prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Statskontoret harsålunda fått i uppdrag all tillsammans med försvarels rationaliseringsinstitututarbeta förslag till dels anvisningar för myndigheternas användning av ADB,dels handlingsprogram for insatser i syfte ^atl förbättra och sprida kännedomom metoder på ^ADB-^området. Vidare har ^uppdragits åt statskontoret altutarbeta förslag ^lill ^ålgärder för all ^förbällra ^informalionen omanvändningen av ADB i statsförvaltningen. En särskild ^uiredare (B 1979: 09)har tillkallats (Dir. 1979: 8) föratt utreda frågor om anskaffningen av ^ADB-ulruslning, bl. a. vilka typer av^ulrusining som bör anskaffas via de ^cenirala upphandlande organen^(slatskonioret ^m.fl.) samt arbetsfördelningen mellan dessa organ och de^ADB-användande myndigheterna. Riksrevisionsverketfortsätter alt bedriva förvaltningsrevision med inriktning dels på ^atlmyndigheterna skall kunna uppnå bättre ^resullal med anvisade resurser, dels påatt om möjligt ^åsladkomma direkta besparingar i statlig ^verksamhel.Förvaltningsrevisionens tyngdpunkt kommer under de närmas^te åren att ligga päavgränsad revision inom myndigheter och revision av enskilda ^myndighelers^verksamhel. ^Riksrevisionsverkei medverkar även i ^arbelet med moderniseringenav det statliga budgetsystemet. Verket biträder vidare myndigheterna med^redovisningsleknisk expertis och med rådgivning i frågorom planering av^myndighelernas verksamhet. För all begränsa och^underiälla del ^uppgiftslämnande av olika slag som förelag, ^organisaiioneroch ^offenlliga organ måste lämna till ^myndigheler ^m.fl. inrättades under^budgeiårei 1977/78 en särskild ^delegaiion, delegationen för företagens^uppgiftslämnande ^(DEFU). Statsmyndigheterna är skyldiga att anmäla krav på nyeller ^uiökad uppgiftsinsamling till delegationen. Mot bakgrund av deerfarenheter som ^efler har vunnits av delegationens arbete skall^siatsmakterna la ställning ^lill vilken inriktning fortsatta ^ålgärder på^della område bör ha. Delegationen ^ulgår i sin nuvarande planering från altdelegationen avslutar sill arbete med utgången av . Vid sin behandling av^prop. 1978/79: 112 om regionalpolitik har (AU 1978/79: 23, ^rskr1978/79: 435) bl. a. anslutit sig till uppfattningen all man målmedvetet börpröva möjligheterna ^atl ^omlokalisera expanderande statlig förvaltning från^slockholmsregionen och ^atl förlägga ny statlig förvaltning ^lill andra delarav ^landel. Prövningen av sådana frågor borde enligt ^arbelsmarknadsulskottels^uppfallning ske ^konlinueriigl och ^ell särskilt organ ^inrätlas för ^dellaändamål. Delta organ kunde ha formen av en ^delegaiion som ^enligi ^uiskottelsmening lämpligen borde vara ^knulel ^lill regeringens kansli. En särskilddelegation för decentralisering inom den ^offenlliga ^seklorn avses bliinrättad under innevarande ^budgelår. Det är myckel angelägetall de ^slatliga myndigheterna genom sin ^norm-^givning ^m.m. ^inle åsamkar bl.a. kommunerna ökade kostnader. Föreskrifter härom finns i kungörelsen (1970:641) om begränsning i myndigheternasrätt all meddela föreskrifter, anvisningar och råd. 1979/80:100 Bilagall 6 Bidragsärendena prövas av ^riksskatteverket. Bidragenbetalas ^ul från ^elt anslag under ^budgeldepartementets huvudtitel. Anslagetberäknas ^lill 230 milj. kr. för ^näsla budgetår. För all ge extra stimulans åtnäringslivets ^byggnadsinvesieringar ^ftnns ^möjlighel ^atl