prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — ^EKN:s reservfonder, som byggts upp avförsäkringspremierna och som i första hand skall läcka uppkommande skadefall,har minskal i absoluta tal. har åtagandena ^ökal^kraftigl. De minskande reserverna har ^Prop.1979/80:100 Bilaga 14 Utvecklingen av ^EKN:s engagemang - uppdelat påförbindelser och utfästelser ^tmkri 10 788,7 12 661,4 15 231,3 5 ^.587,3 16 162,8 26 645.5 43 823,3 26 951.5 39 307.0 59 054.6 9 165,0 10 893,8 13361,1 13 657,0 21 776,9 .38 327.4 22 822,0 32 670,6 51 688,5 1 767,7 1 870.2 orsakals företrädesvis av ett flertal,större skadefall, avseende bl.a. Turkiel och . /79 gavtrots relativt goda premieintäkter ^etl underskott på ungefär 106 milj. kr.Nämndens reserver minskade därigenom till ungefär 220 milj. kr. Reservernasandel av förbindelserna har under ^årel därför ^forlsall all försämras. Dessa^ulgör nu ungefär 1,beräknat på hela nämndens verksamhet. Vad gäller^n-garanliverksamheten är andelen ännu mindre eller ungefär 0,9 ^%. Dessasiffror är internationellt ^setl myckel låga. Reserverna i procent av förbindelserna vid budgetårsslut^(mkr) 10 778,7 12 661,4 15 231.3 9 165,0 10 893,8 13361,1 1613,7 1 767,7 1 870,2 90.9 5,6 107,9 6,1 104.0 5,6 För alt möta denoförmånliga utvecklingen i affärsresultatet och höja intäkterna har nämndenunder ^årel vidtagit en premiejustering. ^EKN har i samma syfte övervägt i vadmån ^garantigivningen bör ske med större försiktighet. Nämnden konstaterar emellertidatt det vid införandet av restriktioner vid ^garantigivningen samtidigt varitnödvändigt att beakta ^atl syftet med del statliga ^garantistödel ^inleförringas. ^EKN påpekar vidare att^skadeutbelalningarna varit hela större änpremieintäkterna. Det måste, menar nämnden, trots all även utländska^kreditförsäkrare tvingats till stora utbetalningar, även internationellt ^setlbetraktas som anmärkningsvärt. ^EKN framhåller i sinskrivelse alt vad gäller rambehovet för /81 hänsyn bör las tillde snabba svängningarna framförallt ifråga om volymen avutestående ^garantiutfäslelser. Dessa utfästelsers förvandling tillförbindelser är naturligtvis beroende av huruvida en affär slutligen kommer^lill stånd eller inte. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 14 72 ovissheten om vilka ^slörre affärersvenska förelag kommer alt göra skapar behov av all riksdag och regering ^lill nämndens förfogande ^släller ^relaiivi^slora ramutrymmen. ^EKN menar därför ^atl för ^n-garantigivningen förefalleren ökning med 8 000 milj. kr. till 47 000 milj. kr. Vad gäller^s/u-g^i.ranligivningen är ökningen av denna svår all förutse. Med hänsyn ^lillatt de tillgängliga r^amarna anses relativt höga föreslås en begränsad ökningmed 1 000 milj. kr. till 14 000 milj. kr. Den rörliga ^kredii hos^riksgäldskonlorel, som ^lill ^marknadsmässig ränta slår ^lill^exporlkredilnämndens förfogande, är avsedd all utnyttjas vid ^lillfälliga belastningar. Dess storlek böranpassas ^lill tänkbara variationer i ^skadeutbelalningarna. Därigenombegränsas risken för skaderegleringar över anslaget för ^oföruisedda utgifter ifall där återvinning senare kan väntas. Nämnden menar ^atl storleken på denrörliga ^kredilen beräknas så ^atl den läcker dels en viss koncentration avutbetalningar i samband med skuldkonsolideringar och dels större regleringarvilka inte är förutsebara. Såsom exempel på den ^sisinämnda kategorin nämner^EKN garantier för ^"bonds", ^motgarantier, garantier