prop · G303160 · 1979-12-31 00:00:00 — Kommiitén kommer senare att ta ställning till valularegleringenpå denna punkl. I avvaktan pä denna översyn finner kommittén att guldtrnnsuktionerbtir förbli likstålldn med kupitalbe-tnlningar i regleringshänseende. Dettasker framför allt genom det nu gällande förbudet att införa obearbetat guld.Det år inle möjligt all med någon säkerhet bedöma om vi slår inför enutveckling mot tesnurering i större omfattning av obetydligt bearbetat guld iform uv t. ex. jetonger. Fullmäktiges förslag till vidgning av den nuvaranderegleringen hur det begränsade syftet atl inskränka denna del av marknaden, somhittills varit ringa och vars framlida utveckling år svårbedömbar, tillplacering i föremål av 18 karals guld. som fullmäktiges förslag har detta begriinsadcsyfte, aktualiserar det betydnnde praktiska gränsdragningsproblem ochkontrollsvårigheter och öppnar dårmed möjligheter till kringgående. Genomförs fullmäktiges förslag gäller det inte bara att somhittills upprätthålla dislinktionen obearbetat/bearbetnt guld vilket år viktigtdå ju importkontrollen avses innefatta allt obeurbelal guld (oavsett knrntlul)men benrbetat guld endasl om karultalet överstiger 18. Det ankommer sålundu liksomf. n. på tullmyndigheterna att göra en bedömning av om benrbet-ningsgraden för ell18 karats guldföremäl skall anses tillräckligt hög för au det skall falla ulanförregleringen. Avsevärt större bedömningssvårigheier tillkommer emellertid om detockså gäller utt tu ställning lill tim guld och guldsmedsarbeten med mer än 18karat sknll fä importeras. Tullmyndigheterna måste då bedöma om sådanaguldsmedsarbeten hur en sådun beurbetningsgrud att det inle kun betrnktus som tesaureringsobjekt.På motsvarunde siitt måste riksbnnken/Guldeentmlen vid import nv obeurbetulguld med mer än 18 karal bedöma om den slulprodukt som skull framställas avguldet blir ett ""verkligt guldsmedsurbete"" och inle barnett föremål uvsetl för lesuurering. Låier sig f. ö. tesuureringssyfte ochintresset uv "verkligu guldsmedsnrbeten"" alltid särskiljns? Kandet inte t. ex. förekomma guldsmedsarbeten vars bearbetningsgrad är tämligenhög men som synes iiinehulln en slörre mängd finguld än ""nödviindigt""? IS kurnts jetonger kommer utt kunna importerus enligt försluget.liksom ocksn obeurbetnt guld (finguld för legering eller 18 knrutsj ttir tillM. )knmg nv sådnnn inom landet. Möjligheter till kringgnentle nv det nvseddn hintlreimöt tillverkning av jeionger i finguld öppnus härigenom. Den som önskur kun 1979/80:160 33 frilt imporleru jeionger eller nndrn som ""benrbetnde"gtidkåndu föremål med 18 kurnts guldhult, sälju dessn oeh återköpn dem. nu som ""guldskrot"'.KosUinden för rening frän 18 till 24 knrnt uppges vnra läg i torliållnnde tillguldvärdet vnrför förfnrandet öppnar möjligheter utt niisknffn oeh murknnds-föinfinguld för tesnurering. Förutsiittiiinganiu utt uppnn del miil som efiersuiivns metlfullmäktiges förslng blir beroende uv Guldceiitrulens möjliglieter utt kontrollerniiukllinii-deln. Dessn mtijligheier frumstär emellcititl vitl en rättslig bedtimiiiiigstim begrunsnde. Siirskill giiller delin i fråg;i om hnndel med skrotgultl ochguld som ej hur iiiiporternls. Vnkituktimmitién har överviigt oliku möjligheter nit kommatill riittu metl de pnlulnde problemen. Som ell nlternntiv till en utlmiiiisirutivreglering har kommittén diskulernl möjliglieleii utt nä sniiimn syfte genom beskntliiinguv gultlförsäljning, vnrvid skatten bnserns pä viirtlet nv den ingiiende guklvolv-men.Ett införnntle uv en punktskntt reser emellertid ett umul problem, stim kommiiténsnknnt möjlighet nit niirmnre prtivn. och kommiitén vill tliirför inte ta ställningtill detla nlternntiv. En unnnn väg skulle kunnu vnra