prop · G3036 · 1979-12-31 00:00:00 — SoS-gruppens förslag avser att koncentrera styrelsens insatser tilldessa centrala uppgifter. Genom en sådan koncentrering och en i förhällandetill dagslägel minskad organisation kan en effektivisering och kraftsamlinguppnås. måste ha en aktiv roll när det gäller att påverkautvecklingen inom socialvården och hälso- och sjukvården. Enligt SoS-gruppensmening skall på statsmakternas uppdrag verka för att statsmakternasbeslut och intentioner genomförs. Styrelsen skall fullgöra denna uppgift delsgenom att medverka i planeringen av socialvården och hälso- och sjukvården,dels genom en aktiv tillsyn inom dessa områden. Den nuvarande sjukvårdslagen och socialstyrelsensinstruktioner anger atl styrelsen är tillsynsmyndighet inom hälso- ochsjukvårdsområdet. SoS-gruppen har förutsatt att styrelsen ges denna klaramyndighetsroll även inom en kommande ramlagstiftning på området. 1 den kommandesocialtjänstlagen bör enligt SoS-gruppens mening stadgas, att socialstyrelsenhar att ulöva tillsyn över socialvården i riket. Delta bör också komma tilluttryck i styrelsens instruktion. Vägledande för arbetet bör å ena sidan varaönskemålet att vidareutveckla den kommunala självstyrelsen och å andra sidankraven på att effektivt kunna omsätta vårdpolitiska mål och prioriteringar ipraktisk tillämpning. SoS-gruppen understryker att kraven på räUssakerhet ochlika tillgång till samhällsservice har särskilt stor tyngd inom socialvårdenoch hälso- och sjukvården. En central fråga vad gäller och dessuppgifter är styrelsens planeringsroll. Som ulgångspunkt för sina övervägandentar SoS-gruppen den utveckling som sketl av de kommunala huvudmännens planeringav socialvården och hälso- och sjukvården. Som statlig myndighet harsocialstyrelsen att svara för viktiga delar av statens ansvar för och medverkani denna planering. planeringsroll behöver emellertidpreciseras. Styrelsen bör förse de ansvariga huvudmännen medplaneringsunderlag, som har karaktären av allmänna mål. Ett sådantplaneringsunderlag är principprogrammet för hälso- och sjukvårdens omfattning,inriktning, struktur och resurskrav (HS 90). I styrelsens planeringsuppgifter bör ingå all med lämpliga tidsintervall förnya Prop.1979/80:6 157 denna typ av principprogram, samt att för särskildaproblemområden bryta ner principprogrammen i s. k. seklorsprogram. Styrelsenbör ha en viktig uppgift i att granska och yttra sig över enskildasjukvårdsplaner samt genom sammanställningar och analyser ge underlag förrikspolitiska överväganden och initiativ. En annan viktig uppgifl är denfortsatta verksamheten med underlag till vårdprogram för olika sjukdomstillståndoch hälsoproblem. Arbetet med underlag till vårdprogram, som enligt SoS-gruppensmening fyller en viktig funktion som underlag för huvudmännens bedömning avolika vårdåtgärder och för utformningen av vårdens innehåll och organisalion,bör inta en central ställning i planeringsverksamhet och ävenomfatta sociala konsekvenser av olika hälsoproblem. bör enligt SoS-gruppens mening ha sammaaktiva roll inom socialvården som inom hälso- och sjukvården i fråga om att tillhandahållakommunerna planeringsunderlag och därmed vidareutveckla och föra utstatsmakternas intentioner inom socialvården. Styrelsen bör analyserahuvudmännens planer för socialvården för alt därigenom kunna följa utvecklingenoch ge kunskapsåterföring till kommunerna och vid behov föreslå statsmakternanya initiativ. Ett allmänt åliggande för kommunerna all planera den framlidasocialtjänstens uppgifter bör därför enligt SoS-gruppens mening tas in i denkommande socialtjänstlagen. bör vidare mera aktivt ta fram underlagför den utbildningsplanering och utformning av utbildningsmål som görs avutbildningsmyndigheterna. bör även svara för den statligainsatsen i fråga om personalplanering på riksnivå som kvantitativt syftar tillatt anpassa personalresurserna till socialvårdens och hälso- och sjukvårdensutveckling. SoS-gruppen anser alt forskning och utveckling liksompraktisk