prop · G30390 · 1979-12-31 00:00:00 — En sådan förändring skulle hälsas med lillfredsslällelse avall den personal ule i kommunerna som handlägger skolbyggnadsärenden. Denupplever den rådande byråkratiska ordningen i skolbyggnadssammanhang som bådeonödig och krånglig. 1 expanderande kommuner händer del inle så sällan atl nyuppfördaskolor redan då de las i bruk visar sig ha brisl på lokalulrymmen. Det hade hellsäkert kunnat undvikas om kommunen själv hade fått större ansvar för skolbyggattdet. På skilda områden såväl inom den statliga förvaltningensom inom de fackliga centralorganisationerna förbereder man sig för en alltmerökad decentralisering av beslutsfunktionerna. Alt skolbyggandet även bör komma ifråga i delta sammanhangär ställt utom allt tvivel. SÖ skulle vara som elt serviceorgan, tillhandagåkommunerna med råd och upplysningar vid utformning av skolor enligt senasterön från forsknings- och utvecklingsarbete på skolbyggnadsområdet. Falu kommun instämmer i att regelsystemet för statsbidragtill skolbyggnadsföretag bör ses över och förenklas. Nuvarande former ochregler för statsbidrag uppfattas ofta som stelbenta och byråkratiska. Mångagånger kan den prioritering av ett skolbyggnadsförelag som kommun och länsskolnämndär överens om ej uppfyllas av SÖ på grund av den alllför snävainvesteringsramen. Detta får då lill följd all den kommunala budgeten över invesleringari skolbyggnader ej kan genomföras enligl plan vilkel medför förseningar och oflasvår lokalbrist t. ex. i etl nytt bostadsområde eller för gymnasieskolan. Sedankommunsammanläggningarna genomförts och början av 70-talel harmånga slalliga detaljregleringar förändrats eller upphört genom atl kommunernafått ökade resurser för sin planering och verksamhel. Skolbyggnadsreglerna börockså påverkas av detta synsätt. Att den slatliga slyrningen via investeringsramarförsvinner uppfattas positivt. Skolstyrelsen anser det också av vikl, atlforskningsarbete vad gäller skolbyggnation intensifieras samt att kommunernafår möjlighet till rådfrågning vad gäller skissritningar m. m. Det nuvarande statsbidragssystemet är administrativt settförhållandevis enkelt lill sin uppbyggnad. Ändå fungerar del enliglkommunstyrelsens mening mindre bra. I försia hand beror detta på att slatsbidragsbeslutenerhålls för senl. Slalsbidragsfrågan är ofta inte klar när upphandlingen aventreprenaden pågår, vilkel innebär osäkerhet om den exakta tidpunklen för närprojektet kan byggstartas. Fränvaron av flerårsplaner för statsbidragsgivningeninnebär vidare en svårighet vid planeringen av lokalförsörjningen för skolan. Specielllvid fleråriga projekt samt när snabba insalser behöver göras på lokalsidan, t.ex. anskaffande av nya klassrumspaviljoner, är osäkerheten om slalsbidragetofta en försenande faklor. Kommunstyrelsen delar ulredningens uppfattning allnuvarande syslem för statsbidragsgivning med statliga investeringsramarförsvårar samplanering av skollokaler och övrigt samhällsbyggande. Dessaproblem har blivit mer aktuella efter beslut om SIA-skolan, vilkel bl.a.förutsätter en ökad integration mellan skolan och annan verksamhel,t. Vid utbyggnad kan statsbidrag här ulgöra hinder för ensamtidig ulbyggnad och för samhället medföra ökade koslnader. Om nuvarande statsbidrag skall finnas kvar bör därför flerårsplanerför statsbidragsgivningen införas. Önskvärl är vidare all nuvarande beslämmelseatt byggstart inle får ske förrän beslul om slalsbidrag föreligger slopas.Kommunerna bör tillåtas bygga som från kommunens synpunkt ärmest lämplig och i förekommande fall kunna få ut slalsbidraget i efterhand.Härigenom skulle man få en mer rationell handläggning av skolbyggnadsärendena,vilkel med säkerhel skulle medföra besparingar. fortsall utvecklingsarbetepå skolbyggnadsområdet bör även bedrivas genom SÖ:s försorg även omstatsbidraget slopas. Den rådgivnings- och serviceverksamhet som finns påSÖ, bl.a. i form av skissgranskning, fungerar bra och bör bibehållas. ----- Del nuvarande statsbidragssystemet gör del