prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Man har en stark övertro på förvaltningsmyndigheternasmöjlighet, förmåga och villighet att hjälpa den enskilde till rätta. En konsekvens avbesvärsnämndens praxis har blivit att här ovan exemplifierade fall ^inle ärattraktiva för advokaterna ur ekonomisk synpunkt, då vederbörande rättssökandei allmänhet inte har förmåga att själv betala ^kostnadema. Mången kommer därförall helt ställas utan hjälp trots att ärendet för den enskilde kan vara högstbetydelsefullt. Under rubrikenuttalar kommittén att de allmänna advokatbyråerna ärskyldiga all åla sig alla slags ärenden inom ^rältshjälpsområ-^det. Motbakgrund av vad ovan anförts anser samfundet det dock befogat att ställa fråganhur mindre bemedlade skall kunna erhålla hjälp med ^"allemansärenden"såsom ^laxeringsfrågor, fiskala mål eller ^socialförsäk- 1979/80:100 Bilaga5 232 ringsärenden när dessa och andra vanligen förekommandeärendetyper lämnas utanför området för allmän ^rältshjälp. 34Tjänstemännens centralorganisation (TCO) 1 samband medrättshjälpsreformen inrättades de allmänna advokatbyråerna med staten somhuvudman. Dessa skulle, utan att ha någon monopolställning, över hela ^landel^lillhandahålla kvalificerad personal, som kunde ge allmänheten hjälp irättsliga angelägenheter. Verksamheten vid de allmänna advokatbyråerna skullebedrivas på samma sätt som advokat-verksamhet i ^övrigl. Intäkterna skulle gefull täckning för ^kostnadema. Härigenom skulle man erhålla underlag för fastställandeav realistiska ersättningsnivåer inom rättshjälpsområdet. En huvuduppgift förallmänna ^advokatbyråkommiltén har ^varil all göra en generell utvärdering avden hittillsvarande verksamheten vid de allmänna ^advokatbyråema och av deförutsättningar som gäller för denna. Kommittén anser att deallmänna ^byråema bör ha sin tyngdpunkt i arbete inom rättshjälpsområdet. En avderas huvuduppgifter ska vara att ^mnt om i landet erbjuda tillgång tilljuridiskt skolade biträden, särskilt på orter där tillgång till sådana saknasoch tillräckligt klientunderlag finns. Om tillgång ^tiU biträden saknas på enort men del inte råder ^marknadsmäs^siga ^fömtsättningar för en ^elablering,kan det, enligt kommittén, likväl finnas skäl för staten att ^siödja en allmänbyrå. En annan huvuduppgift ska vara ^atl ge staten kostnadsinsyn iadvokatverksamhet. Det är kommitténs mening, att principiell neutralitet skaråda mellan allmänna och enskilda advokatbyråer i fråga om kostnader. En viktig uppgift förkommittén har varit att analysera de förluster som uppkommit i de allmännaadvokatbyråernas verksamhet alltsedan starten . Vid denna analys harframkommit bl. a. att de allmänna advokatbyråerna har ^etl högre kostnadslägeän de privata, om man ser till omkostnaderna, dvs. löner till och socialaavgifter för biträden, lokalhyror, kapitalkostnader och övriga kostnader.Olikheter mellan ^byråkategoriema var störst beträffande biträdes- ochlokalkostnader. Kommittén anser att mantill viss del kan komma till rätta med dessa höga kostnadsslag genom ^atlnedbringa antalet biträden och skaffa mindre lokaler. Byråresurserna skullekunna utnyttjas effektivare om arbetet ^ra-^tionalserades och möjligheter ^atldelegera vissa arbetsmoment logs tillvara, ^Iniäklema skulle härigenom kunnaökas. För all kompensera, attde allmänna ^byråema har vissa uppgifter att fylla och är ålagda att verka ispeciella former, som förskjuter deras möjligheter alt tävla i lika