prop · G3032 · 1979-12-31 00:00:00 — Skaderekvisiten är ibland raka (sekretess föreligger omoffenllighet kan antas medföra skada) ibland omvända (sekretess föreligger omoffentlighet inte kan antas ske utan skada). Den så kallade generalklausulen omrätt att vidareföra sekreiesskyddad information till annan myndighei gällervissa typer av sekreiess men ej andra. Sammantaget kan om det överarbetadelagförslaget sålunda sägas alt detla i hög grad är etl lagverk för jurister,specialiserade på området. Delta är all beklaga med hänsyn till allsekretesslagstiftningen ej gäller etl specialområde som behöver behärskas blottav ett fåtal experter. Lagen skall i stället kunna överblickas och lillämpas avi princip varje offentliganställd. Lagförslagetsomfattning och uiföriighel kan dock med viss rätt försvaras med all en växandeoffentlig förvaltning och mera komplicerade förvaltningsärenden mednödvändighet måste medföra också en mera komplicerad sekretesslagstiftning. Mensärskilt om - såsom föreslås - tystnadsplikten anknytes lillhandlingssekrelessen kan tillämpningsproblem befaras. I och för sig ärnaturiigtvis överensstämmelse mellan handlingssekreless och tystnadspliktönskvärd. Den nuvarande bristande kongruensen häremellan leder nämligen oftatill oklarheter och svårförklarliga inadvertenser. Men nuvarande regler omtystnadsplikt har likväl den förtjänsten all de i allmänhet är klara. (Tystnadsplikt gäller ofta helt allmänt "vad som erfarits i tiänsten"eller "vad som erfarits i tjänsten om enskildas förhållanden" ellerliknande.) Man jämföre härmed det remitterade lagförslaget där varje tjänstemanfömlsaltes Överblicka alla regler om sekretess och därmed om lystnadsplikl ochkunna göra erforderiiga bedömningar av förekommande skaderekvisii. Promemorian,som i och för sig observerar dessa svårigheter, avvisar emellertid en vidgadtystnadsplikt och hänvisar till information och utbildning av tjänstemän. Ävenmed erkännande av lagförslagets systematiska och formella förtjänster mådärför, med hänvisning till det sagda, vara tillåtet all för del -där sekreiess- och tystnadspliklsfrågor blivit allt flera ochalltmer tidskrävande - uttrycka en allmän preferens för användande av meraenkla schabloner; så ofta som möjligt i form av visseriigen osköna men entydiga"kataloger" på sekretesskyddade handlingar. Som förslagel nu ärutformat kommer del ulan tvivel alt medföra betydande lillämpningssvårigheleroch därmed arbetsbelastning vid myndigheterna. Riksbanksfullmäktigepåpekar slutligen att det inte ankommer på de fullmäktige att mera ingåendesöka bedöma och på grundval härav ta ställning lill förslagets lagtekniska för-och nackdelar. Trots del anförda vill därför riksbanksfullmäktige - om en så ingåendereglering som den föreslagna anses önskvärd - inte motsätta sig atl förslagetläggs till grund för lagstiftning. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 66 Kommunförbundetdelar den i departementspromemorian framförda principiella uppfattningen atttiden nu är mogen att åstadkomma en enhetlig reglering av handlingssekrelessoch tystnadsplikl. Även lagtekniskt måsle del anses vara förenat med belydandefördelar all ha en gemensam lag som täcker hela delta område. Att förslagelinnebär en inte oväsentlig inskränkning av det totala området forlystnadsplikl i allmän verksamhet fär anses tillfredsställande liksom också atlhela detta svårbemästrade och svåröverskådliga område fär en enhetligutformning. En anknytning av sekretessreglerna lill den uppräkning avsekretessgrunderna som görs i grundlagen är enligt kommunförbundel naturiig ochönskvärd. Del är också naturligt alt man inom varje grupp av bestämmelser gören uppdelning i göriigaste mån efter sakområden med klart inslag avenumeralion. Genom den omfattande användningen av skaderekvisit men även iövrigt har emellertid den föreslagna sekrelesslagen allmänt sett blivitkomplicerad med i många fall svårfalllig lagtext. Problem kan uppstå vid denpraktiska tillämpningen och leda lill en mindre önskvärd byråkralisering. Delär därför