prop · G3031 · 1979-12-31 00:00:00 — Ceniralu psykiairiska nämndenbeslår av lagfaren ordförande som är eller varil innehavare av ordinariedomartjänsl, tvä läkare som äro särskill kunniga i psykiatri, en person som ärsärskilt insatt i sociala frågor och ytterligare två ledumöter. För ledamol av psykiutrisk nämndeller centrulu psykiairiska nämnden finnas en eller flera suppleanter.Bestämmelserna om ledamot gälla även suppleanl. Ledamol av utskrivningsnämnd ellerpsykiairiska nämnden förordnas av regeringen för högsl i sänder. Innan ledamot börjar tjänstgöra, skall han ha avlagtdomared eller försäkran enligt 4 kap. 11 § . Läkare som tjänstgör inom denslutnu psykiatriska vården får icke som ledamot deltaga i handläggningen avärende rörande patienl på det sjukhus där han Ijänslgör. Om jäv mol ledamotgälla i övrigl bestämmelsema i 4 kap. rältegångsbalken om jäv mol domare. Ledamol av psykiutrisk nämnd eller centrulu psykiatriskanämnden förordnas av regeringen för högst i sänder. Innan ledamot börjar tjänstgöra,skall han ha avlagt domared. Läkare som tjänstgör inom denpsykiatriska vården får icke som ledamol deltaga i handläggningen av ärenderörande patient på det sjukhus där han tjänstgör. Om jäv mot ledamot gälla iövrigt bestämmelsema i 4 kap. om jäv mot domare. Vid sammanträde med utskrivningsnämnd skola överläkarenoch Vid sammanträde med psykiutrisk nämnd skola överläkarenoch patienten vara närvarande, om icke särskilda skälföranleda annat. Föres talan av annan än patienten, skall den som för talanberedas till-fåtle alt närvara, om icke särskilda skäl föranleda annal. Ärende som handlägges i patientens frånvaro får ickeavgöras utan att nämndens ledamöler före avgörandel skaffat sig personligkännedom om patienten. Är denne ulskriven pä försök, får dock ärendet avgöras,om minsl en av ledamölerna lar sådan kännedom. patienten vara närvarande, om icke särskilda skälföranleda annat. Föres lalan av annan än patienten, skall den som för talanberedas tillfälle all närvara, om icke särskilda skäl föranleda annal. Ärende som handlägges i patientens frånvaro får icke utansynneriiga skål avgöras utan alt nämndens ledamöler före avgörandet skaffalsig personlig kännedom om patienten. Är denne ulskriven på försök, får ärendetavgöras om minsl en av ledamölerna har sådan kännedom. Patienl eller annan som för talan hos ulskrivrdngsnämndeller psykiatriska nämnden får tillerkännas ersättning av allmänna medel förkostnad för resa och uppehälle i samband med inställelse inför nämnden, i denmån det finnes skäligt. Nämnden får bevilja förskott på ersättningen. Närmarebestämmelser om ersättning och förskott meddelas av regeringen. Patienl eller annan som för talan hos psykiutrisk nämndeller centrulu psykiairiska nämnden får lill-erkännas ersättning av allmännamedel för koslnad för resa och uppehälle i samband med inslällelse införnämnden, i den mån del finnes skäligt. Nämnden får bevilja förskott päersättningen. Den som jör tulun hos nämnden skull genom nämndens jörsorgupplysus om den rått till ersättning och förskott som kun föreligga. Närmare bestämmelser om ersällningoch förskoll meddelas av regeringen. eller psykiairiskanämnden får avgöra ärende endasi om nämndens samtliga ledamöter äronärvarande. Beslut rörande förskott på ersättning som avses i 32 S eller 33 Stredje slycket får dock på nämndens vägnar meddelas av ordföranden. Bestämmelserna i 29 kap. rättegångsbalkenom omröstning i överrätt äga motsvarande tillämpning på avgörande avulskrivningsnämnd eller psykiatriska nämnden. eller centralapsykiairiska nämnden får avgöra ärende endast om nämndens samlliga ledamöleräro närvarande. Beslul rörande förskott på ersäUning som avses i 32 S andrastyckel eller 33 S tredje slycket får dock pä nämndens vägnar meddelas av ordföranden. Bestämmelserna i 29 kap. om omröstning iöverrätl du nämnd ej hur säte I rätlen äga molsvarande tillämpning pä avgörandeav psykialrisk nämnd eller cenirala psykiairiska nämnden. 