prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — ^lill kommunernaskostnad för vikarie för rektor, studierektor eller lärare som är tjänstledigmed ^högsl ^B-^avdrag med anledning av barns födelse. Enligt min mening bör i^underiaget för beräkning av procentsatsen för ^lilläggsbidragel ingåvikariekostnader även i del fall ^tjänslledighelen avser vård av sådantadoptivbarn eller i ^adoptionssyfle mollaget fosterbarn som ^inle har fyllt tioår. För^slöd ^unde ^rvisn i ^ng i svenska och för hemspråk sunde^r-^visningberäknar jag ^sammanlagi 297 milj. kr. för ^redovisningsårel 1979/ 80. Bidrag utgår ^lill ^kosinader för särskild undervisningför elever 1979/80:100 Bilaga12 264 som på grund av handikapp, långvarig sjukdom ellersjukdom som tvingar till upprepad kortare frånvaro inte kan deltaga i vanligtskolarbete. För /80 ^beräknarjag ^koslnaden för särskildundervisning ^lill 27 milj. kr. Jag vill i detta sammanhang anmäla attregeringen har uppdragit ål SÖ all ^ulvärdera sjukhusundervisning och andraformer av särskild undervisning. ^Eör bidrag till ^kosinaderför k al ^lorl st i I lägg, finskspråks-tillägg och vissa ^uppdragslillägg^beräknarjag 17,6 milj. kr. och för bidrag till viss praktisk lärarutbildning10,6 milj. kr. För bidrag till ^kosinader för v i ^s^ sa ^ic ^ke-o ^rd i na ^r^i ^e^ lärare ^beräknarjag sammanlagt0,4 milj. kr. för /80. Chefen för budget-departementetavser ^atl senare anmäla frågan om en proposition till innevarande riksmötemed frågorom den kommunala ekonomin . Statsbidraget ^lillkostnader för vissa ^ickc-ordinarie lärare kommer att beröras härav. Jag övergår nu till att behandlafrågan om ^s^ ko 11 ed a ro ^rgan i ^sa-^l^ i o ^n^ ^e^ ^n^ i sådana kommunersom saknar skoldirektör. Skoldirektör finns i kommuner vars skolväsende^omfallar lägst 150 poäng. I vissa fall får sådan ^ijänst finnas vid lägrepoängtal än 150. I ^slörre kommuner finns vidare möjlighet ^atl inrättatjänster som ^biirädande skoldirektör. Förste rektor finns i kommuner med tvåeller ^f^iera ordinarie heltidstjänster som rektor och vars skolväsende^omfallar mindre än 150 poäng. Rek^tor ^lillika skolcheffinns i kommuner, därdel endast finns en ordinarie heltidstjänst som rektor. I propositionen omläroplan för anförde min företrädare all hon avsåg ^atl ^åierkommatill legeringen i frågan om skolledningen i kommuner som saknar skoldirektör i^syfle all ^åsladkomma ^förbällringar för skolledningen i dessa kommuner inför^ikraflirädandel av den nya läroplanen. Jag delar ^uppfatlningen ^atl del ärangelägel ^atl ^åsladkomma ^förbäll^ringar för skolledningen i de kommuner delhär är fråga om. Jag föreslår därför ^atl gränsen för inrättande av tjänst somskoldirektör sänks så all sådan ^ijänst finns i kommuner vars skolväsendeomfattar ^lägsl 130 poäng. Liksom bör ^ijänsl som skoldirektör kunnainrättas, efter medgivande av SÖ, ned ^lill 20 poäng under den generellagränsen och, om synnerliga skäl föreligger och regeringen medger det, även vidlägre poängtal. Del ankommer påregeringen att besluta om undervisningsskyldighet för skolledare. För alt^åsladkomma ^förbällringar också för de kommuner vars ^skolchefsskap även medden nu föreslagna ändringen kommer att utövas av en ^försie rektor eller rektortillika skolchef avser jag - vilketjag vill redovisa i delta sammanhang - ^atl förelägga regeringen förslag om^ned-^sällning av del ^lolala antalet undervisningslimmar som skall fullgörasav rektorer och studierektorer i en kommun. För de kommuner vars skolväsendeomfattar ^lägsl 110 poäng bör nedsättning kunna medges med del ^anlalundervisningstimmar som beräknas för en rektor eller studiereklor. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 12 265 För dekommuner vars skolväsende omfattar mindre än 110 poäng bör nedsättning kunnamedges med ^hälfien av ^della ^limanlal. Förändringen bör träda i kraft^fr.o.m. Den får således inga ^koslnadskonsekvenser underanslaget Bidrag till driften av grundskolor ^m.m. för ^budgetårel 1980/81. /80 ^beräknarjag kostnaden för rektorer, studierektoreroch skoldirektörer till 391 milj. kr. ^Totall beräknar jag^slalsbidragel för ^budgetårel 1979/80 ^lill ändamål under ^anslagsposlen I^lill . Som jag har anfört omfattas denna anslagspost av ^eltförskotts- och ^slutregleringsförfarande. Under /81 utbetalastill kommunerna dels ^förskotl baserat på det fastställda bidraget /80,dels ^slulreglering /80. Beräkning av förskott ochslutreglering för budgetåret 1980181 för ^Bas-^och ^förslärkningsresurser^m.m., belopp i milj. kr. 1978/79 1979/80 1980/81 Bidrag utgår ^lill icke^limplanebunden verksamhet under den samladeskoldagen. För varje elev som^omfallas av den samlade skoldagen ^ulgår bidrag med ^etl visst belopp perläsår. För /80 har SÖ ^beräknai all av eleverna skall ^omfallasav denna. Frågan när samladskoldag skall införas avgörs av resp. kommun ^ulifrån elevernas behov ochkommunens ekonomiska resurser ^saml ^lillgång på personal och lokaler. Densamlade skoldagen kan, som också framgår av ^principbeslul ,införas ^successivi, ^l.ex. på ^etl stadium i tagel eller bara i vissa skolor ikommunen. Om samlad skoldag införs är del enligt ^proposilionen om ^nyltstatsbidrag till ^m. önskvärt att samma ^lidpunkl för densamlade skoldagens början resp. slut under ^skol-^veckans dagar gäller för enårskurs, ^etl ^sladium eller för hela skolenheten. Jag erinrade därvid om allsamordnade tider emellertid inte bör ^slällas som ^etl krav vid fastställandetav den samlade skoldagens längd. Särskilt för bestämmandet av skoldagens börjanoch slut kan det finnas skäl all la hänsyn ^lill ^l.ex.^skolskjulsförhållanden. uttalade dock vid sin behandling av^proposilionen all samma tidpunkt för den samlade skoldagens början resp. slutunder ^skolveckans dagar har ^ell särskilt värde i de lägre årskurserna och^atl man ^endasl undanlagsvis bör göra avsteg härifrån ^såviil gällerårskurserna 1-2. En undersökning, som SÖhar genomfört , visar all den samlade skoldagen ^omfallar ^drygl170000 elever, ^vilkel ^moisvarar 16,6%^.^ av samtliga grundskoleelever. Samladskoldag har i varierande ^uislräck- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 12 266 ning införts i 123 kommuner.Variationerna mellan olika län är ^emellerlid också stora. Således redovisasall samlad skoldag ^omfallar 74,av eleverna i ett län, medan i ^ell ^annallän motsvarande procenttal är 0,1 ^%. Tio län redovisar all över 20%^.