prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Till följd av de prishöjningar som inträffade ,beräknas dock ökningen av konsumentpriserna mätt över årsgenomsnitten stiganågot och uppgå ^lill ca 4,5 ^%, Mot bakgrund av nuvarande inriktning av denekonomiska politiken vad gäller skatter och transfereringar, skulle detta medföra en ökning av de realadisponibla inkomsterna i storleksordningen . Vid ^elt antagande om oförändrad^sparkvot, skulle ökningen av den privata konsumtionen härvid stanna vid ca2%^;. Medan den privatakonsumtionen mattas av, kan man förutse att utvecklingen av investeringarna kommeralt hålla uppe ^efterfrågetillvåxten. En viss dämpning är visserligen att räknamed efter den ^krafiiga uppgången 1979, men en tillväxt i storleksordningen kan dock ställas i utsikt förde privata investeringarnaexklusive bostadsbyggandet. En sådan gynnsam utveckling förutsätter emellertidatt penningpolitiken ej får en alltför restriktiv utformning. Företagens godafinansiella situation kan visserligen fungera som en buffert mot enstram penningpolitik, men denna faktor minskar givetvis efter hand ibe^tydelse. Ser man till ^ulveckingen av de privata investeringarna underloppet av 1980 är en successiv avmattning sannolik. tillgängliga indikatorerför investeringarna pekar i riktning mot en hög tillväxt . En nedgång förutses dock undersenare delen av året till följd av en allmänt svagare ^efterfrågeutveck^ling. Nedgången iökningstakten för de reala disponibla inkomsterna, liksom den ^krafiigapri^suppgången för bostäder, bedöms dämpa efterfrågan inom bostadssektorn under1980. Redan nu talar orderingången till ^byggnadsin- Bilaga 1.1 ^Preliminärnationalbudget 41 ^dustrin för en svagare utveckling avefterfrågan. Emellertid är orderbeståndet i dagslägel så omfattande att detgaranterar upprätthållandet av en hög produktion framöver.Mot bakgrund härav förutses bostadsinvesteringarna utvecklas i ungefärsamma takt som under del föregående året. I enlighet medmyndigheternas strävan att begränsa det ^oftentliga budgetunderskottet, kanett minskal ^efterfrågetillskott förutses frän den o^f^ ^fentliga sidan. Denoffentliga konsumtionen väntas öka med . Liksom 1979 slår^reslrikiiviielen på utgiftssidan särskilt hårt i fråga om de offentligainvesteringarna, vilka bedöms ökaendast marginellt under det framförliggande året. Den anpassning avlagren till en högre nivå som ägde rum bedöms i ^slort sett varaavslutad. Något positivt tillskott^fiån ^lagerinves^leringarna är därför inte all räkna med . ^Avmattningenav den slutliga efterfrågan och högrefinansieringskostnader kan snarare leda ^lill en viss negativ inverkan påtotala efterfrågan från lagersidan. Tillväxten på de västtyskaexportmarknaderna förutses minska i linje med den väntade allmänna^avmattningen av konjunkturen i industriländerna. Till en del kan deltakompenseras genom en ökad export ^lill OPEC och andra utvecklingsländer.Dessutom ter sig den västtyska konkurrenspositionen fördelaktig. Den begränsade^appreciering av D-marken som ägde rum , bedöms ej ^lill fullo hamotverkat förbättringen av konkurrenskraften i och med den måttligalöneutvecklingen och den snabba produktivitetsstegringen. Man kan därför antagaatt den västtyska exporten kan komma all vinna marknadsandelar ochdärmed ^foitsätla att öka i en gynnsam takt. För importen däremot är enavmattning att vänta till följd av den svagare inhemska ^efterfrågeutveck^lingen.Dämpningen på lagersidan är här av särskild betydelse. Sammantaget skulledelta innebära en förstärkning av den reala externa balansen 1980. Ett mindrepositivt bidrag är därmed att förutse. Nominellt väntas dock den externabalansen fortsätta att försvagas. Särskilt gäller ^detla bytesbalansen, somtill följd av ^elt väntat ökande nettoutflöde från tjänstesidan, bedöms visaett betydande underskott 1980, De överväganden somhär gjorts för de olika delkomponenterna av efterfrågan i den västtyskaekonomin pekar i riktning mot en viss försvagning 1980 i jämförelse med denhävdade tillväxten 1979. Ökningen av BNP del framförliggande året förutsesuppgå till , Huruvida utfallet kommer alt ligga vid nedre eller övre gränsen i detta intervall blir ihög grad ^avhängigt av inriktningen av den ekonomiska politiken, Aktiviteten i denfranska ekonomin var dämpad . Främst till följd av en försvagadutveckling av hushållens reala disponibla inkomster, blev ökningen av denprivata konsumtionen lägre än 1978. 