prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — ^Brandskoirar med vagn kommer altanskaffas ^lill bl. a. , och /flygplatser^saml en räddningsbål ^lill . Självgående snöslungor eller ^slungaggregat för^väghyvel avses anska^ffas ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 160 till ^Arianda, , ^Sturups, och^Sundsvall/Hämösands flygplatser. Enligt vad som^lidigare anmälts ^ersätls befintlig ^VHF-ulruslning successivt med^UHF-ulmstning, eftersom del är ^frekvensbrisl på ^VHF-bandel. Under poslen Vissa byggnader erfordras ca 6,4 milj. kr.för /81. Av ^beloppel avser ca 0,8 milj. kr. Under poslen Diversebegärs 4,8 milj. kr. De sammanlagdautgifterna för här redovisade arbeten uppgår ^lill ^M55,0 milj. kr. Härav avserca 61,8 milj. kr. sådana ^objekl för vilka kommunala finansieringsbidrag skall^ulgå. De kommunala bidragen beräknas uppgå till ^^23,2 milj. kr. utgörande37,av ^investeringsutgiflema med finansieringsdel. ^Alersloden(155,0 - 23,2) 131,8 milj. kr. faller på staten. Arbetsmarknadsstyrelsenhar ^avgetl del yttrande över bl. a. luftfartsverkets ^anslagsframslällningsom redovisas under ^mbriken ^Vägväsendet ^(s. 58). () framhållernödvändigheten av att en bättre beredskap skapas när del gäller ^disposilions-och ^ulbyggnadsplaner för flygplatserna. Bolaget understryker också betydelsenav all genomförandel av ^ytläckande kontroll i påskyndas. LINanser vidare all ^arbe^lel med ^inslallering av ^navigeringshjälpmedel av ^lyp^VOR/DME bör ges ^belydligl högre ^prioriiel än vad som framgår av luftfartsverketsanslagsframställning. ^Scandinavian Airlines System() kan ^inle acceptera någon ^senare^läggning av de investeringar som skallmöjliggöra fördel reguljära flygel att ulföra ^direkl^f^lygningar. När delgäller anser SAS all det visuella ^landningshjälpmedlel ^3-bar ^VASISbör installeras . SAS anser vidare alt det är oacceptabelt allnödvändiga ^invesleringar uppskjuts på . Luftfartsverkets^invesleringar syftar ^lill ^atl med tillvaratagande av den tekniskautvecklingen skapa ^förulsältningar för all flygtrafiken skall kunna bedrivasmed ^säkerhel. ^regularitet och ^effeklivilel ^samiidigi som en god arbetsmiljöupprätthålls för verkels ^anslällda ^saml för övrig personal på flygplatserna. Flygtrafiken inom Sverigeutvecklades myckel snabbi under /79 eller med ^lill^lolall 2,8 miljoner passagerare. ^'^ ^Exkl. ^investeringsuigifterpå om totalt ca 8,3 milj. kr. andel om 3,1milj. för ^övergångsålgärder på . 1979/80:100 Bilaga9 161 av ^irafiklillväxten är alt hänföra till det nya prissystem som successivtinfördes i svenskt inrikesflyg med bl. a. speciella lågpriser på^ell ^slort antal avgångar. Under de senaste årenhar ^invesleringama i , och ^Sturups flygplatser ^saml^flyglrafikledningsskolan i dominerat verkels ^invesleringar. Som följdav en ^slark ^irafiklillväxt och övergång ^lill ny ^f^lygmaleriel - jetflygplan- har del vidare ^varil nödvändigt att successivt rusta upp de mindreflygplatserna. Jetflygplanen ^släller således högre krav än vad propellerplanengör på såväl hjälpmedel för landning som på landningsbanorna - deras längd ochkondition (bärighet, ^frihei från snö, is och slask, ^s. k. svarta banor, ^m. Investeringarna i^flygtrafikledningssyslemel grundas på ^be^slul ^(prop.1973:27, : 12, ^rskr 1973: 160) ^aU ^ell ^ytläckande ^flygkontrollsystempå ^sikl skall införas i ^landel. De civila och militära^Irafikledningsorganisationerna har enligt samma riksdagsbeslut fr. o. ^m. den1 