prop · G30388 · 1979-12-31 00:00:00 — Blandavslutade och pågående utvecklingsprojekt finns fiera kurser, som är avseddaför regionall genomförande med lärare som rekryterats lokalt. Dessa kurser äri hög grad efterfrågade av bl. a. de regionala utvecklingsfonderna. Sektionen för byggnads- och VVS-leknik Verksamhelen är inriktad på förelag inom byggnads- ochinstallations-branschen. Denna kännetecknas av ell fålal slora företag medrikstäckande aktiviteter och etl stort anlal mindre förelag med färre än 15anställda. Dessa företags verksamhel bedrivs inom begränsade delar av landet. Sektionen erbjuder fortbildningskurser som har lill målatt förmedla 1979/80:88 33 lekniska förbällringar inom byggnadsomrädel, nyabestämmelsers tilllämpning inom Svensk Byggnorm, arbelarskyddsbestämmelserstillämpning inom byggområdet samt ändrade ekonomiska förulsättningar för planering,byggande och förvaltning. Kurserna riklar sig främsl lill beslutsfattare,konsulter, arbetsledare, kontrollanter, besiktningsmän saml drifl-ochunderhållspersonal inom såväl byggande som förvaltande företag. Efterfrågan på fortbildning inom specielll VVS-området harökal markant /77. Bland orsakerna märks den nyasituationen på energiområdet som medförl elt ökat inlresse för alternativenergiutveckling, för lagstiftning om bällre energihushållning vid nybyggandesaml för de lån och bidrag som finns tillgängliga för energibesparande åtgärderi befintlig bebyggelse. En annan orsak till ökad efterfrågan pä fortbildninginom VVS-branschen är avsaknaden av en relevant VVS-teknisk grundutbildning. I begränsad omfattning driver sektionen alltjämt kurserinom hantverksyrken såsom i golvläggning, fönslerlätning samt underhåll avtvätt- och kylinslallalioner m. m. Verksamhelen inom sektionen ligger i principhell inom program 2, Kursverksamhei. Sektionen har utvecklat nya kurser inom såvål detbyggnadslekniska som del VVS-tekniska området, bl. a. kurser för arbetsledare. Sektionen är verksam inom områdena elektronik, datorteknikoch el-kraflteknik och svarar för utbildning, tekniskt ulvecklingsarbete ochrådgivning. Utbildningen ger kunskaper för anpassning av företagens preslationer,effektivitet och lönsamhet till den tekniska ulvecklingen samt kunskap förarbetsmetodik. Vissa kurser har gmndläggande och översiktlig karaklär.Flertalel kurser behandlar speciella ämnen inom områdena tillämpad analog ochdigital elektronik, optoelektronik, kraftelektronik, elektrisk mätteknik,servo-och reglerteknik, mini- och mikrodalorteknik, programmeringsteknik, industriellelteknik, eldistribution, ellagstiflning, elsäkerhet samt besiktning avelanläggningar. Utbildningen vänder sig lill personer inomnyckelfunktionerna konstruktion, kontroll, produktion, drift och underhåll. /78 har karaktäriserats av en myckel storefterfrågan på sektionens kursutbud främsl inom elektronik och datorteknik.Kurserna är ofta fulltecknade i förväg, samlidigl som mångaföretag beställer företagsanpassade kurser. Under /78 har utvecklingsarbetet främslrört dator- och optoelektronikområdena saml områdel programmerbara logiskastyrsystem. Den processlekniska sektionen sysslade lidigare till enslor del med integrerade Ijänster (provning, rådgivning och kurser). Denofficiella provningen har hell överförts till andra huvudmän och den därvidsammanhängande rådgivningen upphört. Sektionen gör numera insatser på åtskilliga nya områdendär behov av kurs- och informationsverksamhet föreligger. Huvudområdena ärmiljöskydd, industriell drift- och underhållsteknik samt energibesparing. Sektionen har byggt upp egen kompelens inom bl. a.ämnesområdena teknisk fysik, akustik, miljölagstiftning, förbränningsteknik,ångleknik, 3 1979/80. 