få ^elttidsbegränsat investeringsavdrag även för byggnadsinvesteringar ^(prop. 1978/79:50bil. 2, ^SkU 1978/79: 19, ^rskr 1978/79: 107). Avdraget medges avsådana ^kosinader som nedläggs för ny-, ^lill-^eller ombyggnader av fasligheteri rörelse, jordbruk eller skogsbruk under liden ^oklober ^1978-mars 1980.Byggnadsarbetena ^måsle dock ha satts igång oktober ^1978-september1979. Företag som inte kan utnyttja ^avdragsrätten för byggnadsinvesteringarnakan i stället - på samma ^säll som när del gäller ^maskininvesleringa^r^na -få ^ell ^4-procenligt statligt ^invesieringsbidrag. ^Skatteutjämningsbidragtill kommuner ^m. beslutaderiksdagen ^(prop. 1978/79:95, ^FiU 1978/79: 35, ^rskr 1978/79:335) om enomfattande reformering av ^skatteutjämningsbidragen till kommuner ochlandstingskommuner ^fr.o.m. Den kraftigt förbättrade^skalteuljämningen inleds nämnda år med en förslå utbyggnads-etapp. ^Skatteutjämningsbidragen förår 1980 kan beräknas uppgå ^lill totalt 6618 milj. kr., varav 3846 milj. kr.^lill kommunerna, 2641 milj. kr. till landstingskommunerna och 131 milj. kr. till kyrkliga kommuner. I genomsnitt för^landel beräknas ^skatteutjämningsbidragen ^ulgå med ca . per invånareeller nära 2:90 per skattekrona . Syftet med bidragen är alt ^molverkaskattekrafts- och kostnadsskillnader mellan olika kommuner resp.landstingskommuner och kyrkliga kommuner och därmed utjämna skillnaderna ideras ekonomiska ^förulsältningar. ^Skalteuljämningssysie-^met är ^eu av defrämsta medlen för ^atl skapa förutsättningar för en i möjligaste mån likvärdigkommunal service i olika delar av landet. Den största betydelsen har^skatteutjämningsbidragen för , för norrlandskommunerna och förglesbygdskommuner i andra delar av ^landel. De störta bidragsökningarna genomskatteutjämningsreformen får de södra och mellersta delarna av landet. 1978/79:95 omden kommunala ekonomin föreslogs all kommunsektorn ^fr.o.m. taxeringskulle tillföras skatteunderlag från beskattade förmåner där skallen i sin helhet tillfaller ^slaien. Samtidigtskulle grundavdraget vid den kommunala inkomsttaxeringen höjas från nuvarande . och ^skattebortfallsbidragel skattereformoch ^kompensalionsbidraget skattereform slopas. ^Erforde^r^iigalagändringar med anledning härav redovisades i ^prop. 1979/ 80:58 om fortsattreformering av inkomstskatten, ^m.m. ^Prop.1979/80:100 Bilagall 7 ^(SkU 1979/80: 20, ^rskr 1979/80:137) ^beslulat om denna ^s. k. förenklade beräkning av det kommunala^skalteunderiaget i ^enlighel med vad som föreslagits i ^proposilionen om denkommunala ekonomin. 1979/ 80: 58 framhölls bl. a. alt de ^successiviökade inkomster för kommuner och ^landslingskommuner som kommer all bli ^eltresultat av denna reform får ^beaklas i de överläggningar som skall hållas i^fortsäUningen mellan regeringen och kommunförbunden. Det konstaterades ocksåall del kan bli aktuellt med en ny anpassning av det kommunala grundavdragetresp. den särskilda statliga skattereduktionen om de skattepliktiga förmånemasomfattning ökar mer markant i framliden. Del första stegel iskatteutjämningsreformen genomförs som nämnts som ^etl antal^specialdestinerade statsbidrag avvecklas. Därmed ställde sig ihuvudsak bakom den bedömning av de totala statliga transfereringarnas storlektill kommunerna och landstingskommunerna som låg ^lill grund för^förslagel i ^prop. 1978/79:95. För är 1981 har rikdagen ^beslulal omgenomförandet av del andra