prop · G3036 · 1979-12-31 00:00:00 — Utvecklingen har lett till alt numera alla läkarei princip förväntas genomgå allmäntjänstgöring (AT) och vidareutbildning (FV).Inriktningen av vidareutbildningen blir i stort sett avgörande för läkarkårensframtida sammansättning, fördelningen på specialiteter osv. Det nuvarandesystemet för vidareutbildning innebär att NLV utför den centrala planeringenoch vidtalar kursledare inom olika specialiteter. Det ankommer därefter påkursledarna och på regionkom-mittérnas sekretariat att ordna meddetaljplanering, genomförande och utvärdering av kurserna. Enligt min meningbör som huvudansvarig myndighet svara för inriktningen av ochinnehållet i läkares vidareutbildning och anpassa planeringen av verksamhetentill rådande och förväntat behov av specialistkompetenta läkare. Styrelsen börsålunda även ha det övergripande ansvaret för den verksamhet som NLV nubedriver. Genomförandet bör enligt min mening i stor utsträckning kunnaregionaliseras. Därvid bör en anknytning vid regionsjukvårdsnämndernaövervägas. bör i samråd med huvudmännen, UHÄ och övrigaberörda parter närmare pröva vidareutbildningens organisatoriska uppläggning.På sikt bör en anslutning till resurser inom det ordinarie utbildningsväsendeteftersträvas. NLV meddelar beslut om godkänd AT och bevis omallmänläkar- och specialistkompetens. Detta torde vara de frågor som kräver destörsta resursinsatserna från nämndens kansli. Jag anser att när läkarnasvidareutbildning numera funnit en relativt fast form bör även dessa frågorkunna decentraliseras. bör få i uppdrag att i samråd medberörda myndigheter och huvudmännen framlägga förslag härom. Mer kompliceradefrågor om erhållande av allmänläkar- och specialistkompetens, främst dåansökan grundas på vidareutbildning som inte helt står i överensstämmelse medkraven enligt den s. k. vidareutbildningskungörelsen och socialstyrelsensföreskrifter, bör även i fortsättningen handläggas centralt. Delta bör vara enuppgifl för . NLV:s allmänläkarkurser avser efterutbUdning. Inom NLV:sram har bedrivits en särskild utredning om efterutbUdning av läkare och därvidsärskilt inom allmänläkarvård. NLV har begärt medel för efterutbild-ningskurseri långvårdsmedicin ulöver den efterutbädning i allmänläkarvård som bedrivs.NLV har avgivit principförslag om hur efterbädningen för läkareskaU organiseras och utformas. Jag har i tidigare sammanhang gett uttryck åt uppfattningen att 1979/80:6 105 efterutbUdning av sjukvårdspersonal är en uppgift försjukvårdshuvudmännen. NLV:s försöksverksamhet och utredning kan förutsättasbli ett värdefullt underlag för huvudmännens insatser på detla område. NLV:sverksamhei har enligt min mening varit av slort värde för utbyggnaden avvidareutbildningen för läkare. På detta område behövs samråd mellan olikaintressenter. bör samverka med i första handsjukvårdshuvudmännen och läkarexpertisen när del gäller planering av kurser ochkursinnehåll. Planering och expertmedverkan på central nivå är inte minstviktig för kurser inom "smala" ämnesområden för all fyUa kraven påvetenskap och beprövad erfarenhet, men lorde i viss utsträckning vara nödvändiginom samtliga ämnen. Den sakkunskap som finns inom nämnden och dessexpertgrupper bör las till vara. Detta kan givetvis ske även sedan socialstyrelsentagit över det övergripande ansvaret för vidareutbildningsfrågorna. NLV bör iframtiden utgöra ett rådgivande expertorgan och utses av , somhar atl närmare ange nämndens uppgifter. Nuvarande instruktion för NLV börupphöra. Sammanfattningsvis anser jag således att det bör ankommapå att avgöra inriktningen av läkares vidareutbildning ochutbildningens innehåll. 