prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Både i ^FN:s regi och inom andra ^mellanslalliga ^organisaiioner pågår^etl flertal olika ^uiredningar och diskussioner i ^syfle alt finna medel föratt stabilisera marknaden för råvaror. har deenergibärande råvarorna, framför ^alll oljan men även uran och kol, ^ägnaissärskild ^uppmärksamhel. En viktig trend i ^råvarupolitiken sådan den harutformats i de ^slörre industriländerna har varit ^sirävan alttrygga den egna försörjningen med mineralråvaror. ^lillhör de ländersom har en myckel hög råvaruförbrukning per capita. För t. ex. nickel är den^högsl i världen. Vi är i många avseenden helt beroende av import, men är förvissa råvaror relativt ^slora exportörer, ^l.ex. Genomden ökande och ^alll mer ^diversifie-^rade utrikeshandeln med mineralråvarorknyts ^alll starkare ^lill omvärlden med de risker delta medför. Averfarenhet vet vi ^atl industrins anpassning ^lill ändrade förutsättningar förråvaruförsörjningen kräver lång lid och ^atl ^prisulvecklingen ochproduktionsförhållandena för råvaror påverkar industristrukturen. Del ärdärför ^angläget ^atl förändringar kan ^förulses i god lid och alt^förulsällningarna för inhemsk ^produklion av råvaror kontinuerligt prövas bl.a. på grund av den positiva ^effekl som en sådan ^produklion kan få påhandelsbalansen. ^Ulformningen av politikensåvitt gäller ^råvaru- och naturresursområdet ^förutsätier en samlad överblicköver hela ^råvaruområdet och jämförelser mellan ^ulvecklingen för olikaråvaror. Under åren 1977- 1979 har därför en betydande mängd beslutsunderlag idessa avseenden tagits fram genom olika utredningar. Den år 1974tillkallade mineralpolitiska ^ulredningen (1 1974:02) avlämnade år 1977delbetänkandet ^(SOU 1977:75) Industrimineral. ^Ulredningen har under åren1978-1979 publicerat rapporter om malmtillgångar och ^prospektering, forskningoch ^uiveckling inom svensk ^mineralinduslri ^saml miljöpåverkan ochåterställning vid mineralutvinning. Genom ^delbelän^kande^i^ ^(SOU 1979:40)och metaller har utredningen full^gjort sin första uppgift att utarbetalångsiktiga prognoser över försörjning 1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 93 med ^mineraliska ämnen för liden ^lill . Utredningen har också tilluppgift all på grundval av de gjorda prognoserna överväga om en ändrad^inrikining eller utformning av mineralpolitiken är motiverad med hansyn ^lillsamhållets långsiktiga behov. ^Arbelel beräknas vara slutfört i början av år1980. Bland ^ulredningens^slulsalser i nyssnämnda ^delbelänkande ^(SOU 1979:40) kan nämnas alt dentotala årliga svenska malmbrytningen, som åren 1955- ökade från 21 milj.ton till 51 milj. ton. under liden ^19S5 väntas öka i betydligtlångsammare takt ^lill 57 milj. lon. bedöms brytningen vara 61-62 milj.ton. Järnmalmsbrytningen väntas öka mycket långsamt, medan större ökningarförutses för koppar, ^zink och ^volfram. Prisökningar på flera metaller väntasmedföra all värdet av produktionen ökar snabbare än produktionsvolymen.