^ aveleverna ^omfallas av samlad skoldag, fyra län att . gör del.Enligt vad jag har ^erfarii har ^länsskol^nämnderna ^kommii ^atl tolka kravenför bidrag ^lill samlad skoldag olika. ^Specielll för de lägre årskurserna igrundskolan har kraven av många kommuner upplevts som alltför strikta. Liksom den ^limplanebundnaverksamheten är de ^s.k. fria aktiviteterna avsedda all bidra ^lill elevernasallsidiga utveckling i ^enlighel med skolans mål. De fria ^akliviielerna kantillföra eleverna ^sådanl som ^inle bibringas dem genom den ^limplanebundna^verksamhelen. En bidragande orsak ^lill den långsamma ^laklen i genomförandetav samlad skoldag samt ^lill variationerna mellan de olika länen är enligt minmening de krav för sta^tsbidrag till samlad skoldag ^somjag har^redovisal. I syfte all ^slimulera införandel av samlad skoldag bör därför -inom ramen för gällande regler för ^stalsbidragsbelopp per elev - övervägas enöversyn av villkoren för ^slals^bidrag för samlad skoldag. Sådana övervägandenpågår ^f^ ^n. Jag avser senare ^åierkomma ^lillregeringen med förslag i frågan. För /80 räknarjag i likhet med SÖ med all av eleverna skall ^omfallas av samlad skoldag. ^Koslnadenför bidrag till samlad skoldag beräknar jag ^lill 13,8 milj. kr. Även dennaanslagspost omfattas av ^ell förskotts- och ^slutregleringsförfarande. Beräkning ^uv förskott och^slulreglering för budgetåret 1980181 ^Jör Bidrag till den s^amlade skoldagen,belopp i milj. kr. 1978/79 1979/80 1980/81 För bidrag ^lill^kosinader för vissa arbetsgivaravgifterberäknar jag I . Jag har därvid ^räknal med alt bidrag ^ulgår med21,av den beräknade lönesumman under ^anslagsposlen I. För ^reduceral ^lönekosinadspålägg ^beräknarjag vidare . Underposlen Bidrag till kommuner ^ochorganisationer för vissa verksamheter har jag för ^budgeiårei1980/81 ^beräknai . för bidrag till kommuner i medfinskspråkiga barn för anskaffande av speciella hjälpmedel för att överbryggaspråksvårigheterna ^saml . för bidrag till lägerskolor anordnade av^Riksförbundel finska föreningar i . Vad gäller ^SÖ:s förslag om en kraftig uppräk^ning avmedlen för bidrag ^Prop.1979/80:100 Bilaga 12 267 ^lill personell ^assislans är jag väl^medvelen om den ^slora ^eflerfrågan från kommunernas sida på bidrag till dettaändamål. ^Inlegrationsulredningen ^(U 1978:07) har ^överiämnat ^elt^delbelänkande ^(SOU 1979:82) Personell ^assislans för handikappade. 1^avvakian på ^resulialel av remissbehandlingen av detta betänkande är jag^inle beredd alt föreslå några förändringar rörande ^bidragel. Jag ^räkn^tirför ^budgeiårei 1980/81 med ^ell ^oförändrai belopp om . Såsom jag har anförtvid min anmälan av vissa gemensamma frågor inom skolväsendet utgår /81, ^elt särskilt statsbidrag i form av en lokalresurs för planering inför den nya läroplanen för . Resursen uppgår ^lill 0.01 veckolimmar per elev. Jag har^beräknai ^koslnaden för /81 till ^42milj.kr. Medlen skallutbetalas till kommunerna under /81. 1 enlighet med vad chefenför ^budgeldeparlemenlel anförde i propositionen ^(prop. 1978/79:95) om denkommunala ekonomin har regeringen beslutat ^atl ^stalsbidragel ^lillkommunernas ^kosinader för ^ersällning för lärares ^fiyltningskostnader ochresor skall upphöra fr. o. ^m. Jag har därför ^inle ^räknalmed ^nägol medelsbehov för /81. I ^likhei med SÖföreslår jag ^atl ^slalsbidrag för ^budgeiårei 1980/81 skall ^ulgå ^enligioförändrade villkor och med i stort ^selt samma ^omfallning av ^verksamhelensom innevarande budgetår till de ^eslniskaskolorna, ^Kristoffcrskolan och ^Hillelskolan. I ^avvakian på ^resulialel av ^arbelel inom ^kommiitén ^(U1979: 13) för skolor med annanhuvudman än ^slal och kommun är jag i ^likhei med SÖ ^inle beredd att föreslånågon ^ulökning av antalet ^stalsbidragsberältigade enskilda skolor /81. Jag beräknar ^koslnaden för bidrag ^lill enskilda skolor^lill . ^förbudgeiårei 1980/81. Jag övergår nu ^lill attbehandla frågan om förberedande dansa ^r-^undervisningi . fattade