prop · G303103 · 1979-12-31 00:00:00 — Vidare hemsläller jag all regeringen föreskriver allkostnaderna skall belasla åttonde huvudtitelns kommilléanslag. Regeringen ansluier sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Översyn av reglerna om folkpensionärernasskattelättnader Departementschefen, statsrådet , anför. Den grundläggande ekonomiska irygghelen förfolkpensionärerna ges av den allmänna folkpensionen, den allmänna tilläggspensionen(ATP) och systemet med kommunala bosladslillägg. Här har betydandeförbättringar skell och pensionärerna har hafl en, jämförl medde flesta andra grupper, förmånlig slandardulveckling. De folkpensionärer somhelt saknar eller får endasl låg ATP får årliga standardförbättringar genompensionstillskott som stegvis höjs. F. n. motsvarar pcnsionslillskollet avbasbeloppet enligt lagen om allmän försäkring (1962:381) och den ärligaökningen uppgår till av basbeloppet. Etl förhållande som medverkai lillpensionärernas successivi förbätlrade inkomslslandard är all anlalel pensionärersom uiöver folkpension har ATP eller andra pensionsförmåner ökal krafligl. Även i fråga om bostadstilläggen har flera förbättringargenomförls . Det senaste riksmölel beslöl om en ulbyggnad. somsärskilt kommer de pensionärer lill del som bor i kommuner där bostadstillägghitlills utgått endast med låga belopp (prop. 1978/79:95, FiU 1978/79:.35, rskr1978/79:335), (prop, 1976/77:100 bil. 16, CU 1976/77:18, rskr1976/77:187, SFS 1977:392) kan folkpensionärer vidare få stalskommunaltbostadsbidrag när reglerna för della ger gynnsammare resullal än reglerna förkommunalt bosladslillägg. Folkpensionärer har också hafl vissa förmånervid inkomstbeskattningen. Dessa har grundats på atl inkomsterna för dem somhar de DelllB:16 Skr 1979/80:103 282 lägsta pensionerna inte ansetts vara sådana att de kansägas ge full skattekraft. Skatteförmånerna har genomgående haft formen av ettextra avdrag från den taxerade inkomsten. Avdragel har i princip varit sä stortalt den som bara uppburit folkpension jämte etl visst mindre belopp inlepåförts någon skatt. kan en pensionär förulom ålderspension frånfolkpensionen ha en ytterligare inkomst på ca . utan att påföras skalt.För folkpensionärer med högre inkomster avlrappas det extra avdragel i lakl medstigande inkomst. Huvuddragen i det nu gällande systemet är av äldre datum.Belydelsefulla ändringar har emellerlid skelt . Den senasle mergenomgripande ändringen skedde genom lagsliftning (prop. 1975:92, SkU1975:25, rskr 1975:126, SFS 1975:312). 1 samband med atl en individuellprövning av det exira avdraget infördes bestämdes den skattefria nivån medutgångspunkt i folkpensionens grundbelopp jämle viss i kronor beslämdsidoinkomsl. Till sidoinkomsl räknas även pensionslillskollel. Genomålerkommande ändringar har den skaliefria nivån höjts så att de som bara hårdeminsta pensionsförmånerna inte beskattats trots all pensionslillskottenstigit. Del nuvarande sysiemel med särskilda skallelällnader förfolkpensionärer får i sina huvuddrag sägas ha fungeral på eltgodtagbart sätt. Med liden har det dock visat sig att reglerna kunnat leda del mindre tilltalande effekler i enskilda fall. 1 lakl med attpensionärernas inkomslslandard sligil har del också blivil allt tydligare attsystemet inle för framtiden kan bibehållas oförändrai utan atl lämligengenomgripande ändringar behövs. 1979/80:58, om forlsall reformering avinkomslskallen, m, m. nämnde jag också att jag avsåg att begära regeringensbemyndigande att tillkalla en kommitté för atl utreda dessa problem. Jag anser all en kommillé nu bör fillkallas för all göradenna översyn. Ulredningsuppdragel bör vara alt undersöka hur man lämpligastför framtiden bör beakla folkpensionärernas speciella ekonomiska siluaiion vidbeskallningen. Detla innebär dels alt nuvarande skallelällnader bör granskasfrån mer principiella ulgångspunkler, dels atl man undersöker de olika lekniskasvårigheter som visat sig uppkomma med dagens regler. De förslag som läggs frambör vara