enligt förbundet angelägel att vid den slutliga översynen av deltalagkomplex tillvarata alla möjligheter lill förenklingar och förtydliganden. Landstingsförbundeterinrar om atl förbundet i sitt yttrande över TK:s belänkande uttalade sig fören bättre samordning mellan kommitténs förslag och det föreliggandeförslagel till lag om allmänna handlingar. Detta önskemål, som också kom tilluttryck i andra remissyttranden över de två betänkandena, har enligtförbundet på ell av alll atl döma tillfredsställande sätt lillgodoselts genomalt det i den nu framlagda promemorian föreslås en enda sekretesslag, som genomell enhetligt sekretessbegrepp reglerar både handlingssekretessen ochtystnadsplikten. Denna grundläggande lagtekniska lösning är i hög grad ägnadalt underlätta tolkning och lillämpning av etl av de mest svårbemästraderättsområdena,där en oenhetlig reglering berett praktiska svårigheterav ofta ganska stor omfattning. Då därlill det nya förslagel i huvudsak äröverskådligt och logiskt disponerat, borde det nu allmänt sett finnas godaförutsättningar för att sekretess- och tystnadspliklsfrågorna skall kunna blilättare all hantera i fortsättningen. påpekar slutligen atldel är angeläget all promemorian saml betänkandet (SOU 1977:40) Socialtjänstoch socialförsäkringstillägg saml promemorian (Ds A 1977:4) Fackligaförtroendemän bedöms i ett sammanhang, konstaterar all del nuvarande rättsläget inom sekreiessområdei, därhandlingssekreless och tystnadsplikt regleras var för sig i en rad olikaförfattningar, är svåröverskådligt och i många fall inkonsekvent. Densamordning av de olika reglerna som görs och som innebär att detgrundläggande begreppet blir den skyddsvärda uppgiften som sådan, anserförbundet vara riktig. Förbundet finner dock anledning all påpeka att även dennu föreslagna lagstiftningen, trots förbättringarna, blir Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 67 Stora krav måste ställas på kännedom hos de enskildaoffentliga funktionärerna om lagen, dess innebörd, dess iippbyggnad och dessbakomliggande grundlagsfästa principer. En självständig bedömning avskaderekvisit förutses nämligen, och olika stadganden kan bli tillämpliga påsamma ärendetyp beroende på vilka skyddsintressen som i det enskilda fallelskulle kunna trädas för när vid ett uppgiftsyppande. Allmäntsett kan enligt TCO konstateras att lagförslaget bättre än nuvarande system avregler tillgodoser grundlagsbestämmelserna om offentlighetsprincipen attallmänheten har rätt till fri insyn och kontroll av myndigheternas verksamhet.TCO anser att den använda metodiken för en ny sekretesslagstiftning har sinagivna fördelar i jämförelse med nuvarande svåröverskådliga system.Sekretesskyddet har också allmänt sett utformats och avvägts klarare iförhållande till offenllighelsinlressena. Detta är av betydelse inte bara forde intressen, som skall skyddas, ulan också för de många funktionärer i denoffentliga verksamhelen som har ansvaret för all sekretessreglerna lillämpasrikligt. Del framlagda förslagets huvudprinciper kan därför tillstyrkas frånTCO:s sida. Utgångspunkten för det arbete som resulterat i föreliggande förslagtill sekretesslag har, konstaterar TCO, varit alt sekreiessen i största möjligautsträckning skall regleras uttömmande i själva sekretesslagen. Detla harinneburit alt lagtexten blivit mycket omfattande. Som framhålls i promemoriankommer visserligen flertalet funktionärer endasl att ha atl tillämpa ett lälalav de föreslagna bestämmelserna, men även på de områden där så blir falleltorde enligt TCO:s uppfattning tillämpnings-svårigheter uppkomma. TCO pekar isammanhanget särskilt på svårigheterna alt tillämpa skaderekvisiten. Omman jämför den föreslagna ordningen med den tillämpade frapperas manenligt SACOISR av hur mycket mer invecklad den förra är och kan inte underiåtaatt ställa frågan om så behöver vara fallet. /SR fortsätter: Attordningen blir mer komplicerad synes emellertid främst bero på allyttrandefriheten blivit grundlagsfäst och atl delta fön med sig alt man ejlängre