utt införn besliimmelsersom direkt reglerar den inhemska hnndeln med guld. Dettu skulle kumm ske genom uttnndrn 2 S Ingen (1974:283) om hnndel med arbeten a v guld. silver eller plutinuså nu guldurbete räknus som ådelmetnllurbete endnst om det iir utfört uv 75(1 tusendelarfint guld (18 knrnt), vurken mer eller mindre. Enligt 3 S i nuiniidu fär endnstådelmelnllnrbele förses med stämplnr enligt Ingen. Entlast ädelmetnllurbele medföreskrivnn stämplnr får sniiiförus eller försiiljns i eller införus tillSverige. En komplettering uv fullmiiktiges förslug till iindring i vnlutnlugoch valutaförordning med en iindring i Inuen om hnndel med guld, silver ellerplatina skulle i princip kunna motverka kringgående nv \;ilutaregleriiigen och görnkontrollen nv skrotmurknnden i delin sylte överflödig. Vnlutnkommitlén hur emellertid drngil slulsulsen utt ii\eiitlennn metod ull motverkn kringgående av vulutnregleringens bestämmelser rörundeguldimport iir behiiflnd metl prnkliskn s\ nrigheter. Lngeii om hnndel med nrbelenu\ guld. siher eller plntinn iiger niimligen endnst tilliimpning pn Nrkesmässighnndel inom lundet. Niir del giiller pri\utpersoiiers imptirt uv enkelt benrbetndekiremnl med högre gtildhult iin IS k;irnt utgår fullmiiktiges förslng enligtuppgift frun ull resundes införsel uv siidnnu skull medges men däremot inte unnnnprivatimpori. Om förbudet i det sennre hiinseendet sknll vurn elfekti\l tordedet vuru ntithändigt utt hindru iiven resniitleinlörsel. VulutnkommittéBhur emellertid iiihiimint nu tullmyiidiglieiernn entlusi nnser sig linmojligheter ntl kontrollern vrkesmiissig import ;i\ benrbetnt '_;ultl med a\seentlepn guldhullen. En knr;ilkt)iitroll n\ pri\ntpersoiiers (t. e\. henniiiitkmde liiiislers)iiiiielinv u\ benibetnde guldvuror liksom pri\ut import genom t. e\. postorderkun diiremtn enligt lullniMuliglieiernu inte geiitimförns pn ett meningsfullt sått.Tullbehniidliiigen n\ gulthartM" sker 1979/80:160 .34 efter stntens proviiingsnnstnlis ktmlroll som genomförsmed sltid nv Ingen om hnndel med guld. silver eller plutina. EUersom endnst yrkesmiissiglimporterade guldvuror kun kontiollerus av prtivning.snnsiallen med slöd nvIngen skulle således underlng snkiins för tullbehnndling av oeh eventuelltfölbud mot privulpersoners införsel uv benrbetnde guldvurtir vare sig den iigderum i snmbniid med iniesu eller per post. Tullmyndighelernn nnser därför att piivutpersonersinförsel uv bearbetade guldvuror bör bli undun-lugnn genom dispens t)m riksbnnksfullmiikligesförslng genomförs. En kompletlernnde iindring i Ingen om handel med guld,silver eller plntinn skulle nlltsä inte motverkn privulpersoners import föregen riikning och tesnurering nv bearbetade guldvaror med högre guldhalt än 18 kurnt.Diirmed skulle den försäljning nv i. ex. 24 karnls jetonger till privatpersonersom hiuills skelt inom lundet. och som varit upphovet till riksbnnksfullmiikligesåtgärdsförslag, enkelt kunna omdirigerus exempelvis till poslorderför-siiljniiigfrun utlandet ulnn prnkliskn möjligheter för tullmyndighelernn ull motverkndelta enligt vad som sagts ovnn. Det visar sig således alt redan den begrän.sude ambitionenntl inskränka möjligheterna att tesaurern guld i form av enkelt bearbetadeföremål från 24 lill 18 karat släller krav pä relativt omfattandeförfattningsändringar utan att man för den skull erhåller några garantier föratt det avsedda syftet verkligen näs med godtagbar precision. Med hänsyn tillatt tesaurering av guld i form av jetonger och liknande enkelt benrbetnde guldföremälhittills inte hur hnft nägrn återverkningur nv betydelse på betalningsbalansen ocbalt effeklerna på lesaureringsintresset av en sänkning av karathallen ärovissa, förordar valutakommittén att inga författningsändringar genomförshärvidlag. Det innebär således att en potentiellt mer omfattandeimport i tesuureringssyfte av obeurbetat guld. t. ex. i form nv tackor,alltjämt förutsätts vnra förbjuden. Som nämnts har valutakommittén för avsiktatt behandla guldregleringen i det fortsatta arbetet med översvnen avvalutaregleringen i dess helhet. 