1 övrigt bör en decentralisering av vidareutbildningenkomma till stånd. Bevis om allmänläkar-och specialistkompetens bör endast iundantagsfall utfärdas av . Styrelsen bör i samråd med berördaparter utarbeta formerna för den framtida vidareut-bUdningen av läkare ienlighet med de riktlinjer jag har angett. Nämnden har fem ledamöter, som utses av regeringen. Deföreträder och tandläkarkåren. Nämnden har kansli isocialstyrelsen (HB 3). Enligtförslag i prop. 1978/79:41 om tandläkares utbildning m. m. och riksdagensbeslut (UbU 1978/79:23, rskr 1978/79:205) skall en ny specialistutbildning förtandläkare införas när huvudmannaskapet för tandvården i anslutning tillodonlologisk forskning förs över till . Riksdagenhar vidare bemyndigat regeringen att inrätta en . I regeringsförslaget har frågan om nämndens arbetsuppgifteroch organisation i avvaktan på ställningslagande till NLV. En nämnd för tandläkares vidareutbildning bör inrättas vidsådan tidpunkt att kunskapsprov för den nya specialistutbildningen hinnerorganiseras. I enlighet med vad jag tidigare anfört beträffande socialstyrelsensnämnder är det lämpligl att delegera tillsättandel av den nya nämnden tillsocialstyrelsen. Den bör utgöra ett rådgivande expertorgan och det bör ankommapå att ange nämndens uppgifter. I samband med att en nämnd förtandläkares vidareutbildning tillsätts bör den nuvarande nämnden förtandläkares specialistbehörighet upphöra. 1979/80:6 106 Nämnden har tre sektioner, en för läkare, en förtandläkare och en för sjuksköterskor m. fl. Min principiella inställning till socialstyrelsensnämndorganisation har jag redan gett uttryck för. Jag tar nu upp sektionernavar för sig. Läkarsektionen har sex ledamöler som utses av regeringen.Sektionen har kansli i (PB 1). Sektionen bedömer behörighetenhos utländska läkare som söker anställning i (allmänkompetens ochspecialistkompetens). Sektionen anordnar vissa kurser, t. ex. i svenskamedicinalförfattningar och meddelar svensk behörighet. Sektionen för läkare handhar ett stort antalindividärenden. Behovet av medverkan av experter i bedömningen är påtagligt.Enligt min mening bör verksamheten fortsätta i regi, dvs.beslutanderätten bör ankomma på verkel. Nämnden - sektionen bör vara ettrådgivande expertorgan och således tillsättas av och dessuppgifter anges av styrelsen. Tandläkarsektionen har fem ledamöter, som utses avregeringen. Den har kansli i (HB 3), Sektionen bedömerbehörigheten hos utländska tandläkare som söker anställning här i . Detbör i fortsättningen ankomma på att besluta i dessa frågor samtatt bedöma om behovet av expertmedverkan kan tillgodoses inom ramen för nämndenför tandläkares vidareutbildning. Sektionen för sjuksköterskor m. fl. har sex ledamöter, somutses av regeringen. Sektionen har kansli i (PB 1). Ävenverksamheten inom denna sektion bör föras in under ansvarsområde.Det bör överlämnas till att bedöma behovet av expertmedverkan idenna verksamhet. Referensgruppen för missbildningar ochutvecklingsrubbningar Referensgruppen har 12 ledamöter, som utses avsocialstyrelsen. Gruppen har kansli i (PB 3). Det fortsatta behovet av expertgruppen bör bedömas avsocialstyrelsen. Rådet har åtta ledamöter som utses av regeringen. En avbyråcheferna vid planerings- och beredskapsavdelningen är kanslichef vidberedskapsrådet. Rådet har att fungera som ett samrådsorgan mellansocialstyrelsen, andra statliga organ och de kommunala huvudmännen när detgäller beredskapsfrågor på hälso- och sjukvårdens saml socialvårdens område. Irådet är följande myndigheter och huvudmän representerade: ,överbefälhavaren, försvarets sjukvårdsstyrelse, ,överstyrelsen för ekonomiskt försvar, landstingsförbundet, Svenska kommunförbundetsamt - för vissa ärenden - SBL och . Prop.1979/80:6 107 har i enlighet med intentionerna vid desstillkomst fungerat som ett samrådsorgan för information och överläggningar. Dethar ocksä betraktats som ett komplement till verksstyrelse. Initiativ till de ärenden, som lagits upp iberedskapsrådet för samråd, har endast tagils av socialstyrelsen.Tillfälle för andra myndigheter att i rådet ta upp ärenden för samråd har dockalltid funnits. Information i olika beredskapsfrågor har däremot lämnats avsamtliga i beredskapsrådet företrädda myndigheter. hade efter 1968 tvåtill tre sammanträden . Antalet har numera ökats till sex . 