kan arbeta med oreglerade lystnadsplikter, som härieds ur sakens natur,tjänstens beskaffenhet e. d. Man kan inte ens härleda någon lystnadspliktbeträffande en hemlig handlings innehåll enbart ur det förhållandet atthandlingen är sekretessbelagd eller kanske t. o. m. försedd med kvalificeradhemligslämpel. Den omständigheten atl den offentliga funktionären sommedborgare av grundlagen tillförsäkrats yttrandefrihet gör det omöjligt atl nuhindra funktionären från all röja någol, som han har erfarit i sin tjänsteutövning,genom atl helt enkelt hänvisa lill hans allmänna lojalitets- och tjänsteplikt.Yttrandefriheten får enligt 2 kap. 12§ RF begränsas endast genom lag ellergenom annan författning efler bemyndigande i lag. Oreglerade lystnadsplikterär alltså inte längre länkbara. Det behov som tidigare tillgodosågs genomsådana tystnadsplikter måste nu fyllas av förfallningsregleradetystnadsplikter. Om man ser till vad de oreglerade tystnadsplikterna tidigaretäckte är det inte förvånande alt en författningsreglering som lar över Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 68 uppgiftenblir både omfattande och förhållandevis invecklad. års RF trädde ikraft gällde en oreglerad tystnadsplikt beträffande sekreiesskyddad handlingsinnehåll. För alt motsvarande lystnadsplikl nu åter skall inlräda fordras enförfattningsbestämmelse härom. F. n, finns ingen sådan allmäntyslnadspliktsbeslämmelse utan bara den särskilda bestämmelsen i 41 §sekrelesslagen som straffbelägger utlämnande av allmän handling i strid molföreskrifterna i lagen. Del enklaste sättet all älerställa ordningen vore allersätta denna bestämmelse med en bestämmelse som siraftbelade varie form avröjande av innehållet i sekreiesskyddad allmän handling, dvs, med en allmäntystnadspliktsbestämmelse. Det skulle emellertid sedan bli mycket svårt atlskriva de författningsbestämmelser som härutöver skulle behövas i fråga omoffentliga funktionärers tystnadsplikt. En samordning måsle under allaförhållanden göras mellan tystnadsplikten belräffande innehållet isekretesskyddade handlingar och belräffande molsvarande information som ärtillgänglig på annal sätt än genom studium av allmänna handlingar, t, ex,information som finns i handlingar som ännu inte är allmänna handlingar ulanbara arbetshandlingar, utkast och förslag, eller information som inhämtatsmuntligen eller genom studium av en plats eller ett föremål. Tystnadspliktenbör rimligen inte vara vare sig mer eller mindre omfattande i det senare än idel förra fallet. Medhänsyn lill del påtagliga behovel av samordning vill det synas, anför /SRfortsättningsvis, som om den lösning som del remitterade förslagel bygger på,nämligen alt gemensamma regler skall gälla i fråga om sekreiess för allmänhandling och sekreiess (tystnadsplikt) för information som är tillgänglig påannal sätt än genom allmän handling, är den mest rationella. Det remitteradeförslaget fär också anses visa alt det ulan större tekniska svårigheter går attfä till stånd den erforderliga samordningen på delta sätt, /SR vill dockinte fördölja atl förslaget lagtekniskt sett framstår som myckel utstuderat ochall del ställer stora krav på läsaren. Det bör vara möjligt alt förenklalagtexten betydligt ulan alt därigenom något väsentligt behöver gå förlorat,/SR understryker kraftigt viklen av alt alll görs som är möjligt för alllagen skall fylla de krav på enkelhet som måste ställas på en lag som skalllillämpas på hela del offentliga fallet och av offentliga funktionärer av allakategorier, psykotogförbundkonstaterar atl del remissvar som förbundet tidigare lämnat på OSK:s och TK:sbetänkanden har beaktats på ett för förbundet lillfredsslällande sätt.Förbundet har därför inte funnit anledning till några mer väsentliga påpekandeni det nya lagförslaget, LRF tillstyrker i principden samordning som föreslås av reglerna om handlingssekreless och lystnadspliklmen konstaterar all lagstiftningen även efter den genomgripanderevisionen framstår som omfattande, detaljerad och svår all tillämpa. Deltaberor enligt