januari ^J978 sammanförts i en gemensam ^organisalion. Som ^etl led i enallmän ^effekiivisering av ^flygväderljänslen vidtas ^ell antal ^ålgärder avhuvudsakligen ^ralionaliseringskaraktär ^(prop. 1977/78:5, /78:5, ^rskr1977/78: 16). beslötriksdagen i ^enlighel med regeringens förslag om flygplatsfrågan i Stockholmsregionen,^m.m., ^(prop. 1977/78:29, / 78:9, ^rskr 1977/78: 101) au ^siaten skallla upp överläggningar med och förall i ^delalj klarlägga ^förulsällningarna för fortsall ^linjelrafik på . Inom ramen föröverläggningarna ansökte luftfartsverket hos ^lillslånd ^lill ^drifl av för huvudsakligen inrikeslinjefart och för allmänflyg, varvid förutsattes att ^flygbullemivån kringBromma successivt kommer all sänkas genom förändringar i ^flygplansflollanssammansättning och användning. Genom beslut den 13juli lämnade koncessionsnämnden luftfartsverket tillstånd enligtmiljöskyddslagen all i enlighet med vissa särskilda villkor driva Brommaflygplats för huvudsakligen inrikes linjefart och allmänflyg. Dessa villkorinnebär alt trafik med ^Fokker ^F-28 skall upphöra ^senasl vid utgången av juni1981. Vid samma lidpunkt skall ljudemissionen frän de flygplan som trafikerarBromma flygplats vara ^minsl 9 ^dBA lägre än den som avges från ^Fokker ^F-284000. anfördeden 14 ^seplember 1979 besvär hos regeringen över koncessionsnämndens beslutangående . Besvären har ännu inte avgjorts av regeringen. Regeringen har tillkallaten kommit^té - ^lufllransporlulredningen (K 1978:07) - med ^uppgifl all se övervissa frågor ^beiräffande luftfartens roll i en samordnad trafikpoli^tik.Huvuduppgiften för ^kommillén är all med utgångspunkt i en översiktlig analysav det inrikes ^f^lyglinjenälel föreslå en lämplig ^flygplatsstruklur som iförsta hand tillgodoser kraven på ^lillfreds-11 1979180. 1979/80:100 Bilaga9 162 ^slällande ^inlerregionala ^flyglransporter. ^Kommillénskall också se över bl. a. frågan om ^huvudmannaskapel för flygplatserna ochfinansieringsfördelningen mellan stal och kommun. Enligt riksdagensbeslut ^(prop. 1967:57, ^SU 1967:107, ^rskr 1967:267) skall kommunernai fråga om ^invesleringar i primärflygplatser svara för ^markkoslnadema och37,av ^kostnadema för anläggningar och byggnader. Del kapital som ^kommunema^efler investerar i ^primärflygplatserna skall amorteras ochförräntas av luftfartsverket enligt samma villkor som gäller för ^slatens^invesleringar ^(prop. 1970: 200, ^SU 1970: 225, ^rskr 1970:440). Luftfartsverketsekonomiska ^resullal har utvecklats relativtgynnsamt. De omfattande investeringarna under ^1970-lalet som följd avutbyggnaden av tre ^storflygplalser och ^kapacitets-^och ^säkerhetshöjande^ålgärder vid övriga flygplatser har emellertid ^letl ^lill all ^verkel ^inleräknar med all kunna uppfylla sitt ^förräntningskrav.^Verkel har därför ^presenieral en ^lioårsöversikl med årliga taxehöjningar påi genomsnitt som visar en ^underförräntning . Denna^underförräntning kompenseras emellertid av ^molsvarande ^överförränlning underde sista åren av ^lioårsperioden. Som följd härav kommer enligt luftfartsverket^kommunema i ^likhei med staten ^inle all erhålla full förräntning på insattkapital . Kommunerna kommer emellertid alt kompenserashärför under ^lioårspe-^riodens senare del. landstingbeslutade alt ^inle godkänna förslag ^lill avtal om^invesieringsbidrag till luftfartsverket för ^ålgärder på ^Siockholm-^Ariandaflygplats ^saml all ^inle godkänna nya avtal för investeringar i^primärflygplalser ^inlill dess garantier om full ränteersättning erhållits. Regeringen uppdrog den 28juni 1979 åt luftfartsverket att utreda konsekvenserna för ^Irafiken påArlanda flygplats av landstings beslut. Verket redovisaderesultatet av sill arbete den 26 ^seplember 1979. ^Enligi luftfartsverket ärdel av största betydelse för ^landel och för all ^verkelkan genomföra de investeringar som krävs för all tekniska ochoperativa ^slandard skall vidmakthållas ^saml all de ^kapaciietshöjandeåtgärder som följer av flygtrafikens utveckling kan genomföras på ett frånsåväl ekonomisk som operativ synpunkt planmässigt sätt. Enligt luftfartsverketslår ^landsfings ^beslul all ^lills vidare ej bidra ^lillfinansiering av investeringar på ^inle i överensstämmelse medriksdagens ^beslul. Luftfartsverke^t^erinrar om all enligt verkets ^lioårsplan för ^resultalul^jämning kommer fr.o. redan inom , full ^ränleersätlning på dekommunala finansieringsbidragen all kunna ^eriäggas. I sammanhängd bör ocksånämnas att den uteblivna ränteutbetalningen ^skuldförs med ränta på ränta.Under perioden 1982/83 ^lill 1986/87 kommer 1979/80:100 Bilaga9 163 en successivt ökande ^öveiförränining allkompensera för den nuvarande ^underförräntningen av den kommunalafinansieringsandelen. De villkor som lands^ting ^uppsiälli förmedverkan i finansiering av ^invesleringar pä ^primärflygplalser torde såledeskunna uppfyllas inom en ^relaiivi kort lidsrymd. anhåller attregeringen vidtar ^ålgär^der för att de nu uppkomna problemen avseendefinansieringen av ^invesle^ringar på undanröjs. Principen om delfinansiering^förulses komma alt prövas av ^lufllransporlulredningen (K 1978:07). Med hänsynhärtill borde regler för investeringar i primärflygplatser som beslutades av1967 års riksdag gälla ^lill dess ^beslul har faltals med anledning av ^lufitransportulredningensförslag. Med hänsyn ^lill den ^slora ^belydelse ^fiygplals har förlandets ^flygiransportförsörjning är del angelägel all de av ^verkel föreslagnainvesteringarna får genomföras. Jag avser därför att uppta förhandlingari frågan med . Jag vill i sammanhanget erinra om altregeringen ^beslulal höja lu^f^tfartsverkets läxor ^uiöver verkels ^egelförslag i syfte bl. a. alt snabbare skapa ^ekonomiskl utrymme för full^ersäuning till ^kommunema och staten. Med hänsyn tillangelägenheten av all den reguljära inrikestrafiken på kanfortgå efter nedläggningen av flygflottilj ^(F 12) har på tilläggsbudgetI ^lill statsbudgeten för ^budgetårel 1979/80 ^(prop. 1979/80:25, /80:5,^rskr 1979/80:101) anvisats medel för vissa ^ålgärder på flygplats.^Invesleringama bör med hänsyn ^lill all ^luftlransportutredningen överväger de^luflfartspoliliska ^rtkllinjema ^betrak^las som ^övergångsålgärder. ^pilolutbildningsulredningen,har behandlat frågan om rekrytering och utbildning av flygförare ^lill dencivila luftfarten. Utredningen föreslår i sill belänkande ^(DsK 1979:5)Rekrytering och utbildning av ^f^lygförare ^lill den civila luftfarten, somavlämnades , all staten och SAS går samman i ^elt aktiebolag somskall ^dnva en ^pilotulbildnings^skola och alt skolan skall lokaliseras till . ^Ulredningens belänkandehar ^remissbehandlais. Frågan bereds ^f^ ^n. 1978/79: 100 (bil. 9 sid. 233)angavs ^invesieringsramen för luftfartsverket för ^budgetårel 1979/80 ^lill107,6 milj. kr. ^Härulöver har som nämnts på tilläggsbudget I ^anvisals 1,6milj. för vissa ^invesleringar på . Genom regeringensbeslut har luftfartsverkets investeringsram