näslanomöjligt för kommunerna att genomföra skolbyggnalionen i den lakl ochvid den lidpunkt som är bäst ur synpunkt. Prop.1979/80:90 186 ett skolbyggnadsförelag är all slalsbidragsfrågan är löst,och i vissa fall kan en kommun tvingas vänta fiera år på statsbidrag. anser all del är vikligl all normer förlokalbehov och lokalulformning finns som slöd i skolbyggnadsarbelel. Denlåsning lill normerna som är rådande är dock mindre tillfredsställande, ochen förändring, som innebär större frihet för kommunerna är därför posiliv. Kommunen anser vidare atl den skissgranskning, somförekommer hos SÖ, är övervägande fördelaktig eftersom SÖ:s experter har enbred erfarenhet av skolbyggnation och på grund härav kan ge många goda rådunder projekteringsarbetet. Del är således värdefulll alt sådan skissgranskningfår fortsätta under frivilliga former för alla skolformer. -------- Det hade varil önskvärt att arbetsgruppen närmarehade utveck lat lankegångarna avseende ulformningen av den styrprocess som kommer all kvarslå, då skolbyggnationen fortfarande utgör en del av samhällspla neringen. Arbelsgruppen framhåller således bl. a.: "Däremol kvarslår be hovet all från samhällsekonomiska ulgångspunkter ha möjlighet till styr ning av den kommunala investeringsvolymen som helhel, där skolbyggan del ingår som en del". Inom skolområdel kvarstår dessutom en kraftig statlig slymingi form av skollag, skolförordning, läroplan och rådande Ijänsleförhållanden,som samtliga ställer krav på skollokalerna. Man kan i detta avseende inslämma iulredningens uttalande atl den slalliga detaljregleringen av skolbyggnation ärkomplicerad och tungrodd. Dessa förhållanden bör del dock finnas goda möjlighelerall förenkla inom nuvarande syslem, vilkel således inte övervägts av arbelsgruppen. De slatliga bidragsramarna skapar svårigheter iskolplaneringen. Kö problem uppstår.--- Etl borttagande av detaljregleringen av skolbyggnadsverksamhetenskapar förutsättningar för bättre planering och effektivare resursutnyttjande. vill poängtera behovet av fortsatt rådgivnings-ochserviceverksamhet som bedrivs på skolbyggnadsområdet via SÖ:s skolbyggnadsbyrå.1 detta sammanhang intar skissgranskningen en central roll. De råd och synpunkleravseende bl.a. den pedagogiska funktionen och byggnadsekonomin som härigenomkommer kommunen till del har upptagits positivl. Kommunen lillslyrker att skissrilningsgranskningenblir frivillig för och gymnasieskolan. Vidare bör påpekas atl SÖ även framgent erhåller resurserför kontinueriigt forsknings- och ulvecklingsarbete. Specielll bör beaklas dekrav nya verksamhetsformer och nya utbildningar släller på ulformning ochanvändning av lokaler och utrustning i nya och i befintliga byggnader. Skolstyrelsen bilräder arbetsgruppens slåndpunkl, att denuvarande investeringsbidragen försvårar en rationell planering av skolbyggnadsverksamhelen,eftersom kommunen icke på planeringsstadiet kan vela om och när slalsbidragtill skolbyggnader kan utgå. Den administrativa procedur, som är förknippad medhandläggningen av ell slatsbidragsärende är arbetskrävande och kräver en långhandläggningslid. Om en kommun startar ell skolbyggnadsföretag innan slalsbidragbeviljals förverkar kommunen i allmänhel sin räll lill statsbidrag. Allt deltagör alt en tillfredsställande samordning mellan bostadsbyggnads- ochskolbyggnadsprogram är svår eller rent av omöjlig alt uppnå. Den uppgift som SÖhar atl genom en prioritering som omfallar hela landet, avgöra vilkaskolbyggnadsförelag som skall få statsbidrag under vissl budgetår, upplevs avkommunerna som omöjlig och resultatet därmed som föga rätlvist. Del nuvarande statsbidragssystemet får anses varaförhållandevis enkell i tillämpningen och fungerar på etl tillfredsställande säll.Denna uppfattning har kommunen framfört i lidigare sammanhang med anledning avförslag lill förändringar av statsbidragssystemet. Sålunda är de i stalsbidragsbestämmelsernaintagna reglerna om beräkning, ansökan och rekvisition okomplicerade och harej föranlett några problem. Även