som förfallervid plötslig ^avbeställning av ^slörre projekt före ^skeppning eller garantiersom förfaller ^p.g.a. avbrott av en affär med ^slora kontantbetalningar. ^EKN anger attpremiereserverna under ^budgetårel 1980/81 kan vara förbrukade. ^Ell underskollpå mellan 200 och .300 milj. kr. är dessutom länkbart. Med hänsyn ^lill dettaoch mot bakgrund av risken för ytterligare skadefall av ovan nämnda slaghemställer ^EKN om all den rörliga krediten hos ^riksgäldskontoret ökas med 200milj. till 600 milj. kr. ^EKN:sskrivelse om ersättning för skadereglering på . ^EKN redogör i skrivelsen den1 om ersättning för skadereglering på Turkiel för vissa garantiervilka ^medförl ^förlusler. Regeringen uppdrog den21 ^seplember 1978 ål ^EKN ^atl ^uiöver dittillsgjorda åtaganden meddela garanti för export ^lill under vissaförutsättningar till ^elt ^sammanlagi garantibelopp av högst 150 milj. kr.Regeringsbeslutet förutser ^atl ersättning av ^förlusler inom denna ram, som^inle läcks av , skall regeringen ^efler anmälan från nämnden fattasärskilt beslut om. ^EKN redovisar i sin skrivelse deåtaganden som gjorts med hänvisning till nämnda regeringsbeslut. Nämnden harutfärdat garantiförbindelser med 61 milj. kr. och ^garantiutfäslelser med 83milj. För garantiförbindelser har ^eriagls med . Tvåansökningar om skadereglering med ^ell sammanlagt ersättningsbelopp på ungefär3 . har nämnden bifallit^.^ ^Della belopp täcks alltså ^inle av denför ändamålet disponibla premiereserven. ^EKNhar hemställt om medel för täckande av det aktuella ^skaderegle- ^Prop, 1979/80:100 Bilaga14 73 ^EKN ^harockså^hemslälll om ^beslul om formen för erhållande av medel för täckande av ev.kommande skaderegleringar inom ramen för sådana ^regeringsbeslui. Den ^slatliga^garantigivningen för exportkrediter får en allt större ^belydelse för densvenska exporten. Det gäller särskilt för större projekt och systemleveranservilka ^ulgör en växande del av svenska företags export. ^EKN har också redogjort förnämndens ^alll ^slörre åtaganden och de svåri^gheter som kan uppslå de^närmasle åren. Del är möjligt all skadefallen ökar i ^omfallning ^samiidigisom nämndens resurser i form av fonder uppbyggda med premiemedel minskar. ^EKN^ulesluler ^inle ^atl framlida utbetalningar för skadefall kan komma ^atl^belasla statsbudgeten. ^EKN anser all statensbetalningsansvar för ^exportkredilgaranlier måste ökas ^mot bakgrund av denväxande betydelsen för svensk ^induslri av alt erhålla garantier för export.^EKN föreslår ^atl maximibeloppet för statens betalningsansvar ökas till 61000milj. varav 14 000 milj. kr. för ^s/u-garantier. Detta skulle betyda enökning med ett totalt belopp av 9 000 milj. kr. varav 8 000 milj. kr. för^n-garantier och 1000 milj. kr. för ^s/u-garantier. De allt större ersättningarnaför skadefall har medfört minskande reserver för ^EKN. Större oförutseddaskadefall kräver tillgång på likvida medel. Nämnden föreslår därför en ökningav den rörliga ^kredilen från 400 milj^.