prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — a. bidrag till ^inlernalionella kriminalpolisorganisationen iParis (), till enskilda anställda för studier av betydelse förpolisväsendet och till föreningar för anställda vid polisväsendet. I övrigtbestrids från anslage^t^ bl. a. kostnader för efterspaning av försvunna personer^saml vissa kostnader i samband med av polismyndighet föranstaltadinkvartering ^m. av utlänning på grund av åtgärd enligt utlänningslagen.Kostnader för polisverksamhet som inte skall bestridas från annat anslagbetalas från detta anslag efter beslut av regeringen. Rik^spolisstyrelsen föreslåratt anslaget förs upp med . Den ^slörsia utgiftsposten ärkostnader i samband med inkvartering ^m.m. av utlänningar på grund av åtgärder enligt utlänningslagen. Dessa ^kosinaderuppgick under /79 till9,8 milj. kr. Under föregående budgetårhar anslaget belastats med kostnader för inkvartering ^m. av utlänningarbeträffande vilka det ^skidi utredas om de skall få stanna i riket. Riksdagenhar numera antagit regeringens proposition (1979/80:38) om ersättning till kommunerna för hjälp till^f^lyktingar ^m.^f^l. Till följd härav kommer ^ansliiget i fortsättningen inte,annat än övergångsvis, alt belastas ined dessa kostnader. Jag beräknar anslaget till . Jag hemställer att regeringen föreslår all ^lill Diverse utgifter /81 anvisa ett förslagsanslag av . 1979/80:100 Bilaga 5 37 1978/79 Utgi^f^t^ '92453597 Behållning '107 176980 1979/80 Anslag '10400000 1980/81 Förslag 55 000000 ^'^ ^Invesleringsanslaget KB 11: 1 Polishus ^m. Från anslaget bestridsutgifter för ^invesleringar i byggnader för främst polisväsendet ^saml förinlösen av polishus. Efter polisväsendetsförstatligande den , då staten åtog sig att svara för lokalertill polisväsendet, har ^elt stort antal polishus uppförts efter kommunala ochenskilda åtaganden. Denna del av polishusbyggandet, som skett i samarbete medbyggnadsstyrelsen, har avvecklats. Staten har löst in ^elt antal av dessa hus.Enligt beslut av regeringen får styrelsen trä^f^fa köpeavtal avseende förvärvav färdigställda polishus enligt vilka betalningen av köpeskillingen delas upppå flera budgetår. Avtal som träffas under /80 samt undertidigare budgetår träffade avtal, får medföra kostnader om tillsammans ^högsl15 milj. kr. Avtalen skall godkännas av regeringen. Styrelsenföreslår att 15 milj. kr. får disponeras för /81 för förvärv avfärdigställda enskilt eller kommunall byggda polishus. Styrelsen föreslår attnybyggnad av förvaltningsbyggnad i förs upp i investeringsplanen.Medelsförbrukningen under ^budgetårel 1979/80 beräknas till 1,5 milj. kr. ochunder /81 till 6 milj. kr. För nästa ^budgelårberäknar jag 15 milj. kr. för inlösen av polishus som har uppförts efterkommunala eller enskilda åtaganden. I förslaget tillinvesteringsplan har jag beaktat av föreslagna ramhöjningarsom föranleds av den allmänna ^byggnadskost-^nadsstegringen. Därutöver har jag^räknal upp den tidigare kostnadsramen för byggnadsarbetena^/ön'a/^/^n/^/!^g.^v^/^7v^^^^/^! (3^c^/^ ^/^ ^Hugfors med 1,7 milj, kr.Höjningen föranleds av att efter anbudsförfarande har funnitalt byggnadsarbetena inte kan utföras inom medgiven kostnadsram. Regeringen fastställt den högre kos^tnadsramen för projektet. Jag har vidare beaktaten av föreslagen uppräkning av kostnadsramen förförvaltningsbyggnad i med . utöver vad som föranleds av denallmänna ^byggnadskostnadsstegringen. Höjningen föranleds av ökade kostnaderför ventilationsanläggning och vissa yttre arbeten. 