prop · G30315 · 1979-12-31 00:00:00 — Prop.1979/80:15 Regeringens proposition om alternativa timplaner på vissa linjer i gymnasieskolan m.m. Regeringen föreslår att antaga det förslag somhar upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. /74 har en försöksverksamhet med s. k.särskild samordnad gymnasieskola (SSG) ägt rum inom elt antal regioner, därelevunderlaget varit svagt eller vikande. Inom försöksverksamheten har revideradetimplaner för de treåriga linjerna och den fyraåriga tekniska linjen(årskurserna 1 och 2) tillämpats för att öka möjlighelerna till samläsningmellan linjerna. I propositionen föresläs att försöksverksamheten skal)avslutas med utgången av /80 samt att de alternativa timplaner somhar tillämpats inom försöksverksamheten i stället skall få tillämpas som enreguljär anordning vid vissa gymnasieskolor från /81. Några mindrejämkningar föreslås i dessa timplaner. a. bör de skolor, som har årskurserna3 och 4 av teknisk linje, få anordna sådan undervisning även om de övergår tillde alternativa timplanerna. De nya alternativa timplanerna bör tillämpas närelevunderlaget stadigvarande understiger 400 16-åringar. Skolöverstyrelsenföreslås vidare få pröva om nya gymnasieorter med bl. a. treåriga linjer kantillkomma med stöd av de nya alternativa limplanerna. För att så skall varafallet bör dock krävas ett stadigvarande elevunderlag om minst 250-300 16-åringar. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , ,, , , , , , De , , ,. Propositionom alternativa timplaner på vissa linjer i gymnasieskolan m. m. Iprop.1976/77: 150 (bil. 2 s. 12) med förslag till slutlig reglering av statsbudgetenför /78, m.m. (kompletteringsproposition) angavs bl. a. attregeringen avsåg att uppdra åt () att till regeringeninkomma med förslag om övergång till s. k. särskild samordnad gymnasieskola (SSG)i gymnasieregioner med mindre än 500 16-åringar. Regeringenuppdrog åt SÖ att inkomma med ett sådant förslag. Enligtuppdraget skulle SÖ överväga vilka kompletleringar av de nuvarande SSG-limplanernasom kunde visa sig erforderliga. Årskurserna 3 och 4 av fyraårig teknisk linjeborde även i fortsättningen finnas vid de gymnasieskolor som f. n. har sådan ulbildning.Vid fullgörandet av uppdraget borde SÖ också överväga de förenklingar av SSG-limplanernasom SÖ bedömde vara angelägna. SÖ borde redovisa förslag till deförändringar och kompletteringar av nuvarande bestämmelser som kunde visa sigerforderliga. Förändringar av behovel av lärare som ett genomförande av SÖ:sförslag skulle innebära borde även uppmärksammas och redovisas av SÖ. Riksdagenhar anmält sina beslut med anledning av propositionen medförslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /78, m.m. (prop.1976/77:150, FiU 1976/77:30, rskr 1976/77:341). gav härvid regeringentill känna all den förutsatte att kompletteringen av försökstimplanerna för SSGskulle vara av sådan art att nuva- Prop.1979/80:15 3 rande utbildningsmöjligheter i berörda gymnasieregionerinte försämrades. Förslag till kompletterade limplaner samt om vilkagymnasieregioner som skulle komma i fråga borde redovisas för innanbeslut i ärendei fattades. SÖ har till regeringen redovisat sittuppdrag. SÖ föreslog därvid bl. a. att ytteriigare 32 kommuner skulle övergåtill SSG och att timplanerna skulle förändras så att ytteriigare valmöjlighetermöjliggjordes för de studerande. Den årliga besparingen beräknades uppgå tillca 2,5 milj. kr. En sammanfattning av SÖ;s förslag bör fogastill protokollet i detta ärende som bilagu I. Efter remiss har yllranden över förslaget avgetts av länsskolnämndernoi , , , , , ,, , , och , , ,, , , Västernorrlunds, Jämilunds, Väslerboltensoch , , , , , , ,. , , , , Ulricehumns, Filipstuds,Högfors, Kristinehumns, , Fugersia, Hullstuhummur, , Arbogu, Sula,, . , , , , , ,, , , , , och kommunersamt . Centralorganisationen SACOISR,i (LO) och Tjänstemännens cenlralorgunisution(TCO). Yttranden har även inkommit från professor ,, ämnesföreträdarna för ämnet latin vid