3.7 Guldcenlralen ekonomisk förening Pä initiativ uv riksbank och efter förhandlingar mellunriksbunken och representunter för bl. a. guldsmedsbrunschen bildades i oktober1954 Guldcenlralen. en ekonomisk förening vars medlemmar utgöres av tväintresseorganisationer inom guldvarubranschen sumt tvä av större dentalvarubolag.Alll sedan börjnn uv sin verksamhet hur Guldcentralen i enlighet med uvriksbanken uppdragna riktlinjer ombesörjt den försåljning nv obearbetar guldför guldsmeds-, dental- och industriiindumäl som riksbnnken titligure sjiilv hnfthund om. Vidnre hur Guldcenlrulen ulövut kontroll över nit försålt guld anviintspå uppgivet sätt. Centruliseringen uv handeln med obeurbetul guld ochkontrollen över förbrukningen nv dctsnmmu hur. med stöd uv den import- ochexportreglering uv sädnnt guld oeh guldmynt stim sumtidigi ndministrernt. hnfttill iuitlumnl bl. n. utt kirlimdrn tesnurering nv obeurbetnt guld, Guldeeiitruleii hur fortkipunde hnft möjlighel utt tiieku siltbehov nv gukl antingen geiitim köp frän Bolitlen eller- metl vederbörlig importliceiistViiii riksbunken-geimm ktip från niigon utliindsk vurumnrknnd. För guldsmeds-iindnmnlsiiljer Guklcentrnlen guld såviil direkt tiil guklvnrufubriker och guklsmedersom till uffinerier. De sennre omvniidlnr guldel bl. u. till legernl hnlvfnbrikuti form uv plåt. trätloch nndrn foriiivnror tich säljer i sin lur dessn hnlvfäbrikatlill guklsmeder tich undra giiklvarutillverkure. Oavsett om guldet siiljes direktfrän Giildceiitrnleii lill nvniimaren eller vi;i nugot uffineri ikliider sigden slutlige köpureii förpliktelsen utt iilesliitniide uiivuntlu giikiet ifräguför tillverkning ;iv giiklsmedsvuror sumt ull redovisu dettu genom företeende nvkopior frän kontrollstämpling nv mtilsvnrunde kvuntitel guldsmedsurbeteii.Riksbankens tillståndsgivning för import frän iitlnntlel nv exempelvis giildlegeringnroeh hnlvfnbrikut därav, som ej kan tillhniidnhållns i , iir åvenförknippad med motsvurnnde villkor för importen beiräffunde nnviindningen uvguldet och redovisningen av detsunimu. Ovnn i korthet beskrivnu reglering hur i stort sett fyllt sittsyfte och diirmed förhindrnt tesnurering uv obeurbetul guld utan atl restriklionsåtgiirderi form UV viigruii att siilja guld behövt tillgripas från Guldcenirnlens sidu.Trots ntl de s. k. jetoiigernu i guld oivivelnktigt producerats och ninrknndsförlssom lesnureriiigsobjekl. diir vinslen pn guklprisslegringen,försäljningsföretagels nierköpsguranti och jetongens enkln utförnnde vurilförsal jningsnrgument. såsom bunkofullmäktige frnmhnllit. hiltillsvurnndereglering ej kunnut hindru tillverkning och försäljning därav. Avgörande harhärvidlag vuril ull jetongen trots sin ringa beurbetningsgrud i tullverkels ochslutens provnings-nnstnlts nonienklulurer unses vuru""bearbetad"" resp. "ädelmetullnrbete"'och därmed kvalificerad för konlrollslänipling. Genom uividgning nv import- och cxporiregleringen på delsalt som föreslugitsnv bnnkofullmäktigeoch efter erforderlig ändring uv de ålugundenköpnrnn ikläder sig vid köp nv guld frän Guldcenlrulen eller nffinerierna synesmöjligheter sknpus för Guldcenlrulen nit tillfredsställuiide kuiinn hindru forlsaUtillverkning nv jetonger eller undru lesniireringsobjeki i gukl med en finhetöverstigande 750 lusendelur. Tillverkning och försiiljning uv jeionger i guld med enfinhet nv 751) tusendelar, som för övrigl redun pägnr och som kun följns