prop · G303171 · 1979-12-31 00:00:00 — En arbetsgrupp har tillsatts avsamarbelsministrarna för alt följa upp rapportens förslag. På åtskilliga områden hararbetsmarknadsparlerna deltagit i samarbetet underår 1979. Dokumentation av yrkeshygieniskagränsvärden och den nordiska vidareutbildningen av specialister inomarbetsmedicin och företagshälsovård ulgör en central del av samarbetet omarbelsmiljö. Samarbetet mellanarbetarskyddsmyndighelerna har också intensifierats, speciellt vidularbetandel av skyddsföreskrifter. Etl viktigt led iarbetsmiljösamarbetel är den samnordiska dokumentationscentralen förarbetarskyddsföreskrifter (SDA) som i alll högre grad används vid utarbetandetav föreskrifter. Utvecklingen i alla nordiska länderpekar pä alt en alll slörre del av de samlade arbetsmiljöresurserna går tillsektorn psykosocial arbetsmedicin. Man har inom ministerrådels organ startat enutredning om hur detla kan följas upp på nordiskt plan. 3 Bistånd till utvecklingsländerna De nordiska ländernas samarbele påbiståndsområdet bygger på gemensamma erfarenheter. Samarbelel har vuxil framsom ett naturligt komplement till de enskilda ländernas nationellabiståndsprogram. En nordisk arbetsgrupp harlillsalts för atl undersöka del framlida nordiska biståndssamarbetet.Slutrapporten har behandlats och ministerrådet har tillställt Nordiska rådelett meddelande till sessionen 1980. Gemensamt finansieradebiståndsprojekt (jordbruk, kooperation och utbildning) pågår i . Betydelsen av det nordiska samrådeti multilaterala frågor ökar. Inför de flesta avgöranden och framträdanden i demultilaterala biståndsorganen äger någon form av nordisk samråd rum. Prop.1979/80: 171 14 Del nuvarande handlingsprogrammetför nordiskt samarbele inom byggsektorn fastställdes av ministerrådet i maj1977. Enligt handlingsprogrammet skallsamarbelel för en ökad inlegr;iliun av de nordiska byggmarknaderna fortsätta.Samarbelel har ulvidgals all omfalla de politiska målsättningarna inombygglagsliftningen. Vidare prioriteras energisamarbelet. stärkt nordiskmedverkan i del inlernalionella byggsamarbetel samt utvidgat samarbetet mellanbyggföretag i två eller flera länder vid byggexpert ulom . Man försöker även nå fram lill engemensam nordisk lolalsyn på bevarande och förändring av exislerandebebyggelse. Av nya projekt kannämnas ett samarbelsprojekt rörande bostadssubventioner och bostadskostnader iNorden saml ett annal bostadspolitiskt projekt om socialt bostadsbygge ochbosladsdemokrali. Inom energiområdet eller i näraanslutning till det pågår flera projekl. NKB, förbyggbeslämmelscr, har gjort ell nyll program för energiekonomiskt samarbete.Ell av ministerrådet iniiieral samarbetsprojekt som rör informationsutbyte omenergibesparing inom befintlig bebyggelse har utmynnat i två rapporter. 5 Handels- samt finans- och valutapolitiska frågor Utvecklingen i de nordiskaländernas ekonomier i storl liksom i den nordiska samhandeln har under desenaste åren präglals av den inlernalionella ekonomiska situalionen. Devikande konjunkturtendenserna och de strukturomvandlingar som pågått och pågårhar i olika grad medfört svårigheter för samtliga nordiska länder. Fortsatta täta kontakter mellan denordiska adminislralionerna på del handels-, finans- och valulapoliliskaområdet spelar en betydelsefull roll för alt diskulera aktuella frågor samt föratt samordna gemensamma nordiska ställningstaganden i internationellasammanhang. beslöl de nordiskastats- och finansministrarna att inrätta ett nordiskt ekonomiskl forskningsråd.Verksamhelen beräknas kunna påbörjas underår 1980. De nordiska länderna harfortsättningsvis hållit nära kontakt pä en rad centrala handelspolitiska områdensom under årel aktualiserats i olika internationella organisationer.Ministerrädei lägger vikl vid alt samarbetet om lösningar av prakliska problempå främst handelns område mellan EG och EFTA fortsätter. Genom NORDIPRO (samarbetsorgan förde nordiska ländernas han-delsprocedurkommittéer) har man specielll inriktatarbetet på att utveckla