försöksverksamhet är nödvändig för utvecklingen på det slora socialaområdet och för den nya . Denna verksamhet bör dock enligt SoS-gruppensmening bedrivas utanför . Gruppen förordar att den överlämnastill ett föreslaget forskning.Socialstyrelsens behov av att initiera forskning, utveckling ochförsöksverksamhet bör tillgodoses genom att styrelsen erhåller vissa rörligamedel för sin verksamhet. SoS-gruppen framhåller vikten av att socialstyrelsensarbete koncentreras och den nuvarande mångfalden av arbetsuppgifter skärs ner.Gruppen knyter därvid an till vissa aktuella förslag. Gruppen förutsättersålunda atl pågående huvudmannaskapsförhandlingar leder till att vissa av styrelsensunderförvallningar förs över till andra huvudmän. Molsvarande initiativ bör enligtSoS-gruppens mening las beträffande resterande underförvallningar. En radstatsbidrag som administreras av kommer alt försvinna om åretsriksmöte följer förslag som framlagts av regeringen. När det gäller styrelsens slatsbidragsverksamhetinom flyklingområdel förordar gruppen en långtgående förenkling och attadministrationen överförs täl invandrarverket. Gruppen förutsätter också atlstyrelsens nuvarande beredskapsuppgifler förs över till sjuk- Prop.1979/80:6 158 värdshuvudmännen i anslutning till föreliggandeutredningsförslag. Utöver detla föreslår SoS-gruppen atl huvuddelen avstyrelsens nuvarande statistikuppgifter utförs av statistiskacentralbyrån i samverkan med huvudmännen. SoS-gruppen föreslår vidare attstyrelsens hälsoupplysning ges en annan inriktning och att den nuvarande h-nämndenskansli därvid minskas. Med hänsyn till de organisatoriska förändringarnaföreslås också en betydande minskning av styrelsens administration. Det sammantagna resultatet av det angivna bortfallet avarbetsuppgifter blir en minskning av antalet anställda vid styrelsen.Enligt ramförslag beräknas det minskade personalbehovet till ca310 tjänster och antalet kvarvarande tjänster till ca 615. Därutöver har SoS-gruppenberäknat ett behov av rörliga medel för expertis m. m., som uppgår lill 3,5milj. kr., vilket motsvarar ytterligare ca 25 tjänster. SoS-gruppens ramförslagkan realiseras först , i huvudsak dock före ingången /84. Förslaget innebär i förhållande till dagslägel enprioritering och personalmässig förstärkning av utvecklings- ochtillsynsarbetet omkring äldreomsorg och långtidssjukvård, psykiatri ochhandikappfrågor. bör enligt SoS-gruppens mening i huvudsakorganiseras med fyra fackavdelningar med inriktning på områdena förebyggandearbete och planering, socialtjänst, hälso- och sjukvård saml läkemedelsärenden.En förstärkning föreslås av ledningsfunktionerna på såväl verkslednings- somavdelningsnivå. Verksstyrelsens inflytande på policyfrågor m.m. bör öka. Detre centrala fackliga organisationerna föreslås bli företrädda i verksslyrelsen.De nuvarande vetenskapliga företrädarna utgår. Detaljutformning av organisationenliksom den närmare organisationen av den administrativa funktionen överläts liUden särskilda organisationskommittén. I sina organisatoriska överväganden har SoS-gruppen haftatt ta ställning till förslagel från utredningen om den statliga läkemedelskontrollenom att läkemedelsavdelningen bör skiljas från och bilda ensjälvständig myndighet, . Utredningen och vad somframkommit under remissbehandlingen har inte övertygat gruppen om att ettsärskilt läkemedelsverk bör inrättas. Inom ramen för de uppgifter avseendeplanering och lillsyn som enligt SoS-gruppens förslag skall åvilasocialstyrelsen kommer det enligt gruppens mening att krävas ett utvidgatsamarbete mellan läkemedelskontrollen och övriga funktioner inom styrelsen. Detär mot den bakgrunden inte rationellt att inrätta elt nytt verk. En slor del av funktioner utövas avnämnder, råd o. d. SoS-gruppen har ifrågasatt ändamålsenligheten i nuvarandenämndorganisation. Gruppen har den principiella uppfattningen att defunktioner som naturligt åvilar också bör utövas av styrelsen.1 de fall då det är rationellt att vissa uppgifter utförs av särskilda nämndereller råd bör närmare ange uppgifternas omfattning och självutse nämnden eller rådet. 