handläggningsförfarandet i fråga omlokalbehovsprövningen är relativt enkelt. Det finns alltså inga skäl alt med utgångspunklfrån en enklare handläggningsordning slopa de statliga bidragen till skolbyggandet.De av SÖ utfärdade normerna beträffande skollokalernas ulformning innebär docken alllför långtgående och omotiverad delaljreglering. En invändning som kan framföras mot den nuvarandeordningen gäller slatsbidragskvoten dvs. de investeringsramar som statsmakternaanger för skolbyggandet. Det har i allmänhet dock inte inneburit några svårigheieratt inrymma nyproduktion av skolor i nyuppförda bosladsområden i kvoten.Härigenom har möjliggjorts en av flera skäl önskvärd samplanering ochsamproduktion med annan byggnation. Däremot visar erfarenheterna att problemuppkommer när det gäller ombyggnad samt övrig nyproduktion. Delta har lett lillbetydande svårigheier för all genomföra beslutadestrukturförändringar inom skolväsendel och att anpassa skolor efter ändradestandardnormer och nya krav i fråga om arbets- Prop.1979/80:90 188 miljö m. m. Statliga myndighelers beslut om nyaskolreformer har inte kombinerats med molsvarande ulökning av slatsbidragskvoten. Utredningens förslag som innebär all den speciellainvesteringsram som slatsbidragskvoten innebär skall slopas, kan mol dennabakgrund innebära förbättringar. Å andra sidan föruisätter utredningen enreglering av skolbyggandet ur allmänna ekonomiska och arbelsmarknadspolitiska aspekieräven om den därvid skulle ske på elt mer övergripande säll och inrikta sig påden enskilda kommunens totala invesleringar. Kommunerna skulle härigenom får eltökat ansvar och inflytande på investeringarnas innehåll, vilket i och för sigär posilivt. Men det är inle givel atl en sådan mera övergripande slyrningleder lill alt skolbyggandel - på grund av kommunernas ekonomiska ochfinansiella situation - kan erhålla det utrymme, som det nuvar-ande statsbidragssystemetgaranlerar. Ulredningen förutsätter för övrigl att skolprojekten skall krävabyggnadstillstånd, som då -ulan särskild priorilering - prövas av arbelsmarknadsslyrelseneller länsarbetsnämnden. Dessulom ulgår ulredningen från all regeringen även ifortsäUningen kan komma atl fastställa ramar inom vilka byggnadstillstånd fårbeviljas för skolbyggandet. 1 det senare fallet kommer silualionen sålunda allbli densamma som i nulägel. Utredningen hävdar all del ur skolpolitiska aspektersaknas anledning för staten att styra skolbyggandets omfattning genom etlfinansiellt slöd lill skolbyggandel. Den slyrning som kan vara nödvändig bordeistället enligt utredningen kunna ske genom de krav som följer avskolförfattningar och läroplaner samt genom statliga lokalnormer. Dessa slyrmedelsynes emellertid påverka utformningen av skollokaler för den obligatoriskaskolan vid nyexploatering o. d. Möjlighelerna att med samma medel åstadkomma enfrån samhällels synpunkt önskvärd styrning av investeringar mol en utbyggnadav nya ulbildningar av icke obligalorisk karaklär, lorde vara mindre liksom alllokalmässigt tillgodose nya intentioner för skolarbetet. Del nuvarande invesleringsbidragelsynes därför även ur skolpolitiska aspekier ha viktiga styrningsfunktioner. Skolbyggandet bör rimligtvis i kommunerna slyras pä likavillkor med övriga kommunala investeringar. Den kommunalekonomiska långtidsplanen,KELP, bör vara styrinstrumentet även vad gäller skolbyggandet. Det är därför ihög grad otillfredsställande, när som den i kommunerna gjorda prioriteringenmellan olika angelägna investeringar rycks sönder av att slatsbidrag lill etlskolbygge ej kan erhållas. Ingen erinran finns sålunda mol arbetsgruppensförslag i detta avseende. 1 della sammanhang finns skäl nolera, all arbetsgruppen velalminska detaljstyrningen "i syfle atl öka det kommunala ansvaret för skolbyggan- Om kommunen skall svara för av skolbyggnadsinvesleringarna,innebär detla givetvis ett ökal ansvarstagande i ekonomiskt hänseende. Detfinns emellertid all anledning hävda, all den som redan står för avinvesteringskostnaden (kommunen) väl känner och tar silt ansvar . Utredningen menar att utifrån vissa skolpolitiskautgångspunkter det finns tillräckliga slyrmedel och alt kommunerna inom de ramar och rikt linjer som dessa styrmedel ger, kommunerna själva bör få svara för skol byggnadsverksamheten. 