framtida procedurer som inte fordrar användning avdokument. Prop.1979/80: 171 15 6 Industri- och energifrågor är av denuppfaltningen atl del energipoliliska samarbelel. inte minst på längre sikt.kan ha en stimulerande inverkan på del induslripoliliska samarbetet. Motbakgrund härav behandlas del industripolitiska samarbetet i anknytning till detenergipolitiska samarbetet. När det gäller det energipolitiska samarbetet peka på att Nordiska industrifonden . efler beslul iministerrådet, har haft ansvaret för del fortsatla nordiska samarbetet inom desektorer av energi-FOU (forskning och utveckling) området där nordiskl samarbelinte lillvaratas av andra organ. Ett fyraårigt kärnsäkerhetsprograminleddes inom Nordiska kontaktorganet för atomenergi. Samarbelel påkärnsäkerhetsområdet omfattar en rad betydelsefulla projekt inomkvalitetskontroll, kontrollrumsulformning. avfallsfrågor och radioekologi. Vidare har ministerrådet tagilinitiativ lill en utredning om frågan om gemensam nordisk kolimport, därvideventuellt en gemensam importhamn för de nordiska länderna. En rapport kommeratl framläggas om detta före utgången av . I ministerrådet diskulerasregelbundet akluella induslripoliliska frågor både med anknylning till denordiska ländema och i förhållande till ulomnordiska länder. Mol bakgrundhärav igångsattes etl gemensaml nordiskt forskningsprojekt beträffandesmå och medelstora förelag och en ulredning om deinduslripoliliska aspekterna på Nordsat-projektel. Arbetet inom Nordiskaindustrifonden och Nordtest har förts vidare . Från och med år1979 har fonden, efler beslut i ministerrådet, överförts som institution påministerrådels allmänna budget. Fonden skall lillföras ell belopppå 20,4 miljoner Nkr till såväl industri- som energisamarbelsprojekt. Nordiskaindustrifonden är ett viktigt inslrumenl av belydelse för nordiskl samarbeteom konkreia forsknings- och ulvecklingsprojekt inom industri- ochenergiområdel. Mot bakgrund av rapporten(NU A 1977: 14) har minislerrådel lagil initiativ till en ulredningbeträffande nordiskt samarbele om projektexport. Denna ulredning har som syfteatl belysa intresset och behovet för nordiskt projektexportsamarbele,informalions- och finansieringsproblem i anknytning till projektexporl, samthur nordiskl projektexportsamarbele i så fall kan organiseras. Dettautredningsarbete kommer all avslutas . har ocksåbeslutat utreda möjligheterna till elt industriellt samarbele på ,baserat på evenluella olje- och gasfyndigheter utanför kusl. Prop.1979/80: 171 16 Bilaterala överläggningar har äglrum mellan och Sverigeom olika former av olje- och industrisamarbete.Norska oljeleveranser till övriga nordiska länder har också diskuterats. 7 Jord- och skogsbruk Nordiskt samarbele påjordbruksområdet, inklusive skogsbruk och veterinärmedicin, sker inom en mängdorgan. Tre av dessa är institutioner som finansieras över ministerrådetsallmänna budgel: Nordiska genbanken för jordbruks- och trädgårdsväxter somupprättades . () och Nordiska skogsarbetsstudiers råd (NSR). De två sistnämnda infördes påministerrådels budgel . beslölministerrådet upprätta Nordiska ämbelsmannakommiltén för jord- ochskogsbruksfrägor (NÄJS). Den nya ämbetsmannakommittén har i begynnelsefasenarbetat med koordinering av samarbetet mellan de olika organen. Man strävarefter att få en bättre styrning av hela sektorn, inklusive utbildning,forskning och praktiskt arbete. På jämställdhetsområdet har delunder skett en ökning i projektverksamheten. En utredning beträffandeperioden runt graviditet, födelse och barnels första levnadsår som gäller såvälföräldrar som barn har slutförts . Minislerrådel har gett finansielllbistånd till en TV-film om förhållandel far-barn. Vidare har ett seminarium omjämställdhet i bostads- och samhällsplanering arrangerats. En utredninghar följts upp bl. a. med etl seminarium.Jämställdhetsfrågor griper in i många samarbetssektorer och projekt avbetydelse för jämställdheten har därior genomförls också inom andra sektorer. hölls ett möte medrepresentanter för arbetsmarknadens parter, nationellajämslälldhelsorganisalioner och . Vid mötet framkom en rad idéeroch synpunkter som kommer alt vara en viktig bas för det framtidajämställdhetssamarbelet. De för konsumentpolitiken ansvarigaministrarna sammanträdde förför-sia gången som Nordiskt ministerråd i mars1979. a. produktsäkerhetsfrågor. fanndel angeläget alt del i alla Prop.1979/80: 171 17 nordiska länder inrättas system för inrapportering avolycksfall som underlag för olycksfallsförebyggande arbete. 