förbundet inte minst på lagstiftningens konslmktion med olikaskaderekvisii och skyddsinlressen, som skall beaktas i enskilda fall.Lagstiftningens lillämpning ställer krav på god lagkännedom hos tiänstemannen iden offentliga förvaltningen. förordar alt lagstiftningen utformas enligt Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 69 deriktlinjer som föreslås i departementspromemorian, Förslagel har blivitomfångsrikt och detaljerat. Men det utredningsarbete som tidigare utförts påområdel har visat all mer generella regler inte är tillfyllest. Sådana reglerleder enligt pressombudsmannen lill ovisshel om gränserna för tystnadsplikten,vilket kan fä lill följd atl tillämpande myndigheter och tiänsteman utsträckersekretessen mer än avsetls. I stället fär man acceptera att reglerna bliromfattande och delvis komplicerade. Den nu föreslagna sekretesslagen kommerockså all ersätta ell myckel stort antal lagregler och andra föreskrifter omhandlingssekreless och tystnadsplikt. Man bör också hålla i minnet all denoffentliga sektorns expansion med nödvändighet medför atl ävenföreskrifterna om offentlighet och sekretess i statlig och verksamhetblir omfattande och komplicerade. Det framlagda förslagel har emellertidenligt pressombudsmannens mening den fördelen att olika tillämpande myndighetersom regel endasl behöver lära in och beakta begränsade delar av lagen. Även omlagförslaget utmärks av en strävan lill enkelhet och konsekvens, har detemellertid i vissa avseenden blivit komplicerat och svårtillgängligt.Pressombudsmannen pekar särskill på reglerna om sekretess mellan myndigheteroch skaderekvisilens mångfald. ansluter sig lill tanken att i en och samma lag samlabeslämmelserna om handlingssekretess och tystnadsplikt. De sakliga skälen fören sådan enhetlig reglering förefaller helt övertygande. Lagmale-rialet blirvisseriigen myckel omfattande och någol svårtillgängligt även vid en sådansammanarbelning, men del torde vara etl pris som fär bäras med jämnmod medtanke på ämnets "snårighei". Redan gmndlagskravei, alt handlingssekretessen"skall angivas noga" i bestämmelser härom, ger enligt opinionsnämndenanledning lill detaljrikedom. Därtill kommer all behovel av en ingåendereglering är särskill stort på förevarande område, där det gäller atl på alllsätt söka underlätta tillämpningen. All én lagstiftning i ämnet efler ett heltnytt grepp på sätt som föreslås i den remitterade promemorian kan komma attuppvisa brister torde också fä tas i beräkning. Förslaget fär ses som ellförsök, väl ägnat att läggas lill gmnd för lagstiftning. SverigesRadio erinrar om att företaget redan i yttrande över uttalade sillstöd för en enhetlig och en lättöverskådlig lagstiftning om lystnadsplikten.Den samordning av reglerna om tystnadsplikt och handlingssekreless som nuföreslås ger enligt förelagels mening ytteriigare önskvärd klarhet inom ettsvåröverskådligt rättsområde. Företagel är således positivt lill förslagel. Viddetta ställningstagande har utgångspunkten varit all den föreslagna lagengenerelll sett inte inskränker området för meddelarskydd och yttrandefrihetoch att sekretessområdet utökas endast i sådana fall där skyddet för denpersonliga integriteten av starka skäl behöver förslärkas. Lösningenmed en gemensam reglering av handlingssekreless och tyst- Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 70 nadspliklinom offentlig verksamhet anser TT innebära påtagliga fördelar. Regleringen börvinna i klarhet och överskådlighel. 