inriklade på en mer långsiklig lösning av frågan än som följer av delnuvarande systemet. En ulgångspunkl för ulredningsarbelet bör vara atl manäven för framtiden måste ge etl särskilt slöd ål de grupper där folkpensionenulgör den hell dominerande inkomsien. Lika klarl är all molsvarande inle gällerför de grupper som har inte obelydliga inkomsler vid sidan av folkpensionen.Man måsle beakla all antalet pensionärer i inkomstlagen som är jämförbara medinkomsttagares i aktiv ålder snabbi ökar. En generell särbehandling vidbeskallningen av folkpensionärer framstår mot denna bakgrund inte som befogad.Jag vill i delta sammanhang nämna att exempelvis en ensamslående folkpensionärinnevarande år kan beräknas komma alt fä skattelättnader för inkomster ända upptill ca . En annan sak är au del extra avdrag som kan medges videxempelvis sjukdom kan ha ell vidare användningsområde i fråga omfolkpensionärerna än för inkomsllagare i akliv ålder. Det nu sagda kan enligt min mening lala för allfolkpensionärerna för framtiden i större utsträckning skulle kunna behandlasenligt samma skatteregler som gäller för andra inkomsttagare. De effekler somman vill uppnå genom skallelällnader skulle för framliden kanske kunnauppnås ulanför skatlesyslemei. Jag länker här bl. a. pä en modell sombehandlals i 283 Kommittéer: Budgetdepartementet Delll B: 16 skatieulrednings sluibelänkande (SOU 1977:91.Översyn av skattesystemet). Modellen innebar att det extra avdraget slopadesoch atl skall skulle ulgå enligt samma regler som för skattskyldiga i aklivålder. Det ekonomiska slöd som uppnås genom avdraget skulle i stället kunnaåstadkommas genom elt inkomslpröval direkl bidrag till folkpensionärerna. Dellabidrag skulle kunna göras antingen skattefritt eller skattepliktigt. Kommitténbör undersöka denna modells för- och nackdelar. De nuvarande skatlelältnaderna åstadkoms som jag redan harnämnt genom att ell extra avdrag medges. Detta avdrag kan siigas ha formen avett extra grundavdrag och görs alltså från den laxerade inkomsien. Om man ävenfortsättningsvis vill ge skallelättnader kan dessa utformas pä annal säll. Ävenhär har skalleutredning i silt slutbetänkande visat på ett allernaliv.Liksom i del tidigare nämnda ftirslaget skulle skallen beräknas enligt sammaregler för folkpensionärer som för andra inkomsttagare. Folkpensionärernaskulle emellerlid kompenseras genom ell avdrag från den uträknade skallen. Ävendenna modell bör undersökas. Jag vill emellertid framhålla atl en skatterabattav detla slag, liksom ell bidrag av nämnt slag, har andra verkningar änell avdrag från inkomst. Sä påverkas t. ex. det kommunala skatteunderlaget. Som jag redan har nämnt bör ulredningsuppdragel varainriklal på att se över nuvarande former för skattelättnader. Däri ingår ävenatt pröva om molsvarande effekler bälire skulle kunna uppnås genom någon formav bidrag. 1 uppdragel ingår däremot inle att generelll ompröva förmånssidan ioch för sig och föreslå ändringar i den delen. Delta innebär dock inte allkommillén skall vara förhindrad all föreslå de justeringar av befintligasociala förmåner som behövs för samordning med kommitténs förslag. Som exempelpå detla vill jag nämna bl. a. utformningen av de bosladslillägg som kan utgåtill folkpensionärer. Chefen för har tillkallal en kommilléför all se över bostadsbidragen till barnfamiljer m. fl. (Bo 1979:01).Riksdagen gav med anledning av prop. 1978/79:95 om den kommunala ekonominregeringen till känna (FiU 1978/79:35, rskr 1978/79:335) all del borde närmareövervägas om inle denna kommillé borde anförtros också uppgiften att samordnade staiskommunala bostadsbidragen och de kommunala bosladsiilläggen lillfolkpensionärer. Frågan om formerna för utredning om samordningen mellansyslemen övervägs f. n. inom . 