prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — En minskande soliditet innebär att ^ell förelags möjligheterall la risker minskar. Del innebär ^samiidigi ^atl bankers och andrakreditgivares ^iveksamhel ^lilllångivning ökar. ^Resulialel blir alt risksatsningar av den ^lyp jag har nämnt,t. ex. expansion på nya marknader eller utveckling av nya ^produkler, i mångafall ^inle kan genomföras. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 22 Nya låneformer medstörre riskinslag kan tänja något på ^soliditelskra-^vet, men för ^atl enexpansion i nuvarande situation skall vara möjlig, krävs tillförsel av såväleget ^kapiial som lånade medel. I den pågåendestrukturomvandlingen spelar en viktig roll genom sin medverkan ifinansieringen av långsikliga och riskfyllda investeringar. harbankens sakkunskap i ^fiera fall ^kommii all användas för ^rekonslruktioner avförelag i kris. a. har banken på ^siatsmakternas uppdrag medverkat vidrekonstruktionen av . Bankens beviljade ^krediler och^garanlier ^uppgårf. ^lill 6800 milj. kr. Den ökadevärldshandeln har verksamt ^bidragil ^lill den snabba ekonomiska ^lillväxien iindustriländerna efter det . En förutsättning för detta varliberaliseringen av handeln med industrivaror. Av den ^toiala världshandelnminskar dock andelen handel mellan de industrialiserade länderna. En av defrämsta anledningarna ^lill ^della är oljeprishöjningarna, som har ^inneburilall ^induslriländernas andel av ^världsexporien har minskat. Även omindustriländernas import från utvecklingsländerna fortfarande består främst av^iradilionella varor, gör de senare dock inbrytningar på andra varuområden. Den grupp av länder sombetecknas ^nyindustrialiserade länder () har ^krafligl ^ökal sina andelar avvärldsproduktion och ^väridsexporl av industrivaror. De har importerat teknologifrån andra länder, ofta genom ^mulli-^nationella företag, och inriktar sig påen ^exportorienlerad politik och utnyttjar därvid sina speciella^förulsältningar i form av ^ell lågt kostnadsläge. Betydelsen av dessaländer kan komma alt växa genom all deras ^produklion utökas ^lillflera branscher. ^Dessulom kan nya länder efterhand räknas ^lill^NIC-kalegorin. Konkurrensen för de industrialiserade länderna blir kännbar,särskilt om tillväxten i de egna länderna minskar. Den ökade konkurrensen fråndessa nya industriländer, ^samiidigi som tillväxten i de tidigare etableradeindustriländerna minskar, har ^lelt till att vissa protektionistiska ^lendenserhar ^kunnal skönjas, 1 flera länder införs handelshinder, ofta av ^icke-tariffår^lyp, som i första hand ^riklar sig mot ^NIC-länderna, men vilkas verkningarofta blir mera generella. Av den svenskaexporten från industrisektorn avsätts över tre fjärdedelar inom ^OECD-området.Det vore ^emellerlid fel ^atl ^inle tillmäta ^ulveck^lingen i den typ avländer jag nämnde någon betydelse för svensk industris utveckling.Konkurrensen från dessa länder är ännu branschmässigt relativt koncentrerad.Det kan dock förutses att branschområdena kommer alt vidgas, somantalet länder kommer all växa, ^Ulveck^lingen i ^Iredje världen innebärdärför också ^atl nya marknader öppnas för 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 23 ^NIC-länderna ^ulgör snabbt växandemarknader för svensk export. ökade exempelvis densvenska exporten ^lill länder ^ulanför av vissa viktiga investeringsvaror,från knappt 1 100 milj. kr. till över 4 000 milj. kr. Eftersom exporten oftasker i projektform, ^s.k. ^SA-projekl