^ kr. ^f^il 600 milj. kr. ^EKN:s förslag har^lillstyrkls av fullmäktige i och fullmäktige i ^riksgäldskontoret. ^EKN har också vänt sig ^lillregeringen med anledning av vissa skadefall på . Regeringen har fattat^ell särskilt beslut om att garantier må ges inom en ra^m^ om 150 milj. kr. Ibeslutet angavs all regeringen vid skaderegleringar skulle ^uiöver vad somtäcktes av ^premieinbeialningar, ^efler anmälan från ^EKN fatta särskilt^beslul om ersättning. ^EKN har vidare ^begäri all regeringen skall ^besluia omhur ^ersällning för eventuellt ytterligare skadefall skall regleras. Ettlikartat beslut med en ram på 100 milj. kr. har regeringen ^fatlai vad gällerZambia. I förordning (1965:660) medinstruktion för exportkreditnämnden stadgades alt nämnden äger all från^riksgäldskonlorel rekvirera medel som fordras för nämndens verksamhet ^(4§).Denna möjlighet har även givils i senare instruktioner och är formelltfortfarande gällande. Jag delar uppfattningen^atl den statliga ^garantigivningen ^ökal i ^belydelse för den svenskaexporten. Konkurrensen på exportmarknaderna har hårdnat. För särskilt dentyngre ^kapilalvaruexporten och entreprenadverksamheten anseskreditgarantierna vara av ^slor ^belydelse i den internationella konkurrensen,på i första hand öststals- och ^u-landsmarknaderna. 1979/80:100 Bilaga14 74 Jag ^inslämmer därför i^EKN:s förslag om ^slörre ramar och vill föreslå en höjning med 8 000 milj. kr.^lill 47 000 milj. kr. för ^n-garanlier och med 1 000 milj. kr. till 14 000milj. kr för ^s/u-garantier. Som ^EKN visar i sinprognos av verksamhetens utveckling kommer riskerna för framtida förluster allvara ^belydande. Den ^inlernalionella ekonomiska ^ulvecklingen kan medförastörre skaderegleringar på vissa länder. Dessa skall av ^EKN läckas i förstahand av tillgängliga premiefonder. När dessa är förbrukade kan den rörligakrediten användas. Mot denna bakgrund anser jag det ^nödvändigl att ^EKN:srörliga kredit hos ^riksgälds^kontoret ökas med 200 milj. kr. till 600 milj. kr. Om den situation skulleuppstå att de tidigare möjligheterna är uttömda föreslår jag ^atl regeringenfår möjlighet att till ^EKN över anslaget ^oföruisedda ^ulgifter förskottera demedel som behövs. Om stora definitiva förluster fastställs, kommer de också atti sista hand belasta delta anslag. I några fall har regeringen ^beslulal altbemyndiga ^EKN ^atl inom särskilda ramar lämna garantier, varvid angavs attbeslut om ersättning för ^förlusler i dessa fall skulle tas av regeringen efteranmälan från ^EKN. För sådana ^förlusler som inte täcks av premieinbetalningar,föreslår jag täckning genom att ett 1 ^000-kronorsanslag införs.Skaderegleringar med inom ramen för tidigare regeringsbeslut skallalltså belasta ^detla anslag. Med dessa möjligheter tillreglering av eventuella skadefall finner jag ^atl vad som anges i förordningen(1965:660) med ^inslruklion för exportkredit-nämnden att nämnden vid behov kanrekvirera erforderliga medel från ^riksgäldskontoret kan upphävas. Jag hemställer att regeringenföreslår all från och med ^budgeiårei 1980/81 1^.^ medge alt ^siaten ålar sig ^belalningsansvari form av ^slalsgaranli för exportkredit till ^ell belopp av ^högsl 61 000 milj. kr., varav 14 000 milj. kr. reserveras för ^garanligivning på ^särskili ^gynsamma villkor vid expon av ^belydelse för ^u-ländernas ekonomiska utveckling och för ^garanligivning vid särskilt samhällsintresse, 2. godkänna all den rörliga ^kredilen i^riksgäldskontoret, som ställts ^lill regeringens förfogande för ^atl vid behovanvändas för utbetalning av ersättningar för ^förlusler från^garanliverksam-^heten, enligt de ^rikllinjer jag har förordat, ökasmed 200 milj. kr. 3. anvisa ^ell förslagsanslag av . i statsbudgetenför att läcka de förluster som kan uppstå vid ^garanligiving vid särskiltregeringsbeslu^t. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 14 75 ^D.PRIS-, KONKURRENS- OCH KONSUMENTFRÅGOR 1978/79 Utgift 1 555 044 1979/80 Anslag1 568 000 1980/81 Förslag 1827 000 Marknadsdomstolenhandlägger ärenden enligt lagen (1953:603, ändrad senast 1972:733) ommotverkande i vissa fall av konkurrensbegränsning inom ^näringslivel(konkurrensbegränsningslagen), marknadsföringslagen (1975: 1418, ändrad1976:55) och lagen (1971:112, ändrad ^senasl 1977:452) om förbud mot oskäligaavtalsvillkor (avtalsvillkorslagen) samt fr. o. ^m. vissaärenden ^enligi ^konsumenlkreditlagen (1977:981, ändrad senast 1978:867), lagen(1978:763) med vissa bestämmelser om marknadsföring av alkoholdrycker ochlagen (1978:764) med vissa bestämmelser om marknadsföring av tobaksvaror. Marknadsdomstolenbestår av ordförande och vice ordförande samt åtta andra ledamöter, av vilkatvå är särskilda ledamöter, en för ärenden om konkurrensbegränsning och en förövriga ärenden. Av övriga ledamöter utses tre bland företrädare förföretagarintressen och tre bland företrädare för konsument- och^lönlagarintressen. Till domstolen är knutet ett kansli. Beräknad ändring 1980/81 -1- 598 500 -1- 178 000 (även ^ulrikes resor) -1- 108 000 ^+^ ^ ^ 17 000 (därav ^engångsulgifter) (38 000) (38 000) (3 000) -1- 728 000 -1- 259 000 Under verksamhetsåret1978/79 har 27 ärenden inkommit ^fill och 26 ärenden haravgjorts. Domstolen hade en balans på 27 ärenden. Den^genomsnitlliga ^handläggningsfiden för alla 1979/80:100 Bilaga14 76 typer av ärenden har ökat från all ha ^varil ca ^lill all ha varit . Domstolens målsättning är enförkortning av handläggningstiderna så mycket som möjligt, ^vilkel ^inle^kunnal genomföras beroende bl. a. på mer komplicerade ärenden och begränsadepersonalresurser. Pris- och ^löneomräkning ^m. ^m.219 300 kr. Den besparing som marknadsdomstolenenligt huvudförslaget har redovisat innebär en nedskrivning av anslagspostenför ^lönekosinader med . och nödvändiggör därmed en minskning avmedlen för en sekreterare hos domstolens kansli. Konsekvenserna skulle bli ökadehandläggningstider och växande ärendebalanser. För att nedbringa ärendenas handläggningstid och pågrund av ökad administrativ belastning erfordras ^yllerligare en^sekreterarljänst (-1- ). ^Dessulom yrkas medel för höjning av lönenför en av domstolens ^sekrelerare (-1- . På grund av väntad utvidgning av domstolenskompetensområde bör dels en tjänst som kanslichef ^(^ -I- . ), dels en^ijänst som ^byråassis^lenl (-1- ^lOOOOOkr.) Medel för ^atl ^lillskapa nödvändiga^biblioleksresurser (-1- .) och för ^atl ^inrälla samtalsrum förparterna (-1- .) Vidare yrkas ökade resurser för ^exlernpersonalutbildning ^(-^f^ . Med hänvisning ^lillsammanställningen hemställer jag ^atl regeringen föreslår all till /81 anvisa ^etl förslagsanslag av . 1978/79 Utgift 3 101 937 1979/80 Anslag3 081 000 1980/81 Förslag 3 405 000 ^Näringsfrihelsombudsmannen() handhar ^uppgifler som tillkommer honom enligt lagen (1953:603) ommotverkande i vissa fall av konkurrensbegränsning inom ^näringslivel. NO biträds i sintjänsteutövning närmast av en ställföreträdare. ^Verksam^helen är uppdelad på^rotlar. 