1 del nuvarande sysiemelminskar förekomslen av sidoinkomster inle bara det extra avdraget utan även t.ex. bostadstilläggens slorlek. Härvid kan högsl besvärande marginaleffekieruppslå. Här finns i och för sig ocksä svåra avvägningsproblem mellan dem sombara har grundlrygghelen och dem som har inkomster därutöver. I deltasammanhang vill jag nämna all chefen för arbelsmarknadsdeparlemenlellillkallat en särskild uiredare för atl karllägga pensionärernassysselsällningsförhållanden (A 1979:02). Skallelällnadernas ulformning kan islörre eller mindre omfattning inverka pä en pensionärs intresse all behållaeller skaffa sig elt lämpligl arbele. En möjlighel som därvid bör undersökasnärmare är om en särskild och förmånligare avlrappningsregel skulle kunnainföras för just arbelsinkomsler. Kommillén bör i sill arbele samråda med de nunämnda ulredningarna. Jag har redan nämnl att kommiitén bör kunna pröva om inteandra vägar finns för alt tillgodose de önskemål som ligger bakom sysiemel medsärskilda skallelällnader. En sådan modell skulle kunna vara bidrag i någonform. Jag vill emellertid framhålla all oavsell vilken form som väljs så börnuvarande Delll B:16 Skr 1979/80:103 284 individuella form för stödel behållas. bestämdesnämligen skallelällnadernas storlek i fråga om gifta folkpensionärer medhänsyn lill deras sammanlagda inkomsler. Fr. o. m. inkomslårel infördes enindividuell inkomstprövning, dvs, storleken av skalielätlnaderna besläms nuefter vardera makens egna inkomstförhållanden. Däremoi lar man alltjämt hänsynlill makarnas sammanlagda förmögenhel. I della sammanhang finns del någrafrågor som bör övervägas. En förmögenhel över viss storlek minskar del extraavdragel. För makar beaklas därvid deras sammanlagda förmögenhel. Det kandiskuleras om inle en individuell prövning bör göras även säviu avserförmögenhel. Mol detta lalar i viss mån den omständigheten atl vi forlfarandehar en sambeskallning av makar vid bl. a. förmögenhelslaxeringen. Kommiitén böremellertid undersöka hur de nuvarande reglerna om förmögenhelsinnehav fungerali praktiken och föreslå behövliga ändringar. Enligi vad som uppgells finns endel problem vid tillämpningen av de regler som möjliggör alt vissa tillgångar,bl. a. egnahem, skall fä las upp lill lägre värden än de eljest lillämpliga. Del har också gjorls gällande atl de nuvarande reglerna omskattelättnader kan vara svära atl lillämpa i prakliken och att de dessulom kanleda lill vissa orättvisor. En given utgångspunkt för kommilléns arbele årsjälvfallel atl söka tillvarata alla möjligheter till förenklingar och alt sökaundanröja förekommande olägenheler i del nuvarande systemet. Jag vill här nämnanågra punkler där kritik har framförts och som kan behöva undersökas närmare. Del har gjorls gällande all reglerna missgynnarfolkpensionärer som uppbär s. k. barniillägg, vilka räknas som sidoinkomsl, Åandra sidan skulle olika grupper av folkpensionärer som inle har full pensiongynnas eflersom dessa kan ha slörre sidoinkomsler än de som får full pensionoch likväl fä skattelättnader. Vidare har man lagil upp den s. k. 1/5-regeln iriksskatteverkets anvisningar. Enligt denna medges extra avdrag först omfolkpensionen uppgår lill minst 1/5 av de sammanlagda inkomsterna. Här kanIröskeleffekler uppkomma. Från en del håll har man också berört deförtidspensionerades situation. För dessa kan beskattningsbar inkomsi uppkommaäven om deras enda sidoinkomsl ulgörs av pensionstillskott. Delta beror på altde har räll lill dubbla pensionstillskoll. Del har ifrågasatts om inte dennagrupp bör befrias hell från skalt. En ytterligare omständighet som bör beaktas rör avdragelför preliminär skall. Det är angeläget all kommitténs förslag får en sådanutformning atl della avdrag kan göras med belopp som så långl möjligt moisvararden slulliga skatten. Jag har i del föregående redovisal olika problem somhänger samman med både systemets ulformning i stort och olika enskildheter idetla. Kommitténs uppgifl bör vara alt skapa etl bestående syslem som är bäitreän del nuvarande. Även om uppdragel avser skattelättnaderna bör nalurliglvis möjligheternatill en harmonisering med sociala förmåner tillvaralas. När del gäller stödetsnärmare form är del naturligt atl intresset