nv nndrnliknunde in\esteringsföremäl. kommer dock utt vurn opnverknde n\ de ändrade beslämmelsernu.Med hänsyn till den relativt storn efterfräguii som jetonger i finguld \isat sig hn. lorde finnns nnledning befurunit köpintresset i mer eller mindre oförundmd omfattning nu kunnliserus till dessukvurvnrunde tesuu-reringsobjekt, ouvsett utt dessn huller en guldhult.Det finns skiil nntn utt sudnnu siiljfukiorer som nterkopsgurunii tieli begrunsndemurginuler mellun forsiiljninsis- och nterktipspris hur mer uvgtirnnde iiiflvtnndepn efterfrngnii än tlen psvktiltigisku hetytlelse guklforem;ilets gukliniiehullmtijligen knn hu. 1979/80:160 36 I de imdringur som bnnkofullmäklige fiireslngit i vnkilnlörtMxiningcnsS 6 hur i frägu om tulllnxniis ur nr 71.1 1 från ftirbudel undnnlugils guklsmeds-stiptir.Styrelsen vill med anledning liiiruv frumhållu utt sopornn ulgor en relntivl stordel (under I97S drygl 20 '/< ) nv uiiiinl nvfnlls- och skrtilguld, som tiiiisiillspå den svensku mnrknndeii. Metl hiinsyn liiirtill synes det önskvnrl bl. u. ur kontrollsvnpiiiiktall nllt nvfnllsgiild och således iiveii guldsmedsso-por timfnUns uvregleringen. Giildsmedsbrnnsehens samorgumsntitm iir ell sumurbelsorgunmellun Juvelerure- tieh Guklsmedstorbuiid med 540 medlemsbuliker tieh GuldsmedsbrnnschensLeveruntörföreiiiiig med 30 medlemsftirclag. Tolult svsselsätier orgunisulitniernnsmedlemmnr cu 3 0110 perstmer oeh omsntter drygl 800 milj. kr. I skrivelse till riksbunksfullmiiktigc fiistesumorganisntio-nen fullmäktiges uppmärksumhet på nit AB försålde enkelluppurbetnde jetonger i 24 kurnt guld. Vi frnmhöll ntl dennn tillverkning och försäljninghuvudsnkligen synes hn komniii till stånd i syfte atl guldproduk-ternn skulle lesnurerns.Det erinrudes om att riksbunken tidignre intugit en neguliv ställning till sädangiildförsäljning. något som ocksä förklarades överensstämma med den ullmännuuppfattningen i guldsmedsbrunschen. Vi finner det fortfnrnnde svårt nit uccepterudennu typ nv investeringar och unser utt tillverkning och försiiljning av guldjelongerinte heller kan vuru uv intresse ftir snmhällsekonomin. Vi unser det därför bornunkommu pä fullmäktige i riksbnnken att genom liimpliga åtgärder förhindru att dyliknguldvuror används för spekulation. Vi anförde även i vär skrivelse utt om den tidigarerestriktiva inslällningen frän riksbnnken ej kun vidhällus, nllmiinhe-ten tordekommu ull ädugalåggu mycket stort intresse för spekulntionsguld och utt dennn murknnddiirmed skulle fä betydnnde omfuttning. Vi befnrur allljiimi. ntl därmed mängu brunschföretugmot sin vilju tvingns in i spckulntionshundeln. De jetonger som finns på mnrknnden hur en skiiligenobetydlig benrbet-niiig och murknndsförs inte som konst- eller prydnndsföremnl ulnniiteski-tnnde som objekt för tesnurering och med hänvisning till sunnolikheienlör vtterlignre stegring i guldpriset. Argumenteringen i murknudsföringen förstiirksi ullniiinhet med återköpsgnrnntier. Enligt sumorgnnisntionens uppfattning börregleringssystemet pä ifrugu-\ unmde område utvidgas så utt försäljning för lesuureringnv dylikn i princip oheurhetude guldföremål kun förhindras, vilket, enligt vnr uppfuttning,slur i snmklnng med titligure praxis. Mot nngiven hnkgrund tillstvrker Guldsmedsbrnnschens snmorgunisnlitinriksbnnksfullmäkiiges förslng. ntl regleringen nv import och exptirt u\' guld hihehullsoch utvidgas sä alt iiven imptirt n\' enkell benrbetnde guldföremnl 1979/80:160 37 kir lesuurering liiggs under införselkontroll snml ull imporlkontrollenutvidgas på sä siilt ull mnn förhindrur ull guld inom lundet timvnndlns tilloch vidnreftirsiiljs i former som omfultas uv den ulvidgnde importkontrollen. Den nv liksbunksfullmiiklige härvid ftireslngnu principen