1 dessa skolpolitiska utgångspunkter inslämmes helt. kommun är posilivi inställd tilladministrativt enkla bidragssystem och en minskad slallig detaljstyrning av skolbyggnalioneni syfte att åstadkomma en mera flexibel skolplanering. Del nuvarande systemet med särskilda slalsbidrag till invesleringari skolbyggandel har flera negaliva effekter. De statliga investeringsramarnainnebär ofla en alllför hård slyrning av landslingens och primärkommunernas skolbyggnadsverksamhel,och de ekonomiska resurser som ställts till förfogande för statsbidragsgivninghar knappasi stått i rimlig proportion till de anspråk på skolverksamhetenskvalitativa och kvantitativa utveckling, som statliga myndigheler samlidigl harställt på skolhuvudmännen. Därjämle har handläggningen av slalsbidragsärenden eflerhand blivil en alltmer otymplig och långt utdragen process, som medför eltomfattande administrativt arbele för såväl skolhuvudmännen som statsverket ochofta förorsakar förseningar av byggnadsprojekten och därigenom ökade byggnadskoslnader. Del finns sålunda starka skäl för en radikal ändring av denuvarande förhållandena, vilkel också framhålls i utredningen. biträder ulredningsförslagel vadavser slopande av nuvarande statsbidragssystem i syfte att ge kommunerna enfriare och effektivare resursanvändning. 14 1979/80. Prop.1979/80:90 190 LO ser del som positivl alt handläggning av ärenden somrör skolbyggnader förenklas. Del är också viktigt all kommunerna får möjlighelatl samplanera skolbyggnadsverksamheten med annan verksamhet. Trotsalt LO har den uppfattningen kan vi ändå inte finna det motiverat atl detsärskilda stalsbidragel för skolbyggnader avvecklas. TCO delar i princip arbetsgruppens uppfattning aU ettminskal statligt inflyiande bör ge kommunerna större möjligheter all planera skolbyggandetoch all pröva möjligheterna till integrerade anläggningar. TCO konstaterar vidare att arbetsuppgifter som f. n.utförs inom SÖ kommer att bortfalla om arbetsgruppens förslag genomförs.Minskningen av arbetsuppgifierna är svår all bedöma. TCO anser del dock varasjälvklart att de befattningshavare som berörs av förändringarna i försia handskall erbjudas liknande arbelsuppgifter inom verkel. Skulle delta primära kravinte kunna tillmötesgås förulsätts berörda befattningshavare erbjudas vidareulbildningför all kunna få andra arbelsuppgifler i försia hand inom SÖ eller vid annan slalligmyndighet. Om handläggningen av slalsbidragsfrågor för skolbyggandelslopas torde likväl behovel av rådgivning och informalion från SÖ:s sida tillkommunerna all öka kraftigl. Dessa uppgifter lämpar sig väl för en del av härberörd personal. TCO fömtsätter att denna fråga beaklas i del fortsatta arbetetmed översynen av den statliga skoladministrationen. 4.24 (/SR) En målsätlning för ulredningen har varit atl elimineraköerna. Köer kommer emellertid all finnas även om utredningsförslagetgenomförs, men då lill kreditinstitut, lånefonder, bostadslån ochbyggnadstillstånd, där turordningen i kön inte kommer all styras av skolpolitiskasträvanden. /SR vill framhålla alt skolpolifiska aspekter måste väga tungtvid en priorilering. Eu syfte med statligt inflytande är, som arbelsgruppenockså framhållil, att tillse att undervisningens kvalitel och en likvärdig ulbildningsstandardupprätthålls oberoende av skolans storlek och kommunernas ekonomiskaförhållanden. Lokalnormerna ger en garanti för en likvärdig fysisk skol-slandardoberoende av var i landet skolorna byggs. Dessa gmndläggande krav har intetillräckligt beaktats av utredningen. Handläggningsordningen i nuvarande syslem för statlig bidragsgivningtill byggnadsarbelen är dock onödigl komplicerad och tidskrävande för såvälcentrala, regionala som kommunala skolmyndigheter. Det