^Anlalet anställda i gruvindustrin skulle med denna ^produklionsulvecklingminska från 12 1977 till 10600-11000år 1985 och till 2000.Utredningen framhåller dock att prognoserna för brytning och ^anlalet anställdaantagligen innebär en underskattning eftersom man ^inle ^kunnal förutse^produk^lion från ännu inte ^upptäckla fyndigheter. Dessutom byggerprognoserna på antagandet ^atl inga åt^gärder i syfte all förbättra ^indusirins konkurrensförmåga ^vidlas ^fiånsamhällets sida. Den ^mineralpoliliska^ulredningen bedömer vidare ^atl den svenska förbrukningen av metaller kommer^atl öka långsammare i framliden än ^hil^lills. De ^melaller som väntas få densnabbaste förbrukningsökningen är ^låilmelallerna ^litan och magnesium, som användsi ^konslruklioner där låg ^vikl är angelägel, samt legeringsmetallerna krom,^molybden, ^volfram, kobolt och vanadin, som används i bl. Vad gäller försörjningen med ^melaller konstaterarutredningen att den svenska produktionen förmodligen kommer ^atlsvara för en mindre del av försörjningen. De ^mesl kritiska metallerna från^försörjningssy^npunkt sägs vara legeringsmetallerna ^molybden. ^Därefler följer legeringsmetallerna mangan, krom och nickel samt^tilan. På begäran av (NU 1978/79:43, ^rskr 1978/79: 369) har inom ^industiideparlemenlel^gjorls en ^industripolitisk utvärdering av visst grundläggande materialrörande ^kalkbruksinduslrin. Utvärderingen har i huvudsak ^getl följandeslutsatser. Produktionen av och efterfrågan pä kalksten och kalk har s^tagneratunder senare år. Starkt bidragande orsaker härtill har ^varil en minskande^cemenlproduktion - ^sorn följd av minskal ^bosladsbyggande - och ^lekniskaförändringar i ^cellulosaindusirin och den kemiska ^induslrin. Även i framliden^vänlas ^efteifrågeulvecklingen ^slagne-^ra eller minska i flertalet vikliga^förbrukningsseklorer. Förbrukningen för ^byggnadsåndamål ^vänlas bli^oförändrai låg, ^samiidigi som ^jäm- och stålindustrin kommer att minska sinkalkförbrukning. Inom jordbruket finns det dock utrymme för en ganska betydandeökning av ^kalkningen. Vidare kan en ökad ^kalkning emotses av sjöar för all^molverka försurning. 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 94 sektorer där efterfrågan väntas öka kan behovet täckasmed kalk och kalkslen av ganska ^läg kvalitet, som ofta kan produceras lokalt.De företag som producerar kalk av högre kvalitet för 1. ex. metallurgiskaändamål kan därför få en ytterligare försämrad ^avsällningssitualion.Strukturanpassningar i syfte att möjliggöra en samordnad planering av^kalkstensutlagel och marknadsföringen bör därför bedömas ^positivi. På uppdrag av regeringen harstatens industriverk ^lidigare ^ulretl vissa frågor rörande kalkslen samtbrytning av ^alunskiffer och diabas. har också helt nyligenfärdigställt en ^ulredning om utvinning av sand och grus. ^Ulredningeninnehåller en allmän översikt över landels grusförsörjning och övermöjligheterna ^lill en ökad utvinning av sand och grus från havsområden. Vidareredovisas de havsområden som kan vara av intresse all geologiskt karlera medavseende på lösa ^avlagringar. Slutligen redovisas också principerna för^tillståndsgivning och ^slalens engagemang vid sand- och ^grusexploalering. ^lillkalladesen kommitté (Jo 1978:01) med uppdrag all ^uireda frågan om riktlinjerna för denframlida naturresurs- och miljöpolitiken. I ^ulredningens direktiv (Dir.1978:7) framhölls bl. a. vikten av all noga pröva de olika medel som kan^ulnylljas för all påverka samhällsutvecklingen i en ^riklning där ^slörrehänsyn las ^lill behoven av en ^förbällrad hushållning med naturresurser och till miljökrav i enlighet därmed. Av den globalagruvproduk^tionen svarade av järn för ^drygl , av bly ochzink för ^drygl , av silver för ca 1,och av koppar för 0,. ärsåledes en betydande producent av ^järn^malmsprodukier. Även gruvproduktionenav bly, zink och koppar är omfattande. Vid