prop · G30372 · 1979-12-31 00:00:00 — Meddelandet skallvara skriftligt och innehålla uppgift om lägenhetens adress, dess storiek ochbelägenhet i huset, villkoren för upplåtelsen saml tillträdesdagen. Medandet principielll viktiga beslutet om bostadsanvisningsområde skall fattas avkommunslyrelsen bör, som jag föreslog i den allmänna motiveringen (avsniu2.4.1), handläggningen av enskilda anvisningsärenden kunna skötas av någotannat kommunalt organ. Det bör, som jag också föreslog, ankomma på kommunernasjälva att anordna anvisningsverksamheten på lämpligt sätt. 1paragrafen åläggs därför husägaren att till den kommunala nämnd som enliglkommunfullmäktiges beslut skall pröva anvisningsärenden meddela när en lägenhelblir ledig för upplåtelse. Denna skyldighet gäller givetvis inte sådanaupplåtelser som enligt 6 § andra slycket är undanlagna från upplåtelseförbudet. Deuppgifler som meddelandet enligt 7 § skall innehålla torde vara 1979/80:72 42 tillräckligaför att nämnden skall kunna bedöma om den skall utnyttja sin anvisningsrätteller inle. Som jag anfiirde i den allmänna moiiveringen (avsnitt 2.5) börmeddelandet, om lägenhelen skall upplåtas med bostadsrätt, innehålla uppgift omstorieken av sådana avgifler som anges i 6 § bostadsrätlslagen, dvs.grundavgift, årsavgift och upplätelseavgift. allmänna moiiveringen (avsnitt 2.5) har jag även redovisai min inslällningtill behovel av tidsfrisler för de underrättelser som nämnden och husägarenmåste lämna varandra. Jag framhöll då att sådana frister kan undvaras medhänsyn lill de kompensationsregler som kan bli tillämpliga om kommunen ellerhusägaren inte lämnar sina underrättelser tillräckligt skyndsamt. I paragrafenföreskrivs därför endast atl husägarens meddelande skall lämnas snaraslmöjligt. När kommunen skall förmedla förslagångsuppläielser av lägenheler ihus med statligt bostadslån skall husägaren - som jag förul anmärkte - lämnauppgift om beräknad inflyttningsdag senasl före den dagen.Kommunen å sin sida skall då anvisa innehavare lill lägenhelen senasl tvämänader före den beräknade inflyttningsdagen. Dessa tidsfrister kan enligt minmening tjäna som riklmärke vid tillämpningen av de nu föreslagna 7 och 8 §§ påförslagångsuppläielser. I andra fall kan förhållandena vara så skiftande altdet enligt min mening inte kan anges något annal riktmärke än attupplåtelsefrågan bör vara avgjord då lägenhelen skalltillträdas. Husägaren och nämnden fär alltså med hänsyn till detta från falltill fall bedöma hur snabbi underrättelserna bör lämnas. Jagåterkommer till kompensationsfrågan i anslulning till 12 och 14 §§. som avses i 7 § att lägenheten skall upplåtas lill en vissbostadssökande eller att upplåtelsen skall ske till kommunen, skall nämndensnarast möjligt lämna husägaren en skriftlig underrättelse om detta. Omlägenheten skall upplåtas lill en bostadssökande, skall underrättelsen innehålladels de uppgifter om denne som behövs för att husägaren skall kunna taställning till upplåtelsen, dels en förklaring av bostadssökanden att han samtyckertill all lägenheten upplåts till honom på de villkor som husägaren har angetteller som kan komma att fastslällas enligl 12 §. inte begär att lägenheten upplåts till en viss bostadssökande ellertill kommunen, skall en skriftlig underrättelse möjligt lämnas omdetta. En sådan underrättelse innebär att förbudet i 6 § inle längre hindrarhusägaren atl upplåta lägenheten. Enligtdenna paragraf har nämnden skyldighel alt skriftligt underrätta husägaren intebara när nämnden vill utnyttja sin företrädesrätt till lägenheten utan ocksånär man avstår från atl utnyttja den möjlighelen. Om nämnden anser attlägenheten skall upplåtas till en bostadssökande, skall underrättelsenenligtyörs/a stycket innehålla nödvändiga uppgifter om denne. I underrättelsenbör anges den bostadssökandes namn och adress, hans ålder. Prop.1979/80:72 43 hansbetalningsförmåga, hushållels storlek samt övriga förhållanden som kan vara avbetydelse för att husägaren skall kunna bedöma om sökanden kan godtas