1 en studie som genomförts inom ramen för socialstyrelsensutredning om sjukvården i krig (USK) framhålls att beredskapsrådet borde kunnaaktiveras och utnyttjas i större omfattning . Vidare borde detprövas om inte beredskapsrådet kan fungera som "medicinsk katastrofkommission"samt över huvud taget behandla alla de med sjukvårdens säkerhet förenadefrågorna (t. ex. brandskydd och verksskydd m. m.). har ianslutning till anmält att styrelsen avsåg att pröva frågan om enändring av verksamheten i och sammansättningen av beredskapsrådet. Rådetsverksamhet berörs vidare av förslag av utredningen om hälso- och sjukvården ikrig (USIK). har i PM som inkom tillsocialdepartementet framlagt följande förslag till förändring avberedskapsrådet. Jag tar nu upp förslagen. Den påbörjadebreddningen av verksamheten i beredskapsrådet bör fortsätta. Rådet börutnyttjas för fortlöpande samråd och information mellan berörda myndigheter ochorganisationer inom hälso-, sjuk- och socialvårdens områden.Sammanträdesfrekvensen inom rådet förutsätts behöva ökas. Beredskapsrådetssamrådsområde bör utvidgas till att även innefatta övergripande frågor rörandeden fredsmässiga medicinska katastrofberedskapen. Huvuddelen av arbetet inomsocialstyrelsen med beredandet av medicinska katastrofberedskapsärendenförläggs till linjeorganisationen genom att en särskild befattning -eventuellt som föredragande läkare inrättas där för dessa ärenden, som iförekommande fall föredras för beredskapsrådet. Beredskapsrådetssammansättning förändras till att omfatta ordförande samt tio ledamöter. Dessabör representera , , försvarets sjukvårdsstyrelse,, överstyrelsen för ekonomiskt försvar,landstingsförbundet, kommunförbundet och . Min principiella inställning att råd ochnämnder bör utses av styrelsen bör gälla även beredskapsrådet. Frågan om denärmare samverkansformerna blir dock beroende av den kommande beredningen av USIK:sförslag. Jag finner inte heller anledning att följa förslagel om att rådetskall ta på sig uppgifter rörande fredsmässig medicinsk katastrofberedskap.Ansvaret åvilar sjukvårdshuvudmännen och cen- Prop, 1979/80:6 108 Styrelsen bör inom sinlinjeorganisation ha kompetens att handlägga dessa frågor. En särskildbefattning bör dock inte inrättas för dessa ärenden. Kommittén har fem ledamöter. Den har kansli - med särskildsekreterare i (läkemedelsavdelningen). Frågan om läkemedelsinformationen har behandlats ibetänkandet (Ds S 1978:13) Läkemedelsinformationen 1 Synpunkter och förslag.Däri föreslås bl. a. att en särskild enhet för läkemedelsinformation skapasinom läkemedelsavdelningen och att det också tillsätts ett allsidigt sammansattsamarbetsorgan, benämnt läkemedelsinformationsrådet. Betänkandet har inteföranlett proposition till . Frågan om arbetsuppgifter, verksamhetsformer och sammansättningvad gäller elt samarbetsorgan för läkemedelsinformation övervägs f. n. inom ensärskild arbetsgrupp bestående av representanter för ,, , landstingsförbundet, samtläkemedelsindustrin. handlägger, enligt instruktionen försocialstyrelsen, ärenden om registrering av farmacevtiska specialiteter ochåterkallelse av sådan registrering, farmakopéärenden samt övriga på styrelsenankommande läkemedelsärenden i den omfattning generaldirektören bestämmer.Farmakopéärenden har emellertid i praktiken helt lagls på den subkommitté förfarmakopéfrågor som inrättats under läkemedelsnämnden. skalläven besluta om pris på läkemedel i den mån överenskommelse mellan tillverkarenoch ej kunnat uppnås. har en beslutandefunktion och i förhållande till läkemedelsavdelningen en fristående ställning. Nämnden består av sju av regeringen särskUt utseddaledamöler samt av chefen för och de tvåbyråcheferna vid avdelningen. Inom nämnden finns etl arbetsutskott, som bestårav den av regeringen i nämnden utsedda ordföranden, chefen för läkemedelsavdelningenoch byråcheferna vid avdelningen.. får uppdra ål såväl sitt arbetsutskottsom till sin ordförande eller till tjänsteman vid styrelsen alt avgöra ärenden,som inte är av den principiella betydelsen att prövningen bör ankomma pånämnden i dess helhet. Denna möjlighet utnyttjas emellertid f. n. endast imycket begränsad omfattning. Jag har tidigare (avsnitt 8.3) föreslagit atlläkemedelsnämndens beslutsfunktioner läggs på och att nämndenfår en rådgivande funktion till styrelsen. bör dock inte ha deprisövervakande funktioner som tillkommer läkemedelsnämnden. Frågan omkontroll av läkemedelspriserna kommer emellertid att prövas närmare avregeringen efter beredning i en särskild arbetsgrupp. 