steget i ^skalleuljämningsreformen. Någon ställningtill de ^lolala ^slalliga ^iransfereringarna till kommunsektorn har dock intetagils . När det gäller och tiden därefterär det aktuellt alt behandla del reala utrymmet för utbyggnadenav den kommunala ^verksamhelen i överläggningar med de båda kommunförbunden.Dessa ^överiäggningar får föras bl. ^mol bakgrund av ^atl den kommunala konsumtionensvolymökning beräknas ligga klart över den riktpunkt på 3 ^%^per år, som regeringen och kommunförbunden enats om i en överenskommelse ^ijuni . Även den finansiella situationen år 1981för kommunerna och landstingskommunerna bör behandlas vid dessaöverläggningar. Därvid bör bl. a. storleken av de totala statligatransfereringarna ^lill kommunsektorn prövas. Regeringen finner detofrånkomligt all taklen i genomförandel av ^skalleuljämningsreformen omprövas.Det andra stegel av reformen, som skulle genomföras , bör i ställetfördelas . Hälften av denna andra ^elapp bör genomföras och^reslerande del . Reformeringen av ^skalleutjämningssyslemel skullesåledes i sin ^helhel vara genomförd först . Härigenom reducerasökningen av de ^slat^liga ^Iransfereringarna ^lill kommuner och^landslingskommuner med ca 750 milj. kr. Vidare bör del särskildabidrag för som övergångsvis utgår till landstingskommuner och^landstingsfria kommuner ^ulanför ^skatieuljämningssystemel inte förnyas år1981. I delta sammanhang bör även en avveckling av vissa ^specialdestineradestatsbidrag diskuteras. I bilagan 2 till ^budgelpropositionen (budgetförslaget)redovisas bakgrunden till här angivna ^ålgärder. under innevaranderiksmöte kommer en mer fullständig redovisning av dessa frågor ^atl lämnas^lill . 1979/80:100 ^BUaga 11 8 För ^näsla budgetår beräknasutgifterna för byggnadsarbeten för ^slallig ^förvallning uppgå till ca 300milj. ^Della innebär en minskning med ca 160 milj. kr. i förhållande tillinnevarande ^budgelår. Minskningen beror bl. a. på att ^etl ^slort antalbeslutade investeringar i lokaler för ^länsadmi-^nislralionen i huvudsakslutförs under innevarande och nästa budgetår och all behovet av investeringari samband med ^omlokalisering av statlig ^verksamhel avlar. Härtill kommer ^atlden investeringsvolym som beräknas för planerade nya projekt har begränsatsbl. ^mol bakgrund av det ^slalsfinansiella lägel och de bedömningar av^sysselsältningslägel inom ^byggnadssektom under ^näsla ^budgelår som kangöras. Omfattningen av byggnadsinvesteringarna kan dock komma att förändras iförhållande till budgetförslaget med anledning av de konjunktur- ocharbetsmarknadsåtgärder som fortlöpande övervägs. Av de beräknade ^utgiftemanästa ^budgelår avser ca 100 milj. kr. ^ulgifter för ^fortsatla ^invesleringari nya lokaler för departementen i i . Ca 60 milj. kr. har^beräknals för investeringar i lokaler för länsförvaltningarna och ca 75 milj.kr. för ^invesleringar i samband med ^omlokalisering av statlig verksamhet. Den 1 juli 1979inrättades två ^myndigheler, ^slalens arbetsmarknadsnämnd ^(SA^MN) och^slalens och personalutbildning ^(SIPU).Vid samma tidpunkt upphörde statens personalnämnd och ^slatenspersonalutbildningsnämnd. ^SAMN är ^cenlral^förvaltningsmyndighel för arbetsmarknadsfrågor inom statsförvaltningen.Nämnden skall verka för alt dessa frågor handläggs på ^elt ändamålsenligt ochplanmässigt sätt. Nämnden skall därvid bl. a. översiktligt följa utvecklingenav personalbehovet med avseende