prop · G30338 · 1979-12-31 00:00:00 — Särskiltvad gäller UAT-sökande vore det av flera skäl önskvärt atl övergå frånell system där de redovisade fakliska kostnaderna ersätts i efterhand till ettschablonsystem av här skisserat slag med t.ex. kvartalsvisa Prop.1979/80:38 51 utbetalningar.Därigenom skulle kommunerna snabbt få ersällning om del kommer sloraoförutsedda strömmar av spontaninvandrare. Pägrundval av vad som ovan sagts anser vi all ett slalsbidrag som är baserat påkommunernas redovisade fakliska koslnader bör bibehållas under de närmasteåren. Inom ramen för ett sådant bidrag bör dock vissa schabloner kunna användasför alt förenkla administrationen. Sådana schabloniseringar är tänkbara bådebelräffande vilka kostnader som skall ersättas och när slallig ersättning skallupphöra. Somlidigare nämnts är del särskilt vid redovisning av kostnaderna för tolkserviceoch olika former av social service till flykfingarna som de administrativasystemen kan bli ohanteriiga. Del gäller i försia hand i kommuner med mångaflyktingar. Vi lämnar i följande avsnitt förslag till schablonberäkning avdessa kostnader. Vidare föreslås vissa schablonregler för när statligersättning skall upphöra. 7.3Vilka kostnader skall ersättas? EnliglFLYG bör samhällel svara för de spontant hitresias försörjning, d.v.s. mal,hyra och nödvändig ulrustning. Däremot bör man under normala förhållanden intevidta några särskilda ålgärder för dessa invandrare . Sådanaåtgärder kan läll uppfattas som etl halvt löfte alt fl stanna i landet. Eltnegaiivi beslut i tillståndsfrågan kan sedan kännas än hårdare. Arbetsgruppeninstämmer i FLYG:s bedömning. Som följd härav menar vi all ersäUning i principinte skall utgå till kommunerna för kostnader som dessa kan ha haft för annatän den UAT-sökandens försörjning. Somframgår i det följande föreslår vi dock att del för personer som fåttflyktingstatus skall utgå ersällning lill kommunen för olika former av socialservice under hela del år UAT beviljats, Arbelsgruppenvill i detta sammanhang betona att den viktigaste åtgärden för atl förbättra despontant hitresias situation är alt göra väntetiderna så korla som möjligt.Under år 1978 beslutades vissa åtgärder för atl nå kortare handläggningstider iutlänningsärenden. Enligt uppgift härden genomsnittliga handläggningstiden hosinvandrarverket minskat. Handläggningsliderna vid vissa polisdistrikt och inomregeringskansliet är dock fortfarande alltför långa. Kvaliteten på polisensutredningar varierar också enligt uppgifl från invandrarverket. Gruppen villmot denna bakgrund framhålla att polisens utredningscentraler i ökadulslräckning borde kunna utnyttjas för ulredningar i ullänningsärenden.Därigenom skulle snabbare och bällre utredningar kunna åstadkommas. 1979/80:38 52 Förflyktingar ulgår ersättning till kommunerna för kostnader avseendesocialhjälp, barn- och äldreomsorg, social hemhjälp, vård enligl barnavårds-och nykterhetsvårdslagarna, lolkhjälp samt familjepedagogisk verksamhel. Medundanlag för bamomsorgen ersätts i princip kommunernas faktiska kostnader.Barntillsynen ersalls schablonmässigt med . per barn och inskrivningsdag, FLYGhar föreslagit att ersällning också skall ulgå för psykiatriskt, psykologisktoch kuralivt stöd åt flyktingar. Sådant slöd kan ges både av kommuner ochlandstingskommuner. Vidare har FLYG föreslagit en höjning av bidragel lillbarnomsorgen, Arbelsgruppenanser att kommunerna även bör få kostnaderna täckta för de insalsersom ersätts. En höjning av ersättningsnivån bör ske med hänsyn till de avFLYG föreslagna utvidgningarna. Det är emellertid inte nödvändigt alt liksomhittills ersätta de faktiska kostnaderna för varje typ av insatser om det gåratt finna enklare former för atl beräkna ersättningen som i slorl sett gersamma resullal. Ersättningför utgiven socialhjälp bör liksom baseras på de faktiska utgifter somkommunen haft. Vad som faktiskt utgivits i socialhjälp bör liksom ersättasunder förutsättning all del i huvudsak överensslämmer med gällande praxis