1 och för sig är det enligt TT naturiigtvisviktigt all sekreiessen i största möjliga utsträckning regleras uttömmande isjälva sekretesslagen. Men detta fär å andra sidan inte leda till alt lagenbelamras med mängder av undanlag och hänvisningar. Då går myckel förlorat avden eftersträvade överskådligheien och lagen blir svårtillgänglig. TT förordaratl förslaget överarbetas med sikte på atl åstadkomma förenklingar som görlagstiftningen ännu mera överskådlig och lättläst. Den mångskiftande ochdelvis ytterst komplicerade materia som behandlas i promemorian gör enligtSveriges författarförbund alt det ter sig näst intill omöjligt för en enskildremissinstans att med anspråk på ens tillnärmelsevis fullsiändighel yttra sigöver förslagel. Detla framstår nu som ell koncentrat av tidigare utredningaroch förslag och är därigenom så kompakt all del skulle kräva heltidsarbeteunder för atl ge möjlighet atl analysera och värdera det. Inteminst skapar lagstiftningens "enformighet" svårigheter. Sammaformuleringar upprepas nämligen monotont från paragraf lill paragraf, kapilelefter kapilel, och del vill till en oerhörd skarpsyn för alt i varje särskildbestämmelse upptäcka den specifika variationen. Förbundet understryker därföratl det inte varit möjligt alt åstadkomma ell remissvar av den hall förbundetnormalt önskar leverera. Synpunkterna har blivit tämligen slumpmässiga, vilketemellertid inte får tas till intäkt för att förbundet efter konkret värderingfunnit en viss bestämmelse invändningsfri. - Enligt förbundet måsle delbeirakias som en stor fördel att alla sekretessbestämmelser sammanförs i enenda lag och att till sekretessbestämmelserna knyts de för varie områdegällande reglerna om tystnadsplikt. Tanken alt knyta sekretessen inte tillhandlingen som sådan ulan lill vissl innehåll i denna skapar dels bättrekorrespondens än nu mellan handlingssekretessen och tystnadsplikten, delsbättre möjligheter än nu att "frisläppa" handlingar som endast ringa del bör vara hemliga. Förbundet finner del i sammanhanget viktigt attunderstryka, att sekretess "för säkerhels skull" inte fär förekomma.Det "pris" som promemorian talar om i form av uiföriighel iregleringen är ringa, om man uppnår att den enskilde tiänstemannen fär klartför sig att han måste ha fullständigt och entydigt stöd för atl vägra atlutlämna en handling. Detkan naturiigtvis mot denna "sammanfösning" av alll i en enda laginvändas att den blir mycket omfattande, svåröverskådlig och svårforcerad.Denna synpunkt är emellertid enligt förbundets mening endast skenbartmotiverad. Lagens omfattning och struktur visar bara hur det nuvarandetillståndet egentligen är: Sanningen torde vara att före de utredningar somföregått promemorian ingen i detta land haft full överblick över lagstiftningen,om än enstaka individer, institutioner eller yrkesgrupper haft god eller myckelgod kännedom om visst eller vissa områden. Det spontana behovet hos läsaren avförenkling av den föreslagna lagstiftningen visar sig Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 71 därförvid närmare analys vara mindre väl motiverat - värdet av att vi fär en enda,detaljerad författning, som ger svar på alla relevanta frågor, lär intemolverkas av att man, för all underiätta möjligheten atl snabbt'och enkelttillgodogöra sig materien, drar ner på fullständigheten eller splittrar bestämmelsernapå författningar av olika nivå, t. ex. genom atl komplettera en förenklad lagmed en utförligare förordning. Promemorians ambition all lagfasta varje detalji avvikelserna från offentlighetsprincipen måste, mot bakgrund av grundlagensordalydelse på området, respekteras och värnas. Förbundetförordar avslutningsvis att man lägger förslagel till grund för lagstiftning.Därvid måste man vara medveten om att bestämmelsernas kodifiering i högre gradän vanligt "ulgör ett led i lagstiftningen", eller med andra ord attde erfarenheter som efter ikraftträdandet vinnesmåste ligga till grund för ett fortsatt studium av lagen och att delmåsle finnas en beredvillighet från statsmakternas sida att snabbt korrigeraframkomna oönskade konsekvenser. Om man inte tar delta steg, kommer man somförbundet ser det inte att fä möjlighet att någonsin förenkla beslämmelsernaoch på ett bättre sätt ärinu förankra dem i folkmedveiandet. Fideikommissnämndenförklarar att den under sin verksamhetstid inte haft anledning att, på gmnd avframställning om utbekommande av allmän handling, pröva fråga om sekretessenligt nu gällande regler i sekrelesslagen. De handlingar som förekommer hosnämnden i dess löpande verksamhet är av sådan art atl eventuell sekretess kanförulses ifrågakomma endast under särskilda omständigheter. kanbedöma innefattar den föreslagna nya sekretesslagens regleromhandlingssekreless i de hänseenden som kan länkas beröra nämndens verksamhetinte någon väsentlig avvikelse från vad som gäller. Förslaget i denna delföranleder därför inte vidare yttrande av nämnden. Värnpliktsverketnoterar atl de synpunkter som verket framfört i yttranden över OSK:s och TK:sbetänkanden i allt väsentligt har beaktats i promemorieförslaget. /?