prop · G30384 · 1979-12-31 00:00:00 — Alltjämt finns dock möjligheten för deavtalsslutande parterna alt överenskomma om etl pensionssystem som komplelterargällande obligatoriskt system, Enligl RRV:s bedömning bör därior beslut fattasom att nya förpliktelser frän statens sida inle uppkommer från viss tidpunkt. De av utredningen nu föreslagna förändringarna kan enligtRRV:s mening innebära nya hinder för att sjömanspensioneringen framdelesslopas eller övergår till alt vara grundad på kollektivavtal. 3 Sjömanspensioneringens framtida utformning. : har inlel att erinra molall sjömanspensioneringen förs över frän lag till kollektivavtal, om enighetom ett avlal kan uppnås. Med hänsyn till den fondering för att irygga framlidapensionsutbetalningar, som torde bli nödvändig om statens befattning medpensioneringen upphör, kan det dock ifrågasältas om inle alternativet medkollektivavtal blir dyrare för sjöfartsnäringen till en början. Enligt verketsuppfaUning bör dock, såsom framgår nedan i avsniitet om sjömanspensioneringensekonomi, något slags avsättningar för framtiden göras oavsett ompensionssystemet grundas på författning eller på kollektivavtal, Verkel inslämmer i vad utredningen anfört om de ekonomiskaansvarsförhållandena vid en framlida omläggning av systemet, utom i uttalandetall del fär bli parternas sak atl överenskomma om hur pensionsförmånerna skalliryggas. Om staten överlåter ansvaret för en socialt motiverad pensioneringlill kolleklivavialsparterna, bör slaten se till alt verksamhelen läggs upp påetl sätt som allmänl godtas för tryggande av pensionsutfästelser. Direktören för HPA:----- Svaret på den frågan är för mighelt klart: Visst kan sjömanspensioneringen bli kollektivavtalsgrundadmen under tre förutsättningar: a. atl slaten fortsätter att vara pensioneringens garant, b. att slaten fortsätter all uppbära redareavgifterna, c. att stålen fortsätter att bokföra pensionsgrundandelid. De fyra faktorer för vilka nu redogjorts - de speciellaintjänandereg- Prop.1979/80: 84 93 lerna, ovissheten om sjöfolkets seglationsvanor,konjunkturkänslighelen hos sjöfarten och penningvärdets fall - framtvingar varför sig betydande fondbildning, om statens garanti försvinner. Kan verkligennågon tro att redarna skall vara i stånd atl bygga upp så stora fonder att dekan ersätta statens garanti? Jag kan del ej. De Ivå övriga omständigheter, som enligt min mening måsleanses utgöra förulsältningar för etl kollektivavtalsgrundat system - att statenäven i fortsättningen uppbär redareavgifterna och bokför pensionsgrundande tid- är naturligtvis av långt mindre vikt än den statliga garanlin. Det tycks migemellertid föga rimligt atl ersätta nuvarande osedvanligt smidiga,ändamålsenliga och billiga metoder för denna uppbörd och bokföring med melodersom mäste bli betydligt mer tungrodda, omständliga och kostsamma, Mina slulsalser av vad jag sagt under närmast föregäendeavsnitt är följande: Ett pensionssystem, liknande det nuvarande men utanstatlig garanti, går ej att genomföra. Med statlig garanti men utan slallig uppböid av avgifleroch bokföring av tid kan ell sådanl syslem visserligen genomföras, men del blevebetydligt iner tungrott och dyrt än vad nu är fallet, Sjöfarien har många pålagor och redareavgiflen är en av deminst betungande. Det synes mig emellertid både rimligt och ralionelll allslaten nu återtar fulla ansvaret för den särskilda sjömanspensioneringen genomatt i fortsättningen bekosla pensioneringen och dess administration. Någratraklatmässiga hinder för elt sådanl stöd till sjöfarten existerar knappast,Problemel om fondernas placering skulle därmed ocksä vara ur vägen.Följaktligen bör redareavgiflen avskaffas, SjöfartspoUtiska utredningen:--- villsjöfartspoliliska ut redningen underslryka alt den finner det naluriigl atl det sker en omlägg ning av sjömanspensioneringen innebärande atl denna i fortsättningen grundas på kollektivavtal i slällel för förtaltning. 