1979/80:88 34 geologi, energiteknik, kemisk analysteknik, vattenkemi,reglerteknik saml drift- och underhållsteknik. Efterfrågan på kurser har varilgod. Under /78 har sektionens utvecklingsarbetefortsatt. Nya kursområden är ångpanneskötsel, drift och underhåll av ventiler,pumpar m. m. Sektionen har vidare inlett utveckling av ett slort anlal kurserför kylbesiktningsmän, kontrollanter saml personal som ansvarar för hanleringoch transport av farligt gods. Sektionen för kemisk leknik Sektionen har aktiviteter inom de måleri-, rengörings- ochlivsmedelstekniska områdena. Tyngdpunkterna i verksamheten ligger inom detmålerilekniska området. Den tidigare mycket omfattande konsult- ochförsöksverksamhelen har successivt minskat och forlbildningsverksamhelen är nudominerande. Kurserna är ämnesorienterande och avser exempelvisfärgsättningsteknik, entreprenadleknik, produktinformation om nyare och äldrematerial och metoder, renoverings- och reparalionsleknik, besiktning ochkontroll samt korrosionsskydd. Målgrupper är företagsledare, arbetsledare,lagbaser, kalkylpersonal, målare, kontrollanter samt beställare avmålningsarbeten. Inom det rengöringslekniska områdel bedrivsfortbildningsverksamhel för anställda vid fasadrengöringsföretag saml förslädinspeklörer och släd-ledare inom lokalvårdsområdet. Kurserna vänder sigprimärt till personal med planerings- och arbetsledande funktioner. Inom det livsmedelstekniska områdel genomförs enfortlöpande kurs-och rådgivningsverksamhet till små charkuteriförelag samtkursverksamhet för storkök, restauranger, hotell, bagerier och konditorier.Den livsmedelstekniska rådgivningsverksamheten omfattar i huvudsak produktutveckling,produktionsteknik, livsmedelshygien och produktionsplanering. Sektionens utvecklingsarbete har koncentrerats tillområdena måleri-och livsmedelsteknik. Sektionens verksamhet syftar till alt genom informationoch ulbildning skapa ökade förulsättningar för utveckling inom små ochmedelstora industri- och hanlverksförelag. Ulbildningen omfallar ämnesområdenaföretagsledning, ekonomi, marknadsföring och personalutveckling. Sektionenskursutbud riktar sig främsl lill personal i företagens ledningsfunklioner. Sektionen har i viss mån lyckats kompenseraeftersläpningen i arbetet med kursutveckling. Sålunda har ell antal nya kurserinom bl. a. arbetsrättens område samt kurser om reklam, inköp ochstyrelsearbete framtagits eller vidareutvecklats. Program 3: Teknisk facktjänst omfattar sådana försöks- ochutvecklingsarbeten samt provningar och undersökningar av material,arbetsmetoder, driftförhållanden, redskap, instrument och apparater somerfordras för SIFU:s verksamhel under övriga program. Vidare ingår provningaroch undersökningar som inom ramen för SIFU:s verksamhet ulförs mol ersällningpå uppdrag av myndighet eller enskild. Verksamheten inom programmel teknisk facktjänsl har i delnärmasle avvecklats dock görs alltjämt insalser inom främst de måleri- ochcharku-teritekniska områdena. SIFU:s verksamhet finansieras dels genom kursavgifter ochandra er- 1979/80:88 35 sättningar för tjänster, provningar, undersökningar m. m.dels genom statsanslag. Kursavgifterna fastställs av SIND. Statens bidraganvisas under fjortonde huvudtiteln anslaget B 4 (reservationsanslag). Tabell I: Statligtbidrag till SIFU:s verksamhetd OOO-tal kr.) Anvisat Anvisat Begärda medel 1977/78 1978/79 1979/80 B 4: Bidrag till kursverksamhei m.m.r 10600 10400 13000 Vid medlesanvisningen för /79(10,4 milj.kr.) har hänsyn lagits lill kostnadsborlfallet lill följd av atl SlFU:sfilialkontor överförts till annan huvudman och att slipendieverksamhelenupphör. Med hänsyn härtill innebär medelsanvisningen i reala termer en ökningmed 1.3 milj. kr. jämförl med /78. Fr. o. m. /79 finansierar SIFU sinverksamhel även med statliga bidrag över anslaget B 16., Bidrag tillföretagsinriktad fortbildning. Särskilda medel för investeringar i mera kostnadskrävandeulruslning anvisas under anslaget B 5 (reservationsanslag). TabeU2:Slal\\gl bidrag lill SIFU;s investeringskostnader(1 OOO-tal kr.) Anvisat 1977/78 Anvisat 1978/79 Begärda medel 1979/80 B 5: Utru och kostnader (1 OOO-tal kr.) Ulfall Utfall Utfall Anvisat 1975/76 1976/77 1977/78 1978/79 Inläkter 24568 28717 33061 (Kursintäktert (16461) (19 334) (22 204) bidrag) (8 107) (9383) (10857) (10400) Kostnader 