inomsocialvården. Defaktiska kostnaderna för lolkhjälp och olika former av social service förflyktingar är som tidigare nämnts mycket svårare att särredovisa än de faktiskasocialhjälpskoslnaderna. Åtminstone i kommuner med många flyktingar krävs detohanteriiga administrativa system för detta. Slarka skäl talar för att dessakostnader ersätls enligt någon schablonmetod. FLYGansåg vad gäller koslnader för ulgiven social service att man borde prövamöjligheten att ulge ersättning med ledning av en fastslagen tariff som upptarfasta belopp för olika typer av insatser. Enligtvår uppfattning skulle emellertid ersättning med sådana fasta belopp inleinnebära någon slörre förenkling eftersom del ändå skulle krävas någon form avsärredovisning eller kontroll av vilka insalser som görs för flyktingar. Kostnadernaför barnomsorg ersätts på detta säll. Från flera kommuner har framhällitsatl nuvarande ersättningssystem för barnomsorgskoslnader är administrativtbetungande. All kontrollera hur många flyktingbarn som är placerade ibarnomsorgen och hur lång lid av året de har varit inskrivna är i vissakommuner myckel arbetskrävande. Mol denna bakgrund bör en ny form avschablonersältning för social service o.dyl. även omfaltabarnomsorgskostnaderna. Idet särskilda yttrandet lill FLYG från kommunförbundels och invandrarverketsrepresentanler föreslogs atl bidrag för bl.a. social service skulle 1979/80:38 53 utgåi form av en procentsals av den utgivna sociahjälpen till flyktingar ochpersoner som väntar på UAT. Enligl förslaget skulle procentpåslagel äveninkludera koslnader för adminislralion och vissa insalser som inte ersättsav staten. Attersätta andra kostnader än socialhjälpskoslnaderna med en viss proceni aversatt socialhjälp skulle inle innebära alt någon exakt relalion mellankommunernas ulgifier och den slatliga ersättningen uppnås. Del skulleemellertid medföra en belydande förenkling av kommunernas adminislralion. Viföreslår därför alt ersällning utgår för social service med ell procentuellitillägg, beräknat på de ersälla socialhjälpskoslnaderna. Dennaprocenlsals bör beslämmas så alt ersättningen motsvarar de kostnader somkommunerna får ersatta fömtom kostnaderna för familjepedagogiskverksamhel, dvs. koslnader för barnomsorg, äldreomsorg, social hemhjälp, värdenligt nykterhets- och barnavärdslagarna saml lolkhjälp. Dämlöver bör ävenräknas in de av FLYG föreslagna utvidgningarna av ersättningen, dvs.kommunernas kostnader för visst psykiatriskt, psykologiskt och kuralivt slödsamt en höjning av ersättningen för barnomsorgen. Vadgäller den familjepedagogiska verksamheten finns inle samma administrativa skälsom för de andra verksamheterna alt ge ersättning i form av ett schablonlilläggeflersom en särredovisning av kommunernas kostnader är enkel. Denfamiljepedagogiska verksamheten är också myckel olika ulbyggd i olika kommuner.Med en schablonersältning i form av etl procentuellt tillägg lillsocialhjälpskoslnaderna skulle man därför inle åstadkomma en rättvis ersättningav kommunernas faktiska kostnader. Motdenna bakgrund bör kommunernas koslnader för familjepedagogisk verksamhet tillsvidare ersättas på samma sätt som . Vi vill emellertid samtidigtföreslå en ulvärdering av verksamhelen. Denna ulvärdering bör bl.a. ligga tillgrund för elt ställningstagande lill om nuvarande ersättningar bör behållas.Enligl uppgift försvårar den speciella finansieringen avpersonalkostnaderna och direkla inflyiande över verksamhetenen integrering av den familjepedagogiska verksamheten med kommunernas normalasocialvårdsverksamhet. /78 utgick enligl socialslyrelsens redovisning ersättning försocialhjälp för flyktingar med ca 26,4 milj. kr. Härav avser dock en mindre delkostnader tolkservice m.m. som inte är redovisad som socialhjälp i kommunerna.För barnfillsyn, som är den mesl omfattande av de verksamheter som skallomfattas av det nya schablonpåslaget, utgick under /78ersättning med 2,8 milj. kr. sökte emellertid inte Stockholmskommun ersättning för barntillsynskostnader. Nuvarande ersättning för övrigasociala kostnader som skall inrymmas i schablonpåslaget framgår inte avsocialstyrelsens redovisning. 