1979/80: 100 42 förbättring ^;iv investeringsverksamheten inomnäringslivet som ställts i utsikt vid årets början ägde ej rum. ^Avmattningen iefterfrågan och ^produklion i kombination med en kraftig tillströmning tillarbetskraften, medförde alt den ^irendmåssiga ökningen av antalet arbetslösafortsatte. skedde en klar ^accel^crering av inflationslakten ochbytesbalansen började svänga om från överskott ^lill underskott. Mot dessaoförmånliga aspekter av den ekonomiska utvecklingen kan ställas en fortsatt gynnsam ökning av denfranska exporten. Konsumentprisernasökningstakt 1979 uppskattas till bortåt 11 ^%. ^Detla måste ^betrakti^ts som enbekymmersam utveckling mot bakgrund av en inflation nedanför^tioprocentsstrecket och den ekonomiska politikens klara inriktning mot inflationsbekämpning.Emellertid står del klart all den allmänna prisnivån påverkats av en radfaktorer av ^engångs-^kar^tiktär . Förutom genomslaget från de^siigande oljepriserna, har avsevärda höjningar av en rad offentliga priser ochavgifter företagits. Dessutom har den priskontroll för industriprodukter somvarit gällande avvecklats, vilket temporärt bör hahaft en ^prispådrivande effekt. Den underliggande inflationstakten mätt efterproduktionskostnad per producerad enhet har dock dämpats under 1979.Lönestegringarnas ökningstakt begränsades till under 12 ^%, som ennågorlunda god produktivitetstillväxt om kunde uppnås. De återhållnalöneökningarna och den tilltagande inflationstakten innebar att de realadisponibla inkomsterna uppvisade en ökning med endast ca 2 ^%.Hushållens ^sparkvot sjönk dock klart, varför en uppgång i den privatakonsumtionen i närheten av kunde registreras. Trots en förbättradvinstutveckling inom näringslivet och en förhållandevis expansivpenningpolitik, åtminstone under årets första hälft, har de privatainvesteringarna stigit mycketlångsamt. Investeringarna i anläggningar och maskiner ökade med ca 1,5 ^%. Enlika stor nedgång registrerades dock inom bostadsbyggandet i och med att denvikande trenden från föregående år fortsatte. Totalt sett hölls investeringsverksamheten uppe av denoffentliga sektorns investeringar. Särskilt den fortgående expansionen inomden statliga industrisektorn bidrog till en uppgång i de offentligainvesteringarna med i närheten av 5 ^%. Sammantaget innebar ^detla en ökning avde totala fasta investeringarna i ^storieksordningen 1.5 ^%. Investeringarna ilager visade en klar uppgång under årets första hälft, men saktade av därefter.Uppgången kan i stor utsträckning hänföras till en uppbyggnadav ^olje- och råvarulagren inför förutsedda prisökningar. Uppbyggnaden avlagren på ^råvarusidan visade sig klart i ökad import. Dessutom ^iir dettroligt att det franska näringslivet i viss utsträckning försämrat sin relativakonkurrenskraftsposition på hemmamarknaden, vilket stimulerat importen. Dennasteg med 1979, trots den återhållna utvecklingen av den inhemskaefterfrågan. också i hög takt. Pådriven av en gynnsam utveckling påflera av viktigaste marknader, steg exporten med ca 6 ^%. Dessa tillväxttal för import och export medfördeatt ^ulrikeshandeissektorn kom att få en viss neddragande effekt på den ^tot^tila efterfrågan. Handelsbalansen i^löp^tinde priser uppvisade ^elt betydande underskott . Detta hänfördesig dock i huvudsak till den fördyrade importen av olja. Bytesbalansen gav ettavsevärt överskott om man ser till hela 1979, men en be^tydande försvagningägde rum mot årets slut. Den tillväxt i totalproduktionen med nära 3,0 %som noterades bedöms ligga klart lägre än den potentiella ^lillväxttaklen i den franska ekonomin. Ienlighet härmed steg arbetslösheten fortlöpande och uppgick tillnärmare 6 ^% av den totala arbetskraften. Vissa åtgärder ^vidtogs under1979 för att hålla tillbaka uppgången i arbetslösheten. 