4 Pension till utländska sjömän bosatta utanför : Ulredningens förslag lillförfattningsändring är alllför långtgående enligl riksförsäkringsverketsmening, då avsiklen med bestämmelsen endast är atl öppna möjlighel för elllitet antal utländska sjömän med speciella förhållanden att erhålla en grundtrygghet,anser atl del begränsade syftel bällre fillgodoses genomen ändring i 8 § kungörelsen av den lydelse som framgår av bilaga. Om särskilda skäl föranleder del, fär pensionsanslallentillerkänna sjömanspension även om rätl till pension ej föreligger enligldenna kungörelse eller bestämma pensionen till högre belopp än som följer av 4 Sförsta och andra styckena, 5 och 6§ Prop.1979/80:84 94 Nuvarande Ivdelse: Föreslagen lydelse: Pensionsanslallen får lillerkäniia ulländsk sjimian. somej iir hosall i S\erige. sjömanspension även Jör lid från och med den månad hanfyller med belopp som lillsammans med annan pension.sförmån högsl nioisvararfolkpension jämte peiisionsliUskoil. : tillstyrker ulredningensförslag. 1 författningstexten har förslagel endast markcials genomdet föreslagna tillägget i 8§, atl HPA, om särskilda skäl föranleder del, fårtillerkänna sjömanspension till högre belopp "eller "än som följer av 4 S försia och andra slyckena. 5 och 6 SS. Häremol kan för delförsta invändas, all "eller för längre lid" täcks redan av denhittillsvarande formuleringen "tillerkänna sjömanspension även omrätt till pension ej föreligger enligl denna kungörelse". För det andrasäger formuleringen nästan ingenting om vilka fall som avses. Sjöfartsverketansluter sig lill del förslag till formulering som framlagts iriksförsäkringsverkets yttrande. Direktören för HPA: Utredningen säger i betänkandet atlden finner del angeläget att utländsk, ej i bosatt , som läng lidseglat i svenska skepp, även efler skall få en grundtrygghet inomden svenska pensioneringen, dvs. högst folkpension jämte pensionstillskott, Nägon undersökning av hur många utlänningar som kan behövasådan förlängd pension har ulredningen ej gjorl. Till en början villjag framhålla, alt även en svensksjöman torde böra få samma förmån som utländsk om förhållandena i övrigtär lika, VJdare tycks det mig angeläget alt det undersöks om intefasta regler skulle kunna gälla, exempelvis alt pensionsberättigade bosatta ivissa länder fär möjlighet atl välja mellan temporär och livsvarig sjömanspension.Dä skulle den vanskliga behovsprövningen kunna undvikas och slorleken avpensionen bleve även efler fyllda beroende pä hur länge han eller hon ijänstgjorti den svenska handelsflottan. Innan beslul i frägan fattas synes en närmare undersökningböra göras av det behov, som föreligger, och de särskilda svårigheier som kanuppslå vid avpassande av den livsvariga pensionens sloriek och dess ulbelalning. RRV: Ulredningen föreslär ökad grundlrygghei för utländskasjömän som fyllt genom ändring av kvalificeringsreglerna för folkpension, RRV ifrågasätter om en ändring av nuvarande regler förkvalificering till folkpension i princip inte även berör andra grupper änsjömän, Ulredningen har inte belyst denna fråga och RRV kan därför inletillstyrka en förändring på presenterat underlag, RSV: Enligt utredningens förslag kan de sjömän, som intehar en sammanlagd pension motsvarande svensk folkpension jämte pensionslillskollbeviljas sjömanspension även efter fyllda . Den pensionen beskattas enligtpunkt 2 av anvisningarna till 53 S kommunalskattelagen (KL) i , 1 dedubbelbeskattningsavtal som finns mellan och olika länder harbeskattningsrätten av ifrågavarande pension ofiasl lagts på hemvistslaten. Prop.1979/80:84 95 RSV vill fästa uppmärksamhelen på all i de fallbeskattning sker i exlra avdrag för folkpensionärer enligl 50S 2 mom,KL inle kommer att kunna tillämpas på dem som fär förlängd sjömanspension. Desjömän som beviljas sjömanspension även efler fyllda är i normalfalletinte bosatta i , De konimer då inte heller att fä exlra avdrag somfolkpensionär. Dessa personer fär alltså belala skall på en inkomst somkanske helt eller till viss del skulle undgått beskattning om de varil bosattai , 5 Utbyte av sjömanspension mot engångsbelopp Utredningens förslag tillstyrks av rlk.sförsäkringsverkeioch .sjöfarlsverkel. Direkiören för HPA: 1 allt väsentligt delar jagutredningens uppfattning på denna punkt. Vid bedömning av frågan torde en avvägning böra görasmellan å ena sidan en pensionsberätligads inlresse av att få pension som årligpension, även om beloppet är litet, och å andra sidan statens intresse av attinte besväras med en massa småpensioner. Härvid bör dock framhållas, altbesväret och kostnaden för smäpensionerna inle är särskilt omfattande sedan dessaväl beviljats, Dalamaskincentralen för administrativ databehandling (DAFA),som sköter utbetalningen, betingar sig per utbetalningjämte en myckel ringa licensavgift, HPA;s arbele med dessa pensioner är sälitet att del kan anses försumbart men en massa pensioner pä elt par trehundralappar om årel skall HPA ändå inle behöva belala ul, Erfarenhelen inom pensionsanslallen pekar på alt ävenförhållandevis små pensioner, som givetvis spelar en marginell roll för pensionstagarensförsörjning, ändå har förvånande stor betydelse för pensionstagarens ekonomi.Gränsen tycks mig därior böra sättas nägol lägre än vad utredningen föreslagileller lill en tredjedel av basbeloppet i slällel för lill hälften därav, I kronor räknat skulle del nu göra , i stället för6 . Utbyte bör ej heller ske, i fall där ärsbeloppet skulle överstiga 8%av basbeloppet, dvs. i dagens läge I . Beträffande möjlighel för pensionstagare att när särskildaskäl föreligger få sin pension utbytt mol ett kapitalbelopp är jag ganska Iveksam, I och för sig synes det tilltalande att en pensionstagare,som har behov av kontanter för atl skaffa boslad eller ny verksamhel. skullekunna byta ul sin pensionsrätt mot ett konlanl kapitalbelopp. Redan nu föreligger det sådan möjlighel för pensionsberättigademed rätl till tjänstepension i befälsklass enligt reglerna reglemenie.Villkor härför är bl, a. aU de ej har fyllt . Någon kännedom om dessautbyten ur de pensionsberälligades synpunkler varil fördelaktiga eller ej harde inom HPA tjänstgörande inte men däremot en allmän känsla av att ulbyle intesällan knappast blev så bra som den pensionsberättigade tänkt sig. Redan avbränningeni preliminär inkomstskatt är ganska ansenlig men dessutom troligen rätt ofta iunderkant med kvarskalt i slutet på följande är som följd. Dessutom är omräkningsreglernaganska ofördelaktiga för de pensionsberättigade. Den prövning av särskilda skäl, som ulredningen förutsäller.kan lyvärr befaras bli antingen för summarisk eller för betungande. Prop.1979/80:84 96 lilel främmande för HPA:s hittillsvarande verksamhel, somju beslår i atl ge sjömännen deras rält och inle att pröva deras behov. Innan frågan om denna del avg()rs, synes mig enstickprovsundersökning av verkningarna av utbyte av ijänslepensionsrätt i befalsklassböra göras, Försäkringsinspeklionen: Utredningen har föreslagit all ivissa fall skall engångsbelopp ulbelalas i stället för pension. I förslaget omändring i kungörelsen om sjömanspension återspeglas detta i 11 S ochövergångsbestämmelsernas punkt 3, Inspektionen föreslår att på bägge dessaställen i sista meningen efter sista ordet regeringen följande tillagg görs:"eller av den myndighet som regeringen bestämmer", RRV: I likhel med utredningen ser RRV adminislralivafordelar med att mindre pensionsbelopp automatiskt blir lubylta mol ettengångsbelopp. Utredningen föreslår att det automatiska utbylet skall skenär kapilalhe-hovel inte överstiger halva basbeloppel. Enligt RRV: s_mening böigränsen för när ulbyle skall ske mot engångsbelopp sältas genom en avvägning avadministiationskostnadeina och de skäl som lalar för periodisk utbetalning. DåUlredningen inle närmare belyst administrationskostnaderna kan RRV inle taställning till vilken giäns som bör sättas för när periodisk utbetalning alltidbör kunna utbytas mot engångsbelopp genom beslut ;iv pensionsanstallen. Med hänsyn lill de moliv sotn utgör grunden för nuvarandesjömanspensionering ifrågasätter RRV om utbyte efier särskild prövning skallkunna ske till engångsbelopp när pensionen inle är obetydlig, RSV: Utredningen anser del lämpligl att sjömän som ärskattskyldiga lill upplyses om skattekonsekvenserna innan beslutet om utbylemeddelas, RSV slöder denna tanke men vill framhålla atl det inteankommer på RSV att svara för sådan upplysning, RSV är dock berett all biträdavid utformningen av informationsskrift i frågan. 