och inom ramen för avtal om ^leknisk ochindustriell samverkan, ^lillkommer en ^slor post för ^ijänsteiransfereringar^uiöver denna summa. Denna tjänsteexport har, enligt ^slali^siik,^iredubblals 1977. En ökad försäljning påländer ^ulanför ^OECD-områdel ^släller ökade krav på samverkan mellan svenskaförelag för all möjliggöra dellagande i ^slora ^iniegrerade projekt, liksom påsamarbete mellan svenska företag och utländska partners i nya former. Dessaländer kräver ofta i ^elt inledande skede ^mellanstalligi ^samarbele och^formaliserade överenskommelser om ^bilaierall ^samarbele på regeringsnivå. Delinnebär all en nära samverkan mellan regering, finansieringsorgan ochnäringsliv i får ^särskili ^slor ^belydelse. Del är bl. ^väsenlliglall svenska förelag kan ges exportkrediter och annat stöd förmarknadsföringsansträngningar på liknande villkor som våra konkurren^tländeroch all möjligheterna för systemleveranser ^ulvecklas. För den sistnämnda^verksamhelen kommer den ^inrälla^de vidSveriges exportråd (jfr ^prop. 1978/ 79:123 bil. 2, NU 1978/79:59, ^rskr1978/79:415) ^aU få betydelse. Del innebär också all ^ralionella former för densvenska regeringens ^konlakler med andra länders regeringar i ^syfle altunderlätta ^induslriell och ^leknisk samverkan på ^förelagsplanel böreftersträvas. Små och medelstora företag Jag övergår nu ^lillalt behandla frågor ^beiräffande de små och ^medelslora företagen. Dessa spelaren ^viklig roll inom svensk ^induslri. Ca en tredjedel av alla yrkesverksammainom tillverkningsindustrin sysselsätts i småförelag. Deras betydelse förnäringslivets utveckling är ^slor, eftersom de ofta är en källa ^lill ^lekniskförnyelse och ^lill nya affärsidéer.De små förelagen ^harockså särskild ^belydelse för sysselsättningen på mindreorter. Statsmakterna beslöthösten 1977 om ^ålgärder för att främja de små och ^medelslora företagensutveckling ^(prop. 1977/78: 40, NU 1977/78: 34, ^rskr 1977/78: 110). Därigenomlades grunden ^lill en politik för att erbjuda goda ^ulvecklingsbelingelser förde mindre företagen. betonades ^atl det var ett första ^sleg i ettfortlöpande reformarbete på småföretagsområdet. Jag vill i detta sammanhangerinra om uttalandet i regeringsdeklarationen all arbetet förs vidare med altskapa gynnsamma villkor för småförelagen och att stimulera till^nyföretagande. När jag i det följande behandlar anslagsfrågorna kommer jag ^atlföreslå en fortsalt uppbyggnad av de regionala utvecklingsfonderna. Närpågående beredningsarbete har avslutals, räknar jag med att återkomma till regeringen med förslag till ^ytteriiga^reåtgärder inom ^småföretagsområdel. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 24 När det gällerriskkapitalförsörjningen innebär utbyggnaden av de regionalautvecklingsfonderna all möjligheterna har förbättrats all förse småförelag medkrediter i form av lån med mycket ^högl risklagande. I många fall är del dockangelägel all förslärka det egna kapitalel för all ^utvecklings-^möjligheiernai ^etl småföretag skall kunna las ^lill vara. Dessa frågor ^disku^leras bl. a.inom den ^lill industridepartementet knutna ^delegalionen för ^småföi^dagsfrågor. ^Beiräffande ^lekniskservice till småförelag vill jag erinra om all ^slyrelsen för tekniskutveckling ^(STU) i samråd med ^slalens ^induslriverk ^f.n. på regeringensuppdrag studerar ^förulsältningarna för och den närmare utformningen avregional ^projektledningshjälp ^m. Jag har ^erfarii alt ^STU kommer