vid1977/^beslul om ^försöksverksam^hel med förberedande^dansarundervisning samt om yrkesutbildning för dansare ^(prop. 1977/78: 100bil. 200-204, ^UbU 1977/78: 16, ^rskr 1977/ 78: 181). ^Riksdagsbeslutelinnebar, ^atl ^försöksverksamhel fick inledas vid i ,^Göleborg och fr. o. ^m. ^hösllerminen 1978 med en klass i varje kommun ivardera årskurserna 4 och 7. timplan modifieras därvid fördanseleverna så alt viss undervisning enligt läroplan för ersättsmed ^dansarundervisning. Kommunerna erhåller för ^arvodering av limlärare idansämnen ^m.m. en resurs som motsvarar ^enbari del ^anlal limmar varmed denobligatoriska undervisningen reduceras. Finansieringen i ^övrigl förutsattesske inom ramen för ^förslärkningsresurs. Några ^yUeriigarestatsbidrag borde ^inle utgå under den lid försöksverksamheten pågår. I barnkulturpropositionen ^(prop. 1978/79: 143 ^s. 19)anmälde min före- 1979/80:100 Bilaga12 268 ^irädare att de tre berörda kommunerna ej ^slarlalförsöksverksamhet ^läs-^årel 1978/79 ^saml all ^skolsiyrelserna i de ^irekommunerna i en gemensam skrivelse ^förklarai alt den del av ^koslnadenkommunerna hade ^atl svara för blivitför ^slor. Med anledning härav uttalade föredraganden all hon funnit det^skäligl alt staten slår för en större andel av ^kosinaderna än vad som^förulsiitics i nyssnämnda riksdagsbeslut samt att hon avsåg ^atl la uppöverläggningar med de berörda kommunerna i frågan. Sådana överläggningar ägderum . För egen del ^villjaganföra följande. 1 ^riksdagsbeslutel om denförberedande ^dansarulbildningen ^föruisalles att ^slalsbidrag skulle ^ulgå^enbari för del antal limmar då eleverna i stället för vanliggrundskoleundervisning fick undervisning i dans. Bidraget avs^ågs ^ulgå medsamma belopp som skulle ha utgått för den vanliga grundskoleundervisningen.Genom att undervisningen i dans sker i små grupper överstiger emellertid^anlalet ^lärarveckolimmar ^elevveckolimmarna och merkostnaden härför fallerhelt pä kommunerna. Kostnaden för den del av den förberedande^dansarundervisningen som ligger ^ulanför den limram som gäller för denobligatoriska grundskoleundervisningen faller likaså helt pä kommunerna.Kommunerna har all svara för extra ^lärarkoslnader motsvarande i ^genomsnitl 21veckolimmar per klass. Härtill kommer all ^kosinaderna för ^ackompanjatörer ochvissa andra ^kosinader faller ^hell på kommunerna. ^Ackompanjatörer medverkar igenomsnitt per klass och läsår. Jag ^föroidar all delstatliga ^bidragel ^lill den förberedande ^dansarunder^visningen ökas.Ökningen bör ^molsvara 33,3 ^lärarveckolimmar per klass för mellanstadiet och40.2 ^lärarveckolimmar per klass för ^högsladiel. Därvid har jag även beaktat^kosinader för ^ackompanjatörer. Förändringen bör gälla ^fr.o.m. budgetåret1980/81. ^Bidragel bör omfattas av förskotts- och ^slutregleringsförfarande.Någon ^koslnad för staten uppstår därför inte förrän ^budgetårel 1981/82, för^vilkel år ^koslnaden kan beräknas ^lill ca . Vid ^fulll utbyggd^organisalion i de ^Ire kommunerna kan ^koslna^den för mitt förslag beräknas^lill 2,6 milj. kr. Det ankommer påberörda kommuner ^atl avgöra om man önskar starta ifrågavarande undervisningunder de ekonomiska förutsättningar som jag nu har ^redovisal. Slutligen vill jag föreslåvissa förändringar rörande behörighettill ^skol leda ^rtj än st^. Behörig ^lillordinarie ^ijänst som ^reklor eller ^siudierektor vid grundskola är den som ärbehörig ^lill ordinarie ^tjänsl som lärare vid skolform som