6 Sjömanspensioneringens ekonomi. Rik.sjörsäkringsverkel har inte något att erinra motförslaget atl sjömanspensionerna generelll höjs med fem proceni, .Sjöfartsverket: Mol bakgrund av de slulsalser. som verketkommit till i det föregående, anser verket att de för yrkesgruppen sjömänvanliga svårigheterna vid fyllda är - nedsatt arbetsförmåga som kanskelikväl inte är nedsatt med hälften, samt nedsall möjlighet att bereda siginkomst genom arbele - bör kompenseras genom ati de ovannämnda utbyggnadernaav den allmänna pensioneringen, vilka gäller från fyllda , kompletterasmed en rätt till ulbyggd sjömanspension i åldern , Verkel syftar härvidinte pä en komplettering av förtida uttag av ålderspension, 1 första hand åsyftarverket att de förutsättningar som enligt 7 kap, I S och 13 kap, I S lagen (1962:381) om allmän försäkring berättigar till förtidspension frän fyllda ,skall kunna berättiga till utbyggd sjömanspension från fyllda är. Hanskall därvid inte vara skyldig atl söka arbele till sjöss. Sjömannen bör med inlygfrån försäkringskassa slyrka hos HPA. att förulsältningarna är uppfyllda.Därest förmågan eller möjligheten alt bereda sig inkomst genom arbele väsenlligtförbättras för sjömannen, skall HPA indraga eller minska ulbyggnadsdelen avsjömans-pensionen med hänsyn lill förbättringen, jfr vad som gälleromförtidspension enligt 16 kap, 7 § lagen om allmän försäkring. Prop.1979/80: 84 97 En komplettering av rätten till delpension ligger redan isjömanspensionens nuvarande konstruktion, och vill inleframlägga nägot förslag om ytterligare komplellering med hänsyn till de kostnadei'detta skulle kunna medföra. Beträffande frågan om till vilket belopp sjömanspensionenskulle byggas ut för en ilandgäende , som fylll , som inte har rätl lillförtidspension men skulle ha det om han fyllt . anser verkel det nalurligtatt sjömanspensionen bör maximeras till det belopp ovanför vilkel samordning inlräderenligl 6S. basbeloppel x 1.5 x 1,72. I ovanslående avsnill om enkälundersökningen angavs atl268 personer i hade besvarat enkäten och all 73 av demsaknade anslällning, 67 av dessa uppbar sjömanspension. Med hänsyn tillsjöfartsverkets nu fiamlagda förslag om förbättringar i åldersgruppen 55-59 årkan anföras. iiU 227 personer i denna åldersgrupp (födda 1917- 1921) hadebesvarat enkäten och all 56 av dem saknade anslällning. Avsaknad av anställningär ju en förutsältning för utbyggd sjömanspension enligt sjöfarlsverkelsförslag. En förutsättning för sädan rätt till förtidspension, somman kan erhålla frän , är all den försäkrade uppburit ersättningfrän erkänd arbelslöshelskassa eller konlant arbetsmarknadsstöd . Detbör vid en bedömning av de ekonomiska konsekvenserna av sjöfaitsverkels förslagvara möjligt att hos och erhåUauppgift om hur många personer som kan bli akluella. Emellertid kan det kommaatt visa sig atl de ekonomiska konsekvenserna är svårbedömda. Verket föresläratt i 8§ kungörelsen om sjömanspension införs en bestämmelse om rält för HPA atlmeddela utbyggd sjömanspension i de avsedda fallen men inle skyldighel alt göradel, Säledes samma konstruktion som beträffande föriängd pension åt ulländskasjömän. Denna konstruktion medger ocksä ekonomiskt utrymme för en föreskrifi i4S om generell uppräkning av pensionerna, dock med etl lägre procenttal. Det som föreslagit får lill följd, attpensionsförmånerna inle blir likformiga. Det kan då frågas varför den enesjömannen, som inljänal räll till sjömanspension, skall behöva fä mindre än denandre, som inte har ller intjänade mänader. Till delta kan svaras att