prop · G303106 · 1979-12-31 00:00:00 — Skattefriheten btir lämpligenulformas eller samma miiiisler st>in gäller för molsvarandekostnadsersältningar vid ullandstjänstgtuing. En hesiiimmelse härom btir tas ini 32 S 3 mom. koiumunalskatielagen och punkt 7 av anvisningarna till dettalagrum. De nya bestämmelserna bör tillämpas tillstå gängen vid 1082 årstaxering. I enlighet härmed har inom utrikesde-p:ii"temeiitet upprättatsförslag till lag om iindring i komimmalskattelagen. Med hänsyn till frågans begräiis:ide riickvidd anser jagdel inle påkallat alt inhämta lagi;idets yttrande tiver förslagel. Metl hänvisning till vad jag lui har anfört hemställer jagall regeringen dels bereder tillfälle att ta del av vad jag nu haranfört om ändringar i SIPRLs organisation. dels föreslår riksdagenalt anlaga förslagel till lag om ändring i kommunalskallelagen (1028:370). Regeringen ansluier sig till föredragandens övervägandenoch beslular all genom proposition förelägga vad föredraganden haranfört för den ateärd och det ändamål som framsär av föredrasiandenshemställan. 1979/80:106 13 internationella fredsforskningsinstitut(): 1979/80:106 15 Till Statsrådet och chefen för Genom beslut den I bemyntligade regeringendåvarande chefen för ulrikesdepartementet. statsrådet , alt tillkalla ensärskild uiredare med uppdrag att uireda frågan om formerna för stiftelsenStockholms inlernaticmella fredsforskningsinstituts () framtida verksamheloch att besluia om sakkunniga, experter, sekreterare och aiinal biträde åtutredaren. Med stöd av delta bemyndigantle tillkallades den 1september 1078 som siirskild utredare riksdagsledamoten . Den 2.Sseptember 1078 lillkallades som sakkunniga deparlemenlsrådel . och hovrättsassessorn , budgeldeparlemenlel.som expert ombudsmannen . samt som sekreterarekanslisekreleraren , ulrikesdepartementet. Dessa har tagit del iulredningsuppdragel som helhel. Ulredningsuppdragel har fullgjorls under benämningenSlPRl-ulredningen. Alt som experter bistå utredningen med skatteteknisksakkunskap tillkallades den följande personer:deparlemenlsrådel . budgetdeparlementet, deparlemenlsrådel BengtWaahler, ulrikesdeparlemenlet och avdelningschefen , SIDA.Resultatet av det arbele som utförts av denna grupp redovisas i en promemoria,vilken närslutes lill detta belänkande som bilaga, I en annan bilaga framläggs ft)rslag lill siadgeändringar,Ulredninen har stannat vid att ange ändringsförslag endast vad gäller destadgeparagrafer som är föremål för ändringsförslag i sak. Följdändringar iövriga paragrafer i enlighet med giillande normer för språkdräkt ochuppställning kommer att erfordras vid ell genomförande av utredningens förslag. Utredningsarbetet, vilket i enlighet med direklivenutförts i nära samråd med och berörda personalorganisationer,har svflat lill au dels klargöra innebörden av den nya svenska arbetsrättsligalagstiftningen i dess lillämpning pä , dels föreslå lämpligaorganisatoriska förändringar. De förändringar som föreslås är avsedda att, med hänsyntill de nya rättsliga förutsäliningarna och mol bakgrund av erfarenhelen frånen 13-årig verksamhel. underiälla ett bibehållande av den oberoende ställningoch internationella karaklär som ursprungligen avsågs för inslilulels del.liksom all främja ell aktivi samarbele inom insliiulel. Till grund för ulredningensförslag ligger sålunda i hög grad de mäl som uppställdes och de ståndpunklersom inlogs av dåvarande chefen för ulrikesdeparlemenlet i proposiiion nr 76 år1066 angående inrättande av elt inlernalionellt ochkonfiiklforskning i . Utredningen har även funnit anledning att i vissafall åberopa den s. k. "fredsforskningsulredningens" betänkande,'. 1979/80:106 16 En inofficiell översiittniug översättning till engelska avdetta betänkande som lielhct har utarbetats och kommer att delges SIPRLsstyrelse och vetenskapliga rad. Betiinkandel iiverlämnäs härmed. 1979/80:106 17 Innehåll Utredningsuppdraget ............................................. ..... 