konkurrensmed privata byråer, föreslår kommittén au ^driflsbidrag ska ^ulgå till deallmänna byråerna för de ^kosinader som deras speciella ställning åsamkar dem.Med hänsyn till de konsekvenser som det statliga sjuklönesystemet har för deallmänna byråerna föreslås 1979/80:100 Bilaga5 233 att ersättning till vikarier, som förordnas underfrånvaro som är all betrakta som normal, ska medges ur ett särskilt anslag.Kommittén vill också ge bidrag ^lill löner och sociala avgifter till den del av^bilrädespersonalen som åtgår för de ^myndighetsmtiner som saknar motsvarighetpå de ^privala ^byråema. TCO delar kommitténsuppfattning ^beiräffande de allmänna byråemas huvuduppgifter men vill^samiidigi ifrågasätta om man på de allmänna ^byråema bör ställa så stora^lönsamhelskrav som utredningen har gjort. Del är, som utredningen ocksåframhåller, angeläget att de allmänna advokatbyråernas uppgift all täcka ettsocial betingat behov av juridisk hjälp ^inle kommer i skuggan av uppgiften allge ^koslnadsinsyn. Som kommittén visarberor en ^slor del av den höga kostnadsnivån på ^fakiorer som har sin grund ibyråernas ställning som myndighet. TCO delar ^kommilléns uppfattning alt de förde allmänna advokatbyråerna speciella kostnaderna bör betalas genom särskilda^samhällsbidrag. Likaså när det gäller behovet av aktiv marknadsföring,förbättrade ^mliner, lägre lokalhyror och utbildning av personalen instämmerTCO i kommitténs förslag. Eftersom ^klienlema bidrar efter förmåga tillbetalningen av sina ärenden berörs även de av timkostnadsnormens nivå. a.med hänsyn härtill är del, enligt ^TCOs mening, väsentligt att alladvokatverksamhet bedrivs på ^elt sådant sätt att ^kostnadema kan hållas på enrimlig nivå. Beträffande den föreslagnaminskningen av ^bilrädespersonalen vill TCO framhålla all del är väsentligt^atl den får genomföras under mycket lugna former och på lång sikt. Om denaktiva marknadsföring, som utredningen föreslår, ger förväntat resultat,behöver en reduktion av arbetsstyrkan kanske överhuvudtaget inte bli aktuell, TCO vill slutligen påtala^atl möjligheterna ^atl bedriva facklig verksamhet vid de allmänna^advokatbyråema ^varil otillfredsställande under de senaste år^en. a. har^Statstjänstemannaförbundets ^arbelsplatsombud ^inle kunnat delta i fackligakurser och konferenser i önskvärd utsträckning. Vi planeringen av det fortsattaarbetet vid byråerna är det därför av största vikt att tillbörlig hänsyn tastill ^behovel av ledighet för fackliga uppdrag. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 5 234 Yttrande av kommittén (Ju 1979:07) för utredning avden fortsatta fastighetsdataverksamheten över anslagsframställning 1 Riktlinjer för fastighet^sdataverksamheten ^m. De av senastgodkända ^rikllinjema för ^faslighelsdalaverksam-^heten ^(prop. 1977/78:15, ^CU 1977/78:5, ^rskr1977/78:134) innebär ^aU under en förslå ^elapp, som omfattar tiden I,^o.m,/82, skilda syslem skall skapas genom utbrytning ur^drifisyslem 1^.^ Den hittillsvarandeverksamheten med ^drifisyslem 1 skall emellertid fortsätta iUppsala län och utvidgas till delarav och . När de skilda systemen står klara alt las ibruk skall enligt riktlinjerna de uppgifter som har ^lagits in i ^drifisyslem Iföras över till de skilda systemen. Under denna första ^elapp kan, enligtriktlinjerna, drygt 600000 fastigheter beräknas kunna överföras till de nya^ADB-systemen inom en kostnadsram av prisnivå.