redanhela pensionssystemet är uppbyggt så, atl det stora fierlalel, som slutar iyrket innan de kvalificerat sig för sjömanspension, indirekt betalar för detlilla fåtalets pensionering. Vidare kan anföras att 8 S kungörelsen om sjömanspensionredan i dag medger möjlighet lill olikformiga pensionsförmåner. Då krilikframförts mot sjömanspensioneringen som sådan i andra remissyllranden. och dådet även enligt sjöfarlsverkels uppfattning finns fall där rätten till sjömanspensioninte betingas av sociala skäl. anser verket att sjömanspensioneringens framtidaexistens tryggas på ett bätlre sätt, om man anpassar sjömanspensioneringen tillde sociala behoven, än om man med ringa beaklande av dessa genomför generella pensionspåslag.Verkets förslag torde ocksä, genom all det bätlre tillgodoser sjömännenstrygghet, på ett effektivare säu slimulera dessa dit stanna i yrket. Av utredningen framgår (sid. 55), aU en del av det belopp,som ulgår enligl kungörelse om sjömanspension, finansieras avsjömanspensionsfonden, medan resten ej läcks av denna. Det framgår också attefterhand som tiden går, mäste finansieringen av pensioneringen enligt 1972 årskungörelse till allt slörre del ske genom fördelningssystemet, dvs.pensionsutbetalningar av löpande inkomster i form av redareavgifter, Sjö- 7 1979/80. Prop.1979/80:84 98 fartsverket vill i del sammanhanget ställa frågan, om detstår i överensstämmelse med de grunder som eljest tillämpas i samhället närdet gäller säkerheten för framtida pensionsuibetalningar, att man förlitar sigpå framtida löpande inkomster från den svenska sjöfartsnäringen, vars framtidär högst oviss. Om denna synpunkl är riktig, torde tryggheten för framtidapensionsutbetalningar böra säkras antingen genom atl slaten påtager sig ett ekonomisklansvar i sisla hand eller genom liknande krav som eljest gäller för tryggandeav pensionsutfästelser. Som jämförelse kan nämnas, atl den på grundval avkollektivavtal gällande pensioneringen av sjöbefäl i Sjöbefälets pensionskassaenligt inhämtad uppgifi styis av placeringsreglerna m. 11, regler i lagen omunderstödsföreningar. Systemet med alt de gamla fonderna äts upp (i bäsla fallfrånsett biiflert-kapilalet) och alt redareavgifierna endasi skall läcka utgifiernaför löpande pensionsuibetalningar måsle betecknas som osunt, eftersom detinnebar all vår sjöfarlsgeneration inle bär alla kostnader for sina anställda, Särskillgäller denna kritik mol fordelningsprincipen, om ansvarel för pensiönsutbetalningarnaskall vila på en enda näringsgren. 1 femärsundersökningen har anförls (sid, 109): "Avtablån framgår bl, a, alt de pensionsförpliktelser, som f.n, (jidi 1978) finnssamlade inom den nya pensioneringen enligl kungörelse, representeraren nettokostnad för denna pensionering som har elt kapitalvärde den I januari1978 om 80,5 milj, kr,, om basbeloppet ökar ärligen och 85.9 milj, kr, ombasbeloppet ökar ärligen," Del anförda torde innebära all om man, med bortseende frånskillnaden högst ell är i kapilalvärdenas datering, lägger ihop nuvärdet avalla de förpliktelser som fanns samlade inom sjömanspensioneringen,dvs, förpliktelser enligt äldre reglementen och enligt 1972 ärs kungörelse, såuppgår summan (vid ärlig ökning av basbeloppet och vid ränteanla-gandet )till 168,0 -I- 80,5 = . Då fonderna uppgår lill 193,5 miljoner(bokföit värde), skulle del i princip behövas för atl inlebelasta framtidens sjöfart eller staten med redan uppkomna förpliktelser, .Medhänsyn till olika osäkerhetsfaktorer kan det angivna beloppet endasi anses som eltnärmevärde. Uppenbarligen skulle det över huvud laget inte finnasutrymme för några förbättringar alls i sjömanspensioneringen, om del pålaladeförhållandet nu skulle rättas till i sin helhet. Ett ekonomiskt sundhelskravmåste emellertid vara att skulden till framliden inle ytterligare ökas och altåtgärder vidtas för att nå detla mäl, Sjöfartsverkel besitter inte de eiforderliga kunskapernapä della område men har dock velal peka på problemet med tryggheten för framlidapensionsuibetalningar. Som