24 568 28717 33061 Siälvfinansieringsgrad 67,67,67, På grund av den stora volymökningen av kursverksamhetensleg mellan /76 och 1976/77 intäkterna med 23,och kostnadernamed . Under /78 var kursverksamheten i stort seU av sammaomfattning som 1976/77. Intäkterna mellan åren ökade med 9,och kostnadernamed . TabeU 4: Utvecklingskostnader. Kostnaderna för utvecklingav nya kurser inom program 2, Kursverksamhei (1 OOO-tal kr.) Budgetår Utvecklingskostnader Procent av totalkostnaderna 1975/76 1348 1976/77 2 206 7, 1977/78 3 457 10, Utvecklingskostnadernas andel av totalkostnaderna harnästan fördubblals . Orsaken härtill är den snabbalekniska utvecklingen inom främsl verkstadstekniken som medförl atl arbelet medutveckling av kurser prioriterats. 1979/80:88 36 3.4 Intressenter i SlFU:s verksamhet SIFU:s intressenter är i första hand dess målgrupper, dvs.främst de små och medelstora företagen, men också näringslivet i övrigl samtmyndigheter och institutioner. Den största och i detla sammanhang meslintressanta målgruppen är småförelagen. SlFU:s kontinuerliga kursverksamhet gerdessa en möjlighet all möla ell föränderligt fortbildningsbehov. Förelagsledarnasoch arbetslagarnas kontakter med SIFU kanaliseras dels genom direktkontaktervid kursverksamheten dels genom företagar- och näringslivsorganisationer samlföreningar och fackliga organisationer. De regionala utvecklingsfonderna får en ökande betydelsesom kontaktförmedlare mellan småföretagen och SIFU. Till varje fond är knulenen utbildningsfunktion som har lill uppgifl atl informera förelag om kursutbud,analysera företagens utbildningsbehov saml försöka påverka utbildningsgivareatl anpassa sin kursverksamhet lill småföretagens behov. Dessutom finns vidfonderna i , , , , och en särskildutbildningsenhet som är gemensam för flera fonder. Utbildningsenheterna har iprincip övertagit de arbetsuppgifter som SIFU:s filialkontor hade - med enväsentlig skillnad: fondernas utbildningsenheter är inte hänvisade till enbarlSIFU:s kursutbud. SIFU får här konkurrera på lika villkor med andrautbildningsgivare. Under en följd av år har SIFU medverkat inom speciellakursområden för landstings- och kommunalanställda. En slor målgrupp är ocksåstatligt anställda, särskill inom den affärsdrivande verksamhelen. De storaförelagen, såväl statliga som privata, utnyttjar ofta SIFU:s insatser därdessa är inriktade på starkt specialiserade funktioner. En rad myndigheter är intressenter i SIFU:skursverksamhet. Samverkan förekommer sålunda med andra utbildningsmyndigheter,som SÖ och AMS. Vidare har föreskrivande myndigheler behov av all kännedom omnya bestämmelser når ut till näringslivet. Hit hör förutom den egna myndighelenSIND, statens planverk, arbelarskyddsstyrelsen, ,, fortifikationsförvaltningen, samt patent-och registreringsverket. En särställning bland SIFU:s intressenter intar STU sommedverkar vid finansieringen av en rad kollektiva forskningsinstitut. Begreppetkollektiv forskning innebär i STU:s verksamhet den forsknings- och utvecklingsverksamhetsom bedrivs i enlighet med ett av STU och en grupp av förelag i stiftelseformgemensamt finansierat flerårigt ramprogram. /78 utgick staUigtstöd via STU till 16 kollekliva forskningsinstitut. Det slatliga stödet uppgicki genomsnitt lill av totalkostnaderna. Svenska träforskningsinstitutetmed ca 340 anställda är f. n. det största inslilulel, medanGlasforskningsinslilulel - tre anställda - och SvenskaSilikatforskningsinslitulet - två anställda - är de minsla. Under /78 bidrog STU med drygt 47 milj. kr.lill den kollektiva forskningen. Där ingår även stöd lill tio ramprogram sominte har anknytning till något särskilt insUtut. Forsknings- och utvecklingsinsatsernainom dessa program sker med hjälp av befintliga resurser vid högskolor,institut och företag. Inom ramen för den kollektiva forskningen har bedrivitsen verksamhet kallad ökad service till småföretag. Denna verksamhet harbidragit till en starkt ökad efterfrågan på rådgivning, en uppgång av antaletuppdrag och ell tillskott av nya sliftelsemedlemmar. Del är i linje med SIFU:sverksamhel alt medverka till atl resultaten av den kollektiva forskningen gesen god spridning inom näringslivel. 