1 det löpande samarbetet har bl. a.behandlats olika aspekter pii konsumentskydd för barn. Barnet ikonsumiionss;imhällei var temat vid ell nordiskt seminarium . Under årel beslöts atl utsträckadet konsumentpolitiska samarbetet lill att gälla även konsumenlrättsligafrågor. En av de första arbetsuppgifterna gäller resebyrålagsliftning ochsällskapsresor. Också andra konsumeniproblem påtjänsteområdet har diskuterats främst i samband med service och reparationer.Om service och reparationer finns flera projektförslag . Det är flera centrala områden inomkulturavtalet som varil aktuella under är 1979. Störst intresse tilldrog sigslutomgången av arbelel med utredningen om nordisk radio och television viasatellit. Fyra omfattande expertrapporter och ett par forskarrapporter harfärdigställts under årel. Huvudrapporten överlämnades lill minislerrådel ioktober och sändes på remiss till inemot 400 myndigheter ochorganisationer i . Språkels centrala roll i delnordiska samarbetet har belysts i ett flertal olika projekl. harfatlat beslut om atl från mitten av inrätta ett nordiskt språk- ochinformationscentrum i . En annan central del avutbildningssamarbetet är frågan om utbildning och arbetslöshet. Sedan de nordiska statsministrarnai slulel av ulialade sig utbyggt nordiskt forskningssamarbelehar inlressel för della på olika salt ökat. En speciell ämbetsmannagrupp hartillsammans med de båda mini-sterrädssekrelariaten arbelal med de tankar ochönskemål som låg i slats-minisleruttalandet. Ämbetsmannagruppens rapporl ingärsom bilaga lill ministerrådels berättelse. Under årel har ettministerrådsbeslul om forskarstipendier och forskarsymposier genomförts ochdet har visat sig att intresset för dessa båda nyii samarbetsformer är myckelslort. De första nordisku forskarslipendiatern;i fick redan hösten 1979möjlighet att fördjupa sin forskning vid en forskningsinstitution i ett annatnordiskt land. I berättelsen till Nordiska rådets27:e session redovisade ministerrådet det beslut, som fatlats bl.a. molbakgrund av önskemål från kulturutskottets sida. om en värdering avkultursamarbetet 1972-1978 (jfr yttrande nr 5/1979). Arbetet genomfördes underår 1979. Utredningsrapporten överlämnadestill ministerrådet och ingår i ministerrådets berättelse somsärskild bilaga. Prop.1979/80: 171 18 En sammanfattande värdering hosmånga bedömare är alt verksamheten väl motsvarar kulturavtalets syften och attorganisalionen har en beredskap atl fånga upp iniliativ och atl snabbi sällaigång och genomföra utredningar. Nordiskt lagstiflningssamarbele harbedriviis under lång (id och är ell vikligl led i den vidare samverkan mellande nordiska länderna. Betydelsen av det nordiskalagstiflningssamarbetet har ökal i lakl med den allt större rörligheten övergränserna i . En annan omständighet som har gjort del nordiskasamarbetet alll viktigare är del omfattande arbetet i lagstiftningsfrågor iolika internationella organ. har manförsökl att i viss mån förnya formerna för samarbetet. De övergripandediskussionerna äger liksom tidigare rum vid återkommande mölen med nordiskaämbetsmannakommittén för lagstiftningsfrågor. I dessa mölen deltarchefstjänstemän från de olika justitiedepartementen. Härutöver sker emellertidsedan någon lid en närmare genomgång av de olika ländernas lagstiftningsprogramvid sammankomster mellan rättscheferna i departementen. Antalet löpandekontakter i skilda lagsliftningsprojekl har också ökat. Frågor rörande detnordiska lagstiftningsprogrammet och samarbetets framtida inriktning diskuterasfortlöpande mellan de nordiska justitieministrarna och juridiska utskottet. Miljövårdssamarbetel omfattarfrågor som rör skydd och vård av den yttre miljön. antog i april 1978ett handlingsprogram för nordiskl samarbele på miljövårdsområdet för femårsperioden1978-1982. harprojektverksamhet bedriviis pä delområdena luftförorening, vatten- ochhavsförorening, trafikbuller, indusiribuller, avfall och äteranvändning,produktkontroll, naturvård och friluftsliv, naturresursräkenskap, ekologiskplanering, miljövårdsforskning och miljödata. 