1979/80:100 Bilaga 14 ^Indring 1980/81 -1- 7 000 (även ^ulrikes resor) ^+^ ^ ^ 93 600 (därav ^engångsutgifter) ^(-) (83 500) (12 000) Under budgetåret1978/79 har 445 nya ärenden registrerats, 626 ärenden behandlats och 429ärenden avslutats. NO hade en balans på 197 ärenden. Med debegränsade resurser NO har ^lill sitt förfogande har en besvärande fördröjningav viktiga och komplicerade ärenden inte kunnat undvikas. ^Ompriorilering avresurser mellan ärenden torde ha skett så ^långl som möjligt utan atteftersätta ^behovel av konsekventa och vägledande ställningstaganden.Efterfrågan på ^NO:s ^ijänsler visar en uppåtgående tendens. Pris- och ^löneomräkning ^m. ^m.342 000 kr. Den besparing som NO ^enligi ^huvudallernalivel har^redovisal ^(- .) skulle innebära en reduktion av^handläggarresurserna. ^Della skulle innebära längre handläggningstider, färre^iniliaiivärenden ^oeh ökad ärendebalans. NO yrkar ^personalförslärkningar ^lill följd av all ^anlalel ärenden ökar,^atl ärendena blir mer komplicerade ^saml ^atl del administrativa arbetetblivit mer omfattande. Två tjänster begärs (-1- ). Vidare yrkas ^atlen ^f. ^vakanthållen ^handläggartjänsl skall få disponeras (-1- 123 000kr.). På grund av ökad efterfrågan av ^NO:s ^Ijänsler,nödvändigheten av ^konlakt med utlokaliserade myndigheter, bl. a. statensjordbruksnämnd, yrkas medel för utökad ^reseverksamhel (-1- . ).^Engångsanslag på sammanlagt . yrkas väsentligen för att ^ersällaslitna ^inveniarier. 1979/80:100 Bilaga 14 Med hänvisning till sammanställningen hemställer jagalt regeringen föreslår ^atl till för^budgetårel 1980/81 anvisa ett förslagsanslag av . Statens pris- och kartellnämnd 1978/79 Utgift 30 842 000 1979/80 Anslag25 498 000 1980/81 Förslag 27 300 000 Statens pris- ochkartellnämnd ^(SPK) är ^cenlral förvaltningsmyndighet för frågor rörandeprisövervakning och har till uppgift alt följa ^ulvecklingen av och främjaallmän kännedom om pris- och konkurrensförhållanden inom näringslivet medundantag av bank- och försäkringsväsendet. Nämnden skall föra ^karlellregislersamt utföra sådana utredningar som behövs för den löpande pris- ochmarginalövervakningen och för tillämpning av lagen (1953:603) om motverkande ivissa fall av konkurrensbegränsning inom näringslivet (ändrad senast 1972:733)och lagen (1971:112) om förbud mot oskäliga avtalsvillkor (ändrad senast 1977:452). Nämnden leds av enstyrelse. Denna består av generaldirektören, åtta andra ledamöter, somregeringen utser särskilt, samt två ^personalförelräda^re. Inom nämnden finns enavdelning för pris- och konkurrensövervakning samt utredande verksamhet och enavdelning för administration, statistik och ^informalion. Vidare finns ettplaneringssekretariat. ^-^h^ 1 749 000 -1- 51 000 (även för ^utrikesresor) -1- 745 000 -1- 587 000 (därav ^engångsanvisningar) ^(^-) (121 000) ^(-) -1- 9 000 ^-^h^ 3 141 000 ^'^ Inkl. extra anställd personalför bl. a. handläggning av prisstoppsärenden (30 tjänster). 1979/80:100 Bilaga14 79 Förall ^lillgodosekravet på en effe^ktiv prisövervakning tillämpar nämnden bl. ^eltanmälningsförfarande som omfattar ca 900 tillverkande ochimporterande företag och 1 600 företag inom tjänstesektorn.Anmälningsförfarandet läcker i princip all ^produklion och handel i landet på^konsumentvaruområdel. Vid ingången av budgetåret1978/79 föll av den totala ^privala konsumtionen under någon form avprisreglering. Härav avsåg obligatorisk förhandsanmälan avplanerade prishöjningar och prisstopp. Förändringar iprisregleringen under ^budgelåret innebar att andelen ^prisreglerade varor och^Ijänster sjönk från ^ea 78 till ca 63 ^%. ^Prissloppade och^högslprisreglerade varor och ^ijänsler ökade till medan andelen varoroch tjänster som omfattas av obligatorisk förhandsanmälningsplikt sjönk till ca50 ^%. Vid ingången av ^budgelåret1978/79 fanns vid nämnden 27 icke avgjorda dispensansökningar avseende^prissloppade varor och ^ijänster. Under budgetåret inkom 717dispensansökningar. 