1979/80:38 54 Arbetsgruppenhar genom atl studera utbetalningar och genom kontakt mednågra kommuner sökt få en bild av variationerna i fråga om kostnader mellanolika kommuner. Denna undersökning visar att ersättningarna för bamomsorg idagsom regel utgör av de ersatta socialhjälpskostnaderna. Övriga koslnadersom skall omfattas av schablonlilläggel uppges i flertalet kommuner varamindre än barntiilsynskoslnaderna och lorde genomsnittligt ligga på avulgiven socialhjälp. Påbasis av utbetalningar under /78 och deuppgifter vi inhämtat från vissa kommuner föreslår vi alt ersättning lillkommmunerna för andra kostnader än socialhjälp och familjepedagogisk verksamhelulgår av ersatt socialhjälp lill flyktingar. När vi har fastställtdenna procentsats har vi som tidigare nämnls tagit hänsyn till de utvidgningarav den slatliga ersättningen som FLYG föreslagit. Vihar lidigare i princip utlalal oss för aU statlig ersättning till kommunernaunder den tid en utlänning väntar på UAT inte skall ulgå för annat änförsörjning. Detta innebär alt det föreslagna schablontillägget vars syfte äralt täcka kommunernas kostnader för bl.a. sociala serviceålgärder, i principbör läggas endasi på kommunernas koslnader för socialhjälp till flyktingar Omman i praktiken helt vill följa denna princip måste schablonpåslaget för det ärbeslut om UAT har fatlats baseras pä socialhjälpskostnaderna efter beslutet.Della skulle kräva atl man för varje ufiänning som flr uppehållstillslånd somflykting särskiljer socialhjälpskostnaderna före resp. eftertillständsbeslutet. En sådan särredovisning är inte nödvändig och skullemedföra etl omfaltande merarbete för säväl kommunerna som utbetalandemyndighet. Bl.a. för att åstadkomma en enkel administration föreslår vi därföratt schablonlilläggel beräknas på basis av socialhjälpskoslnaderna under heladet år UAT beviljals för flykting. Ytteriigare ett skäl för della förslag ärall i allmänhel ersälter kostnader som kommunerna haft försocial service för personer som sedermera har filtflyktingstatus. FLYGföreslog atl i extraordinära situationer, t.ex. vid storaflyktingströmmar, skulle kunna utge ersättning för kostnader som normalt intetäcks. Ersättning skulle enligt FLYG:s förslag t.ex. kunna utgå för särskildainsatser . I frågor av större principiell vikt eller då detgäller betydande belopp borde sädana ärenden enligt förslaget underställasregeringen. Enliglvår mening bör det inle finnas några särskilda bestämmelser om räll lill bidragi extraordinära situationer. Vi vill dock erinra om att specielll höga koslnaderför invandrare kan ulgöra grund för erhållande av extra skatteutjämningsbidrag. Hittillshar endast den statliga ersättningen till primärkommunerna behandlats. Förnärvarande utgär också ersättning till landstingskommuner- 1979/80:38 55 naför vissa kostnader beträffande flyktingar, framför allt för sjukvård.Ersättning utges enligt del s.k. utomlänsavlalel. Landstingskommunerna kanockså få ersättning för koslnader för dem som är intagna på hem för psykisktutvecklingsstörda. Detla förekommer dock sällan. FLYG föreslog alt nuvarandeersätiningsmöjligheler borde utökas med möjlighel alt även ersätta kostnadernaför psykialrisk, psykologisk och kuraliv rådgivning. Denna verksamhet är tillstor del en uppgift för landstingskommunerna. Under1978 utbetalades drygt 3,2 milj. kr. i ersäUning fill landstingskommunerna.Dessutom utbetalades knappt 1 milj. kr fill , som ärstatligt. För landstingskommunernas del är ersättningen - till skillnad motersäuningen till kommuner för socialhjälpskostnader - i samtliga fall mycketliten i relalion till de totala kostnaderna för verksamhetsområdet. På sammasätl som gäller för kommunerna är ersältningarna ojäml fördelade mellanhuvudmännen. Ersättning utgick till lolv av landets sjukvårdshuvudmän.Nästan hälften av de beviljade medlen utgick till . Isyfte