34 a S I ärende, vari 17S förvallningslagen (1971:290) ägertillämpning, får skälen för besluiel ulelämnas även i andra fall än som sägsdär, om ändamålei med vården annars skulle molverkas. I läkares beslul enligl 8 eller 9S eller varigenom ansökanom uiskrivning avslagils saml i molsvarande beslut av utskrivningsnämnd ellerpsykiairiska nämnden skola alltid anges de i I S angivna förutsättningar påvilka beslutet grundas. I läkares beslut enligl 8 eller 9S eller varigenom ansökanom utskrivning avslagils samt i molsvarande beslul av psykiatrisk nämnd ellercentrala psykiairiska nämnden skola alltid anges de i 1 eller 2 S angivnaförutsättningarna pä vilka beslutel grundas. 35 S skall lämna handräckning på begäran av läkare som enligl 6Sförsia slycket är behörig all ulfärda vårdintyg, om den som skall undersökasicke släller sig till förfogande för undersökningen eller lä-kuren behöverskydd för sin personliga säkerhet. på begäran av överläkaren, om densom med slöd av denna lag skuU inlagas på sjukhus icke insläl-ler sig påsjukhusel, på begäran av överläkaren, ompatienl avviker från sjukhusel eller icke ålervänder dil, sedan liden förlillständ all vislas på egen hand utom sjukhusområdel eller för uiskrivning päförsök gäll ul, eller icke inställer sig på sjukhusel, sedan tillstånd attvislas på egen hand utom sjukhusområdel återkallats eller beslut meddelals omålerinlagning under uiskrivning pä försök. Om särskilda skäl föreligga, måöverläkaren beträffunde viss putient överlåta pä annan läkare vid sjukhuselall begära handräckning. på begäran av läkare i allmiinIjänsl som enligt 6S försia slycket är behörig alt utfärda vårdintyg, om densom skall undersökas icke släller sig lill förfogande för undersökningen, /)(/ begäran av läkare som enligl6§ jörsla stycket är behörig ull ulfärda vårdintyg om lian behöver skydd försin personliga säkerhet, pä begäran av läkare i allinänIjänsl som har utfärdal vårdintyg eller överläkaren, om den som med stöd avdenna lag avses bli inlagen på sjukhus icke inställer sig på sjukhusel ellerpå begäran av överläkaren, om patient avviker från sjukhusel eller ickeåtervänder dit, sedan liden för lillslånd all vislas pä egen hand ulomsjukhusområdel eller för uiskrivning pä försök gäll ul, eller icke inslällersig på sjukhuset, sedan tillstånd all vislas på egen hand utom sjukhusområdetåterkallats eller beslut meddelals om ålerintagning under utskrivning på försök. Om särskilda skäl föreligga, måöverläkaren överlåta på annan läkare vid sjukhuset alt begära handräckning. 1979/80:1 219 Nuvurunde lydelse Föreslugen lydelse 36 a S Har överläkure med stöd av 13 S Har med slödav \3 oinhånder- omhänderlagil alkoholhaltiga dryc- tagitsalkoholhaltiga drycker eller ker eller andra berusningsmedel andraberusningsmedel som påträf- som påträffats hos eller ankommil fatshos eller ankommil lill den som till den som är inlagen på sjukhus ärinlagen på sjukhus med slöd av med slöd av denna lag, skall den denna lag,skall överläkaren låta omhändertugnu egendomen bevis- bevisligenförslöru eller jör sälja ligen förstärus eller försäljus enhgl denomhändertagna egendomen beslämmelserna om beslaglagen enligtbeslämmelserna om beslagta egendom i 2S lagen (1958:205) om gen egendomi 2S lagen (1958:205) förverkande av alkoholhaltiga dryc- omförverkande av alkoholhaltiga ker m. m. Belopp, som erhållils vid dryckerm. Belopp, som erhållils sådan försäljning, tillfaller slalen. vidsädan försäljning, tillfaller sla len. Pålräffas alkoholhaltiga dryckereller andra berusningsmedel inom sjukhus där palienler som inlagils med slödav denna lag vårdas, får berusningsmedlen omhändertagas av sjukhusdirektöreneller styresmannen för sjukhusel, om känd ägare till berusningsmedlen ejfinnes. Försia slycket har motsvarande fillämpning på sålunda omhändertagenegendom. Bestämmelserna i första slyckel harmolsvarande fillämpning på injektionsspruta eller kanyl som kan användas förinsprutning i människokroppen. Den som ur inlagen.för vård medstöd av denna lug skull så snart hans tillstånd medger det genoin överläkurens.försorg upplysus om sin rätt ull ja intagningen prövad av denpsykiatriska nämnden, ull i övrigl föru lalan mol beslutsom harfuttuts med slöd av lugen, all anlltu ombud eller bilräde enligt.förvuhningslugen (1971:290), ull begära råltshjålp genom offentligtbiträde enligl rättslijälpsla-gen (1972:429). Denna lug skall finnas anslageninom sjukhuset väl synlig jör puli-eniernu. 