1 de fall då en nämnd får till uppgift att helt påeget ansvar fullgöra vissa funktioner bör nämnden vara helt fristående 1979/80:6 159 Detta gäller även kanslifunktionen. nuvarande regionala organisalion beslårav socialkonsulent- och länsläkarorganisationerna. SoS-gruppen anser altfrågan om roll och uppgifter för regionala statliga resurser inom ifrågavarandeområden måste ses mol bakgrund av den breddade och fördjupade kompetens somfinns på nivå. Inom den framtida bör uppgifterna påregional nivå begränsas och inriktas på uppgifter inom . SoS-gruppenföreslår därför all en socialtjänslenhet inrättas inom . Samtidigtavskaffas nuvarande socialkonsulentorganisation. torde komma allulöva den formella tillsynen över . En viktig del av socialljänstenhelensarbete blir att tillhandagå i tillsynsarbetet. Likaså kommerlänsrätten all ha behov av medverkan från socialljänstenhelen i olika ärenden.Uppgiften atl ge råd och information till allmänheten i sociala frågor bör sessom en naturlig del av tillsynsarbetet. SoS-gruppen anser vidare all medverkani samhällsplaneringen kommer atl vara en uppgift för socialljänstenhelen. Ävenhandläggningar av alkoholärenden bör ingå i socialljänstenhelens uppgifter. SoS-gruppenanser all vissa i rapporten angivna arbetsuppgifter bör decentraliseras frånsocialstyrelsen lill socialtjänstenheterna. SoS-gruppen konstaterar att väsentliga delar av det som inryms i länsläkarfunktionen normalt kommer att tillhöralandstingens arbetsfält och att många av länsläkarnas uppgifter redan är staddai kraftig utveckling inom landstingen. SoS-gruppen anser därför att länsläkarorganisationeni dess nuvarande form avvecklas och atl arbetsuppgifterna överförs tilllandstingen och andra organ. Av länsläkarorganisationens arbetsuppgifter börde tre områdena epidemiologi, miljömedicin med omgivningshygien och smittskyddnaturiigen åvila hälso- och sjukvårdsorganisationen. En regionalhälsovårdsorganisation inom landstingen bör ersätta länsläkarorganisationennär det gäller dessa arbetsuppgifter. Hur denna skall organiseras mera idetalj bör avgöras av resp. landsting utifrån lokala förutsättningar och behov.Länsläkarorganisationens tillsyn över olika institutioner bör övertas avlandslingen, hälsovårdsnämnderna samt socialljänstcnhclerna på länsstyrelserna.Tillsynen över privat meddelad hälso- och sjukvård bör tills vidare vara enstatlig uppgift. Förändringarna föreslås bli genomförda under treårsperioden1981-1983. SoS-gruppen har även behandlat vissa särskilda frågor.Sålunda föreslår gruppen att det s. k. stressforskningslaboratoriel (SFL) vidkarolinska institutet ges vissa fasta basresurser. Dessa fasta resurser börbilda ett miljömedicin. Institutet bör bedrivamålinriktad forskning, uppdragsverksamhet m. m. i nära samarbete med bl. Regeringenhar i prop. 1978/79:174 föreslagit alt ochsocialvårdsbyggnader (NSB) skall upphöra fr. o. m. . SoS-gruppenanser det viktigt att som lillsynsansvarig för vårdenskvalitet och patienternas säkerhet medverkar i det Prop.1979/80:6 160 utvecklingsarbete rörande sjukvårdsbyggnader som kommeratt bedrivas av huvudmännen och Spri. SoS-gruppen anser vidare atl mot bakgrund av det alltmerutbyggda samrådet i den långsiktiga hälso- och sjukvårdsplaneringen kan dennuvarande - på vårdpolitiska grunder - utförda centrala prioriteringen av hälso-och sjukvårdens byggnadsinvesteringar avvecklas. En fortsatt invesleringskontrollbör endast motiveras utifrån samhällsekonomiska skäl. Överenskommelse ominvesteringsvolym bör träffas i de kommunalekonomiska överiäggningarna mellanstaten och kommunerna. Då samhällsekonomin kräver inskränkningar iinvesteringsönskemålen och behov uppkommer all göra vissa prioriteringar frånbl. a. sjukvårdspolitiska utgångspunkter ankommer det enligt SoS-gruppensmening på regeringen alt i varje sådan situation ta ställning till vilket priorileringsförfarandesom skall tillämpas. Slutligen