656 ärenden avgjordes under budgetåret varförärendebalansen vid utgången av ^budgeiårei uppgick ^lill 88 icke^färdigbehandlade dispensansökningar. Inom ramen för denobligatoriska förhandsanmälningsskyldigheten har nämnden under ^budgetårel1978/79 mottagit 12 213 anmälningar om prishöjningar. Antalet ärenden underbehandling vid ingången av budgetåret var 747. 12 777 ärenden har^färdigbehandlats. Antalet ärenden under behandling vid utgången av^budgetårel var således 183. Totalt färdigställdes /79 29 utredningsrapporter, varav åtta för ^NO:s och två förstatliga utredningars räkning samt tio planeringspromemorior. Vid utgången av^budgeiårei var 27 ^uiredningar pågående, 13 under planering och tio underövervägande. 1 kartellregistret harunder ^budgetårel 1978/79 införts 120 kartellavtal och andra^konkurrensbegränsande överenskommelser. 153 tidigare registreradeöverenskommelser har upphävts. Ändringar i och ^lillägg till tidigareregistrerade avtal har gjorts i 22 fall. Totalt har under ^budgetårel ca 600förelag eller organisationer anmodats att lämna uppgifter om konkurrens-begränsandeöverenskommelser. Information om^prisulvecklingen ges genom månatliga ^prisrapporler. Upplagan har underbudgetåret ^varil ca 5 000 exemplar. Kvartalsvisa rapporter över förhållandenpå den svenska och ^inlernationella oljemarknaden har utgått i ca 2 000exemplar. Totalt har under ^budgelåret utsänts 49 pressmeddelanden, varav 24har ^avseit information om genomförda utredningar. Nämndens lidskrift Pris-och kartellfrågor ^(PKF) har utgivits med åtta nummer. Statens pris- ochkartellnämnds författningssamling ^(SPKFS), som återger meddelanden och^föreskrifier i samband med ^lillämpningen av 1979/80:100 ^Bilaga14 80 allmänna prisregleringslagen, har utgivits med 13nummer. Nämnden anför ^atl manunder ^årel inom ramen för sin prisövervakning genom överläggningar med^prissättare ^kunnal påverka prissättningen i en för konsumenterna gynnsamriktning. De begränsade personella resurser som stått till nämndens förfogande har dock inneburit att en effektivövervakning ^inle har ^kunnal upprätthållas på alla för konsumenten viktiga^varu- och tjänsteområden. Resursbrist har sålunda förekommit på områden sombostäder, olja, transporter, kommunala taxor och avgifter, frukt och grönsaker^saml när det gäller ^sialisliskl metodarbete och företagsekonomiska analyser. Pris- och ^löneomräkning -I- . ^Besparingsallernalivel innebär för nämndens delminskad ^insals för den pris- och ^konkurrensövervakande ^saml utredandeverksamheten. Fem tjänster skulle ej återbesättas. Detta medför en minskning avlönekostnader och övriga kostnader (-. I reformalternativet hänvisar ^SPK ^lill tidigareyrkande på ^boendeom-^rådet och förutsätter att detta leder ^lill den äskade resursförstärkningen. I^övrigl yrkas ^personalförslärkning vid avdelningen för pris- och konkurrensövervakningmed en ^ijänsl ^(-^f^ . Ökade medel begärs för resor (4- . Ökade ^expensmedel begärs bl, a. för ökat utnyttjandeav ADB inom utredningsverksamheten och för inventarier (-^1- . För statens pris- ochkartellnämnd gäller att medlen har beräknats med utgångspunkt i nämndenshuvudförslag. Prisövervakning och därmed sammanhängande uppgifter är ^vikfigaled i ansträngningarna för att hålla tillbaka prisökningarna i ekonomin. Delnärmare behovet framöver av sådana åtgärder blir