1 allt väsentligtbibehölls dock den restriktiva ekonomisk-politiska kurs som varit gällande desenaste tre åren. höjdes löntagarnassocialförsäkringsavgifter i enlighet med målsättningen att förstärkasocialförsäkringssektorns finanser. Den köpkraftsindragning som ^detla innebar,kompenserades till en del genom höjda transfereringar till hushållen avengångskaraktär . Vid samma tillfälle beslöts om vissa begränsadestimulansåtgärder för den vikande bostadsbyggnadsverksamheten.Penningpolitiken bedömdes verka stimulerande på den ekonomiskaaktiviteten. Efterhand skedde ^emellerlid en uppdragning av räntorna och enbegränsning av penningmängdens ökningstakt. Dessa åtgärder kan i hög grad ansesha betingals av externa överväganden i samband med den allmänna uppgången i deninternationella räntenivån. Finanspolitikenshuvudinriktning bedöms ej ändras under det framförliggande året. Den budgetsom presenterats innebär ett i stort ^setl oförändrat budgetunderskotti förhållande till BNP. Vissa stimulansimpulser är att räkna med frånprogrammet till stöd för bostadsbyggandet, men är ytterligarehöjningar av ^socialförsäkringsavgifierna förutsedda. En fortsatt uppgång avantalet arbetslösa kan antas medföra att särskilda arbetsmarknadspolitiskaåtgärder sätts in, så som skett vid ett flertal tillfällen under de senasteåren. Med nuvarande inriktning av penningpolitiken, är en återhållande effekthärav alt räkna med på ^efterfrå^geutvecklingen. Mot bakgrund av vidhållandet av enrestriktiv ekonomisk politik och de försämrade utsikterna för världshandeln, ären ytterligare avmattning av den ekonomiska aktiviteten i att förutseför . De reala disponibla inkomsterna kan väntas utvecklas i ungefär sammatakt som under del föregående året. Förutsatt att ingen pris- och lönespiralbörjar verka i den franska ekonomin, kan en viss dämpning av inflationstaktenställas i utsikt i och med att de tidigare omtalade ^engångseffekterna klingarav. I genomsnitt lär dock ^inflalionen bli högre än det föregåendeåret. ^Å^ andra sidan är dock en viss återhämtning på lönesidan all räkna 1979/80:100 44 Förutsatt att hushållens ^sparkvot hålles i stort ^setl oförändrad, skulle den privatakonsumtionen därmed kunna öka med ca 2 ^%. Investeringsverksamhetenkan väntas utvecklas fortsatt svagt. En utbreddöverkapacitet inom stora delar avindustrin och allmänt pessimistiska bedömningar av framtida ^försäljningsmöjligheier, bedömsinnebära alt näringslivels investeringar helt slagnerar . De stödåtgärdersom sätts in för bostadsbyggandet kan antas innebära att den negativa trenden härhejdas och nuvarande nivå vidmakthålls. Genom det fortsatta programmet för utbyggnad av den statliga industrin, väntas de offentliga investeringarna expandera i en takt av ca 5 %^,^ Totalt sett skulle därmed ökningstakten för de fasta investeringarna uppgå till mellan I och 2 ^%. Den ökning i lagren av råvarorsom skett, bedöms ej fortgå . Närdet gäller lagren av insats- och färdigvaror har en utprägladförsiktighet ^fiån företagens sida medfört att kvotenmellan lager och försäljningi nuläget befinner sig på en rätt lågnivå. Trots försvagningen i den slutliga efterfrågan år ^däri"ör ^inle någon neddragandeeffekt från lagersidan all räkna med det ^framföriiggandeåret. Effekten på den totala efterfråganfrån utrikeshandelssidan bedöms bli i stortsett neutral. ^Å^ ena sidan kan man räkna med alt ^exporttillväxlensaktar av betydligt till följd bådeav en dämpad marknadstillväxtoch den försämringav konkurrenskraftslägel som sannolikt har ägt rum. ^Ä^ andra sidan lär även importutvecklingen dämpas i linje med den svagare ökningenav den inhemska efterfrågan. Härmedskulle ökningen i totalproduktionen bli avsamma storleksordning som ökningen i den totala inhemska efterfrågan, eller ca 2 ^%. Entillväxt av i den franska ekonomininnebär en mycket svag utveckling irelation till den uppskattade potentiella tillväxttakten.