1979/80:6 109 för fabrikssteriliseradeengångsartiklar inom hälsooch sjukvården Nämnden har åtta ledamöter och utses av regeringen. Enligtlagen om kontroll av fabrikssteriliserade engångsartiklar för hälso- ochsjukvårdsändamål (SFS 1975:187) har tillsynen av efterlevnadenav lagen. Nämnden skall ge råd till i frågor som rör kontrollav fabrikstillverkade engångsartiklar. Jag anser att behovet av en särskild bör prövas av organisationskommittén. Om nämndens verksamhet bedömsnödvändig bör den i fortsättningen tillsättas av . Enligt förslag till (prop. 1978/79:220) skallfrågor om disciplinansvar för hälso- och sjukvårdspersonal m. fl. i framtidenprövas av en särskild nämnd, hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd. Nämnden ochdess kansli skall vara fristående från . i dessnuvarande form kommer således att upphöra. Jag har tidigare i tillsynsavsnittetberört uppgifter i anslutning härtill. Nämnden har nio ledamöter som utses av regeringen. Den harkansli (ca 10 personer) i (Al). Beslul om inrättande av entjänst som chef för nämndens kansli har fattals av i samband medbehandlingen av budgetpropositionen /80. Riksdagenhar efter förslag i proposition 1978/79:108 beslutat om vissa ändringari NlA:s uppgifter (SoU 1978/79:41, rskr 1978/79:346). Bl.a. skall förmedlingtill utiandel av ansökningar om adoption av barn övergå till ideellaorganisationer, som auktoriseras av , i första handadoptionscentrum. skall ha en övergripande funktion med uppgifter somfrämst rör information, tillsyn och kontroll samt kontaktskapande verksamhet.Chefen för nämndens kansli utses av regeringen. är inom .socialstyrelsen formellt knuten tillnämndkansliet inom en av lagbyråerna. I praktiken fungerar som en heltfristående enhet med eget kansli och eget diarium. För egen del vill jag understryka den i förhållande tillsocialstyrelsen fristående ställning som getts genom beslut.NIA:s uppgifter framgår av dess instruktion. Kansliet står under ledning avnämnden och chefen för nämndens kansli. Nämnden bör - inom nuvarandepersonalram - själv svara för anställning av behövlig personal. Nämnden börsålunda senare disponera egna medel. bör tillhandahålla lokalerför och i övrigt svara för vissa administrativa uppgifter (personalredovisning, löneutbetalningar etc). 1979/80:6 ,,0 utformningen av den organisatoriska samverkan medsocialstyrelsen bör överlåtas till organisationskommittén. omfattar en rättsmedicinsk, enrättspsykiatrisk och en allmänmedicinsk sektion. Regeringen utser ordförandeoch suppleant i de olika sektionerna. Övriga ledamöter representerarsocialstyrelsens vetenskapliga råd. Rådet har kansli i (A 1),arbetsuppgifter består i alt på begäran av myndighet lämna rådi rättsliga frågor av medicinsk och psykiatrisk karaktär rörande enskildperson. Rådet är vidare beslutande i vissa tillståndsfrågor rörande enskildperson. Regeringen har 1977-1 1-03 till överlämnatsocialutskottets betänkande (SoU 1977/78:3) angående organisationen av socialstyrelsensrättsläkarråd för alt beaktas i det då pågående ÖSoS-arbetet, Socialstyrelsenhar redovisat resultatet av en översyn av socialstyrelsensrättsläkarråd samt föreslår bl. a. att rådet och nämnden slås samman i ettsocialstyrelsens råd för sociala och medicinska frågor. förslag innebär i korthet att det nya rättsläkarrådettillförs medverkan av lekmän, jurister och beteendevetare. Socialstyrelsenpekar på vikten av att hitta en så klar avgränsning som möjligt mellan ärendensom handläggs av rådet och de som handläggs av någon fackbyrå vidsocialstyrelsen. a. föreslås att