prop · G303143 · 1979-12-31 00:00:00 — Jag är inle beredd altnu föreslå en uividgning av skyldighelen att avge koncernredovisning utöver vadsom följer av 3 kap. I 8 i del remitterade förslagel. Jag förordar därför altpunklen 4 i första stycket av förevarande paragraf får utgå. 2 kap. 2 8 Jag lillslyrker att paragrafen kompletteras med enbeslämmelse om atl årsredovisningen senasl efler räkenskapsårelsuigång skall hållas tillgänglig hos den redovisningsskyldige för envar som villta kännedom om den, 2 kap. 4 8 I anslulning till förevarande paragraf har lagrådetförordal alt någon ansökningsavgift inte skall behöva erläggas, om en enskildbegär all en avskrift av årsredovisningen skall infordras av . Eftersamråd med chefen för budgeldepartemenlet ansluter jag mig lill lagrådetsuppfallning. Jag vidhåller således inle längre att den enskilde bör varaskyldig atl eriägga en ansökningsavgifi, om han vill alt ienlighel med bestämmelserna i denna lag skall infordra en avskrift av enårsredovisning eller någon annan handling. 2 kap. 7 8 Jagtillstyrker lagrådets förslag till ändrad lydelse av paragrafens sisla siycke. Prop.1979/80: 143 212 3 kap. 1 8 I Iräga om mitt ställningslagande lill vad lagrådel haranförl om denna paragraf lar jag hänvisa lill vad jag yttrat i anslulning lill2 kap. I 8. 4 kap. I och 3 88 Jag delar lagrådels uppfattning alt I 8 första slyckel börkunna ändras så all den årsredovisningsskyldige blir oförhindrad all låla annanulse samiliga revisorer. I konsekvens härmed bör även I 8 andra slyckel och 38 försia slyckel ändras i enlighet med lagrådels förslag. Jag ansluter mig även till lagrådets uttalanden i övriglvid förevarande paragrafer. 4 kap. 12 8 Jag lillstyrker lagrådets förslag lill ändrad lydelse avparagrafen. 4 kap. 13 8 Jag ansluter mig lill lagrådels ullalanden vid förevarandeparagraf och lillstyrker lagrådels förslag lill komplettering av laglexlen. Förslagel till lag om ändring i aktiebolagslagen 3 kap. 3 8 Paragrafen innehåller f.n. beslämmelser om denlösningsrätt vid en akties övergång lill en ny ägare som får föreskrivas ibolagsordningen. I remissprolokollet föreslås atl paragrafen kompletteras medbestämmelser som tillåter förbehåll om förköpsrätt. förbud för enaktieägare alt överiåla sina aktier innan han har erbjudit dem lill de övrigaaklieägarna eller någon annan. Lagrådet har riktat flera invändningar mol del remitteradeförslaget. Kriliken går i huvudsak ul på alt olika spörsmål som aklualiseras avde föreslagna bestämmelserna inte har blivil lillräckligl belysta. Lagrådelföreslår därför att förevarande paragraf lämnas oförändrad. Bakgrunden lill de föreslagna bestämmelserna omförköpsrätl lill aktier är att delägarkretsen i ell mindre företag bättre än nuskall kunna kontrolleras. Förslagel ansluter i den delen till vadbolagskommiltén i betänkandet SOU 1978; 66 föreslog i fräga om andelar iandelsbolag. Jag kan emellertid hålla med lagrådet om att vissa frägor somuppkommer om del införs en möjlighet lill förköpsklausuler beträffande aktierkan behöva utredas yllerligare. Jag vill därför inle motsätta mig allförevarande paragraf f n. lämnas oförändrad. Frågan om hur delägarkrelsen imindre akliebolag skall kunna kontrolleras är emellertid viklig. Det finnsdärför anledning all åierkomma till denna fräga . 1979/80: 143 213 3 kap. 7 8 Deändringar som har föreslagils i denna paragraf hänger samman med ändringarna i3 kap. 3 8. Under hänvisning till vad som har anförts där förordar jag allförevarande paragraf lämnas oförändrad. 