universiteten, läramasriksförbunds (LR) lokalavdelning i , kollegiet vid Thomasgymnasiet iSträngnäs, vid Tingsholmsgymnasiet i och rektornför Nordenbergsskolan i . I ärendet har dessutom inkommit en skrivelse frånskolstyrelsen i , en skrivelse från lärarkollegiet vid Gudlav Bilderskolani samt en skrivelse från . En sammanfattning av remissyllrandena bör fogas lill prolokolleli detla ärende som bilugu 2. Regeringen uppdrog åt SÖ att senast den 1april 1979 för regeringen redovisa erfarenhetema av försöksverksamheten med SSG. SÖ har med skrivelse lill regeringen överiämnaten inom SÖ gjord utvärdering. SÖ hemställer därvid atl försöksverksamheten medSSG avslutas och all samlidigl SSG-limplanerna för de tre- och fyraårigalinjerna får erbjudas som reguljära alternativ lill dem i Lgy 70. SÖ hemställervidare att det skall ankomma på SÖ att besluta om i vilka kommuner SSG-timplanerskall tillämpas. Enligt SÖ bör SSG-timplanerna vara det naturiiga alternativeti gymnasieregioner med ett stadigvarande elevunderlag under 400 16-åringar. Prop.1979/80:15 4 En inom SÖ utarbetad sammanfattning av utvärderingen börfogas till protokollet i detta ärende som bilaga 3. 2 Bakgrund till försöksverksamheten med SSG De allmänna principerna för planeringen av det gymnasialastadiets skolor fastlades genom beslut vid riksdag (prop. 1964: 171, SäU1964:1, rskr 1964:407) och riksdag (prop. 1%8: 140, SU 1968: 195, rskr1%8:404). Det senare beslutel innebar aU de lidigare formerna av gymnasialutbildning - fackskola-gymnasium-yrkesskola -sammanfördes i en skolform,gymnasieskolan, som startade den . För alt underlätta planeringen indelades landet i s. k.gymnasieregioner (g-regioner) av varierande storlek både vad beträffar area ochfolkmängd. Antalet sådana g-regioner är f.n. 131. Om elevernas ämnes- ochkursval skulle kunna tillgodoses, borde det totala elevunderiagel inom varje g-regionutgöras av minst 400 16-åringar enligt SÖrs bedömning inför genomförandet av1964 års gymnasiereform. hade endast tre g-regioner i landet lägreelevunderlag än 400. En senare analys visade att tre fjärdedelar avåldersklassen i en region under vissa förutsättningar kunde få sina önskemåltillgodosedda av 14 studievägar, om elevunderiagel uppgick till minst 700 16-åringar.Större fullständighet i utbudet av studievägar krävde ett snabbt stigandeelevunderlag. Resursskäl och önskan att erbjuda ungdomen ettrepresentativt urval av studievägar talade för att den gymnasiala utbildningeninom varje g-region centraliserades till en gymnasieort (g-ort). De tidigareupprättade yrkesskolorna på andra orter än g-orter borde dock enligtriksdagens mening kunna bibehållas i form av specialkurser så länge de hade entillfredsställande elevtillströmning och det fanns ett klart avnämarintresseför utbildningen i fråga. tog regering och riksdag ställning ivissa regionalpolitiska frägor, bl.a. i fråga om fortsatt regionalpolitiskstödverksamhet. Dessa ställningstaganden kunde innebära att vissa avsteg frånde allmänna principerna för gymnasieskolans planering ibland måste göras. Detsjunkande antalet 16-åringar kunde även komma alt försvaga gymnasieskolansunderlag inom flera g-regioner. Mot denna bakgrund uppdrog Kungl. Majrt den 30 juni 1971åt SÖ att inkomma med förslag rörande den fortsatta planeringen avgymnasieskolan. SÖ borde därvid pröva frågan om utökning av antalet g-orter ochmöjligheten att inom en och samma g-region fördela linjerna inom gymnasieskolanpå två skilda g-orter samt göra en mer samlad bedömning av i vilka former desärskilda anordningarna för utbildning i glesbygd fortsättningsvis bordeorganiseras. Prop.1979/80:15 5 SÖ överiämnade med skrivelser och den 20november 1972 förslag i ärendet. SÖ föreslog därvid att en försöksverksamhetmed särskild organisation av gymnasieskolan skulle få starta på ett antal orterdär elevunderlaget var vikande. SÖ gav den nya organisationsformen namnetsärskild samordnad gymnasieskola (SSG). Förslaget innebar dessutom enrevidering av timplanerna för de