en ^inlernationell jämförelse måstedock de ^flesla svenska gruvorna betraktas som små, även om som^malmproducenl betyder mycket från europeisk ^synpunki. ^Gruvinduslrin ^ulgörsi huvudsak av järnmalms- och ^sulfidmalmsgruvor. var det ^lolala^försäljningsvärdel 2400 milj. kr. och del ^lotala förädlingsvärdet I 450 milj.kr. Sammanlagt sysselsätts knappt 12 000 personer. Järnmalmsgruvornasvarar för ca två ^iredjedelar av såväl förädlingsvärdet som sysselsättningeninom den samlade svenska ^gruvinduslrin. Järnmalmsgruvindustrinkarakteriseras av ^atl ^elt ^fålal ^slora ^enheler svarar för huvuddelen av både^produklionen och ^anlalel ^anslällda. ^Elt företag, ^Luossavaara-KiirunavaaraAB (), dominerar branschen och har sin verksamhet koncentrerad ^lill^relaiivt få men ^slora gruvor i norra . Den mellansvenska^järnmalmsgruvindusirin består av relativt små gruvor. Dessa ingår nästan allai förelag och koncerner med ^verksamhel ^inomjärn-^och stålindustrin. ^Ell förelag, ^Melall AB, intar en dominerandeställning inom ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 95 Branschen, och dåframförallt , kännetecknas av en ^omfallande integration framåt iförädlingsledet. Orsakerna till desvenska järnmalmsgruvornas successivt försämrade konkurrenskraft är flera. Storadagbrottsgruvor med lägre brytningskostnader och större möjligheter ^atl ^mölakostnadsstegringar än de svenska gruvorna har öppnats i andra länder. Sänktasjöfraktkostnader, bl. ^beio^ende på större tonnage, har ytterligare stärktdessa gruvors konkurrenskraft på den västeuropeiska marknaden. Det ^senasle^årel har dock priserna på ^sjöfrakler ökat ^slarki. De svenska järnmalmerna ärvidare ^lill stor del fosforrika. ^Anlalel stålverk som använder sådana malmerhar minskal bl. a. beroende på ^ulvecklingen av ^mindie^kosinadskrävande processer för järnframställning från ^icke-fosformalmer.Stålproduktionen i världen nådde en hög nivå och minskade sedan ^slarki^lill följd av den omfattande ^lågkonjunkluren . Särskilt^markanl var nedgången vid stålverk inom ^EG-länderna, som är Sverigesdominerande avnämare för järnmalmsprodukter. harstålproduktionen gradvis ökat. även inom ^EG-länderna, och export av^järnmalmsprodukier har till följd därav också ^ökal kraftigt. Järnmalmsprisernaligger dock ^forlfarande mycket lågt och medger vinst ^endasl vid ^etl ^fålalgruvor i världen. ^Sulfidmalmsbrytningenslönsamhet påverkas ^krafligl av metallprisernas förändringar på världsmarknaden.Särskilt kopparn visar stora prisfluk^tuationer. Priserna på de viktigaste avde metaller som utvinns av malm från de svenska ^sulfidmalmsgruvorna har nu^ökal ^krafligl ^efler alt de ^senasle åren ha legal på en låg nivå. Nedläggningar av gruvor under senare århar drabbat främst mindre järnmalmsgruvor i . ^Produklionen harkoncentrerats ^lill färre orter. Regeringen ^beslöl all en^delegaiion skulle ^inrätlas för samråd mellan de i verksammagruvföretagen, berörda samhällsorgan och arbetsmarknadens parter i frågor somrör den mellansvenska gruvindustrins förhållanden och utveckling.^Delegalionen har ^lill ^upp^gifl all studera de möjligheter till på siktlönsam verksamhet inom mellansvensk ^gruvinduslri som finns eller kan skapas.I ^enlighel med begäran ^(prop. 1978/79: 126, NU 1978/79:43, ^rskr1978/79:369) uppdrog regeringen i ^augusli 1979 åt delegationen ^atl särskiltgranska vissa förslag rörande utvecklingsarbete i . ^Arbelel bedrivsi nära ^samarbele med bl. a. berörda ^myndigheler och ^mineralpoliliska^ulredningen. Delegationen beräknar ^avslula sill ^arbele . Processutvecklingen i^Ranstad fortsätter i enlighet med det treåriga forskningsprogram som /79. För ^budgeiårei 1980/ 81 har beräknats 38 milj. kr. 