1979/80:100 Bilaga 5 1 mitt förslag tillinvesteringsplan för jag upp en kostnadsram samt ^oeräknar medel för enny^Jörvultningshyggnud i ^Kurlskogu med lokaler för polisen, åklagarmyndighetenoch kronofogdemyndigheten. Regeringen har, med stöd av bemyndigande^(prop 1978/79: 100 bil. 2, ^FiU 1978/79; 40, ^rskr 1978/79; 452). i beslut den13 uppdragit åt ^atl ulföra nybyggnad av denna^förvallningsbyggnad inom en kostnadsram av 20,4 milj, kr. i prisläget den 1april 1979. I enlighet med vad som anfördes i ^prop. 1978/79; 100 (bil. 2)kommer chefen för ^btidgetdepariementet att i annat sammanhang lämna en samladredovisning av hur bemyndigande har utnyttjats. Jag föreslår att medelför ^näsla budgetår anvisas enligt följande investeringsplan ochanslagsberäkning. Investeringsplan (I^OOO-ial kr. Faktisk t. o. ^m.79-06-30 1979/80 1980/81 14 270 14 200 8 475 10067 5 440 2488 23461 1044 5 107 men ännu ej ^slutredovisade Förvaltningsbyggnad iSollentuna ^Förvallningsbyggnad i ^Förvallningsbyggnad i i ^Förvallningsbyggnad i i ^Förvallningsbyggnad i ^Hagfors^Förvallningsbyggnad i ^Förvallningsbyggnad i i ^Pileä, om- och tillbyggnad ^Förvallningsbyggnad i i , om- och tillbyggnad Diverse om- och tillbyggnader Inköpav förvaltningsbyggnad^er för polisen ^m. 215 565 55 200 24900 23 100 18 30023 570 20400 20600 21000 20400 22 500 2 050 5000 1000015 000 13000 1917 ^lOOOO 1000 2000 4 800 9000 3500 2 000 1800 80-11 79-12 80-08 80-05 78-10 81-09 80-11 80-06 80-06 78-12 78-08 78-12 79-01 76-05 79-11 79-04 78-10 78-12 78-04 ^80-0() ^An.^slagsberäkning (1000-tal kr.) Behållning Anslag /80 tilläggsbudget 1 Anslag /^81 (förslag) 10400 ^l75tH) 55 000 1979/80 1980/81 1979/80:100 Bilaga5 39 Den ^medelsbehällningsom vid utgången av innevarande budgetår kan finnas kvar på^invesleringsanslaget Polishus ^m.m. bör i sin helhet föras över tillförevarande, nya anslag Jag hemställer alt regeringen föreslår att 1, bemyndiga regeringen ^atl besluta om^byggnailsarbeten för polis väsendet inom de kostnadsramar som jag har förordat i det föregående, 2. till ^Byggnudsurbeten för polisväsendet /81 anvisa ett reservationsanslag av 55 ^0(K) . 1979/80:100 Bilaga 5 1978/79 Utgift 6 512 000 1979/80 Anslag 6741000 1980/81 Förslag 7 120000 Riksåklagaren () är den högste åklagaren och lederåklagarväsendet i ^landel. ^RÅ:s kansli är organiserat på två byråer,kanslibyrån och tillsyns-byrån. Vid sidan härav ^f^inns viss personal för ^RÅ:segen ^åklagarverksam-^het. Beräknadändring 1980/81 Handläggande personal Övrig personal Därav ^utomnordiska resor Lokalkostnader ^Expenser ^(-) ^(-) Pris- och ^löneomräkning ^m. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag - med utgångspunkt från detbesparingsalternativ som enligt anvisningarna för myndigheternasanslagsframställningar skall utgöra huvudförslaget - anslaget ^lill 7 120000kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Riksåklagaren för ^budgelåret1980/81 anvisa ett förslagsanslag av . 