^Della motsvarade enligt ^CFD . ^CFD, ochlantmäteriverket lämnade efter regeringens uppdragrapporten ^"Syslemförslag. Skilda system för fastighets- ochinskrivningsregister - ^ulbrytning ur ^drifisys^lem 1". Rapporten har^remissbehandlais och därvid mött kritik på betydande punkter. Kritiken harinte gällt planen på en uppdelning av ^drifisyslem I i två skilda system utandel sätt för delningen som föreslagits i rapporten. En redovisning av rapportenoch remissbehandlingen finns i propositionen ^(1978/79; 114) med förslag tillanslag för ^CFD för ^budgeiårei 1979/80. ^Efler belänkande av civilutskottetden ^(CU 1978/79; 36) har tagit ställning till^anslagsproposilionen ^(rskr 1978/79:358) och ^CFD anvisats ^etlförslagsanslag av . framhöll ibetänkandet all hänsyn i anslagsförslaget till ^CFD bl. a.lagils till ^kosinader för ^atl börjaverkställa tidigare principbeslut om skilda system för fastighetsregister (FR)och inskrivningsregister ^(IR). ^Civilulskotlet pekade också på fyra^molionsför-^slag i anslutning härtill, som alla syftade ^lill all ^någolarbete för delning inte borde påbörjas, ^Uiskoltei framhöll i anslutning härtillalt del för sin del ^inle haft anledning alt i detta sammanhang ingå i enomprövning av principbeslut. pekadedock på ^ell ^anlal frågor som enligt utskottets mening inte tillräckligtbelysts vid behandlingen av ^CFDs ^m.fi. Dessafrågor gällde framför ^alll ^användarsyn-^punkter, samhällsplaneringens behovav data, ^effektema av en system- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 5 235 delning bl, a, i fråga om förläggning avdriften ^lill en eller två datacentraler eller en faktisk ^regionalisering,utbyggnad och utnyttjande av ^etl allmänt datanät samt tyngden av deprincipiella ^dalapoliiiska överväganden som förts fram i den ^dalapoliiiska^proposilionen (1978/79: 121), ^Uiskoltet pekade också på all nuvarande systemfungerade väl och all en delning var en i praktiken oåterkallelig lösning,medan en delning enligt utskottet var möjlig all genomföra även av ^eltavsevärt utvidgat ^drifisyslem 1. borde därför enligt ^utskotlel inte beräkna medel för några faktiskadelningsåtgärder fö^r^tån en mera fullständig redovisning getts av de handlingsalternativsom stod ^lill buds. avden fortsatta fastighetsdataverksamheten skall enligt sina direktiv (Dir, 1979:85) utreda skilda syslem för FR och ^IR men även undersöka andra lösningar,däribland även sådana som bygger på driftsystem I^,^ I samband härmed börkommittén enligt direktiven pröva frågan om en ^regionalisering eller annangeografisk spridning av ^datordrif^len och, med beaktande bl. a. avsårbarhets- och ^inlegritelssynpunkler, undersöka och bedöma olika ^altemativ i^detla hänseende. Kommittén skall enligt direktiven ha som en målsättning för^arbelel ^atl svar skall ges på bl, a, de olika frågor som ^civilulskotlet^angett. En annan av de frågor som särskilt nämns i direktiven gäller^koordinatregislreringen och olika databearbetningar som sker med hjälp av de^regisirerade ^koordinalerna. Ytterligare en fråga gäller del ^s, k,^endagsinlervallel, Kommittén har inteanledning att här gå in på ^principema för den ersättning ^CFD skall betalatill ^dalamaskincentralen för administrativ databehandling ^(DAFA) och avstårför närvarande frän alt yttra sig i den delen. I ^CFDsanslagsframställning för ^budgetårel 1980/81 pekar ^CFD (sida 33) på alt dennuvarande konstruktionen innebär att stora ersättningsbelopp betalas till^DAFA. Enligt ^CFD kunde ^CFDs anslag minska med omverksamheten i överfördes på ^CFD. Kommittén vill i anslutning härtill,trots vad ^CFD anfört, förorda fortsall drift på servicebyrå ^lill dessslutligt beslut faltals beträffande inriktningen av den fortsatta^faslighetsdataverksamheten. 