treåriga linjerna och den fyraåriga tekniskalinjen för att öka möjligheterna till samläsning mellan dessa linjer. Dereviderade timplanerna byggde på en horisontell samordning av de treårigaekonomiska, humanistiska och samhällsvetenskapliga linjerna i samtligaårskurser och av den naturvetenskapliga och den fyraåriga tekniska linjen iårskurserna 1 och 2. Årskurserna 3 och 4 av den sistnämnda linjen skulle inteanordnas på orter med SSG. Samläsning i årskurs 3 mellan å ena sidan detreåriga ekonomiska, humanistiska och samhällsvetenskapliga linjerna eller deldärav och å andra sidan den naturvetenskapliga linjen skulle ske i denomfattning det var organisatoriskt möjligt. 1 prop.1973: 77 om skolväsendets organisation i glesbygd m. m. godtogs i princip SÖ:sförslag. Departementschefen anförde därvid bl.a. att om elevunderlaget i en g-regionundersteg ca 400 16-åringar måste antalet studievägar bli begränsat. Hankonstaterade att antalet g-regioner med mindre än 400 16-åringar vidtidpunkten för propositionen var ca 15. beräknades antalet sådana g-regionervara 21. fanns det och skulle det komma att finnas orter som kundediskuteras som g-orter i nya regioner med samma elevunderlag som de svagare avde dåvarande g-regionerna. Antalet sådana områden beräknades uppgå till mellanfem och tio. Det skulle därför vara värdefullt för den fortsatta planeringen avgymnasieskolan att utpröva en alternativ organisation av gymnasieskolan somskulle vara lämpad för ett elevunderlag av nämnda storleksordning. Den av SÖföreslagna modellen (SSG) syntes vara ett sådant alternativ, som var bådeförenligt med de planeringsprinciper som lades fast genom besluten av 1964 och1968 års riksdagar och realistiskt från samhällsekonomisk synpunkt. Enförsöksverksamhet med SSG borde därför anordnas på ett antal orter i landet.Vid valet av dessa orter borde högst fem vara sådana där treårigagymnasieskolelinjer inte tidigare funniis. Några g-orter med vikandeelevunderlag borde dessutom kunna få ingå i försöksverksamheten. Den närmareutformningen av timplanerna fick göras av SÖ i samband med att de orterutvaldes där försöksverksamheten skulle bedrivas. Tim- och kursplanerna bordeanpassas lill de lokala förutsättningarna på resp. ort. godkände de i propositionen angivna riktlinjernaför försöksverksamheten. gav dock som sin mening Kungl. Maj:t tillkänna att ett oförändrat antal timmar skulle eftersträvas inom ämnel religionskunskapjämfört med vad den reguljära gymnasieskolorganisalionen medgav (UbU 1973: 29, rskr1973: 243). Försöksverksamheten startade i med början i årskurs1 läsåret Prop.1979/80:15 6 1973/74. /75 utvidgades verksamheten till altomfatta även gymnasieskolorna i , och Ange. har även , och samtfr. o. m. /78 tillkommit som försökskommuner. 1 Haparandabedrivs /75 försöksverksamhel med partiell särskild samordnadgymnasieskola omfattande treårig ekonomisk, humanistisk och samhällsvetenskapliglinje. För försöksverksamheten lillämpas följande av SÖfastställda timplaner. Timplaner för de tre- och fyraåriga linjerna i särskildsamordnad gymnasieskola' ' Noterna till timplanerna för de tre- och fyraårigalinjerna i Läroplan för gymnasieskolan gäller i lillämpliga delar. Delsammagäller Allmänna bestämmelser till timplanerna i Läroplan för gymnasieskolan, 'Utanför timplanen tillkommer 20 utr konlorsteknik, ' Utanför limplanen tillkommer sammanlagt 6 vtr praktik i skolverksladi åk 1-2 T, dock minsl 2 vlr i vardera årskursen. Praktik i skolverkstad åk 1 Ni samma omfattning som åk 1 T. < 1 vie har flyttals från åk 3 lill åk 2. = C-språkhar 4 vir. ' På linjerna E och S alternativt socialkunskap med 3 vlri vardera åk 1 och 2. Därvid gäller vissa begränsningar i antalet C-språk vid skolenhelen(SÖ 197.S-02-17), ' Vid konstruktionsövningar i teknologi skall klass ellergrupp delas, om elevantalet är lägst 17, under 1 vte i åk 1 och under 3 vtr iåk 2. 