1979/80:100 Bilaga 5 1978/79 Utgift 158 243 000 1979/80 Anslag 157719000 1980/81 Förslag 170 397 000 Sammanlagt finns ilandet 21 ^länsåklagarmyndigheler. Tre av dessa är gemensamma för vardera tvålän. ^Länsåklagarmyndighel fullgör åklagar-uppgiften bl, a. när denna ärsärskilt krävande. Chef för länsåklagarmyndighet utövar ledning av^åklagarverksamheten inom myndighetens verksamhetsområde. Förutom^länsåklagarmyndighelerna i länen finns fyra ^länsåklagiire för speciella mål. ^Landel är ^indelal i86 ^åklagardistrikt, , och ^åklagardistrikt ingårinte i länsåklagarmyndighets verksamhetsområde. Chef för åklagarmyndigheten idessa tre distrikt är en överåklagare som har ^molsvarande uppgift som chefenför länsåklagarmyndighet. Åklagarmyndigheterna i de övriga 83^åklagardislrikten lyder under länsåklagarmyndighet och har som chefenchefsåklagare. Beräknad ändring 1980/81 ^+^ ^ ^ ^ ^ 100000 ^(-) ^(-) ^+^ ^ ^ ^ ^ ^ 32000 Pris- och ^löneomräkning 13660000kr., varav . Med hänsyn till arbetssituationen iHelsingborgs resp. ^åkla^gardistrikt bör dessa tillföras vardera endistriktsåklagare ( + . 1979/80:100 Bilaga5 42 1 ^åklagardistrikt bör en distriktsåklagareinrättas i utbyte mot en ^assistentåklagartjänst i och Gotlandslän (+5 221 kr. i behöver förstärkas meden ^e.o. ^länsåklagartjänst (+159711kr. I ^Siockholms ^åklagardistrikt bör två^kammaråklagartjänster inrättas i utbyte mot två ^assistenlåklagartjänster ^(+10442 kr. En ^disirikisåklagartjänsl yrkas i vartdera Sollentunaoch ^åklagardistrikt i utbyte ^mol två ^assistenlåklagartjänster iStockholms län och ^(-^H0442 kr. 1 behövs en^kammaråklagartjänsl i utbyte mot en ^assistentåklagartjänst (-. Medel beräknas för en ^ijänslsom distriktsåklagare i . Distriktet är hårtbelastat. Utredningar medavseende på brottstyper som har anknytning till den organiserade och denekonomiska brottsligheten är synnerligen komplicerade. Stora kravställs på förundersökningsledarna i fråga om bl. a. förelagsekonomiska och^skatteräitsliga kunskaper. Under innevarande ^budgelår har en andra grupp om13 åklagare erhållit särskild utbildning på området. Därmed kommer sammanlagt25 åklagare att ha genomgått en kurs med kvalificerad teoretiskutbildning och två månaders praktik vid länsstyrelse. Under poslen ^Expenser,delposten Inventarier, beräknas , för kostnader i samband med inflyttningi nya lokaler för åklagarmyndigheterna i och Sollentuna^åklagardistrikt. Med hänvisning i övrigt^lill sammanställningen beräknar jag anslaget ^lill . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Läns- och distriktsåklagarmyndigheterna för /81 anvisa ^eU förslagsanslag av . 1979/80:100 Bilaga 5 ^D^.^ ^ ^ ^ DOMSTOLS V ^ÄSEN DET ^M.M. (1 uppgifterna omtingsrätterna är antal över 1 000 avrundade i jämna hundratal.) Högsta ^domsiolen Inkomna mål och ärenden' Av^gjordamål och ärenden^'^^^ Utgående balans^^ (utom ^vallenöverdomstolen) Inkomna mål Avgjorda m^ål Utgående balans och Inkomna m^ål Avgjorda mål Utg^åendebalans Inkomna m^ål Av^gjorda mål Utgåendebalans Nedre Inkomna^m.^^^il Av^gjorda mål Utgående ^b^.ilans Inkomna mål Avgjorda m^ål Utgående^biilans Tingsrätterna Inkomna allmänna mål Avgjorda allmännamål Utgående balans allmänna mål Inkomna mål, mål,balans, fastighetsdomstol Inkomna m^ål om lagsökning och betalningsföreläggande 2 517 2371 1 168 2 365 1925 1 199 6 104 6005 2 125 5 453 5 603 1976 5 983 5 625 2096 2938 2 879 ^7^ 033 3 209 3 134 2111 4 500 4000 2 900 4 300 4 300 2900 4 700 4800 2 700 2 500 2500 2 800 2 300 2 100 2 900 ^'^ inkl. skrifter ^^^ utom skrifter 1979/80:100 Bilaga 5 Regeringsrätten Inkomna mål Av^gjorda mål Utgående balans Kammarrätterna ^Siockholm Inkomnamål Avgjorda mål Utgående balans Inkomna målAvgjorda mål ^Ulgäende balans Inkomnamål Avgjorda mål Utgående balans Inkomnamål Avgjorda mål Utgående balans Länsrätterna Inkomna mål Avgjorda mål Utgående balans Delegationav