delvis beroende avutvecklingen i ekonomin i stort och av omfattningen av de ^prisreglerandeingreppen. Med hänvisning ^lill sammanställningen hemställer jag all till Statens pris- och kartellnämndför /81 anvisa ett förslagsanslag av . ärcentral förvaltningsmyndighet för konsumentfrågor och har till ^uppgifl alt.stödja konsumenterna och förbättra deras ställning på marknaden. I anslutninghärtill fullgörs de ^uppgifler, som enligt marknadsföringslagen (1975:1418,ändrad senast 1976:292) och lagen (1971:112) om 1979/80:100 Bilaga14 81 förbud mot oskäliga avtalsvillkor (ändradsenast 1977:452) ankommer på konsumentombudsmannen. ^Verkel fullgör vidareuppgifter enligt ^konsu^menlkreditlagen (1977:981, ändrad 1978:598). Verket leds av enstyrelse. Chef för verket är en generaldirektör. Denne är tillika konsumentombudsman. Inom ^verkelfinns ett ^KO-sekretariat, två avdelningar för olika sakområden, en allmänbyrå, en ^informalionsbyrå, en teknisk byrå och en administrativ byrå. Till^verkel är knuten en rådgivande , glesbygdsnämnden. ärhuvudman för försöksverksamheten med . Medel för verksamheten anvisas under följande anslag. : Undersökningsverksamhet ^m. Anslaget ^D^ 4 är ettförslagsanslag. Medlen där anvisas i ^programiermer. Följande programindelninggäller tills vidare. på uppdrag redovisas under en förslagsvis betecknad anslagspost med^elt ^formelll belopp på . Under denna post redovisas kostnader ochintäkter för verkels uppdragsverksamhet. ^Anslagsposlen får ^inle belastas.För alt lösa tillfälliga likviditetsprob^lem för uppdragsverksamhetendisponerar en rörlig kredit hos pä ^högsl . Anslaget ^D^ 5 är ettreservationsanslag, från vilket verkets bidrag till externa undersökningar ochstudieverksamhet utgår. Anslaget ^D^ 6 är ett förslagsanslag, som finansierarförsöksverksamheten med . 1978/79 Utgift 37 595 1979/80 Anslag 37662 1980/81 Förslag 38 241 6 Ri^ksdagen 1979/80. 1979/80:100 Bilaga 14 ^Marknadsinriktade aktiviteter ^Sysieminriktade aktiviteter Allmän ^informalion Avgår intäkter under anslaget Det primära målet förverksamheten är att stödja konsumenterna och förbättra deras ställning påmarknaden. Arbetet inriktas härvid i första hand på problem som berörmänniskors liv, hälsa och säkerhet, påmer betydande ekonomiska risksituationer, på svaga konsumentgrupper samt påfrågor som hänger samman med möjligheterna att rationalisera hushållens ^arbeleoch minska hushållens energikonsumtion. Målet för verksamheteninom programmet är ^atl påverka producenter, distributörer och marknadsförarealt anpassa sin ^verksamhel efter konsumenternas behov och att förkonsumenterna ange möjligheter till ^elt ^resursnyttjande som tillgodoser derasbehov. Verksamheten inomprogrammet består i huvudsak av projekt av mer långsiktig och övergripandenatur, handläggning av ärenden enligt marknadsförings-, avtalsvillkors- och^konsumentkreditlagarna ^saml rådgivning och annan information till denkommunala ^oeh regionala konsumentverksamheten och ^f^ill allmänheten. Detviktigaste medlet för programmet är producentpåverkan genom sådana ^rikllinjerför företagens marknadsföring och produktutformning som verket enligt sininstruktion har att utfärda. har ^ea 30 riktlinjer utfärdats.Riktlinjerna har berört främst säkerhetsfrågor och frågor som är av storekonomisk betydelse för den enskilde. Strävan att förbättra förutsättningarnaför konsumenterna att spara energi har också föranlett vissa riktlinjer. Riktlinjerhar /79 bl.