Ändå innebär den betydande osäkerhetsom omger antagandena kring utvecklingen av den privata konsumtionen, att manej kan utesluta en ännu svagare tillväxt, I den föreliggandeprogno^sen har antagits att ^sparkvoten bibehållsi ^slort ^setl oförändrad.Mot bakgrund av den ^siigande arbetslösheten,finns del dock en risk för en ökad^sparbenägenhet hos hushållen, med åtföljande lägre tillväxt i privat konsumtion och total efterfrågan. A andra sidan kan man ej helt bortse från möjligheten att just den ^siigandearbetslösheten medför en ^omorientering av den ekonomiska politiken i en mer^efterfrågestödjanderiktning. Denekonomiska situationen i har i vissa avseenden försämrats avsevärt . Inflationstakten har ökat, balansen i de utrikes betalningarna har försvagats och tillväxteni totalproduktionen har mattals av. Uppgångeni inflationslakt förklaras huvudsakligen av den^accelere- Den förra regeringens ^rikllinjei för löneökningarna kunde ejhållas, och fram uppgick de ^genomsnittligillönestegringarna ^lill ca 14 ^%.Samtidigt försämrades ^pioduktivitclenytterligare från en redan låg nivå. Dessa ^koslnadsuppdri^vande faktorer påden inhemska sidan motverkades till en del av pundets successiva ^appreciering,som avskärmade från utifrån kommande inflationsimpulser. ^Å^andra sidan påverkades prisnivån också direkt av finanspolitiska åtgärder. Denhöjning av mervärdeskatten som genomfördes beräknas ha adderat till den genomsnittliga inflationstakten. noterades en ökning ^;iv konsumentpriserna med ca 12 ^%. Underloppet av året var dock prisuppgången nära 16 ^%. Under huvuddelen av1979 utvecklades lönerna snabbare än konsumentpriserna, varför de realainkomsterna ökade starkt. I genomsnitt för ^årei uppgick ökningen till ca 4^9^?^.^ Detta medförde en kraftig expansion av den privata konsumtionen, vilkensteg med 4 ^%. Denna uppgång fick emellertid ej någon motsvarighet i ökadinhemsk ^produklion. Istället stegimporten av varor och tjänster i en ovänlat snabb takt. Förklaringen till dennaökade ^imporip^cnetrering står delvisatt finna i strukturella problem inom det brittiska näringslivet. Dessutommedförde den stigande pundkursen och den snabba löneutvecklingen allnäringslivels konkurrenskraft försvagades även på den inhemska marknaden.Ökningen av importen uppgick till ca 12 ^%. Exporten däremot utveckladeslångsamt till följd av del försämrade konkurrenslägel och noterade en uppgång medendast ^borål 2,5 ^%, Sammantaget fick utrikeshandelssektorn en neddragande effektpå totalproduktionen med närmare 3 ^%. Särskilt kraftig var den neddragandeeffekten under del då den uppgick ^lill nära 8 ^%. I nominellatermer visade sig försvagningen av ^exlernbalansen i en omsvängning ^fiån^bytesbalansöverskoli 1978 ^lill ett underskott 1979 på ca . Utvecklingen av ^efteifrågan ochproduktion i den brittiska ekonomin1979 företer ett oregelbundet mönster. Till en del har ^detla att göra med de^omfaitiinde konflikterna på arbetsmarknaden, vilka påverkade både produktionensstorlek och dess fördelning över tiden. En annan faktor av särskild betydelsevar den ^krafiiga ^ökingen av konsumtionen innan den annonserade höjningen avde indirekta skatterna . Bortser man från dessa speciella omständigheter,kan man finna tendenser till en ökad inhemsk produktion under loppet av åretspeglande uppgången i efterfrågan. Denna positiva trend bröts dock mot slutetav . Oförmågan hos näringslivet alt i stort möta den ^siigande ^efteifråganframgår ^klarl vid en jämförelse mellan tillväxtenav totala inhemska ^efteifrågan och av BNP. Den förra steg 1979 med över 3 ^%,medan ^BNP-ökningen begränsades till ca 1/. Ser man till efterfrågans komponenter, ökade denprivata konsumtionen 1979/80:100 46 som redan nämnts i en hög takt. De offentligautgifterna däremot visade en stagnerande utveckling. 