beslutanderätt i inskrivningsärenden Sedan den 1 ^oklober1978 pågår vid tio inskrivningsmyndigheter ^för^söksverksamhel medhandläggningen av inskrivningsärenden. får ^etl^domstolsbilräde vid var och en av dessa inskrivningsmyndigheter på egetansvar handlägga de inskrivningsärenden som anges i förordningen (1978:212) om ^försöksverksamhel medhandläggningen av inskrivningsärenden. Omfattningen av den ^delegering avbeslutanderätten som tillämpas under försöksverksamheten är ungefär densammasom är avsedd ^atl tillämpas när, i enlighet med beslut,användningen av automatisk databehandling vid förandel av inskrivningsregisterhar genomförts vid inskrivningsmyndigheterna. 1979/80:100 Bilaga 5 45 lämnadedomstolsverket över en rapport till om erfarenheterna avförsöksverksamheten ^saml hemställde alt en delegationsreform skullegenomföras. Rapporten visar alt erfarenheterna av försöksverksamheten är goda.Jag avser därför att senare föreslå regeringen sådana ändringar i 18 §förordningen (1979:572) med tingsrättsinstruktion alt det blir möjligt för^domstolsbilräden att vid samtliga tingsrätter handlägga inskrivningsärenden istort sett i den omfattning som har skett under försöksverksamheten. En sådandelegationsreform bör genomföras successivt och inom ramen för medel som finnstillgängliga på anslaget. Reformen kommer att leda till alt arbetsuppgifter förs över från ^tingsnotaiier ^lilldomstolsbiträden. De effekter detta kan få för ^nolarieut-^bildningen^ålerkommer jag till i samband med andra frågor rörande ^nolariemerileringensom jag avser att la upp i det följande. Direktivenför översyn av ^notarierejörmen ^vidtogsgenomgripande ändringar i den traditionella tingstjänstgöringen. ^atl ^notariemeritering kunde erhållas inte bara vid tingsrättutan även vid länsstyrelse samt att en del av tjänstgöringen kunde fullgörasvid andra ^myndigheler eller hos enskilda arbetsgivare. Frågan om en översyn av1973 års reform togs upp vid 1975/. ut^talade sig fören utvärdering av notariereformens resultat (mot. 1975: 1127, ^JuU 1975/76:9,^rskr 1975/76:21). Framställningar ^lill regeringen i samma ämne kom in från^nolarienämnden och från Jurist- och Samhälls ^vetareförbundel. Genom ett beslut i maj 1977gav regeringen i uppdrag att göra en översyn av^nolariereformen. Direktiv för översynen gavs i en till uppdraget fogadpromemoria. 1 promemorian angavs bland annat följande. Det främsta syftet med 1973 årsnotariereform var att möta del ökade antalet nyexaminerade jurister genom allvidga antalet tillfällen till ^nota^riemeritering. Den kritik som hade riktatsmot utfallet av reformen och de framställningar om ändringar inotarietjänstgöringen som hade gjorts hade väsentligen syftat till alt enbättre balans skulle uppnås mellan antalet unga jurister som efterfrågade^nolarieplals och antalet sådana platser som stod till förfogande. När manundersökte om det var möjligt ^atl nå en sådan balans måste flera olikafaktorer beaktas. Notariemyndigheternas behov av ^notariearbelskraft varbestämmande för antalet notarieplatser. Vid sidan härav kunde samhällets behovav ^notariemeriterade jurister länkas påverka antalet notarieplatser. Vidgademöjligheter till ^notariemeritering torde få skapas inom i stort sett nuvarandeekonomiska ramar om ^inle en ökning eller minskning av arbetsuppgifterna förnotarier föranledde annat. En förändrad uppläggning i ^nolariemerileringenmåste tillgodose kraven på tjänstgöringens innehåll och kvalitet. Den ^måsleockså tillgodose krav på effektivitet och rättssäkerhet. 