1980 kommer verksamheten attfortsätta på samma delområden. Pä delområdena kan följande projekt särskilt nämnas. Elt projekl som syftar till attsamordna undersökningarna av föroreningssituationen i och Kattegattkommer atl avslutas . igångsattesprojekverksamhet på etl nytt delområde, vatten- och avloppssektorn(VA-sektorn). Ett projekl som gällerövervakningsystem för luftföroreningar fortsatie . Syftet är altgenom en samnordisk insals bidra till det 1979/80:171 19 europeiska programmet för övervakning av långvägatransport av luftföroreningar, särskilt problemen med "surnederbörd". På basis av rekommendalionernr 8/1978 och 9/1979 har en nordisk kontaktgrupp för forskning om skydd avozonlagret tillsatts. Nordiskt samarbete på bullerområdelhar aklualiserals bl.a. av Nordiska rådels rekommendalion nr 11/1974 ombegränsning av trafikbuller. avslulas en sludie om effekler avbullerreducerande åtgärder. Arbelel med ell nordiskl programför ålervinning av avfall beräknas bli avslutat underår 1980. På produkikontrollområdet har underårels lopp tvä slutrapporter publicerats: "Normer förprodukttillverkning" (NU B 1979: 2) och "Produktre-lateradinformalion hos myndigheterna (sekretess)" (NU B 1979: 9). Rapporten från projekl "Hotadedjur och växter i " (NU A 1978:9) godkändes . På grundlag avrapporten har åtta rekommendationer antagits som pålägger ministerrådet och denationella miljövårdsmyndigheterna atl genomföra en rad ålgärder för allskydda hotade djur och plantor. Man håller också på atl kartläggarepresentativa naturtyper och hotade biotoper i och skall komma framtill förslag om naturskyddsområden under försia hälflen av . Nordforsk har utarbetaten utredning med översikt över och analys av de nordiska ländernasforskningsplaner på miljövårdsområdet. Ulredningen identifierar framlida nordiskaforskningsbehov och projekl av speciellt intresse för miljövårdsmyndigheterna. Vidare påbörjades elt samarbelekring frågan om miljökvaliletsöver-vakning i , där de nordiska ländernaskall samarbeia om planering av nationella miljöövervakningsprogram (förvatten, luft, mark, organismer) saml all företa en systematisk genomgång avnordiska samarbetsmöjligheler i ell operaiivt miljöövervakningsprogram.Projekiel beräknas bli avslutat . fastställde idecember 1975 mandatet fören nordisk utredning om de multinationellaföretagens roll i de nordiska ländernas ekonomi. Utredningen har koncenireratsitl arbele lill all karllägga och beskriva juridiska förhållanden samtomfattningen och ulbredningen av de multinalionella företagen i de nordiskaländerna. Denna avgränsning får delvis även ses mot bakgrund av alt annalulredningsarbele pågår inom . Det finns enligt ministerrådet skäl attavvakta de metodiska erfarenheterna från dessa utredningar, innan några vidarenordiska sludier planeras just på dessa områden. Prop.1979/80: 171 20 Vidare har elt samarbete etableratspä nordisk basis vid förhandlingar i inlernationella fora - främst -angående deklarationer och riktlinjer för multinationella företag ochinternationella invesiering;u-. Utredningen ingår som bilaga till ministerrådelsmeddelande. Från bankens start i augusli 1976fram till har sammanlagt 36 lån på totalt 255,7 milj. SDR(Special Drawing Rights) beviljats. Av bankens totala utlåning fördelade sigtvä tredjedelar på sektorerna utbyggnad av råvaruresurser och traditionellbasindustri samt energi. I fråga om antal lån dominerade investeringar istrukturanpassning och