1 reala termer var denoffentliga konsumtionen lägre än åretinnan. För de totala bruttoinvesteringarna registrerades en absolut nedgång istorleksordningen 3 ^%. Minskningen av de offentliga investeringarna uppgicktill ca 5 ^%. Den största nedgången noterades dock för bostadsinvesteringarna.Efter alt ha ^ökal med nära 12 ^%^ året innan, sjönk de med 1979. Närdet gäller näringslivets investeringar, ^exkl.bostadssektorn, bröts den positiva utveckling som inleddes redan från mitten av1976. En svag vinstutveckling, en stram penningpolitik och pessimistiska^bedömingar av framtidsutsikterna, medförde all investeringsverksamheten inomnäringslivet stagnerade under loppet av året. De betydandestrukturella problemen i den brittiska ekonomin bildar bakgrunden ^lill denmarkanta omläggning av den ekonomiska poli^tiken som genomförts av den^nylillträdda regeringen. Det bedömdes nödvändigt att vidta genomgripandeåtgärder för att på komma ^lill rätta med problemen. Engrundläggande tankegång i den ekonomisk-politisk filosofin är att denoffentliga sektorns betydelse i ekonomin bör minskas. Vidare bör den ekonomiskamotivationen för insatser från både enskilda och företag stärkas. Den budgetsom framlades ses som ett första steg i den önskade riktningen. Den innehålleren omfattande omläggning från direkt till indirekt beskattning. Mervärdeskattenhöjdes från olika nivåer till en enhetlig nivå på somoljeskallen ökades. Dessa åtgärder beräknas ge statskassan 4,7 miljarder pundunder ^elt helt år. Den sänkning av ^inkomstskanerna som genomfördes beräknasinnebära minskade intäkter om ca 4,3 miljarder. Vidare innehöll budgetennedskärningar av offentliga utgifter under /1980 istorleksordningen 2 miljarder. Sammantaget får budgeten således en betydande restriktiv inverkan på ekonomin.^Åslramningen framstår som avsevärd mot bakgrund av tendenserna ^lillavmattning i efterfrågan och ^produklion. En beräkning av den ^s. k.^full-sysselsättningsbudgeten visar sålunda en ^krafiig ^depiessiv effekt.Ytterligare åtstramning i finanspolitiken för nästa budgetår har annonserats iform av nya nedskärningar på utgiftssidan. Dessutom har den penningpolitiskainriktningen skärpts kraftigt och man har deklarerat avsikten att hålla fastvid denna restriktiva linje. Åtstramningen av denekonomiska politiken sker i ett läge då ekonomin av många tecken att döma redanvar på väg in i ett ^avmattningsskede. Utsikterna för den närmaste liden tersig därför dystra då del gäller den ^realekonomiska utvecklingen. Nära nogsamtliga konjunkturindikatorer pekar mot en fallande efterfrågan.Flertalet av efterfrågans komponenter kan mot denna bakgrund förutses visa ennegativ utveckling . Den privata konsumtionen kan dock komma att ge ettvisst tillskott till den totalaefterfrågan. Osäkerheten härvidlag är dock betydande. Svårigheten att förutse utvecklingen av den privatakonsumtionen sam- Bilaga 1.1 ^Preliminärnationalbudget 47 ^manhänger med bedömningen av lönestegringarna och avpris- och kostnadsutvecklingen i stort.Flera skäl talar för en tilltagande inflationsutveckling under den närmasteliden. Höjningen av mervärdeskatten liksom de höjda oljepriserna kan väntaspåverka ^prissiegringstakten ännu en lid. Dessutom beräknas tidigare löneökningarverka pådrivande på ^inflalionen. En tilllagande inflationsutveckling kommertroligen alt mötas av ökade krav på lönehöjningar i den innevarandeavtalsperioden, k andra sidan väntas en uppgång av arbetslösheten verkadämpande på lönekraven. Sammantaget förutses en viss uppgång i löneökningarnatill . Inflationstakten mätt i konsumentpriserna kan väntasbli i samma storleksordning. En dämpning under loppet av året är hår att räknamed till följd ^tiv den svaga ^efterfrågeutvecklingen. Mot bakgrund av dessaanlaganden om inkomster och priser och under förutsättning av ett visst nettotillskottfrån skatter och transfereringar samt i stort sett oförändrad ^sparkvot, bedömsden privata konsumtionen öka med ca 1/2 ^%. Utsikterna förinvesteringarna är dystra. Någon förbättring av företagens finansiella läge ärinte att vänta . 