i försia hand inriklas på degrupper som uppbär små eller måttliga pensioner. För återstående kategorierframslår i slället ett närmande till de regler som gäller för andrainkomsllagare som önskvärt. Jag vill erinra om all det slalsfinansiella lägelf. n. är sädanl all ändrade regler för skallelällnader och ev. ändradebidragsregler inte kan få leda till någon ökning av kosinaderna för deltaändamål. Också frågan om kostnadsfördelningen mellan siaten och kom- 285 Kommittéer: Budgetdepartementet Delll B:16 munerna måste uppmärksammas i sammanhanget. Som jaglidigare har antytt skulle vissa av de alternativ till lösningar som harframförts få till följd att kommunernas skatteunderlag starkt iikar medankostnadema för pensionärernas förmåner till större del faller på staten. Omkommiitén skulle finna all en lösning efler någon sådan modell är alt föredra,måste den också framlägga förslag om hur denna effekt skall kunna motverkas. Kommitténs arbele bör bedrivas så all förslag presenlerasi sådan lid att de kan läggas till grund för en proposiiion som kan behandlasav , Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jagall regeringen bemyndigar chefen för budgeldeparlemenlel all lillkalla en kommitté med högsl 7 ledamöier meduppdrag all se över reglerna om folkpensionärernas skattelättnader, atl utse en av ledamöterna att vara ordförande, all besluta om sakkunniga, experter, sekrelerare och annatbiträde ät kommittén. Vidare hemsläller jag all regeringen föreskriver attkosinaderna skall belasta åttonde huvudlilelns kommilléanslag. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan, DelllU:l Skr 1979/80:103 286 Översyn av den statliga skoladministrationen Beslul vid regeringssammanlräde SlalsrådelRodhe anför. Skolöverslyrelsen (SÖ) är del centrala ämbetsverket förskolväsendel och vuxenutbildningen. SÖ;s arbetsuppgifter framgår avförordningen (1965:737) med inslruklion för skolöverslyrelsen (omlryckl1974:441, ändrad senasl 1978:296). Verkel är organiserat på fem avdelningar,nämligen en undervisningsavdelning för skolan (S), en undervisningsavdelningför vuxenutbildning (V), en avdelning för fortbildning och pedagogiskiutvecklingsarbete (L), en avdelning för planering (P) och en avdelning föradministrativa frågor (A). Inom SÖ finns 17 byråer, som fördelas mellanavdelningarna enligt SÖ;s bestämmande. Hos SÖ finns vidare en skolöverläkare samt sektioner förinformation saml rationaliseringsoch utredningsarbete. Vidare finns ettrevisionskontor, SÖ;s nuvarande organisalion gäller i sina huvuddrag fränden , En partiell omorganisation genomfördes pågrund av vissa förändringar inom utbildningsväsendet, främsl gymnasieskolansinförande, vuxenutbildningens ökande belydelse och vissa förändringar inomlärarulbildningsområdel. Ansvaret för lärarutbildningen övergick den 1 oktober1976 från SÖ lill universiteis- och högskoleämbetet (UHÄ). Länsskolnämnderna är de regionala statliga myndigheternaför skolväsendel. Deras arbetsuppgifter och sammansällning framgår av förordningen(1965:741) med inslruktion för länsskolnämnderna (omtryckt 1971:347, ändradsenasl 1977:887). Länsskolnämnderna tillkom ocharbetsuppgifterna har i takt med skolväsendets utveckling successivt förändrals.Länsskolnämndorganisalionen har tidigare utretts av länsskolnämnds-utredningen.Dess betänkande (SOU 1973:48) Skolans regionala ledning och remissyttrandenaöver detla överlämnades lill ulredningen (U 1972:06) om skolan, staten ochkommunerna (SSK) för atl beaktas i utredningsarbelel. För forlbildning av i huvudsak lärare och annan personalinom skolväsendet finns fortbildningsavdelningar i , ,, , och saml . Verksamhetenregleras i förordningen (1977:536) om fortbildningsavdelningar. Forlbildningsavdelningarna var tidigare knulna lill destörre lärarhögskolorna. Frågan om deras organisaloriska tillhörighet kom allprövas i anslulning lill organisationskommittéernas för högskolereformenförslag. Den nuvarande organisalionen infördes (prop.1976/77:100 bil. 12 s. 252, UbU 1976/77:25, rskr, 1976/77:293) och innebär islort aU forlbildningsavdelningarna t,v, formelll är knulna lill resp,länsskolnämnd. 