på effekter av strukturförändringar och på^övertalighetsproblem ^m. och svara centralt för sådana omplaceringsfrågor,som avser ^anslällda som berörs av ^atl statlig ^verksamhel ^omlokaiiseras,inskränks, omorganiseras eller upphör, eller som avser ^anslällda med^arbelshandikapp. ^SIPU är ^cenlralservicemyndighet för de statliga myndigheter som lyder under regeringen ifrågor om ^personaladministrativ konsultation och personalutbildning.Verksamheten skall finansieras i huvudsak genom avgifter. Under ^budgelåret1979/80 har arbetet för alt nå ökad jämställdhet mellan kvinnor och män istatsförvaltningen ^följl det handlingsprogram som ^lidi^gare har utarbetatsinom ^budgeidepartemeniel. En samlad redovisning som innefattar ^resullal och^erfarenheler av den verksamhet inom ^områdel 1979/80:100 Bilaga11 9 som ^pågåll kommer ^atl föreligga . Under innevarandebudgetår ^inrätlas ytterligare ^lio nya ställiga hälsocen^traler. Totalt hardärmed 34 centraler ^inräiials. Den ^slalligaföretagshälsovården, som ^f.n. bedrivs av regionala och lokala ^hälsoråd, skallden bedrivas av en av partema på den ^slalliga arbetsmarknadengemensamt bildad stiftelse. För ^budgetårel 1980/81 skallstiftelsen i enlighet med avtal mellan partema tilldelas medel som medger att15 nya centraler kan startas. ^Slatens bidrag ^lill ^Staishälsan under^budgetårel 1980/81 uppgår till 65 milj. kr. Frågan om utbil^dning avhögre chefer i ^slalsförvaliningen har uppmärksammats särskilt under senarelid. En ^kommillé har sålunda ^lillkallais med uppgift ^atl bl. a. avge förslagom ^inrikining och utformning av sådan utbildning. Vissa konsekvenser inom budgetdepartementets huvudtitelav omläggningen av statsbudgeten I samband medomläggningen av statsbudgeten till ^näsla budgetår, varvid den ^lidigareuppdelningen i en ^drifibudgei och en kapitalbudget slopas, har de nuvarande^invesieringsanslagen på ^kapilalbudgelen överförts ^lill de avsnitt avnuvarande driftbudgeten ^lill vilkade har saklig anknytning. ^Invesieringsanslagen föresläs för nästa budgetårgenomgående anvisas som ^reservalionsanslag, varvid den medelsbehållning somkan ^f^innas på ^invesieringsanslagen vid utgången av /80förutsätts bli tillförd ^molsvarande ^reservalionsanslag i^statsbudgetförslaget för /81. Vid budgetomläggningen harvidare anslagen under ^budgel^departementets huvudtitel grupperats om ochförsetts med nya ^litterabe-^leckningar för att ge en bättre saklig överblicköver de olika utgiftsändamålen. Den viktigasteförändringen berör emellertid redovisningen av del ^slal^liga byggnadsväsendet^m. I budgetpropositionerna har ^hillills ^inkomsler och utgifter för^slatens byggnadsförvaltning och löpande byggnadsunderhåll ^m. redovisatsi särskilda bilagor för statens allmänna ^fastighetsfond och försvarels fastighetsfond.^Fr.o. årets budgetproposition redovisas sådana ^frägor i anslutning tillresp. ^fastighetsförvaltande myndighets anslag. I ^budgetdepartemelets^huvudtilelsbilaga återfinns således den verksamhet som harom hand, dvs. de nuvarande slottsbyggnadernas, ^beskickningsfasiigheiernas ochbyggnadsstyrelsens delfonder av ^slalens allmänna ^faslighelsfond. I sambanddärmed ^ulgår ur ^slalsbudgeten del särskilda förslagsanslag på^budgeldeparlemenlels huvudti^tel som förts upp för all skapa balans islottsbyggnadernas delfond, där ^någol ^lönsamhelskrav ^inie har ^uppslälllsmed ^lanke på byggnademas ^Prop.1979/80:100 