berörd fackbyrå skall kunna påfordra attfå yttra sig innan ärende avgörs. Omorganisationen bör även ta hänsyn tillkansliresurserna och möjligheten till flexibilitet i dessa. Kanslifunktionenbör alltjämt vara kopplad till lagbyråfunktionen. De direkta kostnaderna fördet föreslagna rådet bör särredovisas i anslagen för socialstyrelsensverksamhet. Ett ursprungligt motiv för inrättande av särskilda nämndereller råd var som förut nämnts att dessa skulle avlasta byråerhandläggningen av enskilda ärenden. Jag finner att rättsläkarrådet fyller bl.a. denna funktion. förslag om inrättande av ettsocialstyrelsens råd för sociala och medicinska frågor bör alltså genomföras.Rådet bör tillsättas av och dess uppgifter regleras istyrelsens instruktion. Nämnden tillsätts av regeringen. Den har kansli inomsocialstyrelsen (A 1). Som framgår av det föregående delar jag socialstyrelsensuppfattning att nämndens uppgifter bör övergå till det nya rådet. Nämnden förabort-och SterUiseringsärenden bör således upphöra. 1979/80:6 111 Enligt beslut av har socialstyrelsenansvaret för alkoholpolitiken på central nivå. 1 syfte att skapa goda kontaktermellan och samhällslivet tillsattes nämnd föralkoholfrågor . Verkschefen är ordförande i nämnden, som i övrigt bestårav 14 ledamöter som utses av regeringen. Enligt instruktionhandlägger nämnden bl. a. ärenden om fördelning av medel som ställs tillstyrelsens disposition för information i alkoholfrågor och för vissafritidsaktiviteter. Jag har i olika sammanhang framhållit attalkoholmissbruket hör till våra stora samhällsproblem. Strävan att begränsamissbruket måste engagera hela samhället. har här ett särskiltansvar. för alkoholfrågor ökar väsentligt styrelsensmöjligheter att agera. Nämnden bör även fortsättningsvis utses av regeringenoch dess uppgifter regleras i styrelsens instruktion. Formerna försocialstyrelsens alkoholpoUliska verksamhet måste vara flexibla, med närasamverkan mellan de enheter inom styrelsen som handhar missbruksfrågor. Detbör vara en vUctig uppgift för organisationskommittén att foga samman de olikaenheterna till en slagkraftig organisation. Jag har i del föregående föreslagit betydande förändringari arbetsuppgifter. Uppgifterna bör koncentreras till funktionernatillsyn och planering. Inom ramen för dessa funktioner skall socialstyrelsenvara statens främsta företrädare inom det samlade social-, hälso- ochsjukvårdsområdet och i samspel med de kommunala vårdhuvudmännen medverka tillatt den av statsmakterna beslutade vårdpolitiken förverkligas regionalt ochlokalt. Till stöd för och som ett direkt led i tillsyns-och planeringsarbetetbör bedriva visst utvecklingsarbete saml i övrigt formulerakrav på FoU-insatser och sammanställa och sprida resultatet på FoU-verksamhet. Det är min uppfattning att inte kan fylladenna viktiga roll med nuvarande mångfald av uppgifter och åtföljandesplittring av styrelsens resurser. Redan storleken av verksamheten medför i sigsvårigheter att bedriva ett målinriktat och effektivt tillsyns- ochplaneringsarbete. För att möjliggöra en kraftsamling till dessa funktioner harjag föreslagit eller, till följd av förslag som angivits i andra sammanhang,förutsatt att flera av nuvarande verksamheter ges ettförändrat innehåll eller avvecklas. ">"ss;i förändringar innebär i många fall endecentralisering och tyngdpunktsförskjutning av ansvar och befogenheter till dekommunala huvudmännen, t. ex. i fråga om huvudmannaskap för vissa organ som nuär underställda , hälsoupplysning, beslut om prioritering avhälso- och sjukvårdens byggnadsinvesteringar (förslag härom i avsnitt 10.3),vissa ärenden rörande hälso- och sjukvårdens personal samtberedskapsuppgifter. I andra fall innebär förslagen ett överförande av Prop.1979/80:6 112 uppgifter till andra statliga organ, t. ex. i fråga omverksamheter av FoU-karaktär, statistikproduktion och flyktingfrågor. Enöverföring av uppgifter inom dessa områden innebär för del attpersonalbehovet minskar med ca 100 tjänster. Till följd av att förändringarsamtidigt