1979/80:15 7 Denav SÖ med skrivelse redovisade utvärderingen avförsöksverksamheten med SSG visar atl försöksverksamheten mottagits väl avelever och lärare vid berörda skolor. Av utvärderingen framgår bl. a. attantalet studieavbrott är lägre än i riket i genomsnitt. Många elever har ansettdet vara till stor fördel att det definitiva studievalet kunnat uppskjutas ettår. Linjebylen efter årskurs 1 är mycket vanligare inom SSG än vad genomsnittetför rikel utvisar. Övergångar har skett från humanistisk ochsamhällsvetenskaplig linje till ekonomisk linje och i mindre utsträckning frånnaturvetenskaplig till fyraårig teknisk linje. Antalet övergångar frånnaturvetenskaplig till samhällsvetenskaplig linje har däremot varit mycketlitet. Ett ökat antal flickor har valt fyraårig teknisk linje. Utvärderingentyder således på att den nu aktuella alternativa organisationen avgymnasieskolan som infördes på försök fr.o.m. /74 visal sig varaframgångsrik. Försöksverksamheten har väsentligt bidragit lill all undervisningpå treåriga linjer och i årskurserna 1 och 2 på fyraårig leknisk linje kunnatanordnas även på orter med mindre elevunderlag än 400 16-åringar, Det finnssåledes enligt min mening främst pedagogiska skäl som talar för attverksamheten med SSG-timplaner ulvidgas till flera gymnasieskolor. Den gräns -500 16-åringar - som lidigare diskuterats för tvingande övergång till SSG ärdock enligt min mening för högt satt. Som jag kommer atl redovisa i delföljande bör gränsen för övergång vara lägre. 1likhet med SÖ bedömer jag det därför vara möjligt alt avslula försöksverksamhetenmed SSG och att i stället tillämpa nu gällande timplaner för SSG som alternativtill timplanerna enligt läroplan för gymnasieskolan (Lgy 70).Regeringen bör kunna överiämna till SÖ alt besluta om i vilka kommuner dealternativa timplanerna skall tillämpas. De alternativa timplanerna bör varadet naturliga vid ett stadigvarande elevunderlag av mindre än 400 16-åringar.Vidare bör gymnasieskolor med ett elevunderlag över 400 16-åringar eftermedgivande av SÖ (å tillämpa de alternativa timplanerna. Jagövergår härefter till att behandla frågor rörande vissa kompletteringar ochändringar i nu tillämpade SSG-timplaner. SÖföreslog, mot bakgrund av uttalande, i sin skrivelse den 5 oktober1977 om övergång till SSG i vissa kommuner lämligen omfattande förändringar inu gällande timplaner. Från flera av de kommuner som redan har SSG har vidremissbehandlingen framkommit viss tveksamhet inför SÖ:s förslag. Man finneratt de föreslagna timplanerna är betydligt mera komplicerade än nu gällandefrämst genom att grenar och varianter införts. Jag har viss förslåelse för denkritik som riktats mot SÖrs förslag i detla avseende. De nu gällande SSG-limplanernabör således tillämpas även i fortsättningen med endast vissa smärre justeringaroch kompletteringar. 1979/80:15 8 Bådei och fanns, innan övergång till SSG ägde rum, årskurs 3 avteknisk linje. Denna årskurs av linjen ingår inte i . FörHaparandas del tillämpas därför SSG-modellen enbart för den ekonomiska,humanistiska och samhällsvetenskapliga sektorn. För del harregeringen genom skilda beslul medgivit att undervisning enligt årskurs 3 påteknisk linje får anordnas till och med /80. Samläsning skalldärvid ske i årskurs 3 med naturvetenskaplig linje i alla ämnen ulom detekniska. Enligt min mening bör de skolor som har årskurserna 3 och 4 avteknisk linje få anordna sådan undervisning även efter övergång till dealternativa timplanerna om elevunderlaget så medger. Samläsning med årskurs 3på naturvetenskaplig linje bör så långl som det är möjligt eftersträvas. Nugällande timplaner medger inte studier i ämnet latin. Nästan samtligaremissinstanser har förordat att limplanema för SSG kompletteras med dettaämne. Jag anser alt möjligheter bör skapas att välja latin som alterna-livämnei årskurserna 2 och 3 på humanistisk linje. Det bör kunna ske inom den av SÖangivna ramen av i årskurs 2 och i årskurs 3.Såsom gäller för studier enligt Lgy 70 bör ämnet kunna erbjudas när minst femelever anmäler inlresse härför. Motbakgrund av den gjorda utvärderingen finner jag det i