9 kap. 12 8 Jag lillslyrker lagrådels förslag lill ändrad lydelse avförevarande paragraf 9 kap. 14 8 Iförevarande paragraf föreslås att, om ändring av bolagsordningen avser bolagetsfirma eller den orl i där bolagels slyrelse har silt säte,i del län där bolagel före ändringen har sill säte genast skallunderrättas om ändringen. I remissprolokollel harjag framhållit all del i elllillägg till 17 8 aktiebolagsförordningen bör föreskrivas atl bolagel lill regislreringsmyndighetenskall ge in ell intyg om alt har underrättats om ändringen ochatt uppgiften att utfärda etl sådanl intyg lämpligen kan anförlros ål bolagetsrevisor. Lagrådel, som inle har hafl någol atl erinra molutformningen av förevarande paragraf, har riklat invändningar mot denlilllänkla ulformningen av akliebolagsförordningen. Enligt lagrådel börlänsstyrelsen utfärda etl iniyg om all underrättelsen har kommii in dil. Frågan omhur akliebolagsförordningen bör ulformas får övervägas ytteriigare medanledning av vad lagrådel har anfört. Jag vill emellerlid i detla sammanhangframhålla all den av lagrådet förordade lösningen, såsom lagrådet också harpåpekat, innebär att inlygel får ges in till registreringsmyndigheten iefterskott. Enligt min mening är del emellerlid för all underiällaregislreringsmyndighetens handläggning av slörsia vikt all den på en gång fårlillgång lill de handlingar som behövs vid anmälan för regisirering enligtsisla slycket i förevarande paragraf Förulsältningar för en sådan ordning gesmed den av mig angivna lösningen. Jag har i denna fråga samråll med chefen förhandelsdepartementet. 13 kap. 2 8 Även jag anser all första slyckel bör förtydligas. Jaglillslyrker alliså lagrådels förslag all orden "avseende slällningen vidtiden för stämman" skjuls in efter ordel "balansräkning". Jag lillstyrker lagrådets förslag lill ändrad lydelse avövergångsbestämmelserna under punklen 2. Prop.1979/80: 143 214 Jag hemsläller atl regeringen föreslår att anlaga de av lagrådel granskade förslagen med vidlagnaändringar. Regeringen ansluier sig lill föredragandens övervägandenoch beslular all genom proposiiion föreslå att anlaga de förslag somföredraganden har lagt fram. Prop.1979/80: 143 215 Propositionenshuvudsakliga innehåll ............................ ..... 1 Lag omhandelsbolag och enkla bolag ...................... 3 Lag omårsredovisning m. m. i vissa företag ................ 12 Lagom ändring iaktiebolagslagen (1975; 1385) ....... 21 Utdrag av prolokoll vid regeringssammanträde den 31januari 1980 . 1 Inledning .................................................................... ... 31 2 Allmänmotivering........................................................... 33 2.1 Allmännasynpunkier ............................................. ... 33 2.2 Handelsbolagoch enkla bolag .............................. 35 2.2.1 Gränsdragningenmellan handelsbolag och enkla bolag . 2.2.2 Kommanditbolag ........................................... ... 42 2.2.3 Slyrelse ihandelsbolag..................................... ... 44 2.2.4 Särbestämmelseri övrigl lör slörre handelsbolag 46 2.2.5 Formkrav vidbildande av handelsbolag ......... 48 2.2.6 Handelsbolagsmännensinbördes rälligheler och skyldigheler 49 2.2.7 Handelsbolagelsoch bolagsmännens förhållande till tredje man 52 2.2.8 Likvidition ochupplösning .............................. 53 2.2.9 Enkla bolag....................................................... 56 2.3 Årsredovisning, revision och koncerner ................. 57 2.3.1 Årsredovisning.................................................. .. 57 2.3.2 Revision ......................................................... .. 63 2.3.3 Koncerner medöver- och underordnade företag 65 2.3.4 S. k. sidoordnadekoncerner .......................... 69 2.4 S.k. 50/50-bolag m.m............................................... .. 71 2.4.1 50/50-bolag iakliebolagsrätten .................... 71 2.4.2 5()/50-bolag iarbelsrällen ............................ 74 2.5 Revisorernas verksamhel (BRÅ PM 1978:2) ........... 78 2.5.1 Allmännasynpunkier ..................................... 78 2.5.2 Revisorskompelens ...................................... .. 79 2.5.3 Regisirering avrevisor .................................. 80 2.5.4 Beleckning pärevisors verksamhel .............. .. 81 2.5.5 Revisorstystnadsplikt och upplysningsskyldighet 82 2.5.6 Eliskaregler .................................................. 84 Förstärkt skydd för del bundna akliekapiialel (BRÅ PM 1979:5) ................................................................. 