD-låndernas totala importökning komma att begränsas till . Genom denkraftiga ökningen av exporten ^lill områden utanför ^OECD-^länderna bedöms dentotala exporten kunna öka inemot . Ser man ^lill ^OECD-låndernas internhandelväntas en uppgång i storleksordningen . För världshandelns priser förutses enuppgång vad gäller bearbetade varor med i nationella valutor. För^OECD-ländernas totala export bedöms priserna likaledes öka medanimportpriserna väntas stiga med . Den bild av den realautvecklingen i ^OECD-ekonomierna 1980 som givilsi det föregående innebär en produktionstillväxt som ligger väl under denpotentiella ökningstakten. Härmed skulle arbetslösheten ånyo komma att stiga imånga länder. Nedgången i den ekonomiska aktiviteten i ochStorbritannien bedöms sätta tydliga spår i form av stigande arbetslöshetstal.För hela ^OECD-området förutses en uppgång till i närheten av 6%^.^ mot slutetav . Aktiviteten i denamerikanska ekonomin undergick en påtaglig försvagning under loppet av 1979.Visserligen visade utvecklingen ett oregelbundet mönster, där en kraftignedgång ^föibyltes i en lika stark uppgång ^nästföljandekva^r^tal. Men detta berodde främst på omständigheter av mer tillfälligkaraktär, såsom vårens ^transportarbelarsirejk och försommarens bensinbrist.Den grundläggande dämpningen i ekonomin kan avläsas såväl i ledandekonjunkturindikatorer som i orderingång, ^lagerkvol och ^kapacilelsuinyiljandei industrin. Tillväxten i industriproduktion och BNP i genomsnitt istort sett halverades jämfört med , till ca 3,5 resp, knappt ^2%^-, Huvudorsaken tillkonjunkturdämpningen står att finna i den mycket ogynnsammapristrendens effekt på hushållens ^konsumlion. 1979/80:100 32 utom kraftigt höjda priser på oljeprodukter harkonsumentpriserna påverkats negativt av ökade livsmedels- och boendekostnader.Under hösten 1979 ökade priserna i en ^årstakt av 13 ^å^ och i genomsnittför året kan uppgången uppskattas till ca 11 ^%, att jämföra med ca 7,1978.Löneökningarna däremot har överraskande legal kvar på ca 8%.Konsumentpris-ökningen anses dock ge en överdriven bild av hur lönernasköpkraft påverkals. Även om en successiv försvagning skett under loppet avåret, beräknas sålunda hushållens realt disponibla inkomster ha ^ökal med i genomsnitt . Detta är också den uppskattade tillväxten av den privatakonsumtionen. Den historiskt myckel låga nivå för hushållens ^sparkvot på ca 5%som nåddes 1977 bibehölls sålunda i stort ^setl oförändrad .