föreslår SoS-gruppen att den s. k.epidemiologiska avdelningen vid SBL överförs till . Detta börenligt gruppens mening leda till en bättre samordning av smittskyddsfunklionenpå central nivå. Prop.1979/80:6 161 Sammanfatining av ÖSoS slutrapport organisalion och arbetsformer Del I: Centrala verket Till grund för ÖSoS överväganden och förslag ligger deförändringar som skett i samhället - särskilt inom socialsektorn - sedansocialstyrelsen bildades saml de utvecklingslinjer som kan skönjas införframliden. Såväl socialvärden som hälso- och sjukvården har fått ettvidgat ansvar för människors välfärd och därmed starkt ökade uppgifter. Socialaoch medicinska problem uppfattas alltmer utifrån en helhetssyn på individen Ochdennes miljö. Delta har lett till en starkare betoning av olika slag avförebyggande åtgärder som komplement till vård- och behandlingsinsatserna. Krav pä socialsektorns aktiva medverkan isamhällsplaneringen och bättre samverkan med andra verksamhetsområden är andrauttryck för ett mer helhetspräglal synsätt på vårdfrågorna. Betydande förändringar pågår eller är att vänta inomsocialvården och hälso- och sjukvården. Utvecklingen karaktäriseras bl. a. avbetoningen av förebyggande insatser, öppnare värdformer och förläggning avvårdresurserna lill närmiljön. Den utveckling för socialvården som föreslås avsocialulredningen grundar sig på en konsekvent lillämpning av helhels-synen ochsocialvårdens yttersta ansvar för den enkildes sociala situation. Inomsocialvården har utvecklingen successivt gått från tvång mot ökad frivillighet. För hälso- och sjukvårdens del pågår ell omfattandeplanerings- och utredningsarbete rörande dess framtida struktur ochorganisation. Arbetet bygger bl.a. på de riktlinjer som socialstyrelsenangivit i sitt principprogram Hälso- och sjukvård inför 80-talet (HS 80).Primärvården skall byggas ul och få primäransvaret för befolkningenshälsotillstånd. utvecklas planerna på en mer offensiv hälsopolitik isyfte att söka förhindra uppkomsten av resurskrävande vårdbehov. En reformering planeras av lagstiftningen för bådesocialvården och hälso- och sjukvården för att främja verksamheternasanpassning till nya krav och behov. Nuvarande lagsliftning väntas bli ersatt avs. k. ramlagar, som ger kommuner och landsting större möjligheter att inom deramar som slalsmaklerna fastställt anpassa det sociala och medicinska arbeieitill lokala behov. Övergången till ramlagstiftning är en följd avförskjutningen i uppgiftsfördelningen mellan statliga och kommunala organ, sominnebär en minskad statlig detaljreglering av den kommunala verksamheten.Förutsättningar för denna utveckling har skapats genom kommunsammanslagningenoch tillväxten i kommunernas och landstingens ansvar och verksamhet. En ulbyggnad har sketl av såväl statUg som Prop.1979/80:6 ,62 förvaltningsorganisation på regional och lokal nivå. Deltahar medfört ökade möjligheter för en decentralisering av beslut ocharbetsuppgifter från den centrala förvaltningen. Den ökade aktiviteten pä regional och lokal nivå fårkonsekvenser för de centrala ämbetsverkens roll och arbetssätt. Derasarbetsuppgifter blir mer övergripande med betoning på kunskapsutveckling,planering och uppföljning. Kommunerna har dragit konsekvenserna av principen omhelhetssyn genom atl sammanföra de tidigare separata förvaltningarna inomsocialvården. regionala konsulenter inom socialvårdsområdethar också förts samman. egen socialvårdsorganisalion är dockfortfarande uppdelad efler socialvårdens traditionella ansvarsområden. Verketssocialvårdsbyråer är fördelade på olika avdelningar. Delta har inom verketskapat problem för socialvårdssidan vad gäller kunskapsutveckling ochplanering saml för kontakterna med kommunerna. medicinskasida har i större utsträckning än den sociala kunnat ägna sig åt övergripandevård- och resursplanering. Det har inte alltid funnits en tillräcklig koppling inomsocialstyrelsen mellan tillsynsarbetet och planeringsarbetet, eftersom dessauppgifter i huvudsak utförts