18 Samnianfatlning ..................................................... ..... 18 SIPRLsverksamhel: en korl hislorik och karaklerislik 21 3.1 Ursprungligaöverväganden och siällningsiaganden .... 21 3.2 Forskningsverksanihelensinnehåll .................. .... 23 3.3 Forskningsverksamhetensformer.................... ... 2.5 3.4 SIPRLs roll ochbetydelse ................................ .... 27 4................................................................................ SIPRLskaraktiir och ställning i ljuset av den nya arbetsrättsliga lagstiftningen .......................................................... .... 28 4.1 SIPRLs karaktäroch ställning ........................ 28 4.2 Lagen omanställningsskydd (LAS) .................. .... 31 4.3 Lagen ommedbeslämmande i arbetslivet (MBL) 33 Institutets organisalion ........................................ .... 34 5.1 Allmänt ............................................................ .... 34 5.2 SIPRLsvetenskapliga råd ............................... .... 35 5.3 ............................................... .... 37 5.4 Institulsdirektören ........................................ 40 5.5 Biirädandedireklören .................................... 42 Forskningssamarbete och beslutsordning:Forskarkollegium . . 45 6.1 Övrigt omsamverkan och samråd .................. .... 48 6.2 Inlernarbetsordning......................................... .... 48 Sliftelsens ekonomi ................................................ .... 49 7.1 Finansieringsform .......................................... .... 40 7.2 Skäl förulökade slalliga anslag ..................... .... 50 7.3 Förslag om vissskattebefrielse för ulländska forskare . . 51 Utredningens sladgeändringsförslag .......... 50 Promemoria ang. beskaltning av dekontraktsanslällda ulländska forskarna vid ....................................... 64 1979/80:106 18 Direktiven för utredningsarbetet innefattas i ettanförande lill stalsrätls-protokollei av chefen förulrikesdeparlemenlet. Däri aiiftirs följande: har under sin drygl tioåriga existens uppnått en i både väst och österkänd sliillning som ett högklassigt, oberoende institut pä freds- och konfliktforskningsomradct.Institutets insatser torde verksamt ha bidragit till alt öka medvetenheten ochkunskapen om ruslningsproblemen hos regeringar och htis en inlernationellopinion. Sedan grundades ar 1066 (prop. SU 1966:88.rskr 1966:203) har emellertid de förhållanden under vilka det verkarföriindrats. framför allt i vad avser utvecklingen på arbetsrättens område iSverige. Med anledning härav har hemställt, att enutredning tillsätts för all undersöka hur SIPRLs karaktär av internaiionelllinslitui, vilkel, såsom avsågs vid dess inriitiande, ålnjuler oberoende i sinforskning och fiexibilitel att rekrytera forskare från olika geografiskaregioner samt olika politiska och ekonomiska system, i denna nya situation bäslkan vidmakthållas. Liknande önskemål har framförts från fackligl hall. Fråganhar även uppmärksammals av (UU 1977/78:11, rskr 1977/ 78:162), Mol denna bakgrund finner jag del angeläget all prövahuruvida de organisaloriska former i vilka verksamheten bedrivits ochvilka fastlagts i institutets stadgar alltjämt ar ändamålsenliga. Jag anser därför att en särskild utredare bör tillkallaslör att utreda dessa frågor och föreslå de förändringar som behövs för altunderlätta en anpassning till de delvis nya lorutsätlningarna. sominstitutets karaklär bibehålls. Ulredningsarbelet bör bedrivas skyndsamt och inära samråd med SIPRLs slyrelse och berörda personalorganisationer." 