2.2.1Modifiering av driftsystem 1 ^m.m. Enligt ^CFD har^delningsarbeiei nu skjutits på framliden och en del ^ålgärder bör därförvidtas ^beiräffande ^drifisyslem 1. Det gäller modifieringar i fråga ominskrivningssidan, vilka bl. a, gäller ^endagsinlervallel. 1979/80:100 Bilaga5 236 och utveckling av ^kvartersregistrel. Såvitt kanutläsas ur ^CFDs skrivelse skulle ^kosinaderna uppgå ^lill cirka 2.4 miljonerkronor. Någon närmaremotivering ^lill ^CFDs förslag finns inte i de remitterade ^handlingama.Kommittén har därför ^inle ^någol underlag för att ta ställning till behovet avde modifieringar och del nya register som ^CFD förordat. Kommittén villemellertid ^åler peka på alt dess huvuduppgift är all skapa underlag för beslutom den slutliga inriktningen av ^fastighetsdalaverksam^heten ^saml på alt^endagsinlervallel är en av de frågor som särskilt skall prövas av kommittén.Man bör därför enligt kommitténs mening ^inle nu medge ytterligare^invesleringar i ^drifisyslem I^,^ såvida delta ^inle är nödvändigt för althålla systemet i gång enligt de riktlinjer som dragit upp. a. ligga i sakens natur ^atl möjligheterna ^lill en ^förulsätl^ningslösbedömning av alternativa lösningar minskar i samma takt som ^invesleringama i^drifisyslem 1 ökar. En annan fråga som hörhit är om det krävs nya ^invesleringar - ^uiöver de som ^CFD nu föreslagit - iform av utveckling eller modifiering av det befintliga ^drifisyslemei omärendevolymen ökar ytterligare. Skulle ^detla vara fallet bör man enligtkommitténs mening pröva alla sådana ^invesle^ringar i ^ell sammanhang,med beslut om hur långt man bör gå vidare med driftsystem på nytt tagit ställning till ^fastig^hetsdalaverksamheten. I anslutning ^lill det nuanförda vill kommittén peka på alt^CFD i sin anslagsframställning för /81 ^föreslagil (bl. a. sida24) förstärkning av resurserna för ^koordinalregistrering med målet ^atluppläggningen skall vara avslutad i hela landet . Vidare nämns (sida22) en förstudie för ^ajourhållning av ^koordinatregistret från terminal och(sida 18) en utredning som gäller införande av ^byggnadsidentiiet ochanvändning av ^koordinatregislrels ^byggnadspunkler. Som nämnts förut skallkommittén enligt direktiven behandla frågor om ^koordinatregislreringen ocholika dalabearbetningar som sker med hjälp av de registrerade ^koordinalerna.Såväl integritets- som ^sårbarhelsaspekter torde här bli ^akluella i ^belydandegrad. Enligt kommitténs mening är del därför mindre lämpligt att redan nu satsamer resurser på denna verksamhet än som oundgängligen erfordras för ^atlriksdagens principbeslut skall kunna fullföljas. Även här finns betydanderisker för allt starkare bindningar ju mer man satsar på verksamheten innanriksdagen fått ^lillfälle ^aU bl. a. la ställning ^lill hur^koordi-^natutnyltjandel bör ordnas. 2.2.2^CFDs biträde åt kommittén Kommittén skall, som nämnts,enligt direktiven utreda skilda system för FR och ^IR men även undersöka andralösningar, däribland även sådana som bygger på ^drifisyslem I. Riksdagensprincipbeslut , som innebär en uppdelning av skilda system för FR och^IR, ^lorde därvid bli en av de grundläggande utgångspunkterna. 