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 96 beräknas25,4 milj. lon järnmalm ha brutits i , ^vilkel innebär en ökning från år1978 med 4,6 milj. lon. ^Malmleveransema från gruvorna beräknas ha ökat från24,9 till 29,3 milj., varav 25,4 milj. lon - en ökning med 4,1milj. lon - beräknas ha exporterats. ^Jämmalmslagren har minskat kraftigt sedanföregående år och uppgår nu ^lill 6 milj, lon. Exportvolymen är hög. Brytningen av ^sulfidmalmerberäknas ha ^uppgåll ^lill 13,1 milj. ton , vilket innebär en minskningi förhållande till brytning med 0,5 milj. lon. ^Melallinnehållet i denproducerade ^sligen har för koppar ^uppgåll ^lill (47000 lon år1978), för bly 87000 lon (82000 lon ) och för zink 201 000 lon (161 000lon ). Från ^lonnagesynpunkl ärjärnmalm ^vikligasl. Gruvproduktionen av koppar visar dock den snabbasteökningslakten. var ökningen i genomsnitt 5,. år självförsörjandei fråga om järn-, bly- och zinkmalm. Brytningen av kopparmalm tillgodoserungefär en tredjedel av landets behov. Däremot saknas ^brytvärda tillgångar avaluminium och av de allra flesta ^legeringsmelaller. Utvinningen av^induslrimineral, dvs. sådana som utvinns i ^annal ^syfle ån för ^silt metall- eller bränsleinnehålls skull,täcker ^inle landels behov. Av den svenskagruvproduktionen vidareförädlas endast en del inom ^landel. Del ^mesla av^järnmalmsproduklerna exporteras. Av ^gruvblypro-^duklionen vidareförädlas ca60% ^lill ^råbly och raffinera^t^ blyinom landet. Gruvproduktionen av koppar vidareförädlas. Någon vidareförädlingav ^zinksligen ^lill zinkmetall förekommer ^inle. Många råvaror och fleravikliga ^melaller varierar ^kraftigl i pris och förbrukning. Priserna fördeallra ^flesla metallerna sjönk ^lill en myckel låg nivå under åren 1974- 1976.En ^krafiig ^ålerhämlning, med början i ^slulel av , har ^ägl rum.Priserna för bly, guld och silver ligger nu högt. Även ^prisei på koppar harstigit ^kraftigl underdel ^senasle året. Zinkpriset befinner sig fortfarande påen nivå där många producenter av zinkmetall tvingas redovisa ^förlusler. I ^syfle ^atl ^molverkaprisvariationer, som ger upphov ^lill svårigheter för såväl förelag somnationer, har allt flera krav ställts på ^atl internationellaöverenskommelser skall ^Iräffas för alt stabilisera ^råvaru^marknaderna. Dessakrav har förts fram främst av utvecklingsländer, vilka för sina exportintäkteroch ekonomiska utveckling över huvud taget ofta är beroende av prisutvecklingenför ^ell ^fålal råvaror. Vid ^UNCTAD:s ^(för handel och utveckling) fjärde konferens fal- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 97 lades ett principbeslut om ett ^s.k. integrerat program för råvaror. De centrala ^delama avprogrammet går ut på att stabilisera råvarupriserna på en rimlig nivå genom^bufferilagring eller andra^ålgärder. har överläggningar pågått dels om att bygga upp engemensam fond för finansiering av buffertlager, dels om ^prisslabiliserandeåtgärder för ^etl flertal enskilda råvaror. Dessa ^överiäggningar fortsatteunder , bl. a. i samband med ^UNCTÄD:s femte konferens. ^Samarbele mellan^råvaruproducerande länder förekommer för flera ^me^laller och , bl. a.koppar och ^bauxii. ^Slrävanden all genom