på olika avdelningar. nuvarandeorganisation är inte utformad för en ökad inriktning på förebyggnadeverksamhet och samhällsplaneringsfrågor. Sedan bildades harantalet anslällda vid styrelsen i stort sett fördubblats. Detta beror på attstatsmakterna genom en aktiv reformpolitik ålagt nya uppgifter.Tillväxten har gjort att överblicken över styrelsens verksamhet försvåratsliksom samverkan inom myndigheten. Styrelsens ledningsorganisation har utsattsför påfrestningar. Avdelningschefernas roll har varit oklar, bl. a. beroende påavdelningarnas heterogena uppbyggnad. Den relativt centraliseradeadministrationen inom verket har lett till vissa spänningar mellanfackavdelningarna och den administrativa avdelningen. har successivt sökt anpassa verksamheten lillnya krav. Vissa organisatoriska ålgärder har genomförts i syfte atteffektivisera arbetet. 1 stort sett har dock organisation ocharbetsformer förblivit oförändrade. En samlad översyn av motbakgrund av olika samhällsförändringar och brister i verkets sätt att fungerahar gjorts i och med ÖSoS. Arbetet inom ÖSoS är elt ullryck försocialstyrelsens strävan att undanröja olika problem och hinder för elteffektivt och framålsyftande arbete. framtida roll och arbetssätt Ett stort anlal organisationer arbetar inom hälso- ochsjukvården och socialvården. Landsting och kommuner, de s, k. huvudmännen, hardel direkta ansvaret för utformning, finansiering och drift av vården. Deövergripande målen fastställs av statsmakterna. skall under statsmakterna företrädariksintresset. Prop.1979/80:6 163 alstyrelsen skall tolka och vidareutveckla statsmakternasmål och utifrån sina erfarenheter från verksamheten inom sektorn lämna underlagtill förändrade mål. skall följa tillämpningarna av statsmakternasbeslut saml bevaka säkerhet och kvalitet i vården. har delhögsta fackmässiga ansvaret för personalens yrkesutövning inom socialvård och hälso-och sjukvård. svarar i samråd med de kommunala huvudmännenför riksplaneringen av socialvård och hälso- och sjukvård. Socialstyrelsenskall ge statsmakterna underlag för socialpolitiska ställningstaganden och gevägledning för regional och lokal planering. skall följahuvudmännens planering, göra rikssammanställningar, utarbeta planeringsmetodersamt la fram kunskapsunderlag till grund för regional och lokal planering. har etl särskilt ansvar för samverkanmellan socialvård och hälso- och sjukvård. Behovet av samverkan med andrasektorer har ökat. är högsta tillsynsmyndighet inomsocialsektorn. måsle öka den generellt inriktade tillsynen iform av t. ex. olika fältkonlakter, överläggningar med huvudmännen, analys avstatistik och speciella utvärderingar av utvecklingen inom sektorn. Utgångspunkten för arbete bör vara atl deolika organisationerna inom socialsektorn själva kan klara av de problem somuppstår. roll blir främst atl bevaka brister och eftersläpningari utvecklingen och att gå in med olika stimulans-och utvecklingsinsatser närså behövs. har en central roll i kunskapsutvecklingen inomsektorn. Detta ställer krav på atl har flexibla arbetsformer. har vissa "driftuppgifter", bl,a. ett stort anlal individärenden och huvudmannaskap för en lång rad underförvallningar.Socialstyrelsen bör successivt minska dessa uppgifter till förmån för uppgifterinom ramen för styrelsens riksplanering av socialvård saml hälso- och sjukvård.1 ÖSoS arbete har bl. a. ingått alt söka avveckla, decentralisera ochrationalisera detaljuppgifter. Olika ålgärder kommer att vidtas för altsäkerställa att ett rationaliseringsarbete av delta slag löpande bedrivs inom . ÖSoS föreslår en ny organisation för . Förslagelbygger på vissa grundläggande principer. En sådan är helhetssynen på människaoch miljö och betydelsen av ett förebyggande och samhällsinriklat arbete.Organisationen skall vidare stödja kontakter utåt, framförallt med huvudmännen. Förutsättningarna för samverkan mellan socialvård och hälso-och sjukvård inom verkel skall utvecklas. planering och lillsyn av verksamheteninom socialsektorn ses som