Bilagall 10 art och användning. Syftet med anslaget^lillgodoses i stället i annan ordning inom ramen för den resultaträkning förbyggnadsstyrelsens ifrågavarande ^verksamhel som redovisas i ^anslulning ^lillanslaget . finns ^ocksä ^eltsärskilt ^reservalionsanslag för ^uiredningar rörande byggnadsförelag ^m. ^m.Härifrån ^bekosias ^uiredningar om ^lilllänkta ^bygg-^nadsprojekl före delegentliga ^projekieringsskedel. I ^fortsåltningen avses sådana^utredningskoslnader bli finansierade förskottsvis över byggnadsstyrelsensanslag. På samma sätt som gäller för projekteringskostnader börutredningskostnaderna ^slulligl läckas av de av sedermera anvisadeanlagsmedlen för de olika byggnads- och inredningsprojekt som statsmakternabeslutar om. Del särskilda ^utredningsanslagel har därför ^inle förts upp i^statsbudgetförslaget för ^näsla budgetår. Förändringarna inombudgetdepartementets verksamhetsområde i förhållande till ^molsvarande^ulgifisändamål på ^slalsbudgel^cn för ^budgeiårei 1979/80 framgår av följande^sammanslällning. Beloppen för ^budgeiårei 1979/80 har ^anpassais med hänsyn ^lill den ändrade indelning av^budgelde-^partemenlels huvudtitel som ^slalsbudgelförslagel för ^budgeiårei1980/81 innehåller. A. Budgetdepartementet ^m. ^-(- 18,1 revision, ^m. ^+^ ^ ^ ^ ^ 37,5 -1-2342,0 De ^lotala ^ulgifternaberäknas öka med ca 2 342 milj. kr. Del under ^budgeldepartemenlets huvudtitelredovisade anslaget till läckande av merkostnader för löner och pensioner är -i ^avvakian på avtal om löner för de ^anslällda ^m.fl. för liden efter den 1november 1979- schablonmässigt beräknat till 2000 milj. kr., ^vilkel innebär enökning i förhållande ^lill motsvarande anslag under ^budgetårel 1979/80 med 500milj. ^Anslagsbe^hovel för rationalisering och revision samtlokalförsörjning minskar främst på grund av all investeringsvolymerna går nedoch alt befintliga medelsreservationer förbrukas. 1979/80:100 ^BUaga11 Föredragande: ^slalsrådel ^Mundebo såvitt avserfrågorna under ^littera A, B, C, ^D, ^E^ och G punkterna i - 10; ^slalsrådel såvitt avser frågorna under^litiera ^F^ och G ^punklema Anmälan till statsbudgeten /81 såvitt avser budgetdepartementets verksamhetsområde 1978/79 Utgift 28055 734 1979/80 Anslag 27476000 1980/81 Förslag 29295000 Handläggande personal Övrig personal Reseersättningar (även utrikes resor) ^-l-l 564000 ^-^ 125 000 -1- 90000 -1- 40000 Pris^-^ och^löneomräkning ^beräknarjag till I . Under innevarande ^budgelår har^budgeidepartemeniel förstärkts med två handläggare och ^ell ^bilräde. Medelför dessa ändamål bör beräknas för ^näsla ^budgelår. 1979/80:100 ^BUaga 11 ^Handläggartjänsierna är avsedda för en sådanförstärkning av resurser för ^ADB-frågor ^somjag^förulskickade i ^prop. 1978/ 79: 121 om användningen av ADB i ^slalsförval^iningen. Med hänvisning i ^övrigl ^lillsammanställningen hemställer jag alt regeringen föreslår ^atl till Budgetdepartementet för^budgetårel 1980/81 anvisa ^elt förslagsanslag av . A 2.Gemensamma ändamål for departementen 1978/79Utgift 67360585 1979/80 Anslag 1980/81 Förslag Från anslaget ^beslrids kostnader för departementens^organisalionsav-^delning och andra för departementen gemensamma anordningar.Från anslaget bestrids vidare departementens och kommittéernas ^sjukvårds-^ochlokalkostnader, ^utgifler för ^expenser avseende inredning och utrustning avlokaler, telefon ^m.m. samt kostnader för tjänstebilar, ^alll