287 Kommittéer: Del II U:l innebär att personalen är anställd vid nämnden. Vadgäller verksamhelen slår avdelningarna direkt under SÖ:s ledning. Efter det atl den cenirala och regionala slalligaskoladministrationen fick sin nuvarande utformning har belydelsefullaförändringar skelt inom skolväsendel som i hög grad päverkar dessarbelsuppgifler och verksamhetsformer. Genom bl.a. beslut omreformering av skolans inre arbete () (prop. 197.5/76:39, UbU 1975/76:30,rskr. 1975/76:367) och beslut om ett nytt slalsbidrag till (prop.1977/78:85, UbU 1977/78:21, rskr. 1977/78:260) har betydelsefulla steg lagits iriklning mol ell ökal lokalt ansvar för skolan i försia hand vad gällergrundskolan. En utveckling mot ell ökat kommunalt och lokall ansvar förskolan leder naturligen lill konsekvenser för den slatliga skoladministrationensåväl på cenlral som på regional nivå. Med en belydande del av ansvarei förskolfrågorna överfört till kommunerna kan de statliga insatserna mer äntidigare inriktas på åtgärder som främjar en likvärdig utbildningsstandard ialla delar av landet, tryggar en nödvändig samordning mellan organ på central,regional och lokal nivå saml stimulerar en forlsall utveckling och förnyelse avskolans inre arbete och skolans roll i samhällels samlade insatser för barn ochungdom. Frågan om en översyn av den slalliga skoladministrationenhar uppmärksammals i olika sammanhang , SSK, som hafl tilluppgift all utreda ansvarsfördelningen mellan stal och kommun i fråga omgrundskolan och gymnasieskolan m,m,, har i silt slutbetänkande (SOU 1978:65)"Skolan, En ändrad ansvarsfördelning" angett vissa riktlinjer för hurden statliga skoladministrationen bör utformas, I belänkandet föreslås atl enutredning tillkallas som i nära samverkan med SÖ och länsskolnämnderna börpröva den statliga skoladministralionens kommande arbetsuppgifier och ulformning. (Kn 1975:01) har iprincipbetänkandet (SOU 1978:52) Lägg besluten närmare människorna föreslagit allmännaprinciper för decentralisering, Ulredningen har bl,a, exempel pådecenlraliseringsätgärder inom olika verksamhetsgrenar. För skolväsendelsammanfattar utredningen återstående decenlraliseringsarbete på följande säU: - SÖ:s uppgifler på del cenirala planel omprövas; - Ärendegrupper som inle absolut fordrar cenlralhandläggning rensas ul så alt SÖ;s initierande, utvecklande och rådgivande roll renodlas; - Fördelningen av befogenheier mellan SÖ,länsskolnämnderna och komm unerna ses över. Även SÖ har dels i skrivelse , dels isina anslagsframslällningar aktualiserat både en sådandecentralisering som påverkar SÖ;s arbelsuppgifter och behovet av en översyn avverkets organisation. Mot bakgrund av det jag här har anfört bör den statligaskoladministralionens arbetsuppgifter, organisation och arbelsformer nu bliföremål för en samlad översyn. Det bör uppdras ål en särskild kommitté atl motbakgrund av utvecklingen inom SÖ;s verksamhetsområde och samhällel i övrigtgenomföra en sådan översyn i nära samverkan med berörda institutioner och andraintressenter. Översynen bör avse den lolala slalligaskoladministrationen. Del II U:l Skr 1979/80:103 288 omfattar bl,a, SÖ:s, länsskolnämndemas och forlbildningsavdelningarnasarbelsuppgifter och organisalion, 1 vad avser inrikiningen av den slatligaskoladministralionens uppgifter och organisalion bör kommillén arbela frånföljande uigångspunkter. Den slalliga skoladministrationen har alt lillse atl demål för skolan, som riksdag och regering har fastställt, förverkligas. Vidareankommer del på den slalliga skoladministrationen all ularbela underlag försialsmaklemas heslut i skolpoliiiska frågor. SÖ:s cenirala uppgifler bör vara alt bedriva forsknings-och utvecklingsarbete inom skolområdet, all löpande utvärdera verksamheten iskolan och därvid framför allt pågående försöksverksamhet, all framläggaförslag lill regeringen i anledning av vad som har kommii