höjts med 22,8milj. till 132,0 milj. kr. Den ökade ^medelsförbrukningen berorhuvudsakligen på förskjutningar i utbetalningarna mellan ^budgelåren 1978/79och 1979/80. För ^budgeiårei 1980/81räknar ^luftfarisverkel i sin ^anslagsframslällning med en ^loial^invesieringsomsluining av 163,3 milj. kr. Härvid har ^medräk-^nalskonsekvenserna för /81 som de för /80 beslutaderamhöjningarna medför. ^Efler avdrag för kommunernas andel av kostnadernauppgår ^Slalens del av del totala investeringsbeloppet till 137,0 ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 164 Härav avser ca 86 milj. kr.påbörjade ^objekl medan ca 51 milj. kr. avser icke påbörjade objekt.Investeringarna inriktas på utbyte av ^förslitna och föråldrade anläggningaroch omodern utrustning. Av icke påbörjade ^objekl avser således ca 55%^ersäilningsinvesleringar. Vid min avvägning har jagför ^näsla ^budgelår ^räknal med en total medelsförbrukning av 147,8 milj. kr.Den ^slatliga andelen av den ^lolala investeringsvolymen uppgår ^lill 125,0milj. Med hänsyn ^lill det begränsade ^budgelutrymmel har jag prioriterat^invesleringar av ^säkerhelskarak-^lär och investeringar som syftar ^lill altbibehålla kapaciteten på flygplatserna. Innan avtal träffats ombidrag ^lill de ^objekl som kanrymmas inom den angivna ramen kan någon exakt fördelning mellan flygplatser ochandra ^objeklsgmpper av det tillgängliga medelsutrymmet inte göras. Av följande^sammanslällning framgår hur de ^lotala ^invesleringama i ^slort beräknas kommaatt fördela sig under ^budgetårel 1980/81. Sammanställningen visar ocksåutfallet för ^budgeiårei 1978/79 ^saml den i ^prop. 1978/79: 100 och den nuberäknade medelsförbrukningen för innevarande budgetår. 1978/79^: 66,7' Fordon, maskiner, ut- För vissa avslutande^arbelen på flygplats beräknar jag för /813,5 milj. kr. varav 2,2 milj. kr. utgör statens andel. Den snabba^Irafiklillväxten och ^ulvecklingen av ^flygmaterielen - bl. a. Linjeflyg ^AB:sövergång till ^jellrafik - ^släller krav på en fortlöpande anpassning avflygplatserna. För objekthuvudgruppen Övriga ^f^lygplatser har jag därför^beräknai medel för viss ^komplellering av byggnader, landningsbanor,uppställningsplatser och säkerhetsanordningar. För ^invesleringar inom ^objeklhuvudgruppen ^Tele- och^meteoutrustning. 1979/80:100 Bilaga9 165 en-route - dvs. utrustning för flygtrafiktjänsten beräknar jag, ^efler samråd med chefen för försvarsdepartementet, 61,8 milj.kr. Härmed kan utbyggnaden av ^elt ^ytläckande kontrollsystem ske i den taktsom planerats. Den angivna ramen medger vidare ^planenlig ersättning ocherforderlig nyanskaffning av utrustning. a. kommer ^ell antal radiofyrarall ^ersältas, ^komplelleras eller flyttas. Investeringsramen medger också attGotland radar kan ^komplelteras med en ^sekundärradaranläggning. Vidare kan terminalutrustningför automatisk kartritning ^förden meteorologiska tjänsten anskaffas. För ersättnings- och nyanskaffningar avfordon, maskiner och utrustning beräknar jag 16,0 milj. kr. Härigenom ^lordeverkels investeringsplaner avseende denna objekthuvudgrupp i allt väsentligtkunna genomföras. Under poslen Vissa byggnaderhar jag ^beräknai 5,6 milj. kr. för uppförande av byggnader inom ramen för de^s. Anslaget ^lillFlygplatser ^m. bör beräknas med hänsyn ^lill all en viss marginal ^uiöver^invesieringsramen bör finnas. ^Invesleringar i ^sysselsält^ningsfrämjandesyfte bör fortsättningsvis alltid finansieras över ^finansfull^maklen ienlighet med vad chefen för ^budgeidepartemeniel har ^anförl i bil. 2 ^lillföreliggande ^proposiiion. Den medelsbehållning som vid utgången avinnevarande budgetår kan finnas kvar på investeringsanslaget Flygplatser ^m.