85 2.6.1 Allmännasynpunkter ...................................... 85 2.6.2 Likvidation .................................................... 86 2.6.3 Kvalificeradrevisor m.m.................................... 88 2.6.4 Byte av firmaoch säte ................................... .. 90 2.6.5 m.m......................................... 92 2.6.6 Låneförbudel ................................................. .. 93 2.6.7 Vilande bolagoch skrivbordsbolag ................ 94 2.7 Nyemission avakiier till underkurs m.m.................... .. 95 2.8 Särskildaregler för de mindre akliebolagen ........... 103 2.9 Ikraftlrädande .......................................................... 107 Prop.1979/80: 143 216 3 Upprättadelagförslag ................................................. 107 4 Specialmotivering ......................................................... . 107 4.1 Förslagel lilllag om handelsbolag och enkla bolag . 4.2 Förslaget lilllag om årsredovisning m. m. i vissa företag .... 147 4.3 Förslaget tilllag om ändring i akliebolagslagen ..... . 174 5 Hemställan ................................................................... . 188 6 Beslul .......................................................................... 188 Bilaga 1-12 (se bilagedel) Bilaga 13 De remitterade förslagen (bilagan har uteslutitshär) Utdrag av lagrådets protokoll ........... 189 Uidrag av prolokoll vid regeringssammanträde den 27 mars1980 .. 208 1979/80: 143 1 Kommitténs sammanfattning av sitt betänkande (SOU 1978:67) Betänkandet innehåller förslag till ny lag om handelsbolagoch enkla bolag samt förslag till lag om årsredovisning, revision ochkoncerner. Förslaget till ny lag om handelsbolag och enkla bolagöverensslämmer i många avseenden med gällande rätt. Enligt doktrin och praxis är etl bolag ett på avtalgrundat rättsförhållande mellan två eller flera personer, varigenom dessa åtarsig atl verka för ett gemensamt ändamål. Kommillén finner det emellertidolämpligt att i lagtext definiera bolagsbegreppet. Så har inte heller skelt ilagen (1895: 64 s. I) omhandelsbolag och enkla bolag (BL). Något större praktiskt behov av det enkla bolaget i dessnuvarande utformning anser inte kommittén föreligga. De handelsbolagsrättsligahuvudprinciperna - rättssubjektivitet för bolaget och solidariskt ansvar fördelägarna gentemot bolagsborgenärema - befrämjar kredilen och torde såledesvara lämpliga för bolag som idkar näring. Eftersom bokföringslagen (1976: 125)(BFL) i princip omfattar alla näringsidkare är det därför enligt kommitténsmening ändamålsenligt att anknyta handelsbolagsbegreppet tillbokföringsskyldighet enligt BFL och att sålunda föreskriva att handelsbolagföreligger, om två eller flera avtalat att i bolag utöva verksamhet som medförbokföringsplikt enligt BFL. Kommittén anser inte att det finns skäl attuppställa krav på gemensam firma för att handelsbolag skall anses föreligga.Kommitténs förslag till definition av begreppet handelsbolag innebär att detenkla bolagel endast kommer till användning då fysiska personer avtalat att ibolag driva jordbruk eller skogsbruk eller uthyrning som inte är underkastadbokföringsplikl ellewdå fråga är om icke näringsidkande verksamhel. Genominförande i handelsregister övergår enkelt bolag till att bli handelsbolag. Kommittén anser inte att tillräckliga skäl föreligger föratl i lag uppställa krav på skriflligl bolagsavlal. Kommitténanser att den nuvarande regeln om delad förvaltningsrätt och vetorätt ihandelsbolag bör behållas. Kommiitén föreslår en utirycklig lagregel om attförvaltningsberättigad bolagsman skall äga att till allmännyttigt eller därmedjämförligt ändamål använda tillgång som i förhållande till bolagets ställningär av ringa betydelse. 