ftirreglering tillstyrks. Vid valel av finhullsgräns vid regleringens genomförnnde btiri delin summnnhung beuktus. ntl mänga tillverknre. a. utliindskn. håller enhult som någol överskrider 750 lusendelur i sinn guldsmedsurbelen.Upplysningsvis knn numnus alt huller pä upp till 765 lusendelur knn förekommn. Dessnhögre huller av guld lorde bero pä, nit lillverknrnu stiker undvika ntl fä sinnvuror relurnernde från statens prtivningsunstult. om vurun skulle understigngränsen för 18 kurat. Vi hemsiiiller således all en vissmindre tolerans medges utöver de i förfatlningstorsluget fustslälkin 750tusendelarna. Även om lesaureringsintressetkun väntas avta med lägre finhnlt, torde mun inle kunnu bortse från att mnrknndenför lesuureringsguld i 750 tusendelurs hull ändock torde vnra avsevärd. För allnägol förekommn en våntnd utveckling föreslär vi nit valutalagen ändras päsådant sått atl. om dennn försäljning når avsevärd omfattning, en ändring viddet tillfiillel inle blir nödvändig i författningen, utan kan ske ivalutaförordningen eller i unnnn liimplig föreskrift. En dylik ändring i valulalagenlorde. enligt Guldsmedsbranschens sumorgnnisations uppfattning, genom sinblotta existens hu en lillbukahållnnde verkan pä tesaureringsmarknadcn. De av riksbnnksfullmäktige föreslagnu ändringarna ivalutaförordningen S 6 har i frngn om tulltaxans nr 71.) I frän förbudet undantagitguldsmedssopor. Soporna utgör en relativt stor del av annat avfalls- ochguldskrot, som omsätts i den svenska branschen. Pä grund härav finner Guldsmedsbrnnschenssumorgunisation del synnerligen önskvärt alt nllt uvfull av guld och plutineratguld. således även guldsmedssopor, omfattas av den nu av riksbanksfullmiiktigeföreslagna regleringen. tillstyrker det framlagda förslaget men anseralt en föreskrifl börgälla inle endast det importerade guldet ulan man mä ävenföreskriva, nit inom lundet befintligl guld unvänds för tillverkning av imporlregleradeguldsmedsvaror. I annat fall lorde förslagel till stor del förlora sin verkan. I riksbanksfullmäktiges skrivelse sågs följande: "Delreglerade området utökas att omfatta guldsmedsarbeten med guldhall översiigande750 tusendelar (18 kurnt)"". Här må frumhållas, alt flera guldsmedsfabrikanlerframförnllt ulomlunds i sinn guldsmedsarbeten håller en hall som nägol översiiger750 tusendelar. Del förekommer halter upp till 765 lusendelar. Att dessu fubrikunterlillverkar nägol ""överhalliga"" guldsmedsvuror beror pä. 1979/80:160 38 all de ej vill riskera utt fä sina varor relurnernde frånstatens provningsanstalt om varan med nägon tusendel skulle understiga den föreskrivnnhallen om . Man bör således medge en viss liten tolerans utöverfastställda . Det sågs åven i förslaget från riksbanksfullmäktige, ej vill förbjuda fabrikation och försäljning av s. k. jetongersom håller och som kan komma att bli föremål för tesaurering. föreslår, att valutalagen ändras därhän att omdenna försåljning och tillverkning skulle nä en betydande omfattning, enändring ej är erforderlig i själva valutalagen utan kan ske ivalutaförordningen eller i en föreskrift lill denna. I riksbanksfullmäktiges skrivelse sägs: "AB:santaganden om att enbari detta företag skulle kunna sälja guld för tesaureringför en årlig summa av förefaller visserligenöverdriven"'. Till detla må anföras, att i slutet av 1979när vi aktivi marknadsförde 24 karat guldjelonger sålde för ca 6miljoner kronor sådana på ett enda försäljningsställe. ha försålt jetonger i samtliga av sina 85butiker i landet skulle denna försäljningssiffra med all sannolikhet hamångdubblats. kan därför ej hålla med om att dess uppskattning av försäljningsvolymenskulle vara överdriven. Tvärtom kan man med fog anta, att den av prognoseradeförsäljningen ligger betydligt