^m. bör i sin helhet föras över ^lill del ^reservalionsanslag som tillskapasgenom budgetomläggningen. Jag har vid min beräkning av ^anslagsbehovel ^lagithänsyn till detta. Med hänsyn till vadjag sålunda har anfört förordar jag alt medel för nästa ^budgelår anvisasenligt följande anslagsberäkning. Beräknad ^medelsförb^mkning^budgetårel 1980/81 125,0 Avgår beräknad ingåendebeh^ållning 26,6 Anslag ^budgeiårei 1980/81 104,7 Jag ^hemsläller alt regeringen föreslår ^atl ^lill Flygplatser ^m.m. /81 anvisa ^ell reservationsanslag av . Beredskap for civil luftfart 1978/79 ^Ulgift 3 276000 ^Reservalion 17238000 1979/80 Anslag 11 000 000 1980/81 Förslag 2600000 I skrivelse den 31 augusti1979 har luftfartsverket ^beräknai medelsbehovet för /81 till12,1 milj. kr. Med hänsyn ^lill handlingarnas ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 166 innehåll ^lorde någon redogörelse ^inle böra lämnas^lill ^regeringsprotokollel. ^Handlingama torde få bringas till riksdagenskännedom i samband med att de ställs ^lill vederbörande utskotts förfogande. Chefen förhandelsdepartementet kommer senare denna dag att anmäla bl. a. programplanerför det ekonomiska ^försvarei och därvid redovisa sin syn på den ^programplanför ^delprogrammel Flygtransporter som luftfartsverket har lagt fram. Jagansluter mig ^lill hans ställningstaganden och konstaterar att de inomplaneringsramen föreslagna ^ålgärdema ger uttryck för en lämplig ^inrikining av^verksamhelen. På ^gmnd av osäkerhet bl. a. om vilka flygplanstyper som kommerall användas i svensk inrikestrafik i framliden har föreliggande planer ^inlekunnat fullföljas och anslagna medel tillfullo ^Ulnylljas. Anslaget /81 kan därför reduceras till 2,6 milj. kr. ulan ^atl ^della fåreffekt på den omedelbara beredskapen för civil luftfart. Om ^erforderiigberedskap skall kunna uppnås ^måsle den fortsatta planeringen inriktas ^mol allde i planeringsramen föreslagna åtgärderna kan genomföras. Jag hemställer ^atl regeringen föreslår alt ^lill Beredskap för civil luftfartför /81 anvisa ^etl reservationsanslag av . Ersättning till Linjeflyg ABför särskilda rabatter vid flygtrafik på 1978/79 Utgift 12 300000 1979/80 Anslag 12500000 1980/81 Förslag 14400000 Ersättningen tillLinjeflyg AB för särskilda rabatter vid flygtrafik på Golland /79 ^lill 12,3 milj.kr. För innevarande ^budgelår beräknades ^(prop. 1978/79: 100 bil. 9, TU1978/79: 11, ^rskr 1978/ 79: 247) med utgångspunkt i dåvarande biljettpriseroch en viss passagerarökning, ^medelsbehovei ^lill 12,5 milj. kr. Linjeflygberäknade ^medelsbehovei för innevarande ^budgelår till 15,8milj. kr., vilket ^omräknal ^lill prisnivån innebär ^ellmedelsbehov om 16,8 milj. kr. Linjeflyg har därvid i det^ersätiningsberätligade trafikunderlaget inräknat lågprisresenärer och^enkelresepassagerare. För ^budgetårel1980/81 beräknar jag med utgångspunkt i nuvarande biljettpriser, oförändradsubventionsgrad och en viss passagerarökning ^medelsbehovei ^lill 14,4 milj.kr. Jag har därvid i enlighet med gällande regler ^inle ^beräknai medel förlågprisresenärer och ^enkelresepassagerare. Jag ^hemsläller alt regeringen föreslär all ^lill ^Ersäitning till ^Linjejlyg ABför särskilda rabatter vid flygtrafik på för ^budgeiårei 1980/81anvisa ^ell förslagsanslag av . 