övrigt inte motiverat medannat än smärre förändringar i gällande timplaner. Således bör en veckotimmekemi i årskurs 3 på den naturvetenskapliga linjen byta plats med en veckotimmepsykologi i årskurs 2 varigenom förutsättningar skapas för maximal samläsningmed fyraårig teknisk linje i ämnet kemi i årskurs 2. Av utvärderingen framgåräven att ämnet kontorsteknik som läses utanför timplanen under tjugoundervisningstimmar i årskurs 1 på ekonomiska, humanistiska ochsamhällsvetenskapliga linjer inte mottagils väl av eleverna. Enligt min meningbör dessa timmar flyttas till högre årskurs än årskurs 1 och samordnas medämnet maskinskrivning så långt som det är möjligt. Ämnet bör studeras endast avelever på ekonomisk linje. 1övriga delar bör de limplaner som gäller för SSG tillämpas även i fortsättningen. Somjagtidigare har föreslagil bör försöksverksamheten med SSG upphöra och de inomförsöksverksamheten tillämpade timplanerna bli reguljära alternativ till dem enliglLgy 70. Mot denna bakgrund finns inget skäl att längre använda benämningen särskildsamordnad gymnasieskola (SSG) för de skolor som tillämpar de alternativatimplanerna. Eltviktigt skäl utöver dem som jag har anfört tidigare för all SSGrs timplaner nubör bli ett reguljärt inslag i gymnasieskolan är att man därigenom ökar möjligheternaatt etablera gymnasieutbildning på nya orter. Mångaundersökningar har visat all närhel lill utbildningen är en viktig förutsältningför att ungdomar med svag studiemotivation skall söka sig till gymnasieskolan.Det finns även undersökningsresultat som tyder på att lång skolväg ökar riskenför studieavbrott. Prop.1979/80:15 9 Om man vill ge alla ungdomar gymnasieutbildning är deldärför väsentligt att vi söker ge gymnasieskolan största möjliga geografiskaspridning. bör man fortfarande eftersträva att de orter ditgymnasieskolan förläggs kan erbjuda ett allsidigt urval av studievägar. De alternativa limplanerna bör möjliggöra en ökadspridning av ulbildning på de tre- och fyraåriga linjerna. Kravet på etlallsidigt ulbildningsulbud kan tillgodoses genom atl även yrkesinriktadutbildning förläggs lill gymnasieskola med alternativa timplaner. Det harhittills ankommit på regeringen att besluta i fråga om inrättande av SSG på nyaorter. Regeringen bör nu överlämna lill SÖ att på sätt som gäller för etableringav gymnasieskola av konventionell typ besluta om ytterligare g-orter, dvs.orter med treåriga linjer, i nya g-regioner som kan tillkomma genom dealternativa timplanerna. För alt nygymnasieskola med alternativa limplaner skall kunna inrättas bör krävas ettstadigvarande elevunderlag om minst 250-300 16-åringar. Elt sådant inrättandefår dock inte medföra att elevunderlaget för redan uppbyggd gymnasieskolanämnvärt påverkas eller atl de totala kostnaderna förgymnasieskoleorganisationen i de berörda kommunerna kraftigt ökar. Införandetav alternativa timplaner vid gymnasieskolor som följer Lgy 70 kaneventuellt i vissa fall medföra mindre bortfall av tjänstgöringsunderlag förlärare. Ogynnsamma verkningar bör kunna mötas med insatser inom ramen förgällande irygghetsregler eller i enstaka fall med särskilda ålgärder. har i skrivelse till regeringenanhållit om inrättande av SSG i . Ansökningen har remissbehandlats.1 skrivelse har anmält sina beslut med anledning avmotioner om särskild samordnad gymnasieskola i (UbU l977/78r 26, rskrI977/78r 327). gav därvid regeringen till känna att konsekvenserna påbåde kort och lång sikt av ett inrättande av SSG i för Ystadsgymnasieregion måste bedömas av SÖ och ytterst av regeringen mot bakgrund avalla relevanta omständigheter. Årendel har beretts inom . Jagavser att återkomma till regeringen med förslag om atl gymnasieskolamed treåriga linjer (SSG-modell) får inrättas i . Avvecklingenav försöksverksamheten med SSG och övergången till de alternativa timplanernabör på de hittillsvarande försöksorterna ske /81 i alla årskurser.Övergång till de alternativa timplanerna i andra kommuner bör ske successivimed början i årskurs 1 /81. Det ankommer på SÖ att utfärdaerforderliga övergångsbeslämmelser. 