föreslås beträffande inriktning och utförande av dessa verksamheterförutser jag alt behovel av personal vid de mottagande organen blir lägre.Vidare har förslag framlagts om direkta förenklingar t. ex. när det gällerstatsbidragsgivning, samt decentralisering till de statliga regionala organen(förslag härom i avsnitt 9). Vägledande för förslagen om förändringar i dessa och andraverksamheter har varit kraven på effektivisering och rationellarehandläggningsordning. I vissa fall leder detta fram till avveckling avuppgifter på central statlig nivå. Sammantaget innebär förslagen ett minskalresursbehov för ifrågavarande verksamheter. För beräknar jagdet minskade resursbehovet till ca 310 tjänster. Jag har i mina beräkningar förenkelhetens skull genomgående använt benämningen tjänst, vilket är någotoegentligt efiersom beräkningarna för fullständighetens skull även måsteinnefatta den personal som är anställd i utöver inrättadetjänster. Beteckningen tjänst skall därför i mina beräkningar ses liktydigt medårsarbetare. Jag har ansett mig kunna ange blott storleksordningen pådet minskade personalbehovet. Den beräkning som utförts bör därför ses som enutgångspunkt för fortsatta och mer detaljerade beräkningar. Jag har i minaberäkningar utgått från bortfall av verksamheter för del ienlighet med vad jag tidigare anfört. Vidare har jag tagit hänsyn lill de allmäntsett ökade ambitionerna för styrelsen i fråga om att bl. a. tiUhandahållakunskapsunderlag för huvudmännens planering. Sålunda har exempelvis hänsyntagits till att vissa särskilda medel som f. n. disponerarfinansierar personal för uppgifter inom planeringsområdet som ligger väl ilinje med mina förslag. Medlen bör därför överföras lill styrelsensmyndighetsanslag. Vidare har jag tagit hänsyn till det ökade behovet av externexpertis för bl. a. styrelsens planeringsuppgifter samt behovet av attförslärka vissa sakområden. Jag föreslår förstärkningar för utveckling ochtillsyn inom främst äldreomsorgen och långtidsvården, psykiatrin ochhandikappområdet. Barnomsorgen har liksom fått hög prioritet. Nellominksningen av antalet tjänster vid styrelsen kan ihuvudsak hänföras till följande verksamheter: 1979/80:6 113 Förändrat huvudmannaskap för socialstyrelsensunderförvaltningar 85 Vissa FoU-verksamheter m. m. på särskilda medel 45 Förenkling och bortfall av vissa specialdestineradestatsbidrag 20 Överflyttning av statistikproduktion till SCB och SML 40 Omläggning av hälsoupplysningsarbetet 20 Överflyttning z\ flyktingfrågor till i första handlänsstyrelserna 15 Decentralisering inom beredskapsområdet 35 Förändring i nämndorganisation och -uppgifter 25 Övriga förändringar (bl. a. behov av minskad administrativkapacitet) 50 Förstärkningar inom äldreomsorg, långtidsvård, psykiatrioch handikapp området samt överföring från SBL (se avsnitt 10.4) 25 Den nuvarande - del centrala verket omfattar ca 925 tjänster. Då samtliga föreslagna verksamhetsförändringar ärgenomförda bör antalet tjänster vid styrelsen preliminärt beräknas till ca 615.Samtidigt har jag beräknat ett behov av särskUda medel för expertis m. m. somuppgår till 3 milj. kr. Medlen är avsedda för att skapa erforderligflexibilitet i styrelsens verksamhei och tillföra styrelsens planerings- ochulveckUngsarbete utomstående expertis. Medlen får därför inte användas för altöka antalet tjänster vid styrelsen. Vid underförvaltningar, inkl. denregionala organisationen, berörs ca 2 000 anställda av förslag om ändrathuvudmannaskap m. m. För flertalet innebär dessa förslag i första hand byte avarbetsgivare, men i vissa fall också ändrade arbetsuppgifter. Jag föreslår att nya organisation träderi kraft . Anpassningen av personalresurserna är emellertid enfråga på , som måste genomföras successivt i takt med att deföreslagna verksamhetsförändringarna kan verkställas samt i takt med dennaturliga personalavgängen och med hjälp av omplaceringsåtgärder. En sådananpassning har redan inletts i samband med bl. a. medelstilldelningen i åretsbudgetproposition.