somlägenhetens innehavare eller inte. Det torde redan nu finnas en fast praxis påhyresmarknaden angående innehållet i och omfattningen av sådana uppgifter. Delär emellertid inte tillräckligt att uppgifter lämnas om den bostadssökande. Förhusägaren måsle det vara nödvändigt att fä bekräftelse pä att bostadssökandengodtar de villkor för upplåtelsen som har angetts i meddelandet lill nämndeneller som på grund av bestämmelserna i 12 § kan fastställas av hyresnämndeneller bostadsdomstolen. En sädan bekräftelse torde vara nödvändig också för denlösning som har valts i 11 och 12 §§, nämligen att hyresavtalet uppkommerformlöst och på de villkor som husägaren har angett i sitl meddelande enligt 7§. Bestämmelsen om sädan bekräftelse har tagits in i 8 § första slycket. Dengäller inte om upplåtelsen skall ske till kommunen. Kravet på bekräftelse färhär anses uppfyllt i och med förklaringen att upplåtelsen skall ske tillkommunen. Enliglandra stycket skall nämnden lämna husägaren en underrättelse också i de fall dåman från kommunens sida inle har några anspråk på lägenheten. En sådanunderrättelse innebär atl fastighetsägaren fär förfoga över lägenheten ochupplåta den till vem han vill. Omden kommunala nämnden begär det, skall lägenheten upplåtas till kom.munen. i underrättelsen enligt 8 § föreslagit att lägenheten skall upplåtastill en viss bostadssökande, skall husägaren möjligt meddela nämnden omhan godlar förslagel eller inle. Villhusägaren inte upplåta lägenheten till bostadssökanden, skall nämnden snarastmöjligt underräua husägaren om lägenheten skall upplåtas till kommunen ellerinte. inte upplåtelse, skall förbudei i 6 § inte längre hindrahusägaren atl upplåla lägenheten. Jaghar i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.4.2) föreslagit att nämnden skallkunna välja mellan all föreslå en bostadssökande som innehavare av lägenheteneller att bestämma att upplåtelsen skall ske direkt till kommunen. Jag framhölldärvid också att nämnden bör ha som utgångspunkt att upplåtelsen skall sketill bostadssökanden. Om nämnden väljer det senare alternativet, skallhusägaren vara skyldig att upplåta lägenheten. En föreskrift om detta ges iförsta stycket. Däremotskall husägaren, som jag också föreslog, kunna vägra atl upplåta lägenhetentill den bostadssökande som nämnden föreslär. Vid en sådan vägran skallemellertid nämnden kunna fordra atl lägenhelen upplåts lill kommunen. Dennaordning fömlsäller bestämmelser om information mellan husägaren och nämnden. Iandra stycket har därför föreskrivits alt husägaren så snarl som möjligt skallunderrätta nämnden om han godtar alt 1979/80:72 44 lägenhelenupplåts till bostadssökanden eller inle. En molsvarande skyldighel för nämndenhar föreskrivils i iredje slyckel. Beslämmelsernainnebär alllsä för husägarens del att han inte kan upplåla lägenheten lillnågon annan än den bosiadssökande som nämnden har föreslagit eller tillkommunen, förrän nämnden har meddelat att den inle önskar disponera lägenheten.Om nämnden lämnar ell sådanl meddelande ulgör förbudet i 6 § inte längre någothinder för husägaren aU själv förfoga över lägenheten. Detta framgår av sistameningen i tredje styckel. Närdet gäller föreskriften all underrättelserna skall lämnas möjligthänvisar jag lill vad jag lidigare har anförl i den allmänna moiiveringen(avsnitt 2.5) och i anslutning lill 7 §. Detbör i detta sammanhang anmärkas atl den kommunala nämndens beslut givelvis kanöverklagas genom kommunalbesvär enligl kommunallagen. Ometl meddelande enligt 7 eller 9 § är avsänt i rekommenderat brev undermotiagarens vanliga adress, skall husägaren anses ha fullgjort vad som ankommerpå honom. Delsamma gäller i fråga om en underrättelse enligt 8 eller 9 § fränden kommunala nämnden till husägaren. Jaghar i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.8) föreslagit alt husägaren inleskall kunna straffas om han underiäter alt fullgöra sin underrättelseskyldighet,utan bara om han överträder nägol av förbuden i 6 §. Fullgör han inleunderrättelseskyldigheten