samordna! handlande uppnå högrepriser har dock ^hafl ^endasl begränsad framgång ^hitlills. ^F^m^annan inriktninghar ^Organisalionen för ^järnmalmsexporterande länder ^(APEF). Dennashuvuduppgift är alt främja en balanserad global utveckling avjärnmalmsindustrin genom alt skapa bättre ^förutsäUningar för varje ^enskillmedlemsland ^atl vidta lämpliga åtgärder avpassade ^lill de egna problemen.Sverige ingår i organisationen grundande . ^Organisalionenhar utsett en generalsekreterare och ^ell mindre kansli samt fastställt ^eltarbetsprogram, i vilket ingår flera olika utredningar om järnmalmsmarknaden. Under denna konferens diskuterades bl.a. den allmänna situationen på järnmalmsmarknaden. Regeringarna i de nordiskaländerna beslutade ^atl ^uireda den nordiska ^råvaru- och^nalurresurssilualionen. avgavs en första, beskrivande ^rapporl. Inovember 1977 avlämnades en ^rapporl med förslag beträffande nordiskt^samarbele för olika råvaror. Dessa förslag diskuteras nu mer ingående i olikaexpertgrupper. ^beslöls ^atl ^elt geologiskt samarbete i ^syfleatt identifiera ^slörre malmförande formationer skulle inledas på . ^FN:s tredje^havsrättskonferens höll är 1979 sin åttonde session. Under sessionen gjordesstora framsteg ^mol ^elt slu^tligt förslag ^lill en konvention om havelsnyttjande. Arbetet koncentrerades ^lill frågan om ^organisalion och styrning avden ^myndighel som konferensen föreslår skall förvalla ^djuphavelsmineraltillgångar ^saml under vilka former utvinning skall ske och hur ^Slorandel av de framtida ^inkomslema som skall tillfallamyndigheten. ^Etl ^annal centralt ämnesområde för diskussionerna gälldeomfattningen av den ekonomiska zon som kuststaterna föreslås förvalta ^samlvilka rättigheter de kustlösa staterna skall tillerkännas inom de ekonomiskazonerna. Konferensen avser all sammanträda ^lill ^yllerligare en session i NewYork och i . hardel ^cenirala ansvaret på ^myndighelsplanei för bl. ^mineralpoliliska frågor.Enligt ^direkliven ^lill ^mineralpoliliska ^utred-7 1979180. 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 98 ningen bör ^indusiriverkel överlä^prognosarbeiei inom ^områdel sedan de sakkunniga har gjort vissa prognoser.Med hänsyn härtill beräknades för innevarande budgetår medel lör^indusiriverkel för ^atl kunna ^i^iveiladenna ^verksamhel. Utredningens ^prognosarbele har slutförts. Arbete i syfte att tryggaSveriges försörjning med olika ^melaller och pågår sedan många år.Sveriges geologiska undersöknings ^(SGU) ^arbele är härvid av grundläggande^belydelse. Innevarande ^budgelår har för ^slalligl finansierad^uranprospeklering ^lill ^SGU ^anvisalsca 13 milj. kr. I ^avvakian på konsekvenserna av ^ell ^energipoliliskl ^beslulefter ^folkomrösl^ningen i ^kärnkraftsfrågan har för /81 medel^beräknals som skall medge en oförändrad verksamhetsvolym. ^SGU:s störstauppdragsgivare är /76 all ^lidigare i huvudsak ^endasl ha ^avsell ^gruv-^ralligheier ^enligi gruvlagen och dess föregångare^om^f^iillar nämndens ^för^vallning numera även andra typer av^mineralfyndigheter bl, a. ^induslri^mineral.Nämnden föreslås ^budgetårel 1980/81 få disponera ca 59 milj. kr. Nämnden föreslås ^dessulom få resurser för att fullföljapågående ^brylvärdhelsundersökningar. Dessa undersökningar avser ^främsl^nickelfyndighelen ^Lappvallnel i närheten av . Delegationen för samordningav ^havsresursverksamhelen inrättades den enligt beslut.Delegationens kansli som ar lokaliserat till , fungerar som^sekreiarial för del löpande ^arbelel i ^delegalionen och ombesörjer deberedande och ^verkslällande uppgifterna. ^Verksamhelen har ^inleits. En av ^havsresursdelegalionensförslå ^uppgifler är all i samverkan med berörda ^iniressenler ^upprälla och^därefler ^forllöpande utveckla förslag ^lill ^etl övergripande program för^verksamhe^len inom ^havsresursområdei. Genom delegationens medverkan avsesolika ^myndighelers och andra organs ^arbele kunna samordnas så all del blir^möjligi all genomföra breda karlläggningar, inventeringar ^m. Delegationens^arbele bedöms få betydelse bl. a. för^mineralområdel. geologiskaundersökning ^(SGU) är den ^cenirala förvaltningsmyndigheten för ärenden somrör landels geologiska ^beskaffenhel, ^SGU skall - ulföra allmän geologisk kartering, - bedriva ^informalions- ochdokumentationsverksamhet på det geologiska ^områdel, - på uppdrag uppsöka och undersökaförekomster av tekniskt användbara , bergarter och jordarter samt grundvallen. Verksamheten skall, med^beaklande av den ^lekniska och vetenskapliga utvecklingens krav, bedrivas ochresultaten redovisas så ^atl ^bäsla möjliga ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 99 ledning ges för ^beslul om utnyttjande av landskapet,särskilt berggrund, jordlager och grundvallen. ^SGU ålar sig geologiskautrednings- och undersökningsuppdrag. Ersättning för dessa utgår enligt grundersom fastställs av ^SGU efter samråd med ^riksrevisionsverkei.^Uppdragsverksamhelen skall ge full kostnadstäckning. ^SGU leds av en ^slyrelse.Chef för ^SGU är en generaldirektör. Inom ^SGU finns fem byråer, nämligen^beiggrundsbyrån, kvartar- och ^hydrogeolo-^giska byrån, ^geofysiska byrån,^geokemiska byrån och administrativa byrån. Den fanns vid^SGU 726 ^anslällda. ^Däruiöver fanns ^ell ^anlal ^säsonganslällda. ^Budgelåiel1978/79 finansierades en ^iredjedel av verksamheten via anslag direkt till^SGU. ^Reslen finansierades via uppdrag främst från men även frän andra statliga myndi^gheter, kommuner och företag. Den till Stockholm förlagdadelen av ^SGU har i ^enlighel med ^statsmak^lemas beslut ^(prop. 1971:29, In^U^ 1971: 15, ^rskr 1971; 196) lokaliserats ^lill och Uppsala.Flyttningen till skedde och till första halvåret 1979.Vissa delar av ^verksamhelen är förlagda till . Drygt hälften av personalen är lokaliserad ^lill och ochresten ^lill . Vid ^SGU ^lillämpas ^programbudgetering med följandeprogramindelning. Verksamheten under programmenI och 2 finansieras från reservationsanslaget ^D^ 1. geologiskaundersökning; Geologisk ^karlering ^saml ^informalion och ^dokumeniation. Kostnader och intäkter för^SGU:s verksamhet under programmen 3 och 4 ^redovisas under anslaget ^D^ 2.Sveriges geologiska undersökning; Uppdragsverksamhe^t. ^Deiia är ^ellförslagsanslag ^vilkel las upp med ^ell formellt belopp av I . Anslagetfår i princip ^inle belastas. För ^atl lösa tillfälliga eller säsongsmässigalikviditetsproblem för ^uppdragsverksamhe^len disponerar ^SGU en rörlig^kredii i ^riksgäldskonlorel på 5 milj. kr. Viss del av^verksamhelen under programmen 3 och 4 finansieras från ^reservationsanslagel^D^ 3. geologiska undersökning; ^Prospekte^ring ^m.m. Investeringar iutrustning finansieras från ^reservationsanslagel ^D4. geologiskaundersökning; ^Ulrusining. 1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet I)^L^ geologiska ^undersi^ikning: Geologisk kartering samt informationoch dokumentation 1978/79Utgift 1979/80 Anslag 1980/81 Förslag 27 931230 30 517 000 32 302 000 Från anslagetbekostas programmen 1. ^Karlering och 2. Information och ^dokumenialion.