1979/80:100 Bilaga5 237 om och gäller allt^så fortfarande, även om medel förnågra faktiska delningsåtgärder i avvaktan på resultatet av kommitténsutredningsarbete ännu inte ^beräknals av , ^Mol den bakgrunden ärdet ^naluriigt att en av huvudfrågorna för kommittén blir ^atl fortsättautredningsarbetet om skilda syslem i enlighet med de riktlinjer som drogs upp1978 och som senare ledde fram till ^CFDs ^m, fl. rapport den 29 december 1978.Här finns nu ytterligare ^beiydelsefulll material att bygga vidare på, särskilti form av remissyttranden och olika uttalanden från statsmakternas sida. Det ärsåledes sannolikt att resurser kan behöva ^utnylljas för ^atl ta fram ett nyttsystemförslag, i vilket sådana senare ^synpunkier beaktats. En rad frågor är ocksåoklara när det gäller konsekvenserna av all bygga vidare på ^dri^f^isyslem I ihela landet, frågor som delvis sammanfaller med den som gäller skilda syslem.Några exempel är ^dalorbehovet och möjligheterna till ^regionalisering,samhällsplaneringens behov samt det allmänna datornätet. a, med hänsyn tilldet nu anförda är det tänkbart alt ^CFDs beräkning av resursbehov för biträdeål ^kommiitén senare kan visa sig vara alltför lågt. Det är heller inteuteslutet alt ytterligare medel kan komma alt erfordras i annan ordning förkommitténs utredningsarbete. 2.2.3Utnyttjandet av anslagna medel för etapp I ^Eör liden fram /82 har prisnivå anslagilstill ^faslighetsdataprojeklel, ^vilkel i dagslägel sagts ^molsvara 176 miljonerkronor. Enligt beslut skulle inom denna ram ^drifisyslem 1,^efler fortsättning i län samt delar av och ,konverteras ^lill två skilda system för ER och ^IR och drygt 600000^fasligheler bli överförda ^lill de nya systemen, ^CFDs nu remitterade förslag synesinnebära all hela beloppet används för ^atl till mitten avår 1982 införa cirka 600000 fastigheter i ^drifisyslem I. Det torde visserligenslå klart alt 600000 ^faslig^heler inte kommer att vara överförda till skildasystem om kommitténs arbete leder till all skilda system bör^färdigutvecklas, ^CFDs förslag skulle emellertid innebära omfattande^invesleringar i driftsystem I trots att inriktningen av den fortsatta^faslighetsdataverksamheten alltjämt är oklar. Med en sådan investeringsökningökar också, som berörts förut, i betydande grad de faktiska ^bindningama ^lill ^driftsyslem 1 - och därmed minskaralltså valfriheten. Enligt kommitténs mening kan en avsevärd utbyggnad avdri^f^tsystem 1 utöver vad ^beslulat försvåra en uppdelning i skildasyslem för FR och ^IR, Betydande ^kosinader skulle enligt ^CFDs förslag läggasned ^irols alt oklarheter finns också när del gäller ^driftsyslem 1^.^ Någrasådana oklarheter har berörts förut. De gäller t. ex. vilka insatser somb^ehövs för all anpassa det nuvarande systemet ^lill drift i hela ^landel,^dalorbehovet och behovet av teknisk utrustning, ^möjlighelema ^lill ^regio- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 5 238 ^nalisering samt - ^inle minst - kostnader och problemi övrigt vid en eventuell konvertering av 600000 ^fasligheler ^lill skildasyslem. Principbeslutföreligger om en samtidig övergång till ADB inom såväl^fastighetsregislreringen som ^inskrivningsväsendel, medan del ^allljäml är ihög grad oklart hur den ^ADB-iekniska lösningen skall se ut. Principbeslutföreligger dock ^atl skilda syslem skall skapas för FR och ^IR. Mot bakgrundhärav och under hänvisning ^lill det tidigare anförda föreslår kommittén all^CFDs resurser tills vidare i möjlig mån utnyttjas för sådana uppgifter som kanulföras oberoende av vilken teknisk