1979/80: 88 37 har fortlöpande kontakter med i försia handKorrosionsinstilulel, och . Vad gäller kursutveckling har SIFU kontakter med främstuniversiteten och de tekniska högskolorna. 1 varierande grad samverkar SIFUäven med en rad institutioner såsom Tekniska nomenklalurcenlralen (TNC), SverigesMekanstandardisering (SMS) och Tekniska Kontrollinstilul (STK). En sannolik utveckling är att SIFU efter lokalisering tillBorås etablerar nära kontakter med statens provningsanslalt i samtstatens skeppsprovningsanslalt, för verkstadsteknisk forskning i Göleborg. Vidare kan samverkan medBorås kommun förväntas i olika frågor. Tänkbar är också en ökad samverkan medde leknologiska instituten i och . Bland SIFU:s intressenter bör även nämnas övrigakursgivare inom forlbildningsområdel såsom , ALI-RATI ochIFL. SIFU:s direkla och fortlöpande kontakter medbranschspecifika organisationer sker direkt genom de kursproducerandesektionerna. Detta kontaktnät år myckel omfattande. Sektionernas verksamhel har redovisais under punklen3.3.3, Organisation och verksamhet. Från sin tillkomst har och senare SIFU samverkatmed redan tidigare verksamma institut i de nordiska grannländerna. Del gällerTeknologisk Institut i , i , StatensTeknologiske Instilult i och Anstallen för yrkenas främjande iHelsingfors. Under en följd av år behandlades övergripande frågor vid s. k.Norlekmöten med deltagande av personal från inslilutsledningarna ochpersonalrepresentanter. Mölen anordnades och instituten alterneradesom värdar. sker samverkan bl. a. i projeklgrupper frän inlresseradeinsiitut. Direktörsmöten hålls för informalion om resp.verksamheler. Från SIFU:s sida söker man därvid finna konkretasamarbelsmöjligheler såsom utbyte av kursmaterial eller gemensamt utarbetandeav kurskompendier. har besökt i Köpenhamnför aU närmare informera sig om institutets verksamhelsformer och finansiering. (En närmare redogörelse lämnas i avsnitt 3.5.1). dellog vid bildandet av en europeisk kommilléför förelagskonsulter. SIFU medverkar alltjämt i kommittén även om konsultverksamhetenvid SIFU lill stora delar avvecklats. Kommittén anordnar enkonferens om hur man kan förbättra sina möjligheler alt nå ut till och hjälpasmåföretagen. Mellan konferenserna förmedlar kommilléns sekreteriat i Brysselinformationsmaterial mellan medlemsorganisationerna. Dessa var år 1977följande: -Institut économique et social des moyennes (lESCM) - Ehrvervsfond - () - induslries inrural areas -Fonden för främjande av mindre och medelstor indusiri 1979/80: 88 38 - Cenlre d'Eludes du Commerce et de laDistribution - Cenlre deFormation des Assislanls Techniques du Commerce - Cenlre deFormation des Assislanls en Geslion Industri-elle - Centre d'Eludeset de Perteclionnemenl de TArtisanat et des Métiers -Centraal Insliluut voor het Midden-en Kleinbedrijfl -Irish Productivity Cenlre (IPC) -Ente Nazionale per Tartigianato e le piccole Industrie - Ente per lo sviluppo deirarligianato nelFriula-Venezia Geulia () -Comilé Nacional de la Pequena y Mediana Empresa (CNPME) - (SIFU) - BelriebswirkschafllicheBeratungsslelle fiir den Einzel- handel (BBE) - Rationalisiemngs Kuratorium der deutschen Wirtschaft (RKW) Gewerblichen Wirtschaft (WIFl) Dessa organisationers ändamål är i slorl selt delsamma.Näslan alla sysslar med leknisk, administrativ och kommersiell hjälp tillmindre och medelstora företag - i många fall även detaljhandels- ochserviceförelag -i avsikt all ulveckla förelagen. Aklivilelerna läcker med någraundanlag hela landel. Flera sysslar med fortbildning av företagsledare ocharbelslagare. De organ som är medlemmar i kommittén har olika organisationsformer.De flesta är självständiga privala organ. 