bör vara möjligt atlinom ramen för nuvarande system förenkla formerna för bidragsgivningen.Arbetsgruppen har inte tillfredsställande utrett denna möjlighet. Nuvarande avSÖ ulfärdade skolbyggnadsnormer bör enligl / SR:s mening beiraktas somminiminormer. Förslag utöver dessa miniminormer bör del slå kommunerna friltalt ulforma. Dessulom bör man siräva efter atl skapa en bättre överensstämmelsemellan formerna för bidrag till förhyrningar och investeringsbidrag till nya skolbyggen. Investeringsbidraget har en viktig funktion som ell av fieraväsenlliga styrmedel i den nuvarande handläggningen av skolbyggandet. Om manväljer all ge kommunerna elt ökal ansvar för skolbyggnadsfrågor till atl omfallaforsknings- och utvecklingsarbete, all bedriva en långsikiig och övergripandeplanering, måste det finnas andra slyrmedel som garanlerar likvärdigaarbetsförhållanden för dem som är verksamma i skolorna. Arbetsgruppen har intevisat att dess förslag kommer all få dessa effekler. 1 delta sammanhang vill /SR framhålla, attinvesteringsramarna för skolbyggnadsverksamhelen bör höjas lill åtminstone dennivå som anges i SÖ:s petita. Investeringsramarna har varil hellotillräckliga, även om tillfälliga höjningar av ramarna företagils av arbetsmarknadspoliliskaskäl. Oavsell graden av slyrning är del angeläget att staten avsätter lillräckligaresurser så alt en cenlral rådgivning och service till kommuner och landsting iskolbyggnadsärenden kan få hög kvalitet och aktualitet. Skolprojekt är oftasiomfattande och komplicerade och har arbetats fram lokall under lång lid ochunder medverkan av olika intressenter. Delade meningar råder inle sällan omhur problemen skall lösas. Samråd i enskilda byggnadsärenden har därför en slorfunktion att fylla, och i denna verksamhet spelar kvalificerade arbetsinsatserav arkitekter självklart en viklig roll. SÖ bör som vara huvudman för den rådgivandeverksamheten. En anknytning lill SÖ gör elt nära samarbete möjligt mellan läroplansarbeleoch skolbyggnadsplanering. SÖ som huvudman uppfyller även de krav påobjektivitet, som man måste slälla på en rådgivande verksamhet. En avveckling av nuvarande investeringsbidrag måste sältasin i ett större sammanhang än att enbarl avse en kostnadsöverföring lill kommunerna.Arbelsmiljölagen släller slora krav på skolan som arbetsplats. Både SÖ ocharbetarskyddsstyrelsen utfärdar normer för skolbyggnader. Kompetensfördelningenmellan myndigheterna är oklar. En avveckling av investeringsbidraget och etl ökat ansvarför skolbyggnadsverksamheten leder till yllerligare problem medansvarsfördelningen mellan huvudmännen. Ett annal problem är möjligheterna allfå gehör för krav på arbetsmiljöförbätlringar. SÖ har i samband med rådgivningen i enskilda byggärenden bl.a.till Prop.1979/80:90 192 uppgift att tillse personalens behov av utrymmen förförberedelser och avkoppling tillgodoses i skolanläggningen. För att få utrymmesmässigtlikvärdiga arbetsförhållanden för personal i olika skolor finns ett behov avjämförelse mellan olika kommuners planerade skolbyggen. Detla gäller givelvisäven undervisningslokalernas dimensionering och uppehållsutrymmen för elever. Om arbetsgruppens förslag genomförs och statsbidragsgivningentill byggandet av skollokaler upphör, bortfaller arbelsuppgifter som f, n.utförs inom SÖ. /SR förutsätter atl de befattningshavare som berörs avförändringarna i försia hand skall erbjudas liknande arbetsuppgifter inom .SÖ. Om statsbidiagshandläggningen slopas lorde med säkerhel behovelav rådgivning och informalion från SÖ:s sida till kommunerna alt kraftigt öka.En del av den personal som får minskade arbelsuppgifter om statsbidragsgivningenslopas får därigenom ökade rådgivnings- och serviceuppgifter. /SRförutsätter atl denna fråga beaklas i del fortsatta arbetet med översynen avden slatliga skoladministrationen. anser att nuvarande system med slalligstyrning och investeringsbidrag bör bibehållas för gymnasieskolan. Med undantagav de konsekvensändringar som följer av ovanslående slällningstagande