att förenkla handläggningen av ersättningsärenden föreslog riksförsäkringsverket- som en del av etl slörre paketförslag som totalt innebar viss ökad ersättningtill sjukvårdshuvudmännen - att ersättningen som utgär från försluien vård som meddelas slatslösa och flyktingar skall upphöra.Landslingsförbundet stod bakom verkets förslag. Riksförsäkringsverketspaketförslag kunde i sin helhet inte godlas av regeringen vid uppgörelsen omersättning från sjukförsäkringen . Det blev därför inteheller aktuelll att i det sammanhanget genomföra nägot av de delförslag sominnebar minskad ersättning till huvudmännen. Ersättningenmedför ett administrativt merarbete för stat och landstingskommun som intestår i rimligt förhållande till dess storiek. Ersättningen är vidare av ringaekonomisk betydelse. Dessulom kan inte det enkla ansökningssystem, som viföreslår, användas för ersättning till landstingskommunerna. Vi föreslårdärför alt bidragel för sjukvårdskostnader för flyktingar avskaffas. I sambandhärmed bör ocksä motsvarande möjlighet till ersäUning för kostnader förhemvändande utlandssvenskar upphöra. Sädan ersättning har under senare ärendast förekommit i enstaka fall. Under /78 utbetaladesersäUning med . Detankommer inte på arbelsgmppen att ta slällning till frägan om eventuellkompensation till landstingskommunerna för bortfallet av statsbidraget. Ävenenskilda organisationer har enligt flyktingbrevet möjlighel alt få ersättningför vård av eller understöd till flykting. fick tvä organisationersådan ersättning för kostnader för barnomsorg med sammanlagl . män en enskild organisation svarar för en verksamhel pä uppdrag av 1979/80:38 56 enkommun är det enligt arbetsgruppens mening nalurligt atl kommunen slår förkostnaderna eftersom kommunerna enligt förslaget skall få statsmedel föråtgärder av olika slag för flyktingar. Ocksåbeträffande ersätlningar till organisationer gäller att de inte kan inordnas idet generella system som vi föreslår ulan ell särskill ansökningsförfarandevore nödvändigl. Arbelsgmppen föreslår all ersättning inle skall utgå avstatsmedel för ifrågavarande kostnader som organisationer haft. Socialstyrelsenhar möjlighel att i vissa fall bevilja flyktingar lån för att anskaffabostadsrätt. FLYG har lämnat förslag beträffande dessa lån. Det är dock inie frågaom ersättning till kommuner ulan direkl hjälp till flyktingar. Vi anser därföratt denna fråga inte faller inom ramen för värt arbete och tar inte upp den idetta sammanhang. 7.4När skall statlig ersättning upphöra att utgå? a) Personersom flr uppehållstillständ som flykting Somframgått ovan skall slaten även i fortsättningen ersätta kommunerna försocialhjälp till flyktingar. När en person flit uppehållstillständ som flyktingskall statlig ersättning således inte upphöra. Depersoner som flr uppehållstillstånd som flyktingar skall omhändertas avarbetsmarknadsverket i mottagningsföriäggning eller enskild inkvartering isyfte att förbereda flyktingen för den fortsatta vistelsen i landel. Ofla tardet från tillständsbeslutet tills enskild inkvartering genomarbetsmarknadsverket kan ordnas. utgår ofta socialhjälp, sombör ersättas av staten. Underden tid flyktingen är omhändertagen av arbetsmarknadsverket . Någon socialhjälp från kommunenskall inte utgå under denna lid. Iprincip borde ersättning endast ulgä för utgiven hjälp somavser personens försörjning medan även andra sociala insatser borde ersättasnär personen i fråga filt uppehållstillstånd som flykfing. Bl.a. för att få enenklare administration bör dock, som tidigare framhållits, elt procentuellttillägg lill socialhjälpskostnaderna utgå på socialhjälpskostnaderna under vilket beslutet i tillståndsfrågan fattades. Hurlänge staten skall ersätta utgiven socialhjälp till den som blir flyktingbehandlas nedan. b) Personersom flr uppehållstillstånd på annan gmnd än att de är flyktingar Förpersoner som flr uppehållstillständ pä annan grund än alt de är flyktingarskall statlig ersättning för socialhjälp upphöra när uppehällslillstånd