1979/80:1 220 En av de viktigaste förändringarnainom den psykiatriska sjukvården ulgör sirävandena all salsa på öppnavårdformer som allernaliv till vård på sjukhus. Det syslem som härvid främslövervägs är s.k. geografisk seklorisering. Del innebär alt all psykiatriskvård inom dl geografiski område hålls samman under en gemensam ledning och medresurser för såväl öppen vård som värd på sjukhus. Psykiater från den i områdetingående verkar i den öppna vården och svarar för debehandlingsinsatser som kräver psykialrisk kompelens. Genom all psykiater kopplas in iden öppna värden ökar möjligheterna atl undvika sjukhusvård och genom alt dennesvarar för såväl öppen vård som sjukhusvärd uppnås väsenlligl förbällradvärdkontinuild. Detla är av slor belydelse för eftervården. För planeringen av sjukvårdenupprättas inom varje landsting särskilda översiktliga sjukvärdsplaner. Ensammanställning av dessa planer fram lill visar bl.a. att landslingenmed endasi ell par undanlag valt atl organisera den psykiatriska vården enliglsekloriseringsprincipen. Vården har emellertid endast i några ensiaka fall iform av försöksverksamhel organiserats på della sätl. En starkt bidragandeorsak härtill är de hinder den lagtekniska utformningen av LSPV uppställer.Enligt nuvarande bestämmelser får vårdintyg inle godtagas för intagning om delär utfärdat av psykiater som tjänstgör vid den klinik där inlagningen avsesske. Eftersom sekloriseringsprincipen bygger på medverkan från klinikens läkareuppslår här prakliska svårigheier vid genomförandel. Olika meloder har prövats för allkringgå de hinder LSPV uppställer. Ett sätt är att anlila dislriklsläkare förutfärdande av vårdintyg. Förfarandel har emellertid flera nackdelar. Riskföreligger atl dislriktsläkaren mer grundar sin bedömning på psykiaternsuppgifter än pä vad han själv finner vid undersökning av patienten och urbehandlingssynpunkt innebär del merendels olägenhel för patienten atl bliundersökl av en för honom främmande läkare. Ytterligare kan sägas atl läkare inomdislriktsorganisationen inle bör användas för atl klara problem som har singrund i bestämmelser som rör vård pä sjukhus och atl metoden medför en onödigbelastning på distriktsläkarna. Elt annal sätt atl söka kringgåhindren i LSPV har varit att använda försöksutskrivningsinstitutet i ökadomfattning. Om patienten för sådan uiskrivning skulle försämras ochpå nyll behöva sjukhusvård erfordras inle värdinlyg utan man kan använda sig avbestämmelserna om ålerintagning. Ett sådant system får dock anses mindrelämpligt eftersom patienten bibehålls under tvångsvis vård änsom ur medicinsk synpunkt framslår som nödvändigt. Med andra bestämmelser hadepatienten blivil slutligt utskriven i stället för försöksutskriven. I det nu föreliggande lagförslagethar öppnats möjligheter att godtaga vårdintyg utfärdal av läkare som tjänstgörpå den klinik intagningen skall 1979/80:1 221 gäller vid överföringar från fiivillig vård. Delrorisaita vårdbehovet skall därvid prövas i nämnd. Förslaget säkerställer inte möjligheterna att genomföraseklorisering av vården. Det är dessulom behäftat med ytterligare en allvarlignackdel. Inom en nära framlid kan lill följd av den organisatoriskaulvecklingen samtliga specialistkompetenia psykiatrer' vara knutna tillpsykiatrisk klinik vid lasarell. I många fall kommer del att finnas endasi ensådan klinik inom ett vårdområde. Följden härav blir alt omsiändighel som avsesi 1 S törsta slyckel a) LSPV - den s.k. medicinska indikationen - i praktikeninle kan utgöra grund för utfärdande av vårdintyg, eftersom detla föruisälieispecialistkompetens i psykiatri