1 en ny bolagslag bör enligt kommitténs meningföreskrivas att arvode skall utgå till handelsbolagsman som deltar iförvallningen även om avtal om arvode inte träffats. Ränta på i bolaget insattkapital bör avräknas enligt räntelagens (1975; 635) regler om avkastningsränta.Vidare bör införas en lagregel om att under bolagets bestånd bolagsman ej ägermot annan bolagsman personligen göra gällande fordran på grund av koslnad förbolagets räkning, fordran på förvaltningsarvode eller fordran på ränta påinsats. Föreskriften i 7 8 BL om bolagsmans rätt att granska bolagetsräkenskaper och i övrigt taga kännedom om bolagets angelägenheter bör i framtidenvara tvingande då det gäller bolagsman som har obegränsat personligt ansvarför bolagets förbindelser. Efter mönsier av aktiebolagslagen (1975: 1385) (ABL)föreslår kommillén införande av en regel som möjliggör jämkning av bolagsmansskadeståndsskyldighet mot handelsbolag. Kommittén föreslår även en preciseringav I 1979/80. 1979/80:143 2 utgångspunkten förden i 15 8 andra slyckel BL angivnaettåriga preskriptionstiden och att preskriptionstiden, efter mönster avakliebolagsrätten, utsträcks till då i årsbokslut eller eljesi tillbolagsmännen ej lämnats i väsentliga hänseenden riktiga och fullständigauppgifter angående beslut eller ålgärd varpå talan grundas. Liksom fallet är igällande rätt bör de nu angivna preskriptionsreglerna ej gälla talan somgrundas på brott. Kommittén anser att del skulle innebära en onödigbyråkratisering av regelsystemet att i en ny handelsbolagslag införabestämmelser om förbud mol självkontrahering. Enligt kommitténs mening bör 16 8andra och tredje stycket BL om verkan av atl bolagsman överskrider sinbefogenhet ersättas med en bestämmelse av innehåll att har bolagsman somföretagit rättshandling för bolaget överskridit sin befogenhet, ärrättshandlingen inte gällande mot bolaget om den mot vilken rättshandlingenföretogs insåg eller bort inse all befogenheten överskreds. En framtidamotsvarighet till 18 8 BL om meddelande och ålerkallelse av prokura bör varadispositiv. 22 8 BL om kvittning m. m. framstår för kommittén som överflödig. Enligt kommitténs uppfattning bör lagstiftaren sökaunderlätta genomförande av sådana avtal som föreskriver utträde urhandelsbolag där likvidation eljesi skulle ha skett. Kommiitén anser därförall avtal om utträde, där likvidation eljesi skulle ha skett, bör äga giltighetäven om grunden för utlösandet inte angivits i avtalet. Kommittén anser vidareatt uteslutning av bolagsman, trots avsaknad av avtal härom, bör kunna skeunder följande förutsättningar. Ett likvidationsfaklum skall kunna hänförastill den bolagsman om vars uteslutning det är fråga, Alla de övrigabolagsmännen skall kräva uteslutning i stället för likvidation. Den avgåendebolagsmannen skall erhålla ett lösenbelopp motsvarande vad han skulle haerhållit om bolaget i stället gått i likvidation. Därjämte måste man enligtkommitténs mening kräva atl den avgående bolagsmannen får rätl till säkerhetför att hans personliga ansvar för bolagets skulder inle tas i anspråk i störreutsträckning än som kunde antagas ha blivit avtalat mellan bolagsmännen ellerbestämt av likvidator om i stället bolagsskifte ägt rum. Anledning atl görabestämmelsen om bolagsmans uteslutning tvingande föreligger inte. Möjligheternaatl arbeta med enmanshandelsbolag bör begränsas genom en föreskrift om allbolaget skall anses ha trätt i likvidation senasl efter del altbolagsmännens antal nedgått till en och att efter likvidationstillslåndetsinträde avvecklingsändamålet skall uigöra en i princip tvingande begränsningav ägarens rätl att vidtaga rättshandlingar för bolagets räkning. Kommittén anser atl bolagsavtal på livstid i princip börgodtagas. Även bör enligt kommitténs uppfattning omedelbaruppsägning av ett bolagsavlal kunna ske om det brister i en väsentlig förutsättningför bolagets bestånd. Kommittén anser emellertid inte att man i en framtidamotsvarighet lill 27 8 BL bör exemplifiera uppsägningsgrunderna. Liksom enligtgällande rätl bör, om ej annat avtalats mellan bolagsmännen, endast etl ombudeller en ställföreträdare äga företräda dödsbo efter bolagsman under bolagetslikvidation. Under likvidation som handhas av bolagsmännen bör, oavsett vadsom