1979/80:100 Bilaga9 167 Garanti till Aktiebolaget ^Aerotransport /80 I enlighet med riksdagensbemyndigande ^(prop. 1975:60, TU 1975:11, ^rskr 1975:115) har regeringen genombeslut den 16 ^oklober 1975 ^godkänl en överenskommelse mellan , Danmarkoch om att för perioden - den 30 ^seplember 1980förnya och höja den ekonomiska garanti som lämnats ^lill de i konsortiet ^Scandinavian Airlines System samverkandeskandinaviska ^luflfartsbolagen, dels genom överenskommelse den 20 augusti1959, dels genom tilläggsöverenskommelse ^1%3 ^lill denna, vilkabåda genom överenskommelser ^1%6 samt den 30 december 1970förlängts ^aU gälla intill resp. . Isamband med ^föriängningen av överenskommelsen höjdes^garanlibeloppel från 7,5 ^lill 15 milj. kr. Den senaste överenskommelseninnebär för del att Aktiebolaget ^Aerotransport under ifrågavarandeperiod erhåller en årlig garanti ^inlill ^högsl 30 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår all ^lill Garanti till Aktiebolaget^Aerotransport för 1979180 för ^bud^getårel 1980/81 anvisa ettreservationsanslag av . 1978/79 ^Ulgift 1979/80 Anslag 1980/81 Förslag utreder enligt instruktionen (1978:555) allvarligluftfartsolycka och tillbud till sådan inom civil och militär flygverksamhetenligt bestämmelser i luftfartslagen (1957:297), ^luflfartskungörelsen^(1%1:558) och kungörelsen (1966:436) om undersökning av militära skall vidare följa den nationella och internationellautvecklingen på de områden som omfattas av kommissionens verksamhet ochsamarbeta med berörda ^säkerhelsmyndigheler i deras haveriförebyggandeverksamhet. beslår i sin ^fasla ^organisalion av en generaldirektör ochtre haveriutredare. Generaldirektören skall vara eller ha ^varil innehavare avdomarämbete. Av haveriutredarna skall en vara lagfaren och erfaren i domarvärv,en äga ^flygoperativ sakkunskap och en flygteknisk sakkunskap. För uppdrag^atl biträda med ^ulredning av luftfartsolycka anlitar haverikommissionenexperter och sakkunniga. ochchefen för flygvapnet skall svara för ^kosinaderna för haverikommissionens^verksamhel. Antalet civila ochmilitära haverier och ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 168 ^resursålgången för att utreda haverierna skall liggatill grund för fördelningen av ^kostnadema. påbörjade sin verksamhet den 1juli 1978. Beräknad ändring 1980/81 Handläggande personal Övrig personal -1- 84000 ^-(- 70000 -1- 31000 ^f 84000 Haverikommissionenbegär en ökning av anslaget med . för pris- och ^löneomräkning ^m.m.Kommissionen föreslår vidare att anslaget delas upp på en administrativ statoch en haveristal med förslagsvis beteckning av haveristaten. Chefen för flygvapnetoch luftfartsverket ^lillstyrker anlagsframställning. utreder större civila och militära haverier och tillbud där^väsenlliga flygsäkerhets- och andra samhällsintressen berörs. Omfattningen avverksamheten ^besläms därmed av i vilken utsträckning kommissionens ^ijänslerlas i anspråk för haveriutredningar. Genom all anslaget är ett förslagsanslaghar kommissionen ^möjlighel all efter regeringens tillstånd överskridaanslaget. Jag är därför ^inle beredd alt tillstyrka en särskild förslagsvisbetecknad haveristat. Med hänvisning ^lillsammanställningen ^hemsläller jag att regeringen föreslår all till /81 anvisa ^etl förslagsanslag av . 