1 slyrelsen ingår regelmässigtrepresentanter för intressenlgrupperna, såsom stat, region, branschorganisation,handelskammare samt arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer. Verksamhetenfinansieras dels genom bidrag från myndigheter och organisationer som ärrepresenterade i styrelsen dels genom avgifler för utförda Ijänster. Teknologisk Insiitut som grundades är SIFU:smotsvarighel och samarbetspartner i . Inslitutel uppvisar många likhetermed SIFU men också en rad olikheter. Institutet är en "selvejendeinstitution"', dvs. i princip motsvarigheten till stiftelse i Sverige.Instiiutel svarar för teknisk och annan ulvecklingsfrämjande service tillföretag, i försia hand småföretag. Serviceinsatserna spänner över etl breltområde och omfatlar bl. a. kursverksamhet, allmän informalion och rådgivning,provningar och tekniskt utvecklingsarbete. Något förenklat ullryckt kan sägasatt instiiutel fullgör vissa sådana uppgifter som i utförs av SIFU,statens provningsanslalt. STU och de regionala utvecklingsfonderna. Institutet leds av en styrelse och en direktör. Slyrelsenbestår av minsl 11 och högst 15 ledamöler som representerar näringslivel (3),arbetsgivarorganisationer (1), arbetstagarorganisationer (4), förtekniska vetenskaper (I), handelsminsteriel (I) saml institulets personal (4). Institutets direktörär 'T0dt"" medlem av slyrelsen. Vidare finns bl. 1979/80:88 39 och branschulskolt som utses av slyrelsen. Utskotten bestårav personal vid institutet och represenlanler för berörda industribranscher. Institutet har omkring 540 anställda. /78hade det en omsättning på ca 110 milj. Dkr. Härav uppgick intäkterna, i form avkursavgifter och konsultarvoden o. d., lill ca 60 milj. Dkr. och bidrag frånslalen till ca 50 milj. Dkr. - en självfinansieringsgrad på . (övergång lill kalenderår) har budgeterats för ca 143milj. i omsättning, varav ca 83 milj. Dkr. utgör egna inläkter och ca 60milj. ulgör statligt bidrag, vilket ger en självfinansieringsgrad på ca58%. Del slatliga bidragel till institutet kanaliseras viaTeknologirådel, ell statligt organ vars verksamhet regleras i särskildlagstiftning och som har till uppgift atl på ett övergripande plan främja deninduslriella utvecklingen. Rådet fördelar bl. a. ekonomiska bidrag lill vissainstitutioner och organ som aktivt bedriver företagsulvecklande verksamhel.Institutels årliga anslagsframställning ges, i form av delaljeradeprojekikalaloger, in lill som beslutar om bidragels storlek. Personalpolitiken vid präglas av enslrävan efler stor personalrörlighet. Målel är all i framliden en tredjedel avpersonalen skall utgöras av anställda som arbelal minst lio år i inslitutel ochsom förvänlas fortsätta sin anslällning. En Iredjedel skall beslå av s. "junior-medarbeidere" av vilka en stor del förvänlas la anställninginom näringslivel. Den sisla tredjedelen, slulligen, kommer atl utgöras av projektanställdakonsulter som slular sin anslällning i och med all projekten slutförts. I finns ett molsvarande institut med somverksamhelsområde - , vars styrelse - 18 ledamöter -utses av elt representskap på 80 personer. Institutets direktör är dock'T0dt" medlem av slyrelsen. Representanlskapel i sin tur beslår avpersoner från bl.a. näringslivet samt arbetsgivar- ocharbetstagarorganisationerna. Instiiutel, som är en myndighel underslälldindustridepartementet, grundades . Del leds av en slyrelse på åttapersoner som lillsatls av industridepartementet. I slyrelsen ingår institutetsdirektör, två personalrepresentanter, två representanter för LO, en representantför och en för Hantverksförbundel saml en represenlant förteknisk-naturvetenskapliga forskningsrådet. Delta råd har ungefär sammafunktion som Teknologirådel i . hade instilulel 350 anslällda varav ca 250personer i och ca 100 fördelade på ålta regionkontor. Institutets budget ligger på 86 milj. Nkr. varav 70 milj.Nkr. eller utgör statsbidrag. De egna intäkterna - 16 milj. Nkr. -fördelar sig lika på kurs- och konsultverksamhet. 