tillräckligl snabbt, kan han drabbas av kostnader omupplåtelsefrågan inte är avgjord pä tillträdesdagen. Samma effekt kan uppkommaför kommunen om nämnden har varit försumlig. I vissa situationer kan det därförvara av värde för nämnden och husägaren att kunna styrka när en underrättelsehar lämnals. Mol denna bakgmnd har i 10 § lagils in bestämmelser om hurinformationsskyldigheten enligt 7-9 §§ kan fullgöras. Paragrafen har ulformalsefter förebild a v 63 § hyreslagen, som reglerar vissa meddelanden mellanhyresvärd och hyresgäst. Det kan ifrågasällas om inte krav på delgivning börslällas. Det skulle innebära all informationsskyldigheten anses fullgjordendast om föreskrifierna i delgivningslagen iakttas. Ett sådant krav skulleemellertid mänga gånger kunna medföra onödig omgång och besvär. Det enklareförfarande som har föreskrivits i 10 § bör vara tillräckligl. Upplåtelsenoch villkoren för den m. m. Omhusägaren godtar alt lägenheten upplåts till bostadssökanden eller om denkommunala nämnden begär att upplåtelsen skall ske lill kommunen, skall avlal omupplåtelsen därmed anses ha träffats. 1979/80:72 45 bostadsrättskall den dock inte anses ha skett innan de i 3 och 5 §§ bostadsrättslagen(1971:479) angivna förutsättningarna är uppfyllda. Omhusägaren meddelar atl han inle har nägot att invända mot atl lägenhetenupplåts till den av nämnden föreslagne bosladssökanden eller om nämnden harbegärt upplåtelse till kommunen, skall upplåtelseavtalet därmed normalt anses träffats.En sådan bestämmelse måsle emellertid modifieras nägot på grund av vissa regleri bostadsrättslagen. Enligt 3 § första stycket i den lagen gäller nämligen attekonomisk plan för föreningens verksamhet skall ha upprättats av föreningensstyrelse och godkänts av innan bostadsrätt upplåts. Inträffar detsedan den ekonomiska planen har upprättats nägot förhållande som är avväsentlig betydelse för bedömandet av föreningens verksamhet, får enligl iredjeslycket samma paragraf bostadsrätt inte vidare upplåtas förrän en ny ekonomiskplan har upprättats och godkänts. Vidare gäller enligt 5 § förbud att utantillstånd av upplåta bostadsrätt innan den slutliga kostnaden föranskaffandet av föreningens hus har redovisats i en godkänd ekonomisk planeller på en föreningsstämma. På gmnd härav har i förevarande paragraf föreskrivitsatt upplåtelse av bostadsrätt inte skall anses ha skett förrän de i 3 och 5 §§bostadsrättslagen angivna förutsättningarna har uppfyllts. " Bostadsrättskall enligt 6 § bostadsrättslagen upplåtas skriftligt. En upplåtelse som skeri strid mot denna bestämmelse är ogiltig (7 §). Jag kommer i det följande altföreslå en ändring i bestämmelsen, så att något hinder inte kommer attföreligga mot att upplåtelse av bostadsrätt i de nu avsedda fallen skerformlöst. Jaghar i den allmänna moiiveringen (avsnitt 2.4.2) föreslagit alt kommunen, närden är hyresgäst, skall ha rält att ulan krav på samiycke av husägaren hyra utlägenheten i andra hand och att överlåta hyresrätten efter tillstånd avhyresnämnden. Jag har förordat en liknande ordning när bostadsrätt upplåts tillkommunen. De bestämmelser som detta föranleder har tagits in i hyreslagen och ibostadsrättslagen. Jag återkommer i del följande till dessa frågor. Ominte någon annan överenskommelse träffas, skall för upplåtelsen gälla devillkor som husägaren har angett i meddelandet enligt 7 §. färdock efter ansökan av hyresgästen eller bostadsrättshavaren föreskriva attupplåtelsen skall gälla från en senare tidpunkt. I fråga om en hyreslägenhetfär nämnden också föreskriva att för upplåtelsen skall gälla andra villkor ände som har angetts i meddelandet. Ansökan om hyresnämndens prövning skall görasinom tvä månader från den i meddelandet enligl 7 § angivna lilllrädesdagen. Vidprövning av hyresvillkoren tillämpas 12 kap. 48 § första-tredje styckenajordabalken. Om hyran har bestämts i förhandlingsöverkommelse 1979/80:72 46 enliglhyresförhandlingslagen (1978:304) skall dock den hyran gälla. Om hyresnämndennedsätter hyran, skall den lägre hyran