ingår i rektorsarbetsområde. Om synnerliga skäl föreligger, kan till sådan ^Ijänsl komma ifråga även den som inte är behörig^lill ordinarie lärartjänst (12 kap. ^6§ skolförordningen 1971:235, omtryckt1979:717). Riksdag och regering fastställde dessa ^rikllinjer våren 1966^(prop. ^SU 1966:90, ^rskr 1966:205). gäller även i fråga om ^Prop.1979/80:100 Bilaga 12 269 ordinarie tjänst som rektor eller studierektor vidskolenhet med gymnasieskola (13 kap. 38 ^§^ skolförordningen). Till grund förföreskrifterna beträffande gymnasieskolan ligger statsmakternas ^beslul hösten1970 ^(prop. 1970: 159, ^SU 1970:222, ^rskr 1970:437). har vidolika tillfällen i skolväsendel införts nya slag av lärartjänster som endastfinns som extra ordinarie och extra tjänster. Orsakerna härtill är ^atl tjänsterna grundas på ^försöksverksamhel inomlärarutbildningen eller att underlaget för tjänsterna inte är så stabilt altdet bedömts lämpligt ^atl inrätta dem även som ordinarie. De lärare del här ärfråga om får ^enligi min mening anses ha samma reella kompelens som de som kanfå ordinarie ^ijänsler, men de är ^f^ ^n. på formella grunder utestängda frän^möjlighelen all få ^skolledarijänster eller ^biirädande ^skolledarijänsterulan ^dispensförtärande. Enligt min mening ärdet rimligt alt även den som är behörig ^lill ^exira ordinarie lärartjänst fårbehörighet till rektors- och^sludiereklorsljänst, om ordinarie tjänst av samma slag inte finns. ^Detla börgälla såväl och gymnasieskolan som ^vuxenulbildning. Jag hemställer all regeringen föreslär all 1. godkänna vad jag har ^förordal om ^slalsbidrag förkommunernas ^vikariekoslnader vid vård av adoptivbarn, 2. godkänna de riktlinjer för inrättande av ^tjänsl somskoldirektör i kommun ^somjag har förordat, 3. godkänna vad jag har förordat om ^slalsbidrag ^lillförberedande ^dansarundervisning i , 4. godkänna de ^rikllinjer beträffande behörighet tillordinarie rektors- och ^sludiereklorsljänsler ^somjag har ^förordal, 5. till Bidrag till driften av grundskolor ^m. för^budgetårel 1980/81 anvisa ^ell förslagsanslag av . Information om läroplan för 1980/81 ^Nylt anslag (förslag) 5600000 I ^enlighel med vadjag har ^anförl vid min anmälan avvissa gemensamma frågor inom skolväsendel bör särskilda medel anvisas för^informalion om den nya läroplanen för . Medlen bör anvisas underett särskilt reservationsanslag. Vid min beräkning av anslaget har jag ienlighet med beslut ^(prop. 1978/79: 180, ^UbU 1978/79:45, ^rskr1978/79:422) om läroplan för ^m. räknat med all 3,6 milj. kr.bör ställas ^lill ^länsskolnämndemas ^disposiiion under vart och ^ell avbudgetåren 1980/ 1979/80:100 Bilaga12 270 81-1983/84. Medlen bör fördelas på nämnderna avskolöverstyrelsen (SÖ), i huvudsak i förhållande ^lill ^anlalel elever igrundskolan inom resp. nämnds område. För den generella skriftligainformation om läroplanen som kan komma ^atl behöva ges till olika grupper samtför övriga ^infonnalionsinsatser på ^cenlral nivå ^beräknarjag vidare ettmedelsbehov av 2 milj. kr. Dessa medel bör disponeras av SÖ. Jaghemställer ^atl regeringen föreslår riksdage^n au till Information om läroplan för för^budgeiårei 1980/81 anvisa ^etl ^reservalionsanslag av 5600000kr. Bidrag till svensk undervisning i utlandet ^m. 1978/79 Utgift 9017743 1979/80 Anslag 15 076000 1980/81 Förslag 17649000 Från anslaget utbetalasstatsbidrag ^lill svensk undervisningi utlandet. ^Bidragsbesiämmelserna ^ålerfinns i förordningen ^(1978: 