1979/80:100 Bilaga 9 ^Konununikationsdepartementet 169 Riskgaranti till viss fl^ygtrafik på 1979/80Anslag 700000 1980/81Förslag 800000 I ^enlighel medriksdagens bemyndigande ^(prop. 1978/79: 149, / 79: 17, ^rskr1978/79:275) undertecknades avtal mellan ^regeringama iSverige, och rörande ^inrätlandel av en tvärgåendeflygförbindelse på . Enligt avtalen lämnar de^avtalsslulande ^ländema berörda ^flygföretag ^riskgaranlier för viss täckning av eventuellt underskott i trafiken.För trafikperioden ^Ijuni 1979-31mars 1980 uppgår från svensk sida garantibeloppet ^lill . För kommande ^irafikprogramperiodhar de flygbolag som svarar för trafiken^hemslälll om en höjning av garantibeloppen ^lill följd av inträffade kostnadsökningar. Med hänsyn härtill hemställer jag att regeringenföreslår all till Riskgaranti till vissflygtrafik på för /81 anvisa ettförslagsanslag av . 1979/80:100 Bilaga9 170 Under /79ökade poslens ^rörelseintäkler ^lill 5 264,3 milj. kr. (föregående år4 786,5). ^Rörelsekoslnadema ökade med 10 ^%; ^lill 5 142,7 milj.kr. (4665,2). Därigenom blev rörelseresultate^t^ ^efler planenligaavskrivningar 121,6 milj. kr. (121,3). Enligt gällande ^förräntningskrav skallpostverket inleverera 38,6 milj. kr. (30,2) till statskassan ^vilkel motsvararen förräntning för ^årel på det av staten tillskjutna kapitalet.Resterande del av ^överskollel, 79,3 milj. kr. efter extraordinära poster ochföreslagna ^bokslulsdisposilioner, föreslås bli avsatt ^lillkonsolideringsfonden. ^Portoinläkterna, som utgör62 % av poslens ^toiala ^rörelseintäkler, ökade under ^budgetårel (16)3 220,1 milj. kr. (2946,0). Ökningen har ^skell ulan någon portohöjningunder budgetåret. av ökningen bedöms vara en följd av en positiv utvecklingav ^poslvolymen. Resten av ökningen beror på portohöjningen under ^budgeiårei1977/78 (). Näst ^portointäklema ärränteintäkterna postens ^slörsia inkomstkälla. De härrör ^lill allra störstadelen från de postgiromedel som ^PKbanken förvallar ål poslen och uppgick under^budgetårel ^lill 688,7 milj. kr. (664,2). Ökningen av ränteintäkterna berorfrämst på ökade medelbehållningar på postgirokontona. Ersättning för ^arbelel med^PKbankslransaklioner som utförs i ^poslkas-^sorna och för den ^cenirala^reskonlrabokföring som poslen sköter ål ^PKbanken blev 399,4 milj. (338,2). Övriga ^rörelseintäkler ökade ^lill 519.6 milj. (424,7). ^Personalkoslnadema, somutgör av rörelsekostnaderna, ^sleg under ^budgeiårei med 333,6 milj.kr. eller (19) ^lill 4 100,4 milj. kr. (3 766,8). Huvudsakligen berorökningen på ^avtalsmässiga löneökningar. ^Anlalel årsarbetskrafter ökade underåret (2). De sociala ^avgiftema,inklusive löner under ^ledigheler, svarade under ^budgeiårei för (35) av ^personalkoslnadema. ^Sakkoslnaderna ökade under^budgeiårei (13) till 944,2 milj. kr. (822,3). Den ^slörsia ökningenligger på ^kosinader för ^fasligheler och förhyrda lokaler ^saml påtransportkostnader. ändradessystemet för ^slalisiik över ^anlalel inlämnade brev, postkort och trycksaker isyfte all förbättra precisionen. En jämförelse av ^slalisliksiffroma för år1977 och ger därför ^inle en riktig bild av volymutvecklingen. En analys av ^portoinläklernas utvecklingunder lyder dock på alt ^anlalel brev, ^poslkort och trycksaker^lillsammans har ^ökal med jämfört med . Paketen minskade med 2 %under år 1978. ^Masskorsbanden ökade ^däremoi under samma lid och^anlalel ^gruppkorsband med 0,8 ^%. 1979/80:100 Bilaga9 171 ^Anlalel ^posidistribuerade^lidningsexemplar var i del närmaste oförändrat ^underår 1978. På ^PKbankenssparkonton gjordes under budgetåret sammanlagt 21 miljoner insättningar ochuttag på ^tolall .