huvudregel skall enligt utredningens förslagsjömanspensionernas belopp höjas , vilket är den höjnmg som ulredningenansett alt det finns utrymme för. Som ovan påpekats, lorde författningstexteninte molsvara detla förslag, då regeln om atl sjömanspension inle får beräknas lillhögre sammanlagl belopp än som motsvarar ett och ett halvt basbelopp (vid ultagfrån ) kvarstår oförändrad. Om en generell höjning avsjömanspensionerna genomförs, bör förfallningslexlen jusleras så. att höjningenkommer att avse även maximibeloppen och de belopp vid vilka samordning skallske. Direkiören för HPA: När den allmänna pensionsåldern den Ijuli 1976 sänktes till , avkortades sjömanspensionens varaklighel med tväår. Prop.1979/80: 84 99 Alla pensionsberättigade som är födda efier den 30 juni1921 drabbades av denna självklara nedskärning. Det framslår i och för sigsåsom mycket rimligl alt den besparing, som därigenom uppkom, används till engenerell höjning av pensionerna. Emellertid kan det finnas anledning all fundera över omdet inte är rimligare att använda besparingen pä ell annal sätt. En höjning påen tjugondel torde inle spela nämnvärd roll för pensionslagarna. Den nuvarande myckel höga tröskeln mellan pensionsberättigadeoch icke pensionsberättigade är enligt min mening del största problemel atlbehandla vid en översyn av sjömanspensioneringen och jag lar upp del som förstafråga i del avsnill av delta yllrande. där jag skriver om sådant som ulredningenej tagit upp. Jag avslyrker därför att sjömanspensionen höjs ochföreslår alt molsvarande belopp i slällel läggs på en uppmjukning av gränsenmellan pensionsberältigade och icke pensionsberättigade, RRV: Med hänsyn till vad lidigare anförts bör ulgifisbesparingari fonderna inte användas till en uppräkning av sjömanspensionerna då en sådanförändring sannolikl skulle yllerligare försvåra möjlighelerna alt avvecklanuvarande förmånssystem. Sjöfartsverkel: tillstyrker att placeringskall kunna ske även i aktier, dock inte rederi- eller varvsaktier. Frågan omaktieandelens storlek torde få bedömas av andra remissinstanser, Direkiören för HPA: Enligt min mening bör syfiet med HPA: sfondförvaltning vara att förvaltningen skall ge så gott resultat som möjligt. Jag vidhåller därför min mening alt nya föreskrifier bör ulfärdasrörande medelsplaceringen, innebärande alt högst av fondmedlen må placerasi aktier. Någon saklig anledning all åsätta HPA någon etikett som sedan"av principiella skäl" skulle framtvinga placering av den heltövervägande delen av fonden i nominella värden finns enligt min mening ej. Om sådanlbemyndigande ej lämnas och staten ej övertar jämväl det ekonomiska ansvarel förpensioneringen, måste troligen redareavgifien höjas ganska avsevärt inomrelativt korl lid. Försäkringsinspeklionen: För handelsflottans pensionsanslallspensionsfond är placeringsbestämmelserna direkl knutna till 274 S FL. Inspektionenförutsätter atl denna bindning bibehålls även efter genomförandel av deändringar av denna paragraf som kan bli följden av kapitalmarknadsutredningensförslag. De i den s, k, femårsutredningen gjorda beräkningsaniagandenabeträffande framtida ränta och inflation är ju med nödvändighet ganska osäkra.Om den framtida ulvecklingen skulle skilja sig väsenlligt från dessa anlagandenkan detla påverka sjömanspensioneringens ekonomi, I ett ogynnsamt fall kan detframtvinga en höjning av redareavgifierna, Kammiirkollegiet: Kammarkollegiet har yttrat sig1978-06-01 över slulbelänkandel från kapitalmarknadsulrcdningen, Förslageltill justering av stadgarna för handelsfiottans pensionsanslalls placeringsfondhälsades däri visseriigen med tillfredsställelse, 1 motsats lill sjömanspensionsulred- Prop.1979/80:84 100 ningen ansåg kollegiet emellertid inte justeringen lillräcklig.Kollegiet vidhåller sin uppfattning att en längre gående liberalisering avplaceringsreglerna är motiverad. Upp lill i varje fall avfondmedlen bör kunna investeras i aktier vars kurser finns noterade vidStockholms fondbörs,