hos den värdintygsskrivande läkaren. Deltamåste anses utgöra en betydande olJigenhel för patienten. Jag anser det vara en yllerst angelägen uppgift atl redannu undanröja de formella hinder som föreligger för en önskvärd utveckling avdet psykiatriska området. I synnerhet gäller detta sådana bestämmelser sominnebär att tvångsvisa värdformer bibehålls utan att så varil medicinskl nödvändigl.Att sä sker är betänkligt ur palienlens synpunkl. Jag anser därför lagförslagels 6S böra ulformas så, atlvårdintyg skall få godtagas för inlagning pä den klinik där den liikare somulfärdal inlygel Ijänslgör, om belydande olägenhel skulle uppstå genomanlitande av annan läkare. Frägan om den forlsalla värden skall därvid prövas inämnd. En beslämmelse sä ulformad skulle också kunna användas förintagning av brådskande sjukdomsfall, beträffande vilka dröjsmål bedömesinnebära allvarlig fara för patienten eller eljest uppenbara olägenheter. Alkoholproblematikers riksorganisalion Lagen (1964: 450)om åtgärder vid samhällsfarlig asocialild BroUsbalken Föreningen i Samhällel Brotlsförebygganderådd Barnavårdslagen (1960: 97) Förvaltningslagen (1971:290) Förvaltningsprocesslagen(1971: 291) i Lagen (1976:511) om omhändertagande av berusade personerm. Förslag till lag om viss psykialrisk värd Lagen (1966:293) om beredande av sluten psykialrisk vård ivissa fall Lagen (1973: 558) om tillfälligt omhänderlagande Förslagtill lag med särskilda bestämmelser om värd av underårig Lagen (1954: 579) omnyklerhetsvård Lagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstördaPolisinstruklionen (1972:511) Psykiairiska nämndenRättegångsbalken Riksförbundelför hjälp ät läkemedelsmissbrukare - Riksförbundel av föräldraföreningarmol narkotika - Riksförbundel för social och menlalhälsa - Sjukvårdskungörelse (1972:676) - Sjukvårdslag (1962: 242) - Socialhjälpslag (1956: 2) - Statens offenlliga utredningar - Sjukvårdens och socialvårdensplanerings- och rationaliseringsinstitut 1979/80:1 223 N-fall -LSPV-patienl som har inlagils på grund av domstols förord- O-fall - LSPV-palienl som under inflyiandeav psykisk sjukdom har begålt broll mol annans personliga säkerhel, för vilkelålal inte har väckls P-fall - LSPV-palienl belräffande vilkendel ankommer pä överläka- ren all beslula om uiskrivning m. m. PN-fall - LSPV-palienl som harvarit inlagen i kriminalvårdsanstall för all undergå påföljd för brott ochunder liden för anstaltsvården eller i samband med all denna upphört harinlagils för sluien psykiatrisk vård och inte skall återföras till anstallen. Prop.1979/80:1 224 Gällande lagstiftning m. m. 1 Barnavårdslagen (1960:97) - BvL 1.1 Förutsättningar för vårdåtgärder med stöd av BvL I BvL ullalas all samhällets vårdav barn och ungdom har lill syfte alt främja en gynnsam utveckling av de ungaoch goda uppväxtförhållanden i övrigl för dem. Uppkommer missförhållanden som ärså allvarliga alt den unges hälsa eller utveckling äventyras, skallbarnavårdsnämnden enligl 25 S BvL vidla ålgärder. Delta kan ske ulan samiyckeav den unge eller hans vårdnadshavaré. De omständigheter som skall medföraingripande enligl 25 S barnavårdslagen är sammanförda i två grupper. Denförsta gruppen avser missförhållanden i hemmel (25 S a). Den andra gruppen larsikle på hans egel beleende (25 S b). Grunden för åtgärden har belydelse fördel fortsatta förfarandel. Ingripande enligl 25 S a) skall skeom någon som inie har fyllt misshandlas i hemmet eller annarsbehandlas på sådanl säll där att hans kroppsliga eller själsliga hälsa utsättsför fara. Ingripande enligt detta lagrum skall också ske om den ungesutveckling äventyras på grund av föräldrarnas eller annan fostrares olämplighetsom fostrare eller bristande förmåga all foslra honom. För åtgärd enligt 25 S b) krävs attden unge inle har fyllt och att han är i behov av särskildatillrältaförande ålgärder frän samhällets sida. Behovel av åtgärder skall hakommil lill ullryck genom broilslig gärning, sedeslösl levnadssäli,underlålenhei alt efter förmåga ärligen försörja sig, missbruk av rusdryckereller narkotiska medel eller annan jämförlig anledning. Mot den som har gjorlsig skyldig lill broilslig gärning är dock barnavårdsnämndens möjlighet tillingripande begränsat, om den unge har fylll . Ingripande kan i sådanlfall ske endasi om den unges livsföring i övrigl ulgör lillräcklig anledninglill del eller ingripande med hänsyn lill pågående behandling enliglbamavårdslagen eller av annan särskild anledning anses lämpligasl för hanstillrällaförande. 