iden mån medelinte anvisas i annan ordning. Sjukvårds- och lokalkostnaderna för ^utn'kesdepartemeniel^saml hyreskostnaderna för försvarsdepartementet bestrids dock frånvederbörande ^departemenisanslag. -^t- 1 180000 ^+^ ^ ^ ^ ^ 125000 Reseersättningar (även utrikes resor) ^(-(- 38000) -1- 125 000 För pris- och^löneomräkning ^m.m. ökade^kosinader för de lokaler som disponeras av ^regeringskansliel. ^Prop.1979/80:100 Bilagall 13 Under föregåendebudgetår har ^organisalionsavdelningen på grund av arbetsbelastningenförstärkts med en ^lelefonislljänst och ^ivå andra ^bilrä-^desljänster för^löne- och kameralfrågor samt med en ^handläggarijänst för lokalplanering.Medel för dessa ^ijänsler bör beräknas för nästa budgetår. Med hänvisning ^lill vad jaghar anfört och till sammanställningen ^hem^släller jag alt regeringen föreslårriksdagen att till Gemensamma ändamål för departementenför /81 anvisa ^elt förslagsanslag av . 1978/79 ^Ulgift 8390974 ^Reservalion 7094 691 1979/80 Anslag 10 500000 1980/81 Förslag 10500000 ^Belaslningen påanslaget under innevarande budgetår ^beräknarjag ^lill ca 13,5 milj. kr. Jaghar därvid beaktat att kostnaderna för delegationen för förelagens^uppgiftslämnande enligt ^beslul vid /77 ^(prop. 1976/77: 115,^FiU 1976/77: 25, ^rskr 1976/77: 268) belastar ^detla anslag även under ^näslabudgetår. Med hänsyn ^lill detta och den väntade omfattningen av^kommittéverksamhelen under ^budgeiårei 1980/81 ^saml med beaktande av denanslagsbehållning som kan ^vänlas uppkomma förordar jag alt anslaget förs uppmed ^oförändrai belopp i ^slatsbudgelen för nästa budgetår. Jag hemställer all regeringen föreslår alt ^lill Kommittéer ^m. /81 anvisa ^elt ^reserva-^r^ionsanslagav . 1978/79 Utgift 504 283 ^Reservalion 400 864 1979/80 Anslag 625000 1980/81 Förslag 625 000 Med hänsyn till den hittillsvarande^belaslningen och med beaktande av den anslagsbehållning som kan ^vänlasuppkomma förordar jag alt anslaget förs upp med ^oförändrai belopp istatsbudgeten för ^näsla ^budgelår. Jag har därvid ^räknal med att fortsattbidrag ^lill utgivningen av statskalendern skall bestridas från detta anslag.Jag hemställer ^atl regeringen föreslår att till Extra ^ulgifter för ^budgelåret1980/81 anvisa ett ^reservalions^anslag av . 1979/80:100 Bilagall 14 STATLIG RATIONALISERING OCH REVISION, ^M. I ^slalsbudgeten förinnevarande ^budgelår har anslaget ^Slalskontoret förts upp med . Med stöd avregeringens bemyndigande tillkallades en särskild utredareför all se över organisationen för de ^cenirala myndighetsuppgifterna avseenderationalisering och ADB. Den särskilde utredaren har under ^höslen avlämnat sitt betänkande ^(SOU 1979: 72) Rationaliseringoch ADB i ^slalsförvaliningen. I ^beiänkandei föreslås bl. ^atl ett^särskili ^ADB-råd skall inrättas som en ^kommillé med vissa förvaltningsuppgifter,bl. a. granskning av investeringar i ^slatliga ^ADB-syslem. För ^slalskonlorelsdel föreslås en delvis ny ^inrikining och en ny ^organisalion. Betänkandet^remissbehandlas ^f^ ^n. I avvaktan på all beredningen av förslagen kan^avslulas, bör anslaget föras upp med ^ell preliminärt beräknat belopp. Jag^hemsläller alt regeringen föreslår all, i avvaktan på särskild ^proposiiioni ämnet, till Statskontoret för /81 beräkna ^etl förslagsanslagav . 