harbeviljats. Detta kräver att kommunerna flr information om Prop.1979/80:38 57 tillståndsbeslutetså alt de vel för hur de kan ansöka om ersättning. Idagfår kommunerna inte någon sådan informalion. Utan denna informalion skulle delvara myckel svårt och administrativt betungande för kommunerna att ansöka omersättning för hjälp ål dessa personer. Vi föreslår därför att kommunernaaviseras om alla tillständsbeslut. sker avisering till polismyndigheten,som har i uppgift att delge beslutet lill den sökande. Del bör inte vara någrastörre svårigheteratt avisera kommunen om beslutet. problem kandock vara alt uppgifterna om bosladskommun ibland är felaktiga. Aviseringen kanantingen göras direkl från invandrarverket eller genom polismyndigheten somhar större möjligheter att hålla reda på flyttningar mellan olika kommuner.Idag aviseras om tillslåndsbeslul från den lokalapolismyndigheten. Kommunernabör även uianför statsbidragssystemet ha inlresse av att känna till besluten itillståndsfrågan. Del är t.ex. önskvärt om kommunerna på ett tidigt sladium färreda på om en ullänning flr flyktingstatus så att arbetsmarknadsverket skallstå för inkvarteringen under en lid eller om kommunen måste vidtaegna ätgärder för atl personen skall komma in i det svenska samhällel. c)Personer som fär avslag på UAT-ansökan Ersättningbör utgå för hjälp som utgivits tills dess atl invandrarverket fattat t»eslut ifråga om UAT. I de fall beslutel innebär avslag bör rätlen lill ersättninggälla lills verkets eller, efter besvär, regeringens beslut om förpassningeller verkställighet av förpassning vunnil laga kraft. beslutvinner laga kraft efter delgivning. Regeringens beslut vinner lagakraft omedelbarl. Närförpassningsbeslui vunnit laga kraft tar det alllid, ulan utlänningensförskyllan, innan beslutet kan verkställas. Denna tid varierar men kanenligl uppgift vara upp lill två och en halv månad. Enligt vär mening börersättning för hjälp som utgivits under denna lid ocksä lämnas. Föralt åstadkomma en enkel administration föreslår vi en schablonregel medinnebörden atl ersättning får utgä för hjälp som utgivits inom tre månaderefter det att beslut om förpassning eller verkställighet av förpassning harvunnit laga kraft. Enligtde regler som gäller lämnas ersättning för socialhjälp m.m. som givitsflyktingar lills dess att flyktingen haft stadigvarande arbete . FLYG har påtalat att denna regel hör till de delar av bidragssystemetsom kräver särskilt mycket administration för kommunerna. FLYG har föreslagiten regel som innebär all ersättning ulgår för hjälp under viss lid efler del altflyktingen fält sitt försia UAT. Denna tid bör enligt FLYG 1979/80:38 58 bestämmasså all ersättning ulgår för hjälp under ungefär lika som lidigare.FLYG är medveten om svårigheterna att fastställa en sädan tid men bedömer borde vara lämpligt. Arbetsgruppenansluler sig till FLYG:s uppfaUning om en ny tidsregel. Belräffande lidenslängd har vi studerat elt urval ersältningsfall. Detär endast beträffande personer som fått socialhjälp som det gåralt uttala sig någoriunda säkert om socialhjälpsbehovets varaktighet. Fördessa personer har socialhjälpsbehovel upphört i 65 96 av de falldär socialhjälp överhuvudlagel utgivits. har socialhjälpsbehovelupphört i av fallen. Efler kvarstår socialhjälpsbehovet idrygt av de studerade fallen. kvarslår socialhjälpsbehovför och för ca 5 96. Av de flyktingar i undersökningensom har haft socialhjälp i mer än tre är är ca hälften kollektivt överfördaflyktingar. Förknappt av de fall där UAT beviljats vet man ännu inte omsocialhjälpsbehovet kommer alt kvarstå mer än tre är. Det gäller personer somfått UAT och där socialhjälp fortfarande utgick , somär det senasle år för vilket uppgifter om utgiven socialhjälp har varittillgängliga. Omsocialhjälpsbehovet bland de flyktingar som kommil kan antasvara detsamma som för dem som fått UAT kan två till enligtarbetsgmppens mening vara en lämplig tidsperiod under vilken slalen alltid börersätta socialhjälp som