gälla från och med den dag dähyresförhållandet började. all upplåtelsen skall gälla från en senare tidpunkt eller allhyran skall ulgå med ett lägre belopp än som har angetts i meddelandet enligt 7§, skall husägaren åläggas att till hyresgästen ellerbostadsrättshavaren betala tillbaka vad han till följd därav har uppburit förmycket jämte ränta. Räntan skall beräknas enligl 5 § räntelagen (1975:635) förtiden då husägaren mottog beloppet lill dess atl beslutet har vunnitlaga kraft och enligt 6 § räntelagen för tiden därefter. Iflertalet fall torde avtalet om upplåtelsen inte vålla några problem. Det äremellertid nödvändigl att ha regler som anger vad som skall gälla om inleparterna kommer överens. I första stycket har därför föreskrivils att förupplåtelsen skall gälla de villkor som husägaren har angett i sitt meddelandetill kommunen, om inle någon annan överenskommelse träffas. Iöverensslämmelse med vad jag har anförl i den allmänna motiveringen (avsnitt2.6) har i första slyckel dessutom föreskrivils atl hyresnämnden fär bestämmaatt upplåtelsen skall gälla från en senare lidpunkt än den som har angetts ihusägarens meddelande enligl 7 §. Bestämmelsen är avsedd för sädana fall dålägenhelen inte kan tillträdas på den angivna lilllrädesdagen och della berorpå dröjsmål från husägarens sida med alt lämna meddelande enligl 7 eller 9 §. Ansökanom hyresnämndsprövning fär göras av den till vilken upplåtelsen har skett. Ensådan ansökan bör givetvis göras . I dessa fall är det docknödvändigl att ange en tidsfrist inom vilken ansökan skall göras. Det tordevara lämpligast aU tidsfristen räknas från den dag dä lägenheten enligt husägarensmeddelande skall tillträdas. 1 en del fall, t. ex. när en lägenhet blir lediggenast efter en uppsägning, kan det hända att upplåtelseavtalet inte iräffasförrän nägon tid efter den angivna tillträdesdagen. För att det också i sådanafall skall finnas möjlighet att fä en hyresnämndsprövning har tidsfristenbestämts från nämnda dag. Mittförslag om prövning hos hyresnämnden innebär som jag fömt har påpekal (avsnitt2.6) att den s. k. förstagängsprövningen av hyran införs pä nytt. I 12 § andrastycket finns bestämmelser för hyresnämndens prövning, vilka innebär att 48 §första-tredje slyckena hyreslagen blir tillämpliga, dvs. samma regler somgäller för prövning i förlängningsärenden. Om hyran har bestämts i enförhandlingsöverenskommelse enligt hyresförhandlingslagen, skall dock den hyrangälla. Pågår det förhandlingar enligt hyresförhandlingslagen närupplåtelseavtalet träffas, har hyresgästen rält att - när enförhandlingsöverenskommelse sedermera träffas - enligt 22 § nämnda lag ansökaom ändring av överenskommelsen i den del den avser honom. eller bostadsdomstolen att hyran skall sänkas, skall den lägrehyran gälla från och med den dag då hyresförhållandet började. Detkan således visa sig aU hyresgästen har betalat för 1979/80:72 47 Del kan inlräffa också i sädana fall dä beslul fattas om framflyttningav den tidpunkt dä upplålelseavtalel skall börja löpa. Husägaren blir dååterbetalningsskyldig enligt bestämmelserna i 12 § tred.ie stycket, vilka harutformats med 22 § tredje slyckel hyresförhandlingslagen som förebild. Avserupplåtelsen en bostadsrätt, fär hyresnämnden pä begäran av bostadsrättshavarenförelägga bostadsrättsföreningen all utfärda en sädanupplätelsehandling som avses i 6§ bostadsrättslagen (1971:479). Föreläggandelfär förenas med vile. Frågaom utdömande av vilet upptas självmant av hyresnämnden. Vitet fär inteförvandlas. Enllglförstaslyckel får hyresnämnden förelägga bostadsrättsföreningen att utfärda en sädanupplåtelsehandling som avses i 6 § bostadsrättslagen. Handlingen skallinnehålla uppgift om parternas namn, den lägenhet upplåtelsen avser samtstorieken av gmndavgift, årsavgift och i förekommande fall upplåtelseavgift. Somjag anmärkte i anslutning till 11 § kommer jag i det följande att föreslå enändring i 6 § bostadsrättslagen så att kravel på skriftlig form inte skallgälla upplåtelser som sker enligt