1 vissa fall skallbarnavårdsnämnden vidla ålgärder ulan all sädana missförhållanden föreliggersom avses i 25 S. Enligl 31 S skall den som inle har fylll aderton åromhändertas för samhällsvård, om han behöver vård och foslran pä grund av allföräldrarna hur avlidil eller övergivii honom. En yllerligare förulsällning äratl behovel av värd och fostran inle tillgodoses pä annal säll. Prop.1979/80:1 225 Den som inle har fyllt aderton årkan vidare omhändertas för samhälls-värd enligl 31 S, om han behöverspecialvård eller annan vård och fostran ulom hemmet på grund av allföräldrarna inle kan bereda honom sådan vård eller underlåter atttillfredsställande sörja för honom. En förutsätlning för ingripande är även idessa fall alt behovet av vård och fostran inle tillgodoses på annal sätl. Detkrävs dessulom att föräldrarna har begärt alt åtgärden skall vidlas eller harsamiycki till denna. Vård enligt 31 S av den som harfyllt femlon år får, om särskilda skäl inte föranleder annat, ske endasi om denunge har samtyckt till åigärden. Ålgärd enligl 25 eller 31 § skall iregel beslutas av barnavårdsnämnden i den kommun där den unge vistas. Sker ingripande enligt 25 S, skallbarnavårdsnämnden i första hand försöka nå rättelse genom förebyggandeätgärder. De förebyggande åtgärder sombarnavårdsnämnden kan vidta är hjälpälgärder, som innefattar råd och stöd,förmaning och varning, föreskrifter rörande den unges levnadsförhållanden samtövervakning. Nämnden har möjlighet atl svara för koslnader som uppslår för denunge då han skall följa de råd eller föreskrifter som har meddelals. Föreskrifter som rör den ungeslevnadsförhållanden kan meddelas honom själv, hans föräldrar eller annanfostrare. De kan gälla anlilande av barnavårdsanslall, behandling för sjukdomeller annan kroppslig eller själslig brisl eller svaghet, sysselsättning,arbetsanställning, vistelseort eller bostad, förfogande över arbetsförtjänsteller andra tillgångar, förbud all använda rusdrycker eller narkotiska medeleller andra liknande förhållanden. Den som enligl BvL förordnas lillövervakare skall följa den unges utveckling och uppmärksamma hanslevnadsförhållanden. Övervakaren skall vidare understödja sädant som är lillnylla för den unge. Beslul om övervakning skall omprövas med högst ett ärsmellanrum. och övervakning beslårlängsl lill dess den unge fyller . Har åtgärden beslutals med stöd av25 S b), kan den dock bestå lill dess han fyller tjugo är. alt förebyggandeätgärder inle kommer att ge önskat resullal eller har sådana ålgärder vidtagilsulan alt medföra rättelse, skall den unge omhändertas för samhällsvård. Nämndenkan förordna all besluiel skall gå i omedelbar verkställighet. Beslut om omhändertagande församhällsvård förfaller om del inle har börjal verkställas frånden dag del vann laga krafl. Det förfaller också om det inte har börjatverkställas innan den unge har fyllt . Har ingripande skett med stödav 25 S b), är åldersgränsen dock i slällel Ijugo år. Prop.1979/80:1 226 Föreligger del sannolika skål föratl ingripande med slöd av 25 S barnavårdslagen är påkallal, kanbarnavårdsnämnden till dess ärendei slutligt avgörs omhänderta den unge förutredning. Del krävs dock att en sådan åtgärd är nödvändig pä grund av riskerför den unges hälsa eller utveckling, för brottslig verksamhel eller annanskadlig verksamhel från hans sida eller för alt den fortsätla ulredningen skallallvarligt försvåras eller vidare ätgärder hindras. Omhändertagande förutredning fär beslå i högsl . Beslut om omhändertagande