attredovisa ^resulialel av ^uppdragel inom ^korl. Statsmakternas beslut medanledning av den nämnda småföretagspropositionen innebar bl. a. all särskildaåtgärder skulle ^vidlas inom ramen för exportråds ^verksamhel för ^atlta ^lill vara ^ouinytijade möjligheter ^lill export från mindre och ^medelsloraförelag. De regionala utvecklingsfonderna skulle med sin breda kontaktyta^gentemoi länens näringsliv vara replipunkt på länsnivå för ^exportrådel. Detär angelägel att småförelagens möjlighe^ter till export tas till vara. Som jag har nämntkommer den konkurrenssituation som kan förutses för svensk ^induslri att ställa krav på strukturanpassning och^leknisk förnyelse. För att stimulera ^lillen sådan utveckling krävs en kraftfull och offensiv^t^ inriktadindustripolitik. ^Detla i sin lur innebär all beslutsunderlaget förindustripolitiken kan behöva ^förbältras och delvis få en annan ^inrikining äntidigare. Vaksamheten måste förbättras när del gäller t. ex. ^föiändringar isamhälleliga och individuella behov i olika delar av världen. Likaså ^måsle^lekniska och vetenskapliga utvecklingstendenser fånga^s^ upp på ^etl ^lidigl^sladium. Redan nu bedrivs ^ell omfattande och kvalificera^t^ ^ulredningsarbeleav ^slaien. ^näringslivel och olika organisationer. Jag bedömer det^emellerlid sannolikt ^atl ^elt mer anpassat och effektivt informations- ochbeslutsunderlag kan las fram bl. a. genom ett ^ökal samarbete såväl mellan^slalliga organ som mellan ^siaten, ^näringslivel och ^arbelsmarknadensorganisationer. All närmare utreda effekten av ^ålgärder inom detta område serjag som en ^viklig uppgift för utredningen(1 1979: 09) om den långsiktiga industripolitikens informationsunderlag. I^uppdragel ingår också att ange vägar för hur all den ^informalion och kunskapsom kommer fram i samband med det utredningsarbete som bedrivs på olika hållskall följas upp och ^utnylljas. Jag villi ^della sammanhang erinra också om den pågående utredningen (I 1979:06) meduppgift all genomföra en förutsättningslös utvärdering av den ^verksamhel sombedrivs inom ramen för informationssystemet förelag-samhälle (). ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 25 Den genomgripandeomstruktureringen av den svenska ^hahdelsstålin-^dustrin som inleddes genombildandet av del ^halvslatliga ^SSAB Svenskt Stål AB fortgår i ^enlighel medbolagets ^struklurplan. beviljade medel för^lidigareläggning av vissa investeringar inom ^SSAB ^(prop. 1978/79: 126, NU1978/79:43, ^rskr 1978/79:369). För ^aU ^underiälla ^slrukluromvandlingen inom^specialstålinduslrin och ^stålgjuteriindustrin fållades ^beslul om statligt^slöd till dessa branscher ^(prop. 1977/78:47, NU1977/78:30, ^rskr 1977/78:84). För alt pröva frågor om lån och lånegarantieroch för ^atl ta ^inilialiv till,följa och ^siödja ^slrukluromvandlingen inom ^specialstålinduslrin inrättadesdelegationen för strukturfrågor inom vissa branscher. Lån kunde lämnas till^etl sammanlagt belopp av 700 milj. kr., medan ramen för ^garanlier uppgick^lill 600 milj. kr. har delegationen ^beviljal lån med^sammanlagi 684 milj. kr. och ^garanlier med 314 milj. kr. Av lånen avserhuvuddelen, 480 milj. kr., investeringslån, medan återstoden avser lån för all^likvidiletsmässigt överbrygga de inledande förlustår som kan följa på enstrukturomvandling. ^Delegalionen har ^beviljal lån eller garantier ^lill A^vestaJern verks A B, ^Jern verk AB, A B ^Bofors-Kilsta, ^Gränges^Nyby AB, AB ^Slålgjuleri, ^Nyby , , , ^Fagersla AB ^saml ^Lesjöfors AB. Delegationen har medutgången av slutfört sin ^stödgivande ^verksamhel och kommer alt med^ell minskal ^anlal ^ledamöier ^kvarslå ^endasl för all pröva frågor om lån och^garanlier som redan har ^beviljals. har statligt finansiellt ^slödlämnats i särskild ordning ^lill ^Nyby , som är ^etl ^nylt bolaginom ^seklorn för rostfri^tt stål ^(prop. 1978/79; 194, NU 1978/79: 44, ^rskr1978/79: 371) och till ^Bofors-Kilsta AB, som år ^etl av AB ^(prop, 1979/80: 3, NU 1979/ 80; ^l,rskr 1979/80:29), Flera företag inomskogsindustrin har under de ^senasle åren ^varil ^ulsatla för hårda^f^inansiella påfrestningar. beslöt ^(prop. 1978/79:207,NU 1978/79:61 ^rskr 1978/79:451) om förvärv av aktier i och ^lill ett sammanlagt belopp av I 100milj. Resultatet av ett^omfallande ^ulredningsarbele rörande skogsindustrin har redovisats ipromemorian (Ds I 1979: 5) Skogsindustrin - nuläge och utvecklingsmöjligheter.Promemorian som har ^remissbehandlais ^ulgör en del av underlaget för enkommande proposition om skogsindustripolitiken. Vidare har regeringenuppdragit åt statens industriverk och ^atl utreda effekterna avökad användning av skogsråvara för eldningsändamål på skogsindustrins tillgång^lill inhemsk skogsråvara. Regeringen uppdrog ål industriverket^atl dessutom utreda vissa frågor rörande sågverksindustrin. 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 26 särskild ^ulredning (I 1979: 18) har tillsatts för alt överväga vilka åtgärdersom bör ^vidlas för alt ^föihättra skogsindus^trins virkesförsörjning. Kemisk ^induslri -eller delar därav ^-^ ^ulpekas ofta som en ^tillväxlsekior inom ^induslrin.^Slatens ^induslriverk har ^påbörjai en ^ulredning om den svenska kemiska^indusirins utvecklingsmöjligheter. Läkemedelsindustri-delegationen (11975:09), som fick delvis ändrade direktiv , fortsätter ^siuarbete och avser alt inom ^korl framlägga en slutrapport. Som ^etl led iindustriverkets fortsatta genomgång av ^gummivaruindustrin har nyligenpublicerats rapporten ^(SIND 1979^.^ 5) ^Gummiv^aruindustri - Förslag ^lilllösning av ^arbetsmiljöproblemel vid ^blandningsenheierna. harvidare, som en ^forlsällning på ^plastinduslriutredningen, ^utgivii rapporten^(SIND 1978:7) - ^Frilidsbåtsinduslrin inför ^1980-lalel. Bilindustrins utveckling börfortlöpande följas och analyseras i samråd mellan samhället, företagen och de^anslällda. För all ge ^della samråd en fast form inrättade regeringen i maj1979 ^ell särskilt branschråd. ^Slatens industriverk har i uppdrag ^atl utredavissa frågor om branschen. Verket har avlämnat rapporten ^(SIND PM 1979:8)Svensk ^personbilsinduslri -några utgångspunkter inför ^1980-lalet. En^ulredning om lastvagnar och underleverantörssektorn pågår. Maskinindustrin utgör näraen tredjedel av verkstadsindustrin, mätt i antal sysselsatta. Branschen^siuderas av ^slatens ^induslriverk, som har avlämnat rapporten ^(SIND PM1978:9) Maskinindustri - förstudie och ^stalislikinvenlering. Denna ^sludieföljs nu upp med mera djupgående analyser av delbranscher inommaskinindustrin. Skogsmaskinindustrin harunder haft lönsamhels- och ^över^kapacilelsproblem. Diskussioner harförts under statlig medverkan om branschens struktur . En av detre stora svenska tillverkarna, industrier, har överlagils av staten isamband med förvärvet av varv. De övriga två ^slora ^tillverkama harinlett samarbete med finska företag. Den snabbaförändringstakten inom elektronikområdet och dess ^bely^delse för övrigindustri har motiverat särskilda utredningar rörande elektronikindustrin.Statens industriverk har i uppdrag ^aU tillsammans med ^STU utreda den svenskaelektronikindustrins nuläge och utvecklingsmöjligheter. Inom ramen för ^detlauppdrag har verket avgivit ^rapportema ^(SIND 1979:6 och 7)Elektronikindustrin i Del I -Komponenter och utbildning. Dessa^remissbehandlas ^f^ ^n. Särskilda ^slu^dier om bl. a. de mindre^eleklronikförelagen och elektronikanvändande företag har påbörjats.