delar av en gemensam process och skall därför ihögre grad än f. n. hållas ihop organisatoriskt och arbetsmässigt inomverket. Prop.1979/80:6 164 Fackavdelningarnas planeringsansvar ökar. ledningsfunktioner skall förbättras, bl.a. genom att verksledning och avdelningschefer intensifierar sitt samarbete i policy-belonandeoch verksamhetsslyrande frågor. Organisationen skall möjliggöra en delegeringav arbetsuppgifter och beslut samt av administrativa frågor. har bakom sig en expansionsperiod.Verksamheten behöver nu ges stadga och koncentreras till några huvudområden.Verksamheten samlas på relativt få och homogena avdelningar. Socialstyrelsenkan därigenom förändra omfattning av verksamhet och resurser, 1. ex. vid ettbortfall av arbetsuppgifter och underförvaltningar, ulan att behöva ändra sinbasorganisation. Den nya organisalonen föreslås bestå av fem avdelningar (molnuvarande sex): förebyggande arbete och planering, socialtjänst, hälsoochsjukvård, läkemedelsärenden samt administration (se bakre pärmens insida).Basorganisationen föreslås bli kompletterad med en speciellsamverkansorganisation för aktuella utvecklingsområden som kräver kunnande ochinsatser från flera av fackområden. Avdelningen för förebyggande arbete och planering Förebyggande och samhällsrinriktade insatser blir alltvanligare i säväl socialvårdens som hälso- och sjukvårdens arbete. En slor delav det förebyggande arbetet sträcker sig utanför socialvården och hälso- ochsjukvården, bl. a. i form av medverkan i samhällsplaneringen. Genom att föreslåen avdelning för förebyggande arbete och planering vill ÖSoS betona vikten avdessa framålsyftande verksamheter. I avdelningen skall ingå den gemensamma och övergripandeplaneringskompetens som behöver hällas samman inom . Det gälleri första hand kompetens rörande metoder och tekniker för planering. Avdelningenskall också innefatta den kompetens rörande övergripande samhällsfaktorer, t.ex. ekonomi, arbetsmarknad, utbildning, forskning och utveckling, som krävs försocialstyrelsens arbete med riksplanering av socialvård och hälso- och sjukvårdsaml för medverkan i annan samhällsplanering. Avdelningen skall svara för attsocialstyrelsens planering av socialvård och hälso- och sjukvård samordnas medövrig samhällsplanering och -utveckling. För delta ändamål föreslås inomavdelningen en byrå för personal- och utbildningsplanering samt en för allmänplanering och samhällsplanering. En viktig del av det förebyggande arbetet är insamling ochregistrering av sociala och medicinska dala för bl. a epidemiologiska undersökningar.Statistisk information är också nödvändig som underlag för planering.Socialstyrelsens statistikfunktion bör ingå i avdelningen för förebyggandearbete och planering. De miljömedicinska frågorna föreslås hanteras inomavdelningen i en byrå för hälsoskydd. Till avdelningen, och närmast byrån förhälsoskydd. Prop.1979/80:6 165 bör knytas det miljömedicinska laboratorium som planerasmed som chefsmyndighet. En byrå för hälsoupplysning föreslås inrättas inomavdelningen. Byrån ges den dubbla funktionen av att dels vara kansli åtsocialstyrelsens , dels vara fackbyrå ålsocialstyrelsen i vissa hälsofrågor. Avdelningen för förebyggande arbete och planeringinnefattar frågor rörande förebyggande åtgärder av såväl social som medicinskoch miljömedicinsk natur. Avdelningen föreslås därför få elt särskilt ansvarför samordning och utveckling av uppgifter och kontakterrörande de föreslagna sociala och miljömedicinska enheterna vidlänsstyrelserna. Dessa enheters verksamhet kommer i stor utsträckning all avseförebyggande frågor och samhällsplanering (se ÖSoS slutrapport del 2). I denna avdelning samlas resurser förplanering, utveckling och tillsyn av socialvärden. Detta ser utredningen som enförutsättning för att skall kunna motsvara de krav som slällspå verket i samband med en ny sociallagsliftning. En reformering avsocialvården förutsätter att anger vägledande riktlinjer ochinformation för den lokala planeringen av socialvården.