1978/79 ^Ulgift '122775 133 Behållning '93370946 1979/80 Anslag '115000000 1980/81 Förslag 46000000 ^'Invesleringsanslaget Statens datamaskinfond:Anskaffning av datamaskiner. ^Generelll användbar^ADB-ulruslning, som anskaffas för andra ^myndig^heler och ^inslilulioner ände affärsdrivande verken, finansieras och redovisas ^l.o.m. utgången av^budgeiårei 1979/80 över ^slalens datamaskinfond. Denna består av tvådelfonder, civila statsförvaltningens delfond och försvarels delfond. Bådadelfonderna förvaltas av statskontoret. Medel till ^delfondema har anvisats på^kapilalbudgelen över ^invesieringsanslagen ^Slalens ^dalamaskinfond:Anskaffning av datamaskiner och ^Slatens datamaskinfond: Försvarets delfond:Anskaffning av datamaskiner. Från^invesieringsanslagen ^lill fonden bestrids dels ^utgifler för förvärv avdatamaskinutrustning, dels andra utgifter av ^investeringskaraklär i sambandmed anska^ffning, installation eller ^igångkörning av förvärvad eller förhyrddatamaskinutrustning, vilka är av sådan art att de bör ^periodiseras. På fondenredovisad ^utmstning ställs ^mol avgift till förfogade för de ^myn^dighelersom skall svara för driften av anläggningarna. 1979/80:100 Bilagall 15 av statskontoret ^efler samråd med riksrevisionsverketoch, i fråga om avgifter till försvarets delfond, försvarels rationaliseringsinstitut.Avgifterna skall, ^uiöver normal avskrivning eller hyra för utrustning ^m.m.,täcka kostnaderna för fondens administration. Enligt statsmakternasbeslut i anledning av regeringens ^proposiiion om användningen av ADB i^slalsförvaliningen ^(prop. 1978/79: 121, ^FiU 1978/ 79:34, ^rskr 1978/79:339)skall ^generelll användbar ^ADB-ulruslning även ^forisällningsvis anskaffas^cenirall. Som ^etl led i moderniseringen av del ^slalliga ^budgetsystemelupphör ^kapilalbudgelen som begrepp vid ingången av ^budgeiårei 1980/81. Medelför ^invesleringar i ^ADB-ulruslning inom den civila statsförvaltningen fårdärför anvi^sas över ^etl ^nyll ^reservalionsanslag för ^invesieringsändamål,förslagsvis benämnt Anskaffning av ^ADB-ulrusl^ning. Finansiering av^ADB-ulruslning inom ^försvarei skall ske över skilda myndighels- och^malerielanslag. ^Medelsbehovei för /81 har för försvarels deltidigare denna dag anmälts av chefen för försvarsdepartementet. I nämnda^proposiiion anförde jag vidare alt vissa frågor bör ^ul ochförändringar göras inom ramen för en samordnad anskaffning av ^ADB-ulruslning.Därför har regeringen bemyndigat mig alt tillkalla ^ulred^ningen (B 1979: 09)av frågor rörande samordnad anskaffning av ^ulrusining ^föraulomaliskdalabehandling (ADB) i statsförvaltningen. ^Ulredningen har till uppgift ^atlutreda och lämna förslag bl. a. vad avser vilka typer av ^ADB-^utrustning somskall omfattas av den samordnade anskaffningen, ^arbels-^och ansvarsfördelningenmellan ^slatskonioret och försvarels ^raiionalise^ringsinslilul ^å^ ena sidanoch de ^ADB-användande ^myndigheiema ^å^ andra sidan, möjligheterna alldelegera upphandlingsbeslut ^lill myndigheterna, ^avgiflssältning ^m. Jagavser all möjligt återkomma ^lill regeringen med förslag i dessafrågor. 1 anvisningarna för^myndighelernas ^anslagsframslällningar åläggs de ^myndigheler som ^omfallas avden samordnade anskaffningen all anmäla behov av ^dalamaskinuiruslning till^slatskonlorel, som ^lill regeringen lämnar en samlad ^anslagsframslällningför den datamaskinutrustning som kan behöva anskaffas på ^detla ^säll. Medanledning härav ^inhämlar ^sialskon-^loret en gång myndighetemas egnabedömningar av behovet av sådan utrustning.