^Avrapporteringar beräknas ske . ^Data-^och ^eletronikkommittén (I1978:04) väntas avlämna en första delrapport . En särskild utredare(I 1979: 02) har tillkallats för planering av alternativ produktion ochsysselsättning inom de delar av ^försvarsmaterielindustrin som inte omfattas avden militära ^flyginduslrin. 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 27 Läget inom ^tekoindusirinhar förbättrats något. Efter ^f^lera år av kraftig nedgång ^avslannadebranschens tillbakagång i stort sett . beslutade våren1979 om en ^ireårig planeringsperiod ^l.o.m. ^budgetårel 1981/82 med ^fortsatla^induslripoliliska, arbetsmarknadspolitiska och^försörjningsberedskapspoliliska åtgärder ^(prop. 1978/79: 145, NU 1978/79:48,^rskr 1978/79:390), De ^induslripoliliska åtgärderna ^innefaUar en kraftighöjning av de exportfrämjande insatserna . Riksdagenuttalade sig för en fortsall ^långsiklig planering på lekoområdet som grundaspå ^atl nuvarande produktionsvolym i ^alll väsentligt skall bibehållas. I juli1979 fick överstyrelsen för ^ekonomiskl försvar, ochstatens industriverk i uppdrag att utreda och lämna underlag ^lill regeringenför den fortsatta långsiktiga planeringen av de ^Slalliga ^ålgärderna för^lekoinduslrin. För samordningen av ^myndigheler^nas ^arbele, som skall avrapporterasen första gång ^höslen 1980, skall lekodelegationen svara. beslutadevåren alt en samlad plan för samhällets ^insal^ser p^å^glasindustriområdet skall upprättas (NU 1978/79:28, ^rskr 1978/ 79: 207).^Målel bör ^enligi vara all bevara den ^glas-^induslrinslångsikliga konkurrenskraft och ^konslnärliga ^kvalilel så att nuvarande^sysselsältningsnivå kan behållas. fick iuppdrag all utarbeta förslag tillplan enligt beslut. ^Utred^ning^sarbelel beräknas kunna ^sluiförasunder första ^halvårel 1980. Del treåriga ^programmei för den manuellaglasindustrin löper under innevarande ^budgelår på ^silt ^sisla år. Förslagläggs i det följande fram om förlängning av ^programmei under nästa budgetår. De branschfrämjandeåtgärderna för den ^träbearbetande industrin och ^^uteriinduslrin föreslåsfortgå även under nästa budgetår. och Norgesstatsministrar enades vid ett möte om all svensk-norska energi-och ^induslriöverläggningar skulle återupptas, sedan det avtal mellan desvenska och norska regeringarna om industri- och energisamarbete, somundertecknats , ^inle hade fullföljts. De återupptagnaförhandlingarna leddes av de båda ländernas industriministrar. En preliminär^rapporl avgavs till statsministrarna i ^au^gusli 1979. I rapporten ^gjordesen inventering av olika svensk-norska ^samarbetsmöjligheler, somsvenska och norska inställningar på resp. områden preciserades. Enligtindustriministrarnas uppfattning utgör rapporten en grundval för fortsattaförhandlingar, som bör kunna leda fram till ett samarbetsavtal mellan Sverigeoch . Arbetet inom ramenför har fördjupats på omr^åden som är centrala ur ^industripolitisksynvinkel. ^Elt tvåårigt arbetsprogram har inletts