1979/80:15 10 Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attgodkänna vad jag har förordat i fråga om alternativa timplaner på vissa linjeri gymnasieskolan m. m. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga det förslag som föredraganden harlagt fram. Sammanfattningav förslag om övergång till s. k.särskild samordnad gymnasieskola (SSG) i vissa kommuner Urval av orter, aktuella för övergång till SSG SÖ föreslår all ytterligare 32 kommuner, utöver de nio somredan omfattas av försöksverksamheten, skall gå över till SSG. Följande g-regioner bör enligt SÖ kommu i fråga förövergång till SSG-timplaner ' över totalbefolkningen (RTB). Fjortonåringar 1976 framskrivna ulan flyltningsantagande. Kolumn 2: 1 samband med länsplanering 1974 harbefolkningsramarna för länen fördelats på kommuner och åldersuppdelats. Kolumn 3: RTB . Sjuåringar 1976 framskrivna utanflyltningsantagande lill 1985. » Huvuddelen av gymnasieeleverna från i g-regionär inlagna i varför elevunderiagel ärstörre än antalet 16-åringar i g-regionen. Prop.1979/80:15 12 kommuner som bör komma i fråga har lagts antalet 16-åringarinom g-regionen . Större vikt har därvid fästs vid elevunderiagelår 1985 än . Sålunda har de regioner som ligger klart under 500 16-åringarår 1985 tagits med. Däremot har regioner som ligger under gränsen inle medtagits,om de ligger klart över gränsen . Utöver ovan angivna kommuner har även två kommuner inomStorstockholmsområdet mindre än 500 16-åringar nämligen ochSundbyberg. Dessa kommuner bör enligt SÖ inte gå över till SSG. Skälet härtillär främst att kommunema ingår i ett elevområde som är gemensamt för helaStorstockholmsområdet. Av skolorganisatoriska skäl måste visst utbyte skemellan kommunerna inom elevområdet. Olika timplaner skulle försvåra intagningenav elever. Dessutom har en viss uppdelning av linjeorganisationen skett mellangymnasieskolorna i och . Hela organisationen inom della område måsledärför beaktas vid planeringen. Kompletteringar och förenklingar av nu gällande SSG-läroplaner SÖ föreslår följande förändringar i nu gällande SSG-timplaner. - Årskurserna 3 och 4 av T-linjen införs - Språklig grenav E-linjen införs i årskurs 3 - Halvklassiskvariant införs i årskurserna 2 och 3 av H-linjen, varvid ämnet latin föreslåsfä . SÖ kan som ett alternativ även tänka sig alt latin erhållersammanlagt . I sådant fall får tre limmar tas ifrån ämnetnaturkunskap i årskurs 2 - Socialkunskapblir alternativämne i årskurserna 1 och 2 även för H-lin-jens elever - Dramatik ellermusik, estetisk specialisering eller teckning, estetisk specialisering kan eflermedgivande från SÖ erhållas som alternativämne i årskurs3 av E-, H- och S-linjerna - Grekiska kanefter medgivande från SÖ erhållas som altemativämne iårskurs 3 av H-linjen - På N-Iinjenbyter en veckotimme kemi i årskurs 3 plats med en veckotimme psykologi iårskurs 2, vilket ger möjlighet till maximal samläsning med T-linjen i kemi iårskurs 2 - På H-linjen tasi årskurs 3 en veckotimme från ämnet samhällskunskap och läggs till allmänspråkkunskap. 1979/80:15 13 SÖ föreslår följande modifierade timplaner for de tre- ochfyraåriga linjerna i särskild samordnad gymnasieskola' ' Allmänna bestämmelser till timplanerna i Läroplan förgymnasieskolan gäller vad avser punklema 1, 4-6, 8, 10-12, 14-16 samt punkl 9 (de två första slyckena samlden sista meningen "Om ämneskonferensen ... som här angivits"), ' För anordnande av halvklassisk variant av H4injen skallelevantalet vid undervisningens början vara lägst I årskurs 3 kan på halvklassisk variant av H-linjen efler SÖrsmedgivande erhållas grekiska som altemativämne under fem vtr. Elevantaletskall vara lägst fem, ' 1 årskurs 3 kan på språklig gren av E-linjen saml på H-och S-linjema efter SÖrs medgivande erhållas dramalik eller musik, estetiskspecialisering eller teckning, estetisk specialisering som altemativämne underfyra vtr i utbyte mot B- eller C-språk.