expansion. Under årets första månaderintroducerade banken sig på nya kapitalmarknader med två lån i SDR och medobligationslån i svenska kronor samt finska mark. Bankens lotala långfristigaupplåning ökade med ett belopp motsvarande 59 milj. SDR. För banken uppgick räntenettotunder perioden till 6,3 milj. SDR i jämförelse med 4,4 milj. SDR undermotsvarande period 1978. I procenl av nettoöverskottetutgjorde förvaltningskostnaderna såväl som . Nettoöverskottet var 5.7 milj. SDRjämfört med 3.5 milj. SDR året innan. Ett nytt regionalpolitiskthandlingsprogram fastställdes av . Programmet syftar lill att ökaambitionsnivån på detta område och främja konkreta samarbelsprojekt. Bl.a.föreslås särskilda ålgärder för gränstrakter och de mest utsatta regionerna iNorden. Ett nytt element i samarbetet som ifortsättningen också kan få slor belydelse för olika länder är en procedur förall nordiskt behandla nya nationella regionalpolitiska förslag som kan haeffekter på den regionala Utvecklingen i grannländerna. Vidare har ministerrådet beslutatatl Nordiska investeringsbanken kan ge lån till regionalpolitiska projekt. Forskningssamarbetet har inom ramenför arbelsgruppen för regionalpolitisk forskning (NordREFO) utmynnat bl.a. i en sammanfallningsrap-port om den regionala utvecklingen i . Fr. o. m. den blir NordREFO nordiskinstitution. Prop.1979/80: 171 21 De senasle årens slrävanden altinslilulionalisera etablerad nordisk samverkan på det socialpolitiska områdelhar /79 nått längre . bildades genomsammanslagning drogforskning. har ävenbeslutat all och förhandikappfrågor fr. o. m. den blir nordiska institutioner. Det nordiska socialpolitiskasamarbetet är nu inne i en fas där etl flertal större utredningar, som startatsde senasle fyra åren. aniingen håller på atl avslutas eller omsätlas i praktiskverksamhel. I slutskedet befinner sig exempelvis översynen av den nordiskakonventionen om social trygghet och utredningen om gemensam arbetsmarknad förviss personal inom hälso- och sjukvården m. m. Båda dessa utredningar skallremissbehandlas underår 1980. har vidare beslulalverka för att det före den införs ell nordiskt system förmärkning av trafikfarliga läkemedel. skall samordnadetta arbete. förhandikappfrågor har fått i uppdrag att utarbeta ett förslag till nordiskt systemför klassificering och regisirering av tekniska hjälpmedel för handikappade. Av de rådsrekommendalioner somblivil föremål för ingåendebehandling kan nämnas dels den somangår jordbruksbefolkningens arbetsmiljö, hälsovård m. m. och dels den ommöjligheterna att förebygga uppkomsten av handikapp. 1 båda dessa fall harrapporter med rekommendationer och förslag överlämnats till ministerrådet.Rapporterna behandlas i de beslulande organen under första hälflen av . Ulvecklingen på del nordiskasocialpolitiska områdel har inneburil atl det nordiskasamarbetsprogrammet på social-och hälsovårdsområdet, som fastställdes i augusti1977, i många avseenden förverkligats och en översyn blir nödvändig under denärmaste åren. En sådan översyn, och evenluell revision, förutsätts isamarbelsprogrammet. 17 Transport, kommunikation och trafiksäkerhet Samarbelel inom tranpsort- ochkommunikationsområdet regleras av det nordiska transportavtalet av den 6november 1972. Vägforskning är etl samarbetsområdedär lönsamma effekter kan uppnås. Elt planeringsutskoll, i vilketingår represenlanler för () samtvägadministralionerna och vägforskningsin-slituten i respektive land harupprättats. Projektet för nordisk kollektivtrafik (NORDKOLT). Prop.1979/80: 171 22 lats, redogör för och bedömer utvecklingsmöjligheterna förpersontran-sporlsyslem, särskilt kolleklivirafik i mindre och medelstora tätortermed sikte . Vären 1979 undertecknades tre avtalrörande inrättandet av en flygförbindelse på sträckningenTromsö-Kiruna-Uleåborg fr.o.m. . Landssiyre har inte variti stånd att avge elt uttalande i frågan om färjeförbindelse mellan och del övriga . anses det därtör inle möjligtalt gå vidare med saken. De betänkanden omÖresundsförbindelscrna. som