som en uppföljning av derekommendationer när del gäller statliga ^stödåt- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 28 gärder och strukt^urpolitik som^antog^s^ vid organisationens ^minisiermöie . En översyn har ^ägl rum av1976 års ^minislerrådsdeklaration rörande internationella investeringar och^multinalionella förelag, innefa^ttande bl. a. en kod för multinationellaförelags ^verksamhel. Inom organisationens ^industrikommillé har arbetet^fortgåll bl. a. när del gäller långsiktig strukturutveckling,industristatistik och regionalpolitik. Särskilda ^kommil^léer behandlarstrukturproblemen inom varvsindustrin samtjärn- och stålindustrin. spelar en^akliv roll i ^FN:s ^arbele ^beiräffande ^transnationella företag. Eventuelltkan en ^FN-kod om ^transnationella företag färdigställas . har medverkat ^aktiviäven i ^arbelet med en internationell uppförandekod rörande^teknologiöverjöring inom ^UNCTAD. Den globala^jörhandlingsrunda rörande centrala frågeställningar i relationerna mellanindustriländer och ^ulvecklingsländer som ^FN:s generalförsamling diskuteratunder väntas i ^belydande delar beröra energi- och^industripoliliska ^aspekler. ^FN:s organisation förindustriell utveckling, ^UNIDO. kommer enligt beslut i FN all omvandlas ^lill^elt fackorgan inom ^FN-syslemet. Denna förändring, liksom den ökande vikten avindustripolitiska ^aspekler i diskussionerna mellan industriländer och^ulvecklingsländer, kommer alt ställa ökande krav på departementels medverkan. Vad gäller relationerna ^lillEG bör framhållas alt kontakter och informationsutbyte rörande^induslripoliliska problem av ^gemensaml intresse har intensifierats under delgångna året. Bilaterala kontakter medandra länder har fortsall och fördjupats, bl. a. inom ramen för avtal omekonomiskt, industriellt och ^tekniskl ^samarbele med ^flerlalel^stalshandelsländer och med vissa ^oljeexporterande ^u-länder. ingickSverige, som ^ell av de första västländerna, ^etl avtal om industriellt,vetenskapligt och tekniskt samarbete med . Det första mötetmed den i ^avlalet upprättade blandade kommittén ägde rum , då ^ellflertal ^slora svensk-kinesiska samarbetsprojekt diskuterades. Under år 1980förutses ^eU aktivt engagemang från departementets sida inom ramen för^samarbeisavialet. harregeringen gett bemyndigande ^atl bevilja Sovjetunionenoch ^ramkrediler i syfte all stimulera svensk export av kapital- ochinvesteringsvaror. 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 1978/79^Ulgift 1979/80 Anslag 1980/81 Förslag 26909906 28 206000 29603000 ^Slalens ^induslriverk, sominrättades , år ^cenlral ^förvall^ningsmyndighel för ärendensom rör ^induslri, ^hanlverk och energiförsörjning ^saml ^mineralhanlering^ulom vad avser ^förvallning och upplåtelse av ^Hatens gruvegendom. ^Sisinämndafrågor handläggs av gruvegendom, varvid ^indusiriverkelsvarar för de beredande och ^;rkslällande funktionerna. Sedan den 1 juli 1974handhar ^indusiriverkel /en de uppgifter ^beiräffande förelagsutveckling,kursverksamhet ^m.m. ^im ^lidigare ^ålvilade statens institut förföretagsutveckling. , som ^inräUades den 1juli 1975, har ^admini-^alivi ^knulils till ^indusiriverkel. Sedan den I juli1978 är också ^delegatio-1 för informationssystemet företag-samhälle ()administrativt ^knu-^lill ^verkel. ^Verkel är chefsmy^ndighe^t^ förbergsstalen, ^spr^ängämnesin-^::ktionen och ^slalens elektriska inspektion. leds av en ^slyrelse.Chef för ^verkel åren ^generaldirekiör, ^erket är