591) omstatsbidrag ^lill svensk undervisning i utlandet. Dessa ^beslämmelser innebär ikorthet att statsbidrag till utlandsskola utgår i form av bidrag ^lillkostnader för ^lärarlöner med belopp som i princip motsvarar lönen för^molsvarande ordinarie tjänst vid svensk grundskola och bidrag till skolans^lokalkosl^nader av årskostnaden för nödvändiga undervisningslokaler^saml i form av särskilt ^driflbidrag av lönekostnader och vissapensionskostnader. Vidare ^ulgår ^slalsbidrag till korrespondensundervisning,kompletterande svensk undervisning och svensk undervisning vid ^inlernationellskola. Frånanslaget utbetalas statsbidrag till pensionskostnadför vissa lärare. ^Organisalionen vid desvenska ^ullandsskolorna innevarande läsår framgår av följande^sammanslällning Statsunderstöddasvenska utlandsskolor läsåret 1979180 ^Prop.1979/80:100 Bilaga 12 ^(Mragowo) ^(Fuengirola) ^(Kodaikanal) ^(^Kosai) ^(Abha) ^(Jeddah) ^(Jeddah) ^(Tabuk) ^(Kotmale) ^(Bannang Sala) ^(^Hin) ^(Bai ) (El ^Khemis) ^() ^Cenlralafrikanskarepubliken ^(Berberati) ^(Poinle ^Noire) ^(Anekaleka) (Dar ^es ^Salaam) ^(Nzega) ^(^Saad) Republiken ^Zaire ^(Semendua) 1979/80:100 Bilaga 12 ^(Tucumän) ^(Cochabamba) ^(Sao ^Paulo) ^(Boquete) ^(Achoma) 1^.^ Pris- och ^löneomräkning ^m.m. () beräknar alt totalt ca I 350elever innevarande läsår får undervisning i de statsunderstödda utlandsskolorna. Detta inne bär en ^ökningjämförl . För läsåre^t^ 1980/81 beräknas ^etl ^oförändrai elevantal. SÖ föreslår en ökning av anslagspostenUndervisningsmateriel till korrespondensundervisning och kompletterande svenskundervisning dels på grund av träffade avtal ^(+-640000kr. ), dels med hänsyntill ^ökal antal elever. Vidare föreslår SÖ på grund av ^belaslningen en ökningav anslagsposterna Lokalbidrag ^(+-636000kr.) och Undervisning avutlandssvenskars barn i ( + 265000kr. alt till Bidrag ^lillsvensk undervisning i utlandet ^m.m. för /81 anvisas ^etlförslagsanslag av . ^Somjag har anfört vidmin anmälan av vissa gemensamma frågor inom skolväsendet inledde ^förelrädareför svenska och ^överiäggningar om ^samarbele på^ullandsundervisningens område. Denna svensk-norska ^samarbelsgrupp har nuslutfört sina förhandlingar och en preliminär överenskommelse föreligger omsamverkan mellan de båda länderna för att trygga undervisningen vid norska ochsvenska utlandsskolor. Överenskommelsen, som avses bli tillämpad /81, innebär all norska resp. svenska elever får räknas in i^elevunderiagel för svenska resp. norska utlandsskolor (årskurserna 1-9). En^schablonkoslnad per elev i norsk eller svensk utlandsskola har för läsåret1980/81 fastställts ^Prop.1979/80:100 Bilaga 12 273 ^lill 8 500 sv. Beloppet skall justeras årligenenligt ^lärarlöneut vecklingen i . ^Efler varje läsår sker en avräkningmellan länderna. Vidare skall enligtden preliminära överenskommelsen huvudman för utlandsskola vara skyldig altanordna undervisning i hemspråk för norska elever vid svensk utlandsskola resp.för svenska elever vid norsk ullands-skola. Bidrag ^lill undervisningen skallutgå enligt de regler som gäller för kompletterande undervisning i elevernashemland. Om de norska resp. desvenska eleverna på låg- och mellanstadierna vid svensk resp. norskutlandsskola ^ulgör omkring en tredjedel av det sammanlagda elevantalet och omskolan har minst tre lärartjänster för låg- och mellanstadierna skallskolstyrelsen enligt överenskommelsen kunna besluta ^atl en av^lärarljänslerna skall ^lillsättas