3.5.3 Anstalten för yrkenas främjande, Anstalten är en självägande stiftelse. Den grundades år1922. Stiftarna ingår i elt förvaltningsråd med 21 medlemmar. Bland dessaåterfinns näringslivets organisationer samt representanter förundervisningsministeriet och tekniska högskolan. Stiftelsen driver delsanstalten i , dels ett kurscentrum i mellersta ulser en slyrelse för den direkta ledningen av anstaltensverksamhet. I styrelsen ingår anstaltens direktör och ytterligare sjuledamöter. 1979/80: 88 40 Anstalten har 64 anställda och driver i huvudsakkursverksamhet men har även rätt att ägna sig ål konsult-, rådgivnings- ochuppdragsverksamhel. Statens bidrag lill verksamheten uppgår lill mellan 40 och50% av kostnaderna och resten finansieras med egna intäkter. Budgeten uppgårtill sex milj. Fmk. Härtill kommer fem milj. Fmk för kostnaderna förkurscen-Irel, vilka helt beslrids av statsmedel. Kommittén har inledningsvis erinrat om utbildningensbetydelse för en posiliv utveckling av småföretagen. De förslag som kommitténlägger fram i del följande grundas på bl.a. denna uppfattning. En annanväsenllig ulgångspunkt är att jusl småförelagen - dvs. förelag med upp lill 200anställda - är i behov av särskilda ulbildnings- och andra företagsserviceinsatserfrån samhällels sida. Småföretagen - framför allt de allra minsta - saknarofla erforderlig kvalificerad tekniskt och ekonomiskl skolad personal. Deltaberor i hög grad på att sådana förelag inte kan fulll utnyttja eller bekoslaheltidsanställda specialister. Exempelvis anställs som regel färdigutbildadecivilingenjörer och civilekonomer i slörre förelag i den mån de söker sig tillnäringslivel. Detla innebär alt de resurser som samhällel via skattemedelavsätter lill gmndutbildning för blivande civilingenjörer och civilekonomer ochliknande högl kvalificerade yrkesgrupper endast i mycket begränsad omfattningkommer småförelagen lill del. Det kan därför med visst fog hävdas som etlrätlvisekrav alt samhället släller särskilda resurser på förelagsserviceområdettill småföretagens förfogande. Förutom de rådgivnings-, konsult- ochutbildningsinsatser för småföretagen som samhället stöder via de regionalautvecklingsfonderna behövs enligl kommitténs mening stöd till utveckling ochgenomförande av kursverksamhet med inriklning på småförelagens speciellabehov. På detta område har SIFU spelat en cenlralroll. Vid de överiäggningar som kommittén fortlöpande hafl med företagens ochde anställdas organisationer under utredningsarbetet har organisaUonerna betonatvärdet av ett organ med SIFU:s uppgifler. SlFU:s direktkontakter med förelagenoch deras anställda via kursverksamheten bekräftar denna uppfattning. Det ärockså kommitténs mening att SlFU:s utbildningsverksamhet fyller en viktigfunktion när det gäller all främja ulvecklingen av småföretagen. De samlade utbildningsbehoven inom småföretagssektorngördel vidare naturiigt att betrakta SIFU som ett utbildningsorgan iutveckling. SIFU torde få vidgade uppgifter och ökad betydelse i takt medulbyggnaden av de regionala utvecklingsfondernas kontaktförmedling och annanservice på bl.a. utbildningsområdet. 1 den situation som svenskt näringsliv befinner sig medökade krav på konkurrensduglighet genlemot omvärlden är del nödvändigl attsamhällels industripolitiska instrument utnyttjas helt. SIFU är ett av dessainstrumenl, vars kunskaper och erfarenhel som utbildnings- och serviceorganför främst småförelagen, måste tas till vara. Det är lika angeläget att SIFU:sutvecklingsmöjligheter utnyttjas. Tekniskt kunnande och teknisk förnyelse är livsviktigafaktorer inom Prop.1979/80: 88 41 storadelar av näringslivel. På detta område liksom på andra områden av betydelse förföretagens expansion och utveckling kan SIFU:s kompelens användas. Enviktig förutsättning är därvid att den yttre formen för verksamheten äranpassad lill behovel av inflyiande från och samverkan med SIFU:s målgmpper.Det är givetvis även angeläget alt verksamhelen ges de ekonomiska resurser sombehövs för atl svara upp mol de krav och önskemål som företagen har rätt attställa på samhällel. Deflesta länder i övriga har väl utbyggda organ med SIFU:sverksamhelsprofil.