utgivits till flyktingar. tordesocialhjälpsbehovet upphöra för ca 2/3 av de flyktingar som nägon gäng fårsocialhjälp. Detär inte lämpligt alt ha etl visst antal år efter beslut om UAT som tidsgräns.Den ersättningsberättigade tiden skulle då alllid upphöra under loppet av ettkalenderår. Vid ansökan om ersättning vore kommunen tvungen atl särskiljasocialhjälp före och efter lidpunkten. Vi föreslår därför som huvudregel atlersällning skall utgå för socialhjälp m.m. som utgivits till flykting under delår beslut om uppehållstillstånd som flykting fattades samt därefter. Regeringenhar vid olika tillfällen beslutat om kollektiv överföring lill avflyktingar. I några av dessa beslut har man stadgat att sjuka ellerhandikappade flyktingar skulle få ingå i den överförda gmppen. Också andraflyktingar kan vid ankomsten till landet ha sjukdom eller handikapp. Flertalelav dessa kan sedan inte beredas sådanl arbete atl de kan försörja sig själva.Hiuills har ersättning utgått för kostnader för dessa flyktingar. Fränsåväl och invandrarverket som ätskilliga kommuner har manframfört farhågan att det med den föreslagna nya tidsregeln skulle bli avsevärtsvårare att få kommunerna atl ta emot dessa flyktingar. Alla kommuner skulleinte alllid efter förmåga medverka vid bostadsplaceringen om de visste att deinom än tre är själva skulle få stå för 1979/80:38 59 FLYGhar föreslagit en undantagsregel med innebörd atl ersättning skall kunna utgåunder om flyktingen inte hunnit fåstadigvarande arbele eller påbörja ulbildning. Detär också vår mening att en undantagsregel kan behövas i vissa fall. Eftersomtillämpning av en sådan regel måste bygga på särskild utredning i varje enskiltfall är det av vikt att den får en snäv avgränsning. Antalet fall a versätlningar med stöd av regeln bör vara litet. Viföreslår aU ersäUning än enligt huvudregeln skall kunna utgåför flyktingar, som på grund av sjukdom eller handikapp, som fanns vidhitkomsten eller som har sin gmnd i flyktingsituationen, inom huvudregelnstidsram inte kunnat försörja sig. Ansökan om ersättning enligl undanlagsregelnmåste göras vid försia ansökningstillfället efter del atl tiden enliglhuvudregeln gäll ul. Ersättningulgår inle för hjälp till flykting som är svensk medborgare, gift medsvensk medborgare eller sammanlever med svensk medborgare med vilken han harbarn. Enligt FLYG:s mening bör kostnader för sådana personer kunna ersättas omsynneriiga skäl föreligger Vihar redan tidigare slagil fast all ersättning inte bör utgå för socialhjälplill den som är svensk medborgare. Idet förenklade ersättningssystem som vi föreslår skulle del i många fall blisvårt för kommunerna att skilja ut de personer, vars socialhjälp ärersällningsbar sedan de gift sig med svenska medborgare och än svårare förmyndigheterna atl kontrollera ansökningarna. Detla blir särskill pålagligl i defall en manlig flykting, som är registeriedare i kommunens socialregisier,gifter sig med en svensk kvinna. fall när socialhjälp utgår till en flykting även efter giftermål med ensvensk medborgare är del svårt atl hävda alt flyktingens situation i och medäktenskapet skulle ha förändrats på elt sådanl sätt all ersättning inle längrebör utgå. Detspeciella ansvar för flyktingarna som staten tagit på sig bör därför inteupphöra på grund av sådant äktenskap. Vi föreslår därför att nuvarande praxisändras på denna punkt så att ersättning för socialhjälp under de två närmasteåren beslut om första UAT fattades utgår även i de fall flyktingenär gift med svensk medborgare. Enliglden lidigare föreslagna undantagsregeln skall ersättning i vissa fall kunnautgå beslul om första UAT fattades. Denyss nämnda skälen för att ersätta socialhjälp till den som är gift med svenskmedborgare med vilken han har barn gäller inte här. Enligt vär mening börundantagsregeln inte omfalta dessa personer. 1979/80:38 60 Somtidigare nämnls är ersättningen lill kommunerna för socialhjälp till ulländskamedborgare splitlrad på flera myndigheten innebär problem förkommunerna.