mednorsk resp. svensk lärare. ^Molsvarande skall gälla för högstadiet. ^Slyrelsen för ^ullandsskolaskall vidare för elever från det andra landet kunna göra sådan jämkning itimplanen att den så långt möjligt överensstämmer med vad som gäller ielevernas hemland. Den preliminära överenskommelsenavser elevers tillträde till redanupprättade och ^statsbidragsberätligade skolor. För inrättande av svensk ellernorsk ^ullandsskola är huvudregeln all ^slatsbidragsberättigad lärartjänst fårfinnas först om elevantalet uppgår till minst tio i årskurserna 1 -6. Vid deinledningsvis nämnda överläggningarna erinrades om ^atl del redan finns^möjlighel alt medge dispens för ^atl inrätta svensk resp. norsk utlandsskolavid lägre antal elever än tio. Denna^dispensmöjlighel i fråga om inrättande av svensk utlandsskola prövas avregeringen från fall ^lill fall. Som underlag för denna prövning bör ifortsättningen även redovisas ^anlalet ^akluella norska elever, för vilka är beredd ^atl betala^ersällning. Även i har intressevisats för ett motsvarande ^samarbele vad gäller finlandssvenskars barn. Frågandärom får las upp vid överläggningar mellan företrädare för svenska och finskastaten och eventuellt för . Från svensk sida bör dessaöverläggningar bedrivas med ^syfle all uppnå samma former för samverkan somenligt den preliminära överenskommelsen med . Regeringen bör ^inhämlariksdagens bemyndigande all träffa överenskommelse med resp. om^samarbele på ^ullandsundervis^ningens område i enlighet med vad jag har^anförl. I övrigt räknar jag för^näsla ^budgelår ^inle med andra förändringar under ^anslagei än sädana av^aulomalisk ^nalur. Med hänvisning ^lill vad jaghar anfört ^hemsläller jag all regeringen föreslår ^atl 1. bemyndiga regeringen alt i huvudsaklig överensstämmelsemed vad jag har ^förordal ^iräffa överenskommelse med norska resp. finskastaten om ^samarbele på ^ullandsundervisningens område, 2. till Bidrag till svensk undervisning i utlandet ^m. ^m.för /81 anvisa ^etl förslagsanslag av 17649000kr. 1979/80:100 Bilaga12 274 1 statsbudgeten förinnevarande budgetär finns ^uppförl ^ell förslagsanslag av . En ^depariementalarbetsgrupp lade fram ^elt förslag ^(DsU 1978:5) Administration ochledning av en samisk ^utbildningsväg. Beredningen av ^SÖ:sanslagsframställning ^beiräffande sameskolor för ^näsla budgetår och nämndaförslag är ännu ^inle ^av^slulad. Jag avser alt senare föreslå regeringen allför vid 1979/^riksmöie lägga fram en särskild proposition iämnet. I avvaktan härpå bör anslaget Sameskolor las upp med ett preliminärt ^beräknaibelopp. Jag hemställer att regeringen föreslår ^atl, i ^avvakian på särskild^proposiiion i ^ämnel, ^lill Sameskolor för /81 beräkna ^etl förslagsanslag av . 1978/79 Utgift 102 581593 1979/80 Anslag 91126000 1980/81 Förslag 119891 000 Synskadade eleverundervisas inom specialskolan vid två skolenheter, belägna i Solna^(Tomlebodaskolan) och ^(). Vid ^Ekesko-^lan mottas som eleversynskadade ^bam med ^lilläggshandikapp. Döva och hörselskadade eleverundervisas vid de^ls sex skolenheter, belägna i ^(Manillaskolan),^Gnesia ^(Åsbackaskolan), ^(Östervångsskolan), ^(Vänerskolan),^(Birgiitaskolan) och (Kris-linaskolan), dels i särskildaklasser förlagda ^lill ^(s.k. externa klasser). ^Åsbackaskolan laremot elever med ^lilläggshandikapp. Vid en skolenhet i ^()undervisas ^normalbegåvade barn med grava talskador ^saml hörselskadade barnmed beteendestörningar och vissa andra komplikationer.