enligt avtal gällde, alla bolagsmännens medverkan erfordrasför förvaltningsåtgärder. Under likvidationen bör bolagets rörelse fåfortsättas om det behövs för en ändamålsenlig avveckling eller för att deanställda skall få skäligt rådmm för att skaffa sig ny anslällning. Kommitténanser inte att det är lämpligt med särskild klanderfrist då bolagsmännen självaförrättat skiftet. I fråga om skifte som verkställs av särskilt förordnadlikvidator anser kommiitén att den nuva- 1979/80: 143 3 rande klanderfristen bör förkortas från etl år till tremånader. Klanderfristen bör räknas för varje bolagsman från det han fick delav skifteshandlingen. Redan det av kommittén föreslagna sättet atl bestämmaklanderfristens utgångspunki gör det önskvärt att av iikvidator förrättatskifte får skriftlig form. Även då skifte förrättas av bolagsmännen själva talarstarka skäl för skriftlig form. Kommittén föreslår därför en lagföreskrift omatt skifte skall ha skriftlig form. Avsaknad av skriftlig form bör leda tillatt skiftet blir ogiltigt. I en ny bolagslag bör uttryckligen anges attklandertalan skall riktas mot de övriga bolagsmännen. Kommanditbolaget är en bolagsform som sedan längeförekommer i hela Västerlandet. Atl för framtiden förbjuda kommanditbolaget ivårt land utgör därför ett avsteg från vad som gäller internationellt. Det kanenligt kommitténs mening inle uteslutas att kommanditbolaget har betydelse dådet gäller småförelagsamhetens kapitalförsörjning. Enligt kommitténs meningbör därför denna bolagsform vara tillåten även . För att en visskredilbas skall säkras för kommanditbolaget bör endast fysisk person ochaktiebolag kunna komma i fråga som komplementärer. Kommittén har vidare funnitatt förbud för akliebolag atl vara komplementär kan bidraga lill att förhindraalt kommanditbolaget utnyttjas för skatteflykt. Kommittén intar därför denståndpunkten att i princip endast fysisk person bör tillåtas som komplementär.I speciella undantagsfall kan det dock framstå som obilligt att akliebolag intefår vara komplementär. Efter dispens av länsstyrelse bör därför aktiebolagtillåtas som komplementär. Kommittén anser atl man i en framtida bolagslag börföreskriva alt kommanditdelägaren, vid krav från bolagsborgenärs sida eller dåhan eljesi skall fullgöra sin insatsskyldighet, blir skyldig att betalabeloppel, inte direkt till bolagsborgenär utan till bolaget. Om inbetalning avbeloppet sker lill bolaget lorde nämligen konkurslagens återvinningsreglermöjliggöra en mera rättvis fördelning av beloppet mellan borgenärema.Kommittén anser inte att det föreligger tillräckliga skäl att i lag uppställaminimigränser för de insalser som skall göras av kommanditdelägare. Kommitténföreslår att den nya lagen skall innehålla en regel som innebär atlkommanditdelägare inte skall behöva riskera att få taga på sig en förlustandelsom överstiger insatsen. Kommillén föreslår all en kommanditdelägares dödnormalt inte skall utgöra likvidalionsanledning. Kommitténs bestämning av begreppet handelsbolag innebär enavsevärd inskränkning av användningsområdet för enkelt bolag. Även enligt kommitténsbegreppsbestämning kan dock ett enkelt bolag förekomma - utöver då fysiskapersoner avtalat att i bolag driva jordbruk eller skogsbruk eller uthyrning sominle är underkastad bokföringsplikt - om den utövade verksamheten inte är avekonomisk art eller om bolagets verksamhet visserligen är av ekonomisk art mensaknar yrkesmässighet. De handelsbolagsrättsliga reglerna om bolagsmännensinbördes rättsförhållanden, om bolagsborgenärernas företräde tillbolagsförmögenheten och om bolagsmännens solidariska ansvar för bolagsskuldemahar utformats med tanke på näringsidkande bolag. Reglema torde ofta varolämpliga för icke näringsidkande företag. Även synes det därförvara behov av särskilda regler om enkla bolag. Dessa regler kan i storutsträckning få överensstämma med de regler om enkla bolag som finns i BL.Kommittén håller fast vid BL:s utgångspunkt alt det enkla bolaget endastinnefattar elt obligationsrättsligl