^Ulgifter och ^inkomsler för dessa program redovisas under ^anslagei. Programmet ^Karleringomfattar den ^verksamhel som syftar ^lill all ta fram och i form av kartor ireguljära serier tillhandahålla beslutsunderlag för samhällsplanering rörandeutnyttjandet av landskapet, berggrund, jordlager och grund . ^Programmeiår ^indelal i delprogram för berggrunds-, jordarts-, ^geofysisk och^hydrogeologisk ^karlering. ^Kartlaggningsarbelen i ^syfle all framställabeslutsunderlag för avgöranden i ^prospekteringsfrågor ingår i ^programmei^Prospektering. Programmet Informationoch dokumentation omfattar den ^verksamhel som syftar till ^atl genominsamling, ^bearbelning, bevarande och spridning av uppgifter om geologiskaförhållanden på annat satt än genom den reguljära karleringen ^lillgodoseallmänna och enskilda behov av geologisk ^informalion. Programmet är indelat idelprogram för information, geologisk dokumentation,^grundvaltendokumentation, ^geofysisk dokumentation och ^geokemiskdokumentation. Av följande^sammanslällning framgår hur ^kosinader och ^inläkler för ^verksamhelenfördelar sig på program och delprogram (i I ^OOO-lal kr.) 1978/79 Utfall 1979/80 Anvisat 8761 8 394 2766 7284 7 204 1713 3 950 3 450 4 235 3 680 ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 101 1^978/79 Ulfall 1^47^9/^80 Anvis^a^t Ianslagsframställningen för /81 anför ^SGU i huvudsak föl^jande. Geologiska kartor skalltillgodose samhällets behov av geologisk information för samhällsplanering,för ^prospeklering efter , ^induslrimi^neral och ^nyltiga bergarter^s^aml jordarter och ^grundvalten samt för bedömning av miljövårdsfrågor ^m.m.Kartorna skall ge den grundliga kännedom om landels geologiska bildningar somär en nödvändig ^förulsätining för alt landets naturtillgångar skall utnyttjasrationellt. Karteringen utgör därför i hög grad basen för ^SGU:s övrigaverksamhet. Den är också en viktig förbindelselänk mellan ^SGU och statliga ochkommunala myndigheter samt andra tänkbara uppdragsgivare, särskilt i fråga ommiljövård, regional planering samt mineral- och ^grundvatieninventeringar.Viktiga avnämarintressen kanaliseras numera genom ^SGU:s kartråd som är ^ellrådgivande organ i ^vilkel företrädarna för de huvudsakliga kartkonsumenternaär ^represenlerade. Sedan är 1974 ger ^SGUut ^separaia berggrunds- och jordartskartor i skala 1:50000. ^SGU gav ^lidigare^ul kombinerade kartor i olika skalor. ^Hillills har getts ut 30 berggrunds-och 37 jordartskartblad över södra och . Härtill kommer 30berggrundskartblad över norra , vilka är en biprodukt av^malmprospekleringen. Detta ^moisvarar en täckningsgrad av 7,av landets ylaför berggrundskartor och , för jordartskartor. Vidare ges ^ul översiktliga^separaia jordartsgeologiska och berggrundsgeologiska, ^s,k. länskartor, numera^endasl i skala 1:200000. ^Länskarleringen är inriktad på landets norra delaroch utgivna kartor läcker ^f^ ^n. ungefär halva landels yla. ^SGU:^s^ ^karlering i reguljära serier ^omfaltar även ^geofysiska kartor ^(f ^n. 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 102 endast ^flygmagneliska) och ^hydrogeologiska kartor. De^geofysiska kartorna ^ulges tillsammans med ^berggrundskarlorna i skala1:50000. Den ^hydrogeologiska karteringen har resulterat i tio karlblad i skala1:50000, samt några översiktskartor.