lösning som till slut kan komma all väljas.En ^belydande sådan uppgif^t^ ^lorde, bl. ^atl döma av de extraordinära^insalser som ^CFD i skrivelsen redovisat för ochNorrtälje, vara utformningen av omläggningssystemen och analys avfastighetsbeståndet i olika delar av landet. Kommittén villytterligare lägga till följande. Detförefaller ofrånkomligt att alternativ till ^driftsyslem I, som ^varil underutveckling och drift ^lill ^kosinader som ligger i närheten av 200miljoner kronor, kan leda ^lill förseningar i ^fasiighetsdatareformensgenomförande. Del bör dock icke uteslutas ^atl sådana förseningar kan intjänassenare om en annan lösning än ^driftsyslem 1 väljs. Enligt ^statsmaklemasbedömning behövs trots de hittillsnedlagda kostnaderna ytterligare en utredning om den fortsatta verksamheten.Man bör i ^detla läge sträva ^efler ^atl bibehålla största möjliga faktiskavalfrihet. Om någon grad avfaktisk valfrihet skall bibehållas inför kommande slutligaställningstagande är det därför mer angeläget all klarlägga^effeklerna av skilda syslem och ^atl undersöka sådana lösningar för altundvika senare behov av ytterligare utredning av dessa frågor än att utvidga^driftsyslem I i ^belydande grad. För egen del anser kommittén ^detla varaviktigare än de i sammanhanget totalt sett ganska marginella och kortsiktigarationaliseringsvinster som en betydande utvidgning av ^driftsyslem 1 kankomma ^atl innebära. 1979/80:100 Bilaga 5 8 2 Åtgärder mot brott 19 Kommittéer ^m. 20 Information om lagstiftning ^m. 23 25 29 30 33 34 36 37 Särskildpolisverksamhet för hindrande och uppdagande av brottmot rikets säkerhet ^m.m. Inköpav fordon ^m. Underhålloch drift av motorfordon ^m.m. 60 ^Bostadsdomstolama och hyresnämnderna ^m. 62 Utrustning till domstolar ^m. 62 Byggnadsarbeten för domstolsväsendet 92 Maskin- ochverktygsutrustning ^m. 93 ^Engångsanska^ffningav inventarier ^m. 93 Utbildning avpersonal ^m. 94 Byggnadsarbeten för kriminalvården 1979/80:100 Bilaga 5 128 Allmänna advokatbyråer: ^Driflbidrag 128 Ersättning tillvittnen ^m. 130 ^Justitiekanslern 2 215 000 132 26000000 134 Datainspektionen 1000 136 Brottsförebyggande rådet:Förvaltningskostnader 4209000 137 Brottsförebyggande rådet:Utvecklingskostnader 3754000 140 ^Brottsskadenämnden: Ersättning förskador på grund av brott 3500000 141 Bidrag till utgivande av litteraturpå förvaltningsrättens område 141 Bidrag till vissa internationellasammanslutningar ^m. 142 ^Slöd till politiska partier 142 Allmänna val ^BUaga 6 tillbudgetpropositionen 1980 ^Prop. ^Utrikesdepartemenleisverksamhetsområde omfattar ärenden som rör förhållandet till ochöverenskommelser med andra stater, dellagande i ^inlernalionellaorganisationer, internationellt utvecklingssamarbete, skydd av svenskamedborgares intressen i främmande länder, handelsfrämjande, information omSverige i ullandel ^m.m. Dessa ärenden spänner över ämnesområden avallmänpolitisk, handelspolitisk, bistånds-politisk, ekonomisk, kommersiell,rättslig, social, humanitär och kulturell natur. Tillutrikesdepartementet hör ^ulrikesrepresenlationen med 113 lönadeutlandsmyndigheter och omkring 440 olönade konsulat. Styrelsen för internationellutveckling (SIDA) ^saml och vissa andra stats-underslöddaorgan såsom ^inlernalionella ^fredsforskningsinsli-^lul ^() ochUtrikespolitiska institutet erhåller anslag över tredje huvudtiteln. Konsulatet i Los^Angeles har omvandlats till generalkonsulat. En beskickning har upprättats i^Colombo. En ny