1979/80:100 Bilaga5 46 Enligt uppdraget skulledomstolsverket bland ^annal utvärdera notariereform, bedöma denframtida examinationen av ^juris kandidater, uppskatta det framtida antaletnotarieplatser och kartlägga samhällets behov av ^notariemeriterade jurister. Även om domstolsverketsundersökning skulle leda ^lill alt efterfrågan på ^notariemeriterade juristeransågs täckt fanns det enligt direktiven anledning att pröva olika vägar förall i ^etl läge med vikande arbetsuppgifter för ^notiiriei' nå en störregenomströmning. Bland uppslag som då kom i blickpunkten angavs vara attförkorta notarietjänstgöringens längd och att vidga möjligheterna ^lillutbytestjänstgöring. Under hösten 1978lämnade till regeringen belänkandet Översyn av^nolariemerileringen. 1 betänkandet redovisas en utvärdering av notariereformensamt en kartläggning av tillgång och efterfrågan på notarieplatser. Det förslagtill en ändrad utformning av ^notarieijänslgöring-^en som läggs fram ibetänkandet innebär i huvudsak följande. Den sammanlagda liden för^nolarietjänslgöring minskas från nuvarande till två år.Tjänstgöringstiden vid ^huvudmyndighel görs enhetlig och bestäms till ^elt ochett halvt år. Tjänstgöringen vid huvudmyndighet föregås normall av ^etl halvtårs tjänstgöring vid någon ^utbylesmyndighel. Förslaget står enligtdomstolsverket i god överensstämmelse med den ordning som enligtuppdragspromemorian borde prövas i första hand. Verket hade berett ^etl antal^myndigheler och organisationer tillfälle alt yttra sig över ^etl preliminärtförslag som i allt väsentligt överensstämde med innehållet i betänkandet.Remissyttrandena var enligt ^verkel med få undanlag positiva. ^Ell antalmyndigheter uppges dock ha ansett att den snabbare genomströmningen av notariervar ägnad ^atl leda till effektivitetsförluster som ^inle kunde kompenseras avden ökade effektivitet som, enligt verket, kunde följa av en enhetligtjänstgöringstid, bättre planeringsmöjligheter, mjukare behörighetsregler,förbättrad inskolning och handledning, ^m.m. Enligt verkets uppfattningöverdrevs svårigheterna att rationellt utnyttja notarierna betydligt.Domstolsverket räknade inte med all behov av resursökningar skulle uppkomma^lill följd av ^effektivitetsförlus-^ler. I betänkandet utgårdomstolsverket från all omkring 800 jurister kommer att examineras per årunder första samt ^all ^näslan alla ^dessii ^jurislerönskar ^notariemeritering. Om domstolsverk^e^ns förslag genomförs fullt utinnebär detta enligt betänkande^t^ all av juristerna kan få^notariemeritering mot drygt 45 ^procenl . Utöver vad som har^angetls ^lidigare föreslår bl. a. au länsrätterna vid sidan avtingsrätterna skall vara huvudmyndighet för ^notariemeritering i stället förlänsstyrelserna samt att vissa ändringar skall göras i de regi som gäller förnotariernas behörighet att fullgöra ^domar-^göromäl. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 5 47 De föreslagnaförändringarna avseende notariemas behörighet innebär dels all förteckningen i^19^§^ förordningen ^(1979; 572) med ^tingsrättsinstruk-^lion över^domargöromål som notarier får utföra skall utökas med vissa målgrupper, delsatt no^tarier i slutet av tjänstgöringstiden normalt skall få utföra ^domargöromåli vidare omfattning än vad som anges i ^19S tingsrätts-instruktionen. Förslagetinnebär också att de nuvarande ^behörighetslider-^na i ^I9§^tingsrällsinslruktionen slopas. Härigenom ges tingsrätterna möjlighet attsjälva få bedöma när en notarie är mogen att utföra de olika slagen av^domargöromål. föreslår^vidaie att kravet pä tjänstgöring i ^tingsräll inte längre skallställas upp för tillträde ^lillallmänna domarbanan och ^åklagarbanan. Den nyastudieordningen och del nya betygssystemet vid de juridiska fakulteternanödvändiggör ändrade regler för meritvärderingen vid antagningen ^lill^nolarieljänsler. I betänkandet föreslår ^därtor i samråd mednotarienämnden hur denna ^merilvärdering bör ske. Genom förordningen (1979:574)om ^nolarietjänslgöring ^m.m. har regeringen föreskrivit att tingsrätterna ochlänsrätterna skall vara huvudmyndigheter för ^notariemeritering. 1 den^tingsrätlsinstruktion som trädde i kraft den och genom förordningen(1979; 943) om ändring i denna har de av föreslagna målgruppernatagits in i 19 § ^tingsrätlsinstrukiionen. Vidare har genom förordningen(1979:569) med ^hovrättsinslruklion kravet ^tingsrällstjänstgöringför tillträde till den allmänna domarbanan tagits ^borl. räknade vidbedömningen av det framtida antalet ^nola-^rieplatser med att antalet sådanaplatser vid länsrätterna och länsstyrelserna efter ^länsrätisreformen skullekomma all öka med omkring 80. slutligabetänkande har numera ^remissbehandlais av . Yttranden harkommit in från så gott som samtliga allmänna domstolar och från omkring 75andra remissinstanser. En mycket stor majoritet avde allmänna domstolarna avstyrker förslaget om en ^nedkortning avtjänstgöringstiden vid ^huvudmyndighel. Av övriga remissinstanser tillstyrkerflertalet förslaget i denna del. Många av dem gör det dock med vissareservationer. Flertalet allmänna domstolaranger alt det ^inle kommer ^atl finnas behov vid dessa domstolar av ytterligare^nolarieljänsler . ^Etl tiotal andra myndigheter anger att de ser^elt ökat behov av utbytesnotarier och omkring 25 myndigheter anger att de kaninrätta nya ^utbylesljänster om medel ställs till förfogande. Med endast några få undanlaganser remissinstanserna ^atl samhällets behov av ^notariemeriterade jurister ärtäckt. Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) anger ^atlexaminationen av ^Prop.1979/80:100 Bilaga 5 48 jurister ^viiril omkring 570 under budgetåret ^191H1^S^och omkring 660 under /79. UHÄ anger också ^atl del är svårtatt ^uliaia sig om hur många av de ^nyinskrivna vid de juridiska fakulteternasom kommer ^atl fullfölja de tvä första årens grundläggande ^rältsulbildninginom den nya juristlinjen och genomgå hela juristlinjen. universitetanger ^atl det finns anledning ^atl tills vidare räkna med ungefär samma^examinations-^fiekvens som . En mycket klar majoritet avde allmänna domstolarna och flera av de övriga remissinstanserna anser att ettgenomförande av förslag skulle innebära en försämradutbildning, en minskad effektivitet och ökade kostnader. Flertalet av remissinstansernauttalar sig om domstolsverkels förslag om ändrade behörighetsregler.Remissutfallet är på denna punkt mycket blandat. har önskemålet all fler jurister skall beredas tillfälle ^lill^notariemeritering vuxit sig allt starkare. En bidragande orsak till detta ärsjälvfallet att antalet nyutexaminerade jurister varit betydligt högre änantalet tillgängliga ^noiarieplatser. Genom notariereform vidgadesantalet tillfällen till ^notariemeritering.Delta har dock inte varit tillräckligt för att tillgodose ^eflerfrågan. Mångajurister som har önskat ^notariemeritering