bostadsanvisningslagen. Även om en sådanändring görs, anser jag att bostadsrättshavaren bör ha möjlighet att få enskriftlig upplåtelse. Enligt 13 § första styckel kan han således begära atthyresnämnden förelägger bostadsrättsföreningen vid vite att utfärda enupplåtelsehandling. Enligtandra stycket tar hyresnämnden självmant upp frågan om utdömande av vite. Delinnebär inte nägon skyldighel för hyresnämnden att efterforska ombostadsrättsföreningen har uppfyllt föreläggandet. Man bör enligt min meningkunna räkna med atl bostadsrättshavaren normalt kommer all underrättahyresnämnden om handlingen inle utfärdas. på annat sätt fäkännedom om att föreläggandet inte har uppfyllts, kan nämnden på grund av andraslycket ulan någon anmälan ta upp frägan om utdömandet av vitet. Färhusägaren förfoga över lägenheten har han rätt till skälig ersättning avkommunen för skada, när avtal om upplåtelse inle kan träffas för tiden frän ochmed den i meddelandet enligl 7 § angivna lilllrädesdagen och husägaren hargjort vad som ankommer på honom. Frägaom skyldighet atl betala sådan ersättning prövas av hyresnämnden. För att kunnatas upp till behandling skall ansökan ha kommil in till hyresnämnden inom enmånad från den dag då avtal om upplåtelse av lägenhelen träffades. BestämmelsernaIförsta stycket har utformats i överensstämmelse med vad 1979/80:72 48 jaghar anfört i den allmänna motiveringen (avsnill 2.7). De är avsedda för sådanafall dä husägaren fär förfoga över lägenhelen - dvs. de fall som anges i 8 §andra stycket och 9 § tredje stycket - men den kommunala nämndens besked lämnasefter eller strax före den angivna tillträdesdagen. Det kan bero på alt nämndenav någon anledning har dröjt för länge med atl lämna underrättelse lillhusägaren. För all rält lill ersällning skall uppkomma behöver det dock inlevara fräga om någon försummelse. Att nämnden lämnar sin underrättelse kort föreeller t. o. m. efter den angivna lilllrädesdagen kan bero pä att lägenhelenhar blivit ledig med så korl varsel att nämnden inle har haft möjlighet alllämna underrättelsen tidigare. I dessa fall skall alltså kommunen i principvara skyldig att betala skälig ersättning för den skada husägaren lider pägrund av atl han inte kan iräffa avtal som gäller från den enligt 7 § angivnatillträdesdagen. Eftersom lagen inte gäller i fräga om överiåtelse avbostadsrätter, torde 14 § bli lillämplig enbart på hyreslägenheter. Ersättningenskall täcka det inkomstbortfall som orsakas av all husägaren inte fär träffanågol avtal om upplåtelse förrän den kommunala nämnden har meddelat all deninte har några anspråk på lägenhelen. Del innebär emellertid inle alt husägarenunder alla förhållanden är berättigad till ersättning för den tid lägenhelenstår oulhyrd. Om det t. ex. har visat sig vara svårl att fälägenheterna inom ell visst omräde upplåtna så snart de blir lediga, kan delvara skäligt atl husägaren i etl sädant fall själv bär skadan eller en del avden. Ersättningen bör bestämmas med utgångspunkl i den hyra som normalt utgårför lägenhelen. Vanligtvis torde hyran ha bestämls genom en förhandlingsöverenskommelseenligt hyresförhandlingslagen. Somytteriigare förutsättning för ersättning gäller att husägaren skall ha gjortvad som ankommer pä honom för atl fä lägenhelen uthyrd. Han skall m. a. o. halagt ner så stora ansträngningar som han normall gör när han vill ha en lediglägenhet uthyrd. Somjag har föreslagit i den allmänna moiiveringen skall prövningen aversättningsanspråk ankomma på hyresnämnden. Bestämmelserna om delta ha tagitsin i andra styckel. Den tid inom vilken ansökan skall göras har bestämts månad från den dag då avtalet om upplåtelse av lägenheten träffades. Omförfarandet vid hyresnämnden finns bestämmelser i lagen (1973:188) omarrendenämnder och hyresnämnder. Paragrafeninnehåller en hänvisning lill lagen om arrendenämnder och hyresnämnder. Jagkommer i del följande alt la upp de ändringar som bör göras i den lagen. Prop.1979/80:72 49 Densom uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot 6 § döms till böter. Gämingenfär åtalas endast efter anmälan av den nämnd som avses i 7 §. allmänna motiveringen (avsnitt 2.8) harjag föreslagit att en husägare, sombryter mot förbuden i 6 § försia stycket, skall kunna dömas till böter.Straffbestämmelsen i 16 § innebär att böter kan utdömas både om överträdelsensker med uppsåt och om den begås av oaktsamhet. Det är emellertid enligt minmening lämpligt att gämingen fär åtalas endast om vederbörande kommunala nämndgör anmälan. Kommunstyrelsensbeslut ifråga om bostadsanvisningsområde kan överklagas hos länsstyrelsengenom besvär. beslut kan överklagas hos regeringen genom besvär. Jaghar i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.1) föreslagit att kommunstyrelsensbeslut om bostadsanvisningsområde skall kunna prövas av och isista hand av regeringen. Som har nämnts är förvaltningslagentillämplig på dessa ärenden. Några särskilda regler för förfarandet ibesvärsärenden behövs därför inte. Att hyresgästerna genom sina organisationerskall anses som parter framgår av vad jag har anfört i anslutning till 3 §. Besluti fråga som enligt denna lag skall prövas av hyresnämnden kan överklagas hosbostadsdomstolen genom besvär från den dag beslutet meddelades.Besvärshandlingen skall ges in till domstolen. Paragrafeninnehåller regler om överprövning av hyresnämndens beslut. Med beslut avsesnämndens avgörande av det ärende som det är fråga om. Frågan om andra beslut avnämnden kan överklagas fär prövas med tillämpning av 23 § andra stycket lagenom arrendenämnder och hyresnämnder. Närdet gäller rättegångskostnader hos hyresnämnden bör - liksom i andra ärendensom prövas av nämnden - vardera parten bära sina kostnader. Imål enligt 12 § första stycket om villkoren för upplåtelsen och i mål omutdömande av vite enligt 13 § andra stycket skall vardera parten svara för sinrättegångskostnad i bostadsdomstolen, i den mån inte annat följer av 18 kap. 6§ . Paragrafen, sominnehåller en speciell regel om rättegångskostnader i 4 1979/80. 1979/80:72 50 bostadsdomstolen,överensslämmer med vad som i molsvarande typ av tvister gäller enligl 73 §hyreslagen. Med mål om villkoren för upplåtelsen avses både mål om lidpunktenför upplåtelsen och mål om hyresvillkoren. Belräffande kostnaderna ibostadsdomstolen i andra fall finner jag del naturiigt att de vanliga reglernaom rättegångskostnader i 18 kap. skall tillämpas. I 17 §första stycket lagen (1974:1082) om bostadsdomstol finns, förutom en hänvisningtill vissa bestämmelser i 52 kap. om besvär i hovrätt, enhänvisning till vad som i balken är föreskrivet om tvistemål i den mån annatinte följer av lagen om bostadsdomstol eller annan författning. Genom dennahänvisning gäller även för bostadsdomstolen vissa allmänna bestämmelser omförfarandel vid allmän domstol i tvistemål i tillämpliga delar, däribland 18kap. om rättegångskostnad (jfr prop. 1974:151, s. 119 0. Någon ytteriigarebeslämmelse om rättegångskostnad i lagen behövs därför inte. Dennalag träder i kraft . Somjag har föreslagit i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.9) bör lagen träda ikraft . För den enskilde husägaren fär lagen verkan förstgenom att kommunstyrelsen fattar beslut om bostadsanvisningsområde och dettabeslut delges husägaren när det har vunnit laga kraft. Några särskildaövergångsbestämmelser behövs därför inte. 4.2Förslaget till lag om ändring i jordabalken Dellakapitel avser avtal, varigenom hus eller del av hus upplåtes lill nyttjande motvederlag. Detla gäller även om lägenheten upplåtils genom tjänsteavtal elleravtal i anslutning lill sådanl avtal. Innefattar avtalet ävenupplåtelse av jord att nyttjas i förening med lägenheten, äger detta kapiteltillämpning på avtalet, om jorden skall användas för trädgårdsodling i mindreomfallning eller för annat ändamäl än jordbruk. Förenas tjänsteavtal, som ej ärav ringa betydelse, med upplåtelse av såväl lägenhet för bostadsändamål somjord, äger kapitlet tillämpning, om upplåtelsen av lägenheten är merabetydelsefull än upplåtelsen av jorden.