under den verkliga. Handeln med guldjelonger i 24 karat har i pågåttsedan april 1978. () har ca guld åtgåtthärtill. Parallellt härmed har förbrukningen av guld för smyckeändamål minskatmer än nämnda kvantitet. har minskningen av guldförbrukningen försmyckeändamål fortsatt i accelererad takt. Även försäljningen av guldjelongerhar avtagit. Förklaringen är den kraftiga prishöjningen på guld som ägde rum påvärldsmarknaden under perioden 1979.12.15-1980.01.10. Jelongkundernu har istigande utsträckning börjat intressera sig för finsilver. Den ringa omfattning som handeln med guldjelonger haft iSverige och den minskning som inträtt visar att frågan endast har marginellbetydelse för rikets valutareserv. 1 detta sammanhang kan ocksä omnämnas denexport av guldjelonger som bedriver till , och . Den begränsade för atl inte säga negligerbara skada somhandeln med guldjelonger orsakar valutareserven skall ställas mot det värde somjetongerna har för gemene man i dennes strävan utt skyddn sig mot inflationenoch i dennes möjligheter att anpassa sig till gällande skatteregler (skatteplanera).Dessa möjligheter varierar i myckel stor utsträckning från individ till individ. Mun kan knappast tiinka sig nägot;innnt snmhiills-område där det föreligger sttirre ojämlikhet. För en störregrupp invånure som suknar lånemöjligheler liksom kunskap om aktier, diumunter,konst, iikta mnttor m. m. har en placering uv de egnn spurmedlen i jeionger uv iidlametnller i storl sett varit det endu niternnlivel. Genomföres nu uktuellaförslag om förbud för jetonger i 24 karal guld så försiärkes ojiimlikhetenytterligare. Dettu knn knappast vara önskvåri utifrån demo-krulisk synpunki. Om regering och riksdug likväl väljer att följariksbankens förslug, sä vill framhällu betydelsen av klara och entydiguregler. exempelvis, möjligt nit tillverka och sälja jetonger nvfinguld med 18 knruls stämpel'? Får upparbelnt uv finguldsjetonger med 23karats stämpel säljas efter det lagen trätt ikraft? Mänga liknande frågor knnresas. Vi föreslår att värt förelag beredes möjlighet att biträda vid de nyareglernas utformning. 3.11 I ärendet har tjugotvå enskilda guld- ochsilversmeder Ingivit en gemensam skrivelse, vari följande har anföris. Vi är guld- och silversmeder som till Statsrådet villframföra vår åsikt i årendet. Vi talar bara för oss själva och det sagdagrundar sig på yrkeserfarenhet. brev nämner namnen och samt AB . De två först nämnda oroarsig över AB guldförsäljning av en slags guldslant som kallas jelong.Denna jetong görs i finguld vilket nu de klagande vill att skall gesmöjlighet att stoppa. Detta vore en felaktig väg om Ni, genom förslag som går iriksbankens och de klagandes riktning, stoppar AB jetongförsaljningav finguld. För det första så krånglas en förut krånglig och snårig lagsliftningtill ytterligare. För det andra, guld i privata händer ses av oss med blidaögon då detta guld förr eller senare letar sig till verkstäderna föromarbetning. För det tredje. Guldsmedsbranschens samorganisation och GuldfyndAB uppträder på samma marknad som AB , försäljning av fabriksvaror. Skillnaden i lypen av varor avspeglar sig i den bedömningsom, dels i uttalanden från Guldsmedsbranschens samorganisation, dels ivalutastyrelsens yllrande, rör konstnärlig värdering. Jetonger saknar de konstnärlignvärden som - underförstått - annan fabrikstillverkning har. Vår bedömning av det konstnärliga innehållet i en jetong ärjämfört med annan gjuten, pressad eller stansad massprodukt, att de ärolikvärdiga. Sammanfattningen av vårt svar blir: Att Statsrådet avslårförbudstanken i brev, som ett steg på vägen mot etl upphävande avde lagar, förordningar, tillsägelser och tillrättavisningar, som reglerarvårt enkla arbete pä verkstäderna.