befallning har ^inrättals för bevakning av Nicaragua.Beskickningen i blir självständig ambassad. Ökad satsning sker påhandelsfrämjande, särskilt i ^sialshandels- och utvecklingsländer. Ökad uppmärksamhetägnas ål rationaliseringsåtgärder och besparingar. Förstärkningsbehov har mednågot undanlag ^lillgodosells genom omfördelning av befintliga resurser. Utvidgning planeras avsystemet med avgiftsbeläggning av kommersiella tjänster vid vissa utlandsmyndigheter. De samlade anslagenför ^internaiionelll utvecklingssamarbete föreslås /81 uppgåtill 5 015 milj. kr. Delta innebär en ökning med 1 1979180. 1979/80:100 Bilaga6 2 600 milj. kr. eller iförhållande till innevarande budgetårs anslag. De ^lotala biståndsanslagen har^beräknals så att de liksom innevarande budgetår skall ^molsvara ^någol mer änI procent av bruttonationalprodukten. De multilaterala bidragenredovisas under anslaget Cl. Bidrag ^lill internationella biståndsprogram. Dedirekta svenska biståndsinsatserna är sammanförda under anslaget ^C2.Bilateralt utvecklingssamarbete. Utgifterna för informationsverksamhetenredovisas under anslaget ^C3. Under anslaget ^C4. ^Slyrelsen förinternationell utveckling (SIDA) redovisas kostnaderna för ^SIDA:s^adminislralion, medan utgifterna för bistånds- och ^kataslrofulbildningredovisas under anslaget ^C5. ^Bi-^siåndsutbildningsnämnden ^(BUN). /81 har anslagsposten^U-landsforskning brutits ut ur anslaget Cl. Bidrag till internationellabiståndsprogram och redovisas under ^etl nytt anslag som benämns ^C6. Styrelsenför ^u-landsforskning ^(SAREC). ^Kostnadema för Nordiska ^afrikainslilulet iUppsala beräknas ^fr.o.m. ^budgetårel 1980/81 under ^etl ^nyll anslag ^C7.Nordiska ^afrikainslitutel. Kostnaderna för ^biståndsförvall^ningens lånefondredovisas under ^ell nytt anslag som benämns ^C8. Lån ^tiU personal inom^bislåndsförvaltningen. har dessa kostnader redovisats under^kapilalbudgelen IV. ^Slalens ^utlåningsfonder 2. För ^budgetårel 1980/81föreslås anslaget Cl. Bidrag till ^inlernalionella biståndsprogram uppgå ^lillI 471 milj. kr. och anslaget ^C2. Bilateralt utvecklingssamarbete ^lill 3 253milj. I. kr. utveckling (SIDA) ^(BUN) ^(SAREC) Lån till personal inom 8,7» 10,3* 12,0* 13,5* 15,2* *Beräknat belopp. Medelsanvisningen sker på anslaget A I. Utrikesförvaltningensamt anslaget ^E3. Information om ^mellanfolkligt samarbete ochutrikespolitiska frågor. 1979/80:100 Bi^laga6 3 Information om i utlandet För information iutlandet anvisas över tredje huvudtiteln medel för informationsverksamhetbedriven av utrikesförvaltningen. Svensk-internationellapressbyrån ^saml ^Ingenjörsvelenskapsakademien. Föreslagna anslag uppgår till 61,1 milj. kr. Förändringarna inom^utrikesdepartemenleis verksamhetsområde i förhållande ^lill ^slalsbudgetenför ^budgeiårei 1979/80 framgår av följande sammanställning. Beloppen haravrundats och anges i milj. kr. 464,1* -1-104,4 Bidrag till vissa internationella -1-598,3 ^+^ ^ ^ ^ 4,7 * Inkl. berörda anslag un^der kapitalbudgeten. 1979/80:100 Bilaga6 Anmälan till statsbudgeten /81 såvitt avser verksamhetsområde 1978/79Utgift 1979/80 Anslag 1980/81 Förslag 370923 838 406400000 497610000 Handläggande personal Övrig personal Beräknad ändring 1980/81 ^+^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ 1 Representations- och hyresbidrag till vissa Skatter, avgångsvederlag ^m. Sverigeslönade utlandsmyndigheter redovisas i en förteckning som fogas som bilaga till protokollet i detta ärende.