/te/ffl//<'v/'é'/anseratl den gemensamma behandlingen a v sekretess och lystnadsplikl som föreslås ipromemorian medför flera besvädiga problem. De sekretessregler som enligt delnu framlagda förslagel skall reglera även tystnadsplikten har dock inte denabstrakta utformningen som hos TK ulan knyter an till de olika praktiskaverksamhetsområdena. Anser man all handlingssekrelessen och tystnadsplikten börregleras i en gemensam lag, ulgör det framlagda förslagel enligtriksskatteverkets mening en lagtekniskt hållbar lösning. Skaderekvisiten är -liksom principen atl den enskilda uppgiften utgör objektet för sekreiess - enkonsekvens av denna lösning. Regleringen av utbytet av uppgifter myndigheteremellan bör med denna inställning också lagtekniskt regleras i stort settenligt förslaget. 1 nämnda avseenden synes förslagel enligt verketrälistekniski sett också väl avpassat 1979/80:2 Del B Bilaga 2 72 förde särskilda krav som användningen av ADB-register medför. Från mer praktiskautgångspunkter anser emellertid all del framlagda förslagetmåsle ytteriigare överarbetas innan det läggs till grund för lagstiftning.Riksskatteverket anför härom: Lagtextenär i den föreslagna utformningen delvis myckel komplicerad lill sin uppbyggnad.De grundläggande principerna fär inte en tillräckligt framträdande och tydligpresentation ulan skyms i viss mån av undantag och regler om speciellaförhållanden. Det sagda gäller särskill förslagets 2 kap. Även förslaget omskallesekretessen bör övervägas och bearbetas ytteriigare. Det kan visserligenaldrig helt undvikas all en sekretesslag i vissa delar blir svårbegriplig,eftersom, materian delvis är av myckel komplicerad natur. Den föreslagnalagtexten bör dock kunna göras avsevärt mer lättillgänglig. Riksskatteverketanser att en sådan översyn är av slor betydelse för all en ny lagstiftning påområdel skall kunna förstås av myndigheternas personal på etttillfredsställande sätt. Riksskatteverketframhåller fortsättningsvis atl de föreslagna lösningarna leder till all nyaproblem som tidigare utredningar inte behövt fördjupa sig i numera framstår somcentrala. Verket pekar särskill på vilka konsekvenser skaderekvisilet kan fä ifråga om skaltesekretessen och vagheten i innebörden av begreppen skada ochverksamhetsgren. En betydande ovisshel föreligger alltså, menar verket, om dekonsekvenser för olika myndigheters verksamhet som den föreslagna regleringenskulle fä. Denna ovisshet om verkningarna gör det svårt för riksskatteverketatl nu i detalj ta ställning lill förslagel. Särskild oro hyserriksskatteverket i fråga om förslagels effekter för kronofogdemyndigheternasverksamhet. 1 förslagel har man enligt mening inte ägnatdessa myndigheter tillräcklig uppmärksamhet. Man har inte föreslagit någonregel om sekreiess belräffande de iakttagelser personalen kan göra i sambandmed utmälningsförrältningar utanför myndighetens lokaler Att man går ifrånprincipen om handlingssekretess och i princip förbjuder fortplantning avsekreiess kan förväntas fä negativa verkningar för kronofogdemyndigheterna.Riksskatteverket anser all en särskild regel om sekreiess för dessa myndigheterblir nödvändig, om förslagel upphöjs lill lag. erinrar ocksåom att datorer numera i slor utsträckning används hos myndigheterna för atlhantera uppgifter. Promemorieförslaget är avsett alt omfatta även uppgifter idatamedia. Även om iniegriietsfrågor m. m. på dataområdet nu är under särskildutredning, anser all dalafrågorna borde ha ägnats störreutrymme i promemorian. Förslagets effekter i fråga om bl.