1 direkliven till denna utredning sägs atl de rällsligaförulsällningarna för SIPRLs verksamhel delvis förändrals genom tillkomsten avden nya arbeisrättsliga lagstiftningen i värdlandet . Lagstiftningen hargivit upphov lill frågor rörande förenligheten mellan å ena sidan dennalagsliftning och ä andra sidan inslilutels oberoende ställning och internationellakaraktär. Utredningsuppdraget formuleras i direkliven dels som ett uppdrag atlundersöka hur SIPRLs karaklär av inlernalionellt inslitui bäsl kanvidmakthållas under de nya rällsliga förulsällningarna, dels som elt uppdragall föreslå sådana organisatoriska förändringar som, utan all ändra inslilulelskaraklär, behövs för all underiälla en anpassning till de nyaförutsättningarna. Det senare ledet formuleras på ell annat ställe som etl uppdragatt utreda frågan om formerna för SIPRLs framtida verksamhet. De slutsatser och förslag soiu framläggs i detlabeliinkande kan indelas i kategorier: dels ett klarläggande av innebördenför SIPRLs del av den nya arbelsrätlsliga lagstiftningen, dels vissa förslagtill organisaloriska föran- 1979/80:106 10 öringar och dels vissa förslag som rör SIPRLs ekonomi.Förslagens sammanlagna innebtird och syfte är elt stärkande av degrundliiggande principer för institutets ställning och karaktär som en gångformulerades. En övergripande slutsats iir att det iiven under de delvis nyariittsliga förulsältningarna är önskvärt och i allt väsentligt miijligt altinför framtiden bibehålla SIPRLs ursprungliga karaktär, della således ulan attåtgärder skall behöva övervägas för att genomföra en inlernationalisering istrikt och egentlig mening. föreslås dock att SIPRLs utländska,kontrakts-anställda forskare skall medges skattebefrielse vad galler delilliigg utöver lönen som dessa nu erhåller. Innebörden av delta förslag ärsåväl elt erkännande av SIPRLs inlernationella karaklär som en strävan attstärka denna. Med utgångspunkt från en inledande beskrivning avforskningsverksamhetens innehåll och former under de gångna aren konstaterasatl en viss avvikelse ägl rum jämfört med de ursprungliga inlenlionerna, såsomdessa formulerades proposition och i institutets stadgar. Detsakligt motiverade i denna avvikelse understryks, som frågan ställsom det inte i nulägel skulle vara önskvärt och möjligt all i viss utsträckningåterknyta lill dessa ursprungsinlentioner, I fråga om den arbelsrältsliga lagslifiningen konstaterarutredningen atl direkliven inle elt uppdrag alt överväga omsärlagstiftning för SIPRLs del vore en framkomlig vag. Lllredningen har likviilansell sig kunna konstatera alt SIPRLs ursprungliga karaktär och ställning kanbibehållas även i ell läge präglat av all arbelsrätislagarna (MBL och LAS) ägertillämplighet på liksom på andra arbetsplatser i - och såledesäven ulan en sådan särlagstiftning. Vad belräffar Lagen om medbestämmande i arbetslivet (MBL)konslalerar utredningen att denna inte motverkar del för SIPRLs oberoendeställning och inlernalionella karaklär viktiga villkoret att det är den internationellastyrelsen som har del slulliga avgörandel, även om lagen ålägger arbelsgivarsidanförhandlings- och informalionsskyldigheler, I betänkandet erinras också om denvikl som departementschefen proposiiion fäste vid att svenska slatligamyndigheler inle söker utöva påverkan på institutets arbele. Etl annal vikligl villkor för bibehållandet av SIPRLsoberoende ställning och inlernalionella karaktär är rätlen atlvisstidsanslällda forskare pä konlraklsbasis. Forskarrekryteringen måsle kunnapräglas av flexibilitet med utgångspunkt från styrelsens beslul omforskningsprojeki. När del gäller Lagen om anställningsskydd (LAS) konstaterarutredningen att parlerna på (d.v.s. och berörd cenlralarbetstagarorganisation) utnyttjat den möjlighel som lagen anger all genomkolleklivavlal komma överens om undanlag från huvudprincipen omlillsvidareanställning. I kollektivavtalet accepleras SlPRL.s rätt allkonlraklsanslällda forskare , samiidigi som tre forskare geslillsvidareanställning. 