fårverksiällas . Det förfaller om den unge häkias. beslutat atlnågon skall tas om hand för samhällsvård eller utredning, skall den ungesjälv, om han har fyllt femton är, och hans föräldrar, om han är under adertonår, anmodas alt förklara om samtycke lämnas till alt beslutet verkställs.Beslul skall underslällas länsrällens prövning om samiycke inte lämnas. Om länsrätten finneratt underställtbeslut som rör omhändertagande för samhällsvård inte bör faslslällas, kanrätlen i stället förordna om förebyggande åtgärder eller uppdra åtbarnavårdsnämnden all göra detta. Den som är kantillfälligt tas i förvar av polismyndighet, om hans uppträdande ellerlevnadssätt innebär fara för allmän ordning eller säkerhet och det föreliggersannolika skäl för atl ingripande med slöd av 25 S är påkallat.Barnavårdsnämnden beslular om den som har tagils i förvar skall omhändertaseller friges. Kan den unge anlas vara kan han vidare tas i förvar av polismyndighet, om del föreliggersannolika skäl för all ingripande enligl 25 S är påkallat och hans namn ellerboslad inte kan ulrönas. 1 dessa fall krävs inte att det föreligger fara förallmän ordning eller säkerhet. Skall barnavårdsnämndens beslul medanledning av 25 S b) om omhändertagande för samhällsvård eller ulredning gå iomedelbar verksiällighei, kan polismyndighet under vissa förutsättningar ta denunge i förvar. 1.3 Den omhändertagnes behandling Den som har omhänderlagils församhällsvård skall erhålla god vård och fostran samt den utbildning som hanspersonliga förulsällningar och övriga omständigheter påkallar. Samma gäller förden som har omhändertagits för utredning om förhållandena medger del. Vårdenbör i försia hand äga rum i enskilt hem. Ordnas vården inle på detta sätt,skall placering ske i lämplig anstalt. Den som är omhändertagen församhällsvård eller utredning av anledning som avses i 25 § b) får tas in i ungdomsvårdsskola. Vid valet av vårdform skall hänsyntas till den omhändertagnes ålder, utveckling och egenskaper. Behovel avuppsikl över honom skall också beaktas. Om den som är omhändertagen liderav sjukdom eller annan kroppslig eller själslig brist eller svaghet, skallbarnavårdsnämnden bereda honom 1979/80:1 227 den vård eller behandling som han behöver. om den omhänderlagne inle är inlagen på ungdomsvårdsskola, noga följaden unges utveckling och vid behov besluta om ändrad vårdform: Uppsikten och bestämmanderättenöver den som är omhändertagen ligger hos ungdomsvårdsskolans styrelse, om denunge är inlagen i sådan skola, och hos barnavårdsnämnden i annal fall. Den som uuivarbestämmanderätten kan besluta om begränsning i den unges röielsefi ihet.Särskilda bestämmelser kan meddelas om umgänget mellan den omhänderlagne ochhans föräldrar. Beslämmelserna om samhällsvärdensupphörande har olika innehåll beroende på vårdformen. Är den unge inte intagen iungdomsvårdsskola, skall barnavårdsnämnden förklara samhällsvården avslutad säsnart ändamålet med vården har uppnålts. Värden skall dock alllid upphörasenast då den omhändertagne fyller aderton är eller, om han har omhänderlagilsmed slöd av 25 S b) efler del all han har fylll , senasl ire är efleromhänderlagandel. För den som har omhänderlagils församhällsvård med slöd av 31 S gäller särskilda regler om tidpunklen församhällsvärdens upphörande. kan förordna omvillkorligl upphörande av samhällsvården. I samband med sådanl beslul kannämnden meddela föreskrifter rörande den unges levnadsförhållanden ochförordna om övervakning. Har beslut meddelals om villkorligl upphörande avsamhällsvården, kan värden när som helsl återupptas, om detla krävs för allsyftel med vården skall uppnäs. beslutar omsamhällsvårdens upphörande, slutligt eller villkorligt, skall nämnden se lillall den unge får lillfredsslällande levnadsförhållanden. Om behov föreliggerskall nämnden bl, a. hjälpa den unge all få lämpligl arbete eller utbildning. Ar den unge intagen iungdomsvårdsskola, upphör samhällsvården genom beslut om utskrivning. Sådanlbeslut fattas av skolans styrelse.