1 stället är en ytterligare försämring möjlig i ochmed att pressen på vinstnivån kan väntas beslå. Vidare är pessimismen om deframlida avsättningsmöjligheterna betydande mot bakgrund av den vikandeefterfrågan både på den inhemska och den utländska marknaden. En nedgång inäringslivets investeringar med ca 2 ^%^ kan därmed anses sannolik.^Bosiadsinvesleringarna väntas utvecklas något gynnsammare. En viss^ålerhämtning är här all räkna med efter del drastiska fallet 1979. Den svagautvecklingen av de reala disponibla inkomsterna och det höga ränteläget verkardock begränsande. En uppgång av byggnadsinvesteringarna med är docktrolig. Neddragningarna av de offentliga utgifterna slår särskilt hårt påinvesteringssidan. Medan den offentliga konsumtionen beräknas minska med drygt1 % ^,^ förutses de offentliga investeringarna falla med mellan 3 och 4 ^%.Totalt för de fasta investeringarna kan man vänta en nedgång med 2 ^7^c^ ellernågot mer. Den svaga utvecklingenav den slutliga inhemska efterfråganbedöms få en negativ inverkan på lagerinvesteringarna. Under första ^halvårel1979 registrerades en mycket hög lagernivå i förhållande till försäljningen. Enbetydande avveckling ägde rum , men dennaanpassning bedöms ännu inte vara avslutad. Dessutom verkar del stramafinansiella läget hos företagen dämpande på lagerhållningen. En negativ effekt^fi^ån lagersidan i storleksordningen en procentenhet kan därför förutses. En positiv effekt från^ulrikeshandelssidan kan väntas begränsa en negativ utveckling av den totalaefterfrågan. Del positiva externa bidraget uppstår dock främst till följd av enlångsam ökning av importen och den gynnsamma utvecklingen av oljeproduktionen iNordsjön. Uppgången i ^imporlvolymen förutses stanna vid som enkonsekvens av den låga inhemska ^eflerfrågenivån. Inhemskt producerad oljafortsätter att ersätta ^Prop.1979/80:100 48 importerad olja och kan beräknas nåpositionen som ^net-^loexportör . Ser man ^lill den övrigaexporten ter sig utvecklingen mindre gynnsam. De kraftiga löneökningarna, denförsämrade produktiviteten och den höga pundkursen har väsentligtförsvagat det brittiska näringslivetskonkurrenskraft. Pundels styrka kan i hög grad ansessammanhänga med ^Storbriianniens ställning som oljeland och den högaräntenivån. Det ogynnsamma konkurrenskraftlägel bedöms innebära att detbrittiska näringslivet tappar marknadsandelar även 1980. 1 kombination med ensvagare världshandelstillväxt förutses därför exporten bortsett från olja ökamed endast någon procentenhet. Inräknat ^brutioexporten av olja förutses exportenöka med ca 5 ^%. varvid ett positivt externbidrag om nära I % skulle erhållas. Den totala produktioneni skulle mot bakgrund av ovanstående överväganden minska med 1^å^ 1980. Ser man till utvecklingen under loppet av året, är en vissförbättring all räkna med. Under förutsättning all ^inflalionen avtar undersenare delen av 1980 sker en gradvis förstärkning av de reala inkomsterna, meden trolig uppgång i den privatakonsumtionen som följd. Trots den förutsedda uppgången väntas de depressivatendenserna överväga även vid slutet av 1980. I enlighet härmed väntasarbetslösheten ^sliga ^avsevärt och nå en nivå av över 6 ^%. En snabbarelöneutveckling än den som här antagits skulle givetvis ge en annan bild beträffandeinflationen och den privata konsumtionen. Det är dock sannolikt att det^friimst vore lidsprofilen som skulle påverkas, med en starkare^efterfrågeutveckling och en markant avmattning^däreftei^.^ Prognosen innehåller också betydande osäkerheter i fråga omexporten och investeringsutvecklingen. Under ogynnsamma omständigheter kan manej utesluta att utvecklingen skulle bli ännu svagare än vad som här antagits. Den danska ekonomins problemförvärrades . är för sin energiförsörjning ännu helt beroendeav import. De brant stigande priserna på råolja och oljeprodukter speglas i ettförsämrat bytesförhållande. Totalt låg ^råvaiuprisindex för importen iseptember 1977 ca 40 ^%^ över samma index . Oljeprodukternassamlade index ^sleg med ^66% över . Importen utveckladesvolymmässigt svagare under loppet av året.