förhållande mellan bolagsmännen. Det finnsinte skäl att i en framtida motsvarighet till 50 8 BL föreskriva attanvändandet av kollektivbenämning som innehåller personnamn skall medförasolida- Prop.1979/80:143 4 riskl ansvar för de bolagsmän i enkell bolag som godtagitanvändandet. En framtida motsvarighet till 50 8 BL bör vidare stadga atl solidarisktansvar inte inlräder om det visas att medkontrahenl trols vilseledandekollektivbenämning insett eller bort inse att han ingick avtal med bolagsman ienkell bolag. Med kommilléns beslämning av begreppel handelsbolag blir bestämmelsen1518 BL om solidariskt ansvar i vissa enkla bolag överflödig. Såsom ovananförts kommer även enkelt bolag att föreligga om två eller flerafysiska personer avtalat att i bolag driva jordbruk eller skogsbruk eller sådanuthyrning som inte är underkastad bokföringsplikl. Det kan inte uteslutas atldelägarna i ett sådant enkelt bolag kan ha ell legitimt önskemål alt få bolagelunderkastat det handelsbolagsrätlsliga regelsystemet. Även bördärför enkell bolag kunna övergå till att bli handelsbolag genom attregistreras i handelsregistret. Därigenom vinnes också den fördelen allregistreringsmyndigheten vid prövning av registreringsansökningen inte behöverta ställning till huruvida fräga är om handelsbolag eller enkelt bolag. Kommittén har inte funnit skäl alt förbjuda användningenav handelsbolag för verksamhel i större skala. Ej heller har kommittén i frågaom sådana bolag ansett sig böra föreslå regler som begränsar avtalsfriheten dådet gäller insalser, fördelning av årsresultatet eller rätten att taga lån frånbolaget. För attskapa förutsättningar för lillämpning av bestämmelserna i lagen (1976:351) omstyrelserepresentation för de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar(LSA) även på anställda i handelsbolag anser kommittén atl slyrelse skallfinnas i handelsbolag som inte är moderföretag och som under det senaslförflutna räkenskapsåret här i landet har sysselsatt i genomsnitt minsl 25arbetstagare. Vad nu sagts bör äga molsvarande tillämpning på handelsbolag somär moderföretag, varvid anlalel arbetstagare skall avse koncernen i desshelhet. Har skyldighet att ha styrelse inträtt bör inte skyldigheten att hastyrelse upphöra om därefter anlalel anställda underskrider 25. Vidutformningen av reglema om styrelse beaklar kommittén atl obegränsatpersonligen ansvariga bolagsmän har ett mycket starki intresse av attförvallningsbeslul inte fattas mol deras vilja. Kommittén föreslår därför alt islyrelsen skall ingå, utöver anställda, de bolagsmän som hade förvaltningsrätti bolaget dä skyldighet atl inrätta styrelse inträdde samtatt varje obegränsat personligen ansvarig bolagsman som ingår i styrelsen skallha rätl att inlägga veto mot av majoriteten faltal beslut. Reglema i övrigl omstyrelse har kommillén i stort sett utformat efter mönsier av 8 kap. ABL.Frågoma om vilka personer (utöver anslällda) som skall ingå i styrelsen, medvilken röstmajoritet beslul i slyrelsen skall fattas samt i vad mån vetorättskall föreligga kan även regleras i bolagsavtal. Kommittén finner ejtillräckliga skäl föreligga att föreslå införande av lagregler om skyldighetatt ulse verkställande direktör i slörre handelsbolag. Styrelsen bör svara förbolagets organisation och förvallning. Dock bör bolagsman som hadeförvaltningsrätt då skyldigheten att inrätta styrelse uppkom, äga handha denlöpande förvaltningen. Om samtliga bolagsmän går med på det bör styrelsen istället kunna anförtro den löpande förvallningen åt någon som inle är bolagsmanmed rätt att handha den löpande förvaltningen. Om handelsbolag, för vilketskyldighel atl ha styrelse föreligger, iräder i likvidation bör likvidationenalllid verkställas av en eller flera likvidatorer. Förslagel till lag om årsredovisning, revision ochkoncerner, som avser andra företagsformer än aktiebolag och ekonomiskaföreningar, saknar motsvarighet i gällande rätt. Prop.1979/80:143 5 Lagförslagels försia kapitel behandlar frågor omårsredovisning.