1979/80:106 20 ovanligt läng uppsiigningslid. som i kollektivavtalet representerararbetstagarsidan, har klargjort för utredningen att man genom att inga avtaletvisat alt man godtar principen att SIPRLs verksamhet och karaktär motiverarundantag frän nämnda huvudprincip. Utredningen anser atl SIPRLs rätt attkontraktsanställa forskare diirigenom är tillfredsställandetryggad. Beiräffande inslilulels organisation har utredningen intefunnil skäl alt föreslå ändringar i den grundliiggande strukturen. De framlagdaförslagen uitrycker en strävan alt åstadkomma en anpassning av denna strukturtill nulägets krav, mol bakgrund av de erfarenheler som gjorts under arenslopp. I konsekvens med förslagen om iindringar och preciseringar belriiffandeinslilulels organisalion ftiresläs vissa sladgeiindringar. Sådana siadgeändringar föranleds bl. a. av utredningensförslag beträffande dels ett forskarkollegium, dels biirädande direktörens ställning.Förslaget om elt formellt inrättande av ett rådgivande forskarkollegium återgårpå ett liknande förslag i ""fredsforskningsulredningens""betänkande och avser att tillgodose ett uppenbart behov av ett organ förforskningssamarbete inom inslilulet mellan insiitutslednirgen och forskarna.Ulredningen har vidare konstaterat etl behov av alt stärka biirädandedirektörens ställning som ställföreträdande chef och ansvarig för löpandeadministrativa ärenden. Detla behov är bl. a. en konsekvens av den nya arbelsrätlsligalagstiftningen och av behovel av all reducera inslitutsdireklörensadministrativa åligganden till ell minimum. Förslagel om all slarka biirädandedirektörens sliillning innebär dock inle någon ändring i del grundläggandeförhällandet att den internationellt rekryterade direklören är institutelschef. I fråga om såväl inslilulsdirekiören somstyrelseledamöterna föreslås en precisering av maximal mandattid (sammanlagthögst 10 är) för att befrämja såväl kontinuitet som förnyelse. vid regeringens utnämning av dessa posler, ett förslagsrällsförfarandeinförs, varigenom regeringen har atl (via slyrelseordföranden) inbegäraevenluella förslag frän SIPRLs velenskapliga rad, slyrelse, forskarkollegiumsaml personalorganisalioner, Ulredningen förulser en jämförelsevis akliv rollför styrelseordftj-randens del och undersiryker viklen av alt ordföranden ärbosatl och verksam i eller nära Siockholm, Värdet av direkla konlakler mellanstyrelsen och de anslällda på noteras likaledes. För del velenskapliga rådets del innebär ulredningensförslag ell visst mått av aktivering. Främsl föreslås därvid en föreskrift istadgarna om all radel skall sammaniräda i Siockholm minsl en gång vari femteår. Slutligen underslryks i beiänkandei viklen av alt SIPRIerhåller tillräckliga resurser för all kunna bedriva och utveckla sinforskningsverksamhet som avsell. Den svenska slalens ansvar därvidlagpoängleras. Med hänsyn lill SIPRLs siarkt internationella karaktär, och medlanke på de svårigheler institutet hafl att rekrylera högt kvalificeradeforskare (särskilt från länder där sådana forskare erhåller mycket goda löneförmåner), föresläs att 1979/80:106 21 institutets utländska kontraksanställda forskare skallmetlges viss skattebefrielse. Utredningens förslag bygger pä resultatet av detarbete som för utredningens räkning utförts av en siirskild expertgrupp. SlPRI:s verksamhet: En kort historik och karakteristik 3.1 Ursprungliga överväganden och ställningstaganden I fredsforskningsulredningens bctiinkande(""i "")förespråkades, mot bakgrund av en allmän diskussion kring begreppet ochdisciplinen freds- och konfliktforskning, att det nya institutet skulle inriktaspå sådana forskningsområden inom freds-och konniktforskningeiis vida ram som ijiimförelsevis liten utstriickning var föremål för pågående forskning vitlbefintliga nationella institutioner. En annan ulgångspunkl var atl denforskning som skulle bedrivas så vitl möjligt skulle eftersträva att ge""väsentliga bidrag lill ftirståelsen av betingelserna för en stabilfred och för fredliga lösningar av mellanslalliga konflikter"". Pågrundval av dessa målsättningar förordade utretlningen alt det nya inslilutel iförsta hand skulle inrikta sitt forskningsarbete på nedrustnings- ochrustningskontrollfrågorna. Som närmare molivering angavs alt man inom detlaområde skulle kunna göra ""väsentliga velenskapliga insatser . . .som har slor relevans för inlernalionella fredsslrävanden. ""Inrikiningen på detla omräde sägs som en profilskapande utgångspunkt,från vilken forskningsverksamheten gradvis skulle kunna utvidgas till andrastudieområden inom disciplinen. 