organiserat på sex enheter,nämligen planerings- och ^ulrednings-^yrån, ^induslriavdelningen, energibyrån,mineralbyrån, ^enhelen för ^före-^igsulveckling och administrativa byrån. Till industriverket är ^knulna ^elt råd förföretagsutveckling, ^ell expertråd - långsiktiga prognoser, en hemslöjdsnämnd,en rådgivande av ^farlig^^gods och ^elt råd för^eldistribulionsfrågor. Beräknadändring 1980/81 landläggande personal ^)vrig personal -1-17 ^-^^ 4 därav för utrikes resor -1- 486 280 ^lervärdeskatt för sand-, och -^t^-^ ^ ^ ^ ^ ^ 3000 1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet ^Avgifier för handläggning av ärenden enligt lagen (1976; 838) om allmänna ^f^tärrvärmeanläggningar -I- 15000 ^-^H^ 397 000 ^Avgifier ^lillstatens ^induslriverk för ^lillslånd^lill sand-, grus- eller sten-läkt på ^kontinenlalsockeln redovisas påstatsbudgetens inkomstsida under . Under de ^senasleåren har ^ulvecklingen inom verkels hela arbetsfält medfört nya^förulsältningar som har aktualiserat starkt ökade stöd- ochutvecklingsinsatser från ^samhällels sida. ^DeUa förhållande har ^slarki präglatverkels arbete. ^Tryckel på industriverkets resurser har ökat i samma takt somkraven ställts på ^inlensifierade och snabba utrednings- och stödinsatser förall lösa ^akula problem inom förelag och industribranscher. Då ^verkel ^dessulomtilldelats nya ^arbetsuppgifier är del ^inle realistiskt ^atl räkna med allindustriverket i längden ska fullfölja sina uppdrag ulan erforderligaresursförstärkningar. anseratt det ^kommeralt ställas stora krav på industripolitiken. Enfortsatt utveckling ^mol mer selekliva ^insalser i ^syfle ^atl ^åsladkomma enlämplig anpassning av ^induslrin branschvis och regionall bör bli följden.Därmed kommer också anspråk på resurser för utredningar och för operaliv^verksamhel inom ^indusiriverkel att ^aklualiseras i större omfattning. Deosäkra omvärldsförhållandena liksom en höjning över huvud tagel av^ambilionsnivån när det gäller den ^sysselsällningspoli-^tiska planeringen,skulle ^moiivera en avsevärd ^försiärkning av ^induslriver^ketspersonalresurser för såväl utredningsverksamhet som operativ ^verk^samhel, Pris-och ^löneomräkning ^m.m. -^t-1978 180 kr, De besparingar som ^indusiriverkelenligt ^huvudförslagel har ^redovi^sal omfattar ^lönekosinader på 485 384 kr.motsvarande fyra tjänster för handläggare. Övriga besparingar uppgår ^lill56000 kr. ^Verkel förutser ett ^ökal behov av ^uiredningarrörande industriutvecklingen och olika faktorer som påverkar denna. Vidplanerings- och ^ulredningsbyrån behövs därför enligt ^verkel ytterligare sjutjänster under /81 varav sex för handläggare och en för^assislent. ^Löne^koslnaderna beräknas till . och övriga kostnadertill . (^4-1 066310 kr. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 31 Vid industriavdelningen föreslås en ^ulbyggnad avresurserna för utvecklingsfondernas ^insalser på teknikområdet med enhandläggare. Vid sektionen för explosiva och brandfarliga varor erfordras enhandläggare för översättningsarbete och löpande ^inlernationella kontakter.Lönekostnaderna har beräknats ^lill . och övriga kostnader till . (^4-313 959kr. För ökad verksamhet vid ^energibyrän behövs enligt^verkel sex nya ^Ijänsler, varav fem för handläggare och en för ^assislenl. Av^handläggar-^tjänslerna är tre avsedda för ^seklionen för energiprognoser, enför ^sek^lionen för koncessions- och bidragsfrågor ^saml en för ^seklionen försäkerhels- och behörighet^sfrågor.