överlämnades lill Irafikminislrarna iDanmark och (Belänkning 833 resp SOU 1978: 18), har remissbehandlats ide båda länderna. Den danska lufihamnsutredningens rapport om Köpenhamnslufthamn har också varit på remiss i . Utredningsmaterialet studeras förnärvarande i och . En rapport från den arbetsgrupp somtillsatis för atl uireda behovet av en harmonisering av reglerna förtransportstöd i . och vänlas föreligga . föriransporlekonomisk forskning (NKTF) har under /79arrangerat två konferenser, en om godsterminaler/samhällsplanering och enannan om . Vid utgången av kommer NKTFalt publicera en översikt över gods- och persontransporlarbelels utvecklingfram till 1978 med prognoser . Samarbetet i trafiksäkerhetsfrågorsker genom Nordiska () och påverkar de nordiskaländernas nationella vägtrafiklagstiftning och forskningsstrategi förirafiksäkerhel. Utgående från Nordiska rådelsrekommendalion 11/1977 och från NKT:s karlläggning på områdel hölls enkonferens om barns säkerhel i trafiken . NTR har igångsattforskningsprojekt kring barns trafiksäkerhet. kommer NTR all börjasludera eftereffekler av alkohol på förares beteende i kritiskatrafiksituationer, saml karllägga åldringars beleende i kritiskatrafiksituationer. program för nordisktsamarbele på turislområdel anlogs och i enlighet med detupprättades etl turistutskott. Två projekt avslutades under år1979. Del ena gäller ledarutbildning i holell- och restaurangfacket(rekommendation nr 13/1974) och det andra spridning av semestrar ochkapacitetsutnyttjande vid turistanläggningar i . Institutet förförelagsledning i har åtagit sig atl genomföra Prop.1979/80:171 23 kurser rörande chefsutbildning i samråd med övriganordiska länder. Ett projekt om turismens effekterpå ekonomi uch sysselsiittning och ett projekt om gemensam nordiskbooking-organisalion vänlas bli ;ivslulade . Det förra projektetfördjupar vissa aspekler i den nordiska modellen för konsekvensanalyser sombehandlats vid ell seminarium på . projekl med anknytninglill denn;i modell kommeralt sältas 1980. Man skall undersöka vilkatolerans- och kapacitets-gränser naturen saml den sociala och strukturellamiljön har när del gäller ett ökat reseliv. Projektet rörandebooking-organisalioncn syftar till atl göra det lättare för turister att skaffasig nödvändig informalion om olika alternativ för semesterresor och rekreation. Under de närmasle åren efter 1980planerar lurisluiskollcl atl revidera handboken .Vidare kommer bl.a. frågan om billigare internordiska flygpriser och merliberala charlerregler atl las upp. 19 Finansiering av det nordiska samarbetet De nationella bidragen tillnordiskl samarbete under minislerrådel går genom fyra finansieringskanaler.Nettobidragen framgår av nedansiående tabell (alla tal i löpande priser): 71 600000 Nkr. 84 100000 Nkr. 66 265 (KK» Dkr o. m. över allmänna budget har beslutat atlfördela kosinaderna mellan de nordiska länderns enligt en nyckel baserad påbruttonationalprodukten: ' Exklusive investeringsutgifter för påFäröarna, vilka medel anvisas särskilt (1978 = 2 milj. Dkr. 1979 = 4 milj. Dkr.1980 = 3 milj Dkr.) 1979/80: 171 24 har fattat beslul omelt revideral budgetrcglemenie för ministerrådets allmänna budget ochkulturbudget som gäller fr.o.m. . Utkast till reglemente förekonomiförvaltningen för verksamhet finansierad inom den allmänna budgeten ochkulturbudgeten har sänts till de nordiska statliga revisionsorganen förutlåtande. hölls elt mölemellan ministerrådet och presidium. Vid mötet enades man om atlsom en försöksordning uividga frågeinstitutel vid session påett sådant sätt att del ges möjlighet för en vald medlem av rådet atl slällamuntliga frägor lill ministerrådet under sessionen, senasl 24 limmar innanplenum behandlar del område där frågan hör hemma. Förutsättningen för deltasyslem är emellertid att del svar en minister avlämnar i regel beiraktas sompersonligt, d. v. s. inle som avgivet på ministerrådels vägnar. Uiöver detlahar och presidium i samråd möjlighetatt ge en vald medlem tillfälle att.