1 proposiiion nr 1966 bilrädde departementschefenfredsforskningsulredningens förslag belriiffande den huvudsakligaforskningsinriktningen. Del faktum att forskningsarbetet i försia hand skulleinriktas på frågor rörande nedrustning och rustningskonlroll skulle dock,framhöll deparle-menlschefen, inle innebära alt ""huvudsakligennaturvetenskaplig forskning kommer all bedrivas vid institutet"', detlaemedan det föreslagna specialområdet i hög grad lämpade sig för samhälls- ochbeleendevelenskapligi studium, ""Forskningen bör , , , belysaproblemen kring rustningarnas betydelse för konflikter mellan slaler,möjligheter all reducera rustningsvolymen eller svårigheter av politisk,psykologisk, ekonomisk eller leknisk karaklär alt uppnå överenskommelser omnedrustning, m, m. Jag lägger vikl vid atl den konfliklproblemalik som finnslalenl i de underulvecklade ländernas ekonomiska och sociala förhållandenbelyses genom inslilulels forskning,"' I SIPRLs stadgar anges jämförelsevis vida ramar förinstitutels forskningsinriktning (§ 2); "Stiftelsen har till ändamål all, , , bedriva velenskaplig forskning i konflikl- och samarbeisfrägor avbelydelse för inlernalionell fred och säkerhel i syfte alt söka ge bidrag tillförståelsen av betingelserna för fredliga lösningar av mellanslatligakonflikter och för en stabil fred,'" 1979/80:106 22 Beiräffande inslilulels forskarpersonal betonades ifredsforskningsulredningens bctiinkande behovet av en välavviigd balans mellanolika kategorier av forskare och aiislällningsformer. Del gällde alt lillinstitutet söka rekrytera dels yngre forskare (på doklorandniva), dels höglkvalificerade, äldre forskare ('"professorer""). Del gälldevidare atl säkerstiilla flexibilitet och förnyelse genom att i första handrekrytera forskare på tidsbegränsad konlraklsbasis, samiidigi som delunderslröks all inslilulels forskarstab inle enbart borde bestå av korttids-och projekirekryteradc forskare: ""Den grupp fast anställda forskaresom bör finnas kan utgöra en permanent kärna i insliiulel och genom sinsakkunskap på respeklive områden lämna avsevärd hjälp lill forskningschefen altuppgöra förslag pä lämpliga projekl och kvalificerade forskare fördessa."' Tanken var alt det permanenta inslaget inom SIPRLs forskarstabskulle uigöras av ""forskare med erkänt höga kvalifikationer"".För all kunna rekrylera sådana forskare underslröks behovel av flexibilitet ilönesättningen. Härtill kan läggas den vikl som propositionlades vid att institutets forskare rekryterades internationellt och altinstiuitet efierslrävade nära kontakter med internationella organisationer ochforskningsinstitutioner i andra länder. Departementschefen betonade isammanhanget särskilt atl ""samråd och samarbele bör elableras med deinstitutioner i de övriga nordiska länderna som ägnar sig ät forskning i freds-och konfliktproblem. Jag förutsälter också all en praktisk samverkan kommertill stånd med svenska institutioner pa näraliggande områden, t, ex. i fråga ombiblioleksresurser". Denna senare målsättning fastslås i S 3 i inslilulelsstadgar. Ett flertal kriterier kom sålunda alt åberopas för denvalda huvudinriktningen för forskningsverksamhelen på frågor rörandenedrustning och rustningskonlroll. Ett kriterium var behovel av att ge ensiälvsländig forskningsprofil, en inriktning på områden som inte redan varinmutade i den akademiska fredsforskningen i och andra länder. Iittannat kriterium var det valda områdets politiska och vetenskapliga relevans fördet inlernalionella fredsarbelet. tredje var att just della område var vällämpat för velenskapssamarbete mellan skilda kategorier av forskare (dels olikaslags specialister, dels generalisier/""fredsforskare"")frän skilda nationella miljöer (ösl och väst, nord och syd). Som yueriigareell kriterium kan cileras de formuleringar i proposilionen