fram vidöverstyrelsens utvärderingar saml alt bedriva den långsiktiga och övergripandeplanering som fordras för all löpande kunna möla de krav och önskemål somsamhällsutvecklingen kan ställa på skolan. Grundläggande vid handläggningen avdessa uppgifler måsle vara det faktum atl utbildningen i hela landet skallhålla samma slandard, dvs. Ett viktigt led i SÖ:s verksamhetbör också vara all trygga nödvändig samordning mellan organ på central,regional och lokal nivå på skolområdet. Etl vidgal kommunall skolansvar bör innebära en minskadbelaslning på den statliga skoladministrationen när del gäller löpandeadministration, förvaltning och administrativ service. Förändringar avstatsbidragssystemet leder vidare till en inskränkning av den slalligaregleringen av ekonomiskadministrativa frågor. En utveckling i denna riklningbör få konsekvenser för såväl dimensioneringen som inrikiningen av den ceniralaskoladministrationen. Inslaget av myndighetsutövning och detaljreglering kanminska. Beslut i många ärenden kan decentraliseras. Vid sina överväganden bör kommittén beakla atl elt ökalkommunalt ansvar för skolan naturligen innebär all kommunerna också får eltslort ansvar för den lokala utvärderingen av skolan. Ansvarei fördelpedagogiska utvecklingsarbetet kommer vidare atl i större ulslräckning an nufalla på regionala och lokala organ. Delsamma gäller ansvaret förfortbildningen av skolans personal. När det gäller den regionala statliga skoladministrationenhar kommittén alt utgå från att även en länsskolnämnd skall hainseende över och ansvar för samordning och utveckling av skolväsendel i länel.Ett ökal kommunalt ansvar för skolan leder naturligen lill att ocksålänsskolnämndemas arbetsuppgifter förändras med konsekvenser för såvälinrikining som dimensionering av organisalionen. Verksamheten bör mer änlidigare koncentreras på pedagogiska frågor. Vikfiga uppgifter blir attstimulera, stödja och ge råd till de enskilda kommunerna och alt i samarbetemed dessa medverka till löpande ulvärdering av skolans verksamhel. Kommittén bör ägna särskild uppmärksamhet ål frågan om huroch på vilket eller vilka organ statliga uppgifter av regional karaktär, somläcker slörre region än etl län, skall fördelas. I delta sammanhang bör behovelav de nuvarande forlbildningsavdelningarna ulredas. Kommittén skall härvidbeakta de förslag som 1974 ärs lärarulbildningsutredning (U 1974:04) kan kommaall redovisa i vad avser fortbildningsorganisationen. Vidare bör frågan omsamverkan mellan skolväsendet, vuxenulbildning av olika slag och högskolanuppmärksammas, Ulgångspunkten för organisationsöversynen bör varagällande ansvarsfördelning mellan siat och kommun på skolområdet. 289 Kommittéer: Del II U:l Kommittén bör dock, mot bakgrund av den inriktning av denslatliga skoladministrationen som jag tidigare angett, överväga vilkayUeriigare möjligheter som finns att decentralisera befogenheier och ansvarlill kommunerna, Syflel bör därvid vara all i ännu högre grad än som redan harskett befria såväl den centrala som den regionala slalliga skoladministrationenfrån löpande, förvaltningsmässiga och kontrollerande uppgifler, Slatligaåtgärder för all underlätta en decentralisering bör uppmärksammas. Därvid börockså undersökas hur kommunerna skall kunna påverka utbudet av olika serviceinsatserfrån slalens sida. Kommittén skall inte lägga fram förslag som innebär ändrathuvudmannaskap för skolledare och lärare eller någon förändring i vad avsernuvarande uppgiftsfördelning mellan stat och kommun beträffande lillsältningav arbelslagare med statligt reglerade tjänster. Kommittén bör pröva hur arbetsuppgifterna skall fördelasmellan den centrala och regionala liksom den lokala(arbelsmarknadsulbildningen, specialskolan, den statliga vuxenutbildningenm.m.) Som riktmärke bör gälla att uppgifterinte skall föras upp på högre myndighetsnivå än vad som krävs för atl tryggadels erforderlig samordning, dels likformighet i behandlingen av sådana ärendendär rättssäkerheten fordrar det.