delar länsskolnämndenarbetsgruppens uppfattning om kvarstående statliga styrmedel. Det är dock nödvändigtatt klarare konkretisera hur den statliga styrningen av den kommunalainvesteringsvolymen som helhet skall ske. vill underslryka arbetsgruppens krav påkontinuerligt forsknings- och utvecklingsarbete på skolbyggnadsområdet samtstatliga resurser för rådgivnings- och serviceverksamhet. Det är viktigt atlsamspelet mellan cenlral, regional och lokal myndighet vidmakthålls. Denlokala kunskapen av verksamhelen på fältet och den centrala breda erfarenheleninom skolbyggnadsområdet kommer vid detla samspel atl medverka till såvälbättre pedagogisk funktion som ekonomisk besparing. Från bostadspolitisk ulgångspunkt är del av utomordentlig viklatl finansieringssystemet ger möjlighet för en kommun att projektera, uppföraoch finansiera både bostäder, skola och andra bostadskomplement inybyggnadsområden. Delta är enligt länsskolnämnden etl huvudkrav. Arbetsgruppens förslag kan vid en första granskning te sigradikalt. sammanställning länsskolnämnden försökt göra visar dockatt förändringarna inte är alllför stora. De innebär dessulom att skolbyggandetanpassas till samhällets allmänna byggnadsnormer. Det finns kommuner som av ekonomisk försiktighet ellerpedagogiskt stillastående uraktlåter alt skaffa tidsenliga skollokaler. Här harnuvarande statsbidragssystem kunnat fungera som pådrivare. Elt preliminärtlöfte om slalsbidrag eller en hög priorilering kan slimulera den kommunalaansvarskänslan och påskynda en förbältring av skolarbelsmiljön. Dennamöjlighet till pådrivning försvinner dock om arbetsgruppens förslag genomförs. Arbetsgruppen har i sin rapport förbisett della. Manhänvisar till författningar och läroplaner som skolpolitiska slyrningsinstrumcnl.Skollokaler kan slängas av brandmyndighelerna av brandriskskäl, avhälsovårdsmyndigheterna av hälsoskäl och av skyddsombuden på grund av brisieri arbelsmiljön. möjlighet att med åberopande av skollag,skolförordning eller läroplan döma ul skollokaler som pedagogiskl oanvändbaraär däremol ringa. bedömer det emellertid vara Iroligl atl utan direklmyndighetsutövning påverka en kommuns skolbyggande. Vägarna för denna påverkankan dock bli andra - och svårare - än . Del finns också kommuner med alllför slor iver atlanskaffa skollokaler. Främst gäller det kanske mindre kommuners önskan atlordna gymnasial ulbildning. De statliga styrinstrumenten blir genom förslagetdels skolpolitiska genom organisationsbeslul, dels ekonomisk-politiska genombyggnadstillstånd. Del förutsätter en medveten organisalionsgranskning hos länsskolnämndenoch en nära samverkan mellan nämnden och de regionalpoliliskaplaneringsmyndigheterna och länsarbetsnämnden. All slalens skolpolitiska slyrning av skolbyggandel genom förslagelblir svagare kan inte förnekas. är likväl beredd atl anslulasig lill arbetsgruppens förslag. Det är emellertid angeläget all följa effektenav att den skolpolitiska styrningen av skolbyggandet försvagas. Enligl länsskolnämndens mening är del vikligl all normerför lokalbehovet och lokalulformning finns som slöd i skolbyggnadsarbetet.Nämnden delar den i promemorian framförda uppfattningen atl kommunerna bör fåen vidgad frihel vid tillämpningen av normerna inom den givna totalramen. Skissgranskningen är värdefull och ger - i den frivilligaform den nu förekommer för grundskoleärenden - möjlighel att tillvarata erfarenhelerfrån liknande byggnadsförelag. Enligl nämndens mening bör skissgranskningengöras frivillig även för gymnasieskola och högskola. Den ekonomiska stimulans slalsbidraget är avsell all varahar enligl länsskolnämndens mening inte fåll den odelal gynnsamma effekt som är Prop.1979/80:90 194 Nuvarande ekonomiska läge gör att ell ganskaoberäkneligt kösysiem uppstått. Kommunerna har inte med säkerhet kunnal påräknastatsbidrag till nödvändiga byggnadsarbelen i rätl lid. Nämnden har konstateratatt väntan på slalsbidrag i ålskilliga fall lett till irritation hos elever,föräldrar och övriga berörda.