i vilka kraven pä""atl forskningens internationella och strängt objektiva karaktär ejskall kunna ifrågasättas"" underslryks. Ett sådanl kriterium lorde havaril svårl alt lillämpa på sådana timraden inom freds- och konfliktforskningensom sätter de stora värderingsfrågorna i förgrunden. Samiidigi markerades dock, som nämnls, all den valdahuvudinriktningen inte skulle innebära att det på främst bedrevsnaturvetenskaplig forskning. En innehållslig breddning av forskningsverksmheienförutsågs uiiryckligen. Utvidgningen skulle, enligt deparlemenlschefensanvisningar i 1979/80:106 23 propt)sitio]ieii "i betraktaiitle av de resurseriiistilutet kommer att foiftiga över ske successivt, \arvitl självfallel letlning bör liämtas iiiistitulets erfarenheter av verksamhelen i inlediiingssketler'. Det skall i del följantle konstateras att iiistituletserfarenheter av verksamhelen i inledningsskedet kom att friimja en utveckling;iv verksamheten som innebaren viss avvikelse fiän de iirs|iruiigligainlenlionerna, såviil vad betriiffar forskningsinriktning och vetenskapligmetotlik som vad beträffar rekrvtering och forskarpersonakippsäuiiing. Somsenare skall framgå iir det utredningens uppfallning atl denna avvikelse i alllviisenlligt varit sakligt motiveratl och ntidväntlig. även om iiistitiilelserfarenheter aktualiserar frågan om inte en viss återanpassning tilltle ursprungliga riktlinjerna vore genomlcirbar och sakligt befogad. kanniimligen lill sina erfarenheter från ett inledande etableringsskedelägga erfarenheterna frän ett därpå följande skede, kännetecknat av en allmiinkonsolidering av den vunna positionen och profilen och av enverksamhetsinriktning som i allt väsenlligl baserats pä inledningsskedelserfarenheler, Fredsforskningsulredningen bilade till silt betänkandefyra olika forsk-ningsprojektförslag, som tillsammans återspeglade denhuvudinriktning men den bredd man ville ge forskningsverksamheten.Ett förslag avsåg ""seismiska data och kiirnvapenprovslopp". ettannat "biologiska stridsmedel", ell tredje""informationstckniskt studium av vissa lokaliserade internationellakonflikter"" medan det fjärde förslaget avsäg "'internationellalegala problem i samband med teknisk utveckling för ökad utvinning av vattenresurser,""Av dessa förslag var del de två förstnämnda som kom att sätta sin prägel päinslilutels forskningsverksamhet. Främst B-vapenprojekiet, som senare kom attexpandera lill ett omfattande CBW-prtijekl (kemiska och biologiska vapen),verkade i inledningsskedet som en kalalvsator lör SIPRl-forskningen. , som avsatte inte mindre än sexseparata volymer vilka numera inlernalionellt betraktas som standardverk påområdet, lorde ha hafl en slor belydelse för SIPRLs fortsalla verksamhel, bl,a, genom atl göra namnel känt och respekterat och genom att bana väg föreu vetenskapligt samarbete mellan högl kvalificerade, i allmänhettekniskl-nalurvelenskapligi orienterade, forskare från öst och väst. Ytterligare tvä större forskningsprojekt iinledningsskedet kom att i hög grad bidra lill all SIPRLs verksamhelkanaliserades in i de fåror som givit institutet dess speciellaverksamhelsprofil. Llarmed åsyftas dels vapenhandelsprojektel, delsårsbokprojeklel. Genom satsningen på vapenhandelsprojektel, vilkel såsmåningom bl, a. kom att avsätta Ivå separaia volymer (""The ArmsTrade wiih ihe Third "World"" resp. ""ArmsTrade Registers, The Arms Trade with the 1979/80:106 24 Third World"' ), har kommit att blinägot av en internationell auktoritet pa ett alltmer uppmärksammatstudieområde. Gruntlen för auktoriteten ulgörs friimst av den miingd data stimsystematiskt samlats in och som retlovisas iSIPRLs årsbok. Datavolymcn torde f. ö. vid del här lägel ha varit mvckcisvårhanterlig om man inle. vilket skedde, hade genomfört ettdattiriseringsprogram. Satsningen på vapenhandelsprojcklet var ell vikligl ledi den utveckling som genomgått i riktning mot en huvudfunktion somdatabank eller dokumenlalionscenlrum på rustnings- och nedrustiiiiigsomrädel.