har därför inte kunnat beredastillfälle till sådan. Det råder ^enligi min mening inte något tvivel om att den utbildning ochden praktiska inskolning till allehanda juridiska yrkesbanor somnotarie-tjänstgöringen innebal' är av ett mycket stort värde för denyutexaminerade juristerna och för de myndigheter och andra arbetsgivare somefterfrågar ^notariemeriterade jurister. Jag delar ^däiför uppfattningen ^atldet är värdefullt all så många jurister som möjligt kan beredas tillfälle till^notariemeri^tering. ^Jag anser emellertid alt enförändrad uppläggning av ^nolariemerileringen för att skapa fler^noiarieplatser inte får ske på bekostnad av utbildningens kvali^tet eller^lill priset av en minskad rättssäkerhet i handläggningen vid de myndigheterdär notarier tjänstgör. ^Enligi min meningbidrar ulan tvivel den ^arbetsinsiUs som notarierna utför vid framföralltdomstolarna ^lill att verksamhetenvid dessa kan bedrivas på ^elt effektivt sätt. Om del förhåller sig så attsamhällets behov av ^notariemeriterade jurister är täckt och om behovet av^notariearbelskraft är fyllt anser jag därför ^inle heller all en förändraduppläggning i ^nolariemeri^leringen får ske på ^bekosinad av en minskadeffektivitet vid myndigheterna eller leda till ökade ^kosinader för samhället. Utvärderingen av 1973års reform får anses visa att det med hänsyn till syftet med^notarieljänslgöringen inte föreliggernågot behov av några större förändringar av ^notariemeriteringens innehålleller uppläggning. 1979/80:100 Bilaga5 49 framgår vidare av betänkandet och av remissutfallet attsamhällets behov av ^notariemeri^terade jurister är täckt samt att något störrebehov av ^ytteriigare ^no^larieljänsler vid ^huvudmyndighel inte föreligger. När del gäller frågan om det framlidaantalet ^noiarieplatser och den förväntade ^examinalionsfrekvensen vill jag peka på två faktorer. Den ena äralt länsrättsreformen förde med sig alt del vid länsrätterna har inrättats^totall omkring 200 ^nolarieljänsler dvs. över 100 ^f^ler tjänster för notarierän vad hade räknat med. Totalt finns En. i landet omkring ^drygl800 notarietjänster vid ^huvudmyndighel och ^drygl 100 ^uibytestjäns-^ler. Denandra faktorn är ^atl del är svårt att förutse vad den nya studieordningen förutbildningen vid de juridiska fakulteterna kan få för betydelse förexaminationsfrekvensen. UHÄ har i sitt remissyttrande angivit dels att 570 och660 ^jurisler har examinerats - dvs. ett betydligt lägreantal än vad angivit som en framtida års-frekvens - dels att detär svårt att uttala sig om hur många som kommer att genomgå en hel^jurisiutbildning. Det nu anförda visar enligt min mening att balansen mellanantalet jurister som efterfrågar ^nolarieplals och antalet sådana platser harförbättrats redan inom ramen för det nuvarande ^sysiemel för ^notariemeritering. Enligt min mening, som stödsav en myckel klar majoritet av de allmänna domstolarna, skulle en ^nedkortningav tjänstgöringstiden vid huvudmyndighet få negativa konsekvenser när detgäller notarieutbildningens kvalitet och ^notariemyndighelernas effektivitet.Jag anser också att en sådan ^nedkortning måste föra med sig risker för ^atlrättssäkerheten minskas i myndigheternas handläggning av mål och ärenden.Dessa negativa konsekvenser kan inte uppvägas av de ^olik-^i^ ^ålgärder somdomstolsverket har föreslagit. Dylika åtgärder för dessutom med sig sådanakostnader att en reform inte kan rymmas inom nuvarande kostnadsramar.