prop · G30386 · 1979-12-31 00:00:00 — om taxering av industribyggnader Regeringen föreslår att antaga de förslag somhar upptagits i bifogade utdrag av regeringsprolokoll. 1 propositionen föreslås nya regler för taxering avindustribyggnader. Förslagen utgör kompletteringar av den genomförda lagsliflningenom allmän fasfighelslaxering som antogs av , Förslagen innebär atl värmekraftsanläggningar hksom hittillsskall värderas enligt en produktionskostnadsmetod, I fråga om vattenkraften,där enligt den antagna fastighetstaxeringslagen en övergång skall sketill värdering enligt en avkastningsmetod, skall en jämkningsregel tillämpas, 1fråga om andra industribyggnader föreslås två olika metoder. Industribyggnadersom är av mer ordinär typ skall värderas enligt en avkastningsmetod medan nämnda produktionskostnadsmetoden skall lillämpas för övriga slag avindustribyggnader. Vidare föresläs vissa regler om besvär överfastighetstaxeringsnämnds beslut. 1979/80:86 2 Lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) Härigenom föreskrivs i fråga om fastighetstaxeringslagen(1979:1152) (/e/. ?all 4 kap, 5 S, 5 kap, 6 §,6kap, 2 oeh 3 SS, 11 kap,, 15 kap,7 S samt 20 kap, 12 S skall ha nedan angivna lydelse, dels alt i lagen skall införas etl nytt kapitel, 21 kap,,av nedan angivna Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5§ Taxeringsenhet skall omfalta byggnadstyper och ägoslagenligt en av följande kombinationer, om inte annal sägs i andra och iredjestyckena 1. småhus ochtomtmark för sådan byggnad (småhusenhet) 2. hyreshus ochtomtmark för sådan byggnad (hyreshusenhet) 3. industribyggnad,övrig byggnad och tomtmark för sådana byggnader, vattenverk på annans grundsamt i jordeboken upptaget fiskeri (industrienhet) 4. täktmark ochindustribyggnad 4. täktmarkMwnndustribyggnad påsådan mark (indusirienhet) och övrig byggnad på sådan mark 5. exploateringsmark(exploateringsenhet) 6. specialbyggnadoch tomtmark för sådan byggnad (specialenhel) 7. ekonomibyggnad,, betesmark, skogsmark oeh skogsimpediment (lantbruksenhet). Småhus, hyreshus och tomtmark för sådana byggnader som liggeri anslutning till lantbruksenhet med minsl fem heklar , betesmark oehskogsmark, skall ingå i lantbruksenheten, om byggnaden eller byggnadernabehövs som bostad för ägare, arrendalor eller deras arbetskraft. Saneringsbyggnad och övrig mark kan ingå i samtligataxeringsenheter under punkterna 1-7 i första stycket. Övrig mark skall i regelingå i lantbruksenhet. I annat fall skall övrig mark taxeras tillsammans medden tomtmark, exploateringsmark eller täktmark som ligger närmast. Har övrigmark stor omfattning oeh saknar den samband med annan mark, som har sammaägare, skall den dock bilda en taxeringsenhet. Taxeringsenhet, som består avendast övrig mark, betecknas industrienhet, om den ligger till övervägande delinom tätort och lantbruksenhet, om den ligger till övervägande del utanförsådan ort. Det tekniska nuvärdet skall bestämmas genom att äteranskaffningskostnaden för byggnad eller markanläggning multipliceras med en nedräkningsfaktor. Denna faktor skall bestämmas så att man därigenom beaktar den värdeminskning som har uppkommit mellan del år då anläggningen kunde las i bruk (nybyggnadsäret) och andra årel före taxeringsåret. 6§ Det tekniska nuvärdet skall bestämmas genom alt äteranskaffningskostnadenför byggnad eller markanläggning multipliceras med en nedräkningsfaktor. Dennafaktor skall bestämmas så aU man därigenom beaktar den värdeminskning som haruppkommit mellan det år då anläggningen rogs i drift (nybyggnadsåret) oehandra året före taxeringsåret. Med återanskaffningskostnad för byggnad avses kostnadenför alt före taxeringsåret uppföra en motsvarande anläggning.Kostnaden kan bestämmas antingen genom en beräkning grundad på erfarenheter ombyggnadskostnadernas storlek detta år, eller genom en uppräkning av denfaktiska byggnadskostnaden med en omräkningsfaktor. Denna faktor skallbestämmas så atl man därigenom beaklar ändringen i byggnadskostnad mellannybyggnadsåret och andra året före taxeringsåret. 2§ Varje småhus med värde av minst Varje industribyggnad och övrig 10 000kronor skall utgöra en värde- byggnad värderad enligt produk- ringsenhet. småhus medvärde av skall utgöra en värderingsenhet. Komplementhus påsmåhusenheten skall i regel ingå i samma värderingsenhet som det mestvärdefulla småhuset pä taxeringsenheten. Småhus, vilkas värde inte uppgår Industribyggnader och övriga värderingsenhet som den mest värdefulla byggnaden inom samma tomt. Uppgår den mest värdefulla byggnadens värde inte till skall samtliga byggnader inom tomten utgöra en värderingsenhet. till , skall ingå i samma byggnadervärderade enligt produk- lionskosinadsmetoden samt småhus, vilkas värde inte uppgårtill , skall ingå i samma värderingsenhet som den mest värdefullabyggnaden inom samma tomt. Uppgår den mest värdefulla byggnadens värde intetill skall samtliga byggnader inom tomlen utgöra envärderingsenhet. 1979/80:86 4 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3§ Varje hyreshusenhet skall utgöra Varje hyreshusenhet och indu- Uppdelning i strienhel värderad enliglavkastnings två eller flera värderingsenheter får metoden skall utgöra en värderings dock ske om det väsentligt underlät- enhel. Uppdelning i två eller flera tar värderingen, värderingsenheter får dock ske om det väsenlligt underlättar värdering- Nuvarande lydelse 11 kap. Föreslagen lydelse 11 kap. I§ Industribyggnad och övrigbyggnad skall värderas enligl avkaslningsmetoden. Byggnader som har endastbegränsad användbarhet för annat ändamål än för vilket de utnyttjas ochliknande speciella byggnader, bensinstationsbyggnader, andra byggnader medolämplig utformning för normal industriproduktion saml byggnadskonstruklionersom inte har karaklär av hus skaU dock värderas enligl produktionskostnadsmetoden. För värdering av industribyggnad och övrig byggnad på vattenfallsenhelgäller särskUda regler i 15 kap. Industribyggnad eller övrig byggnad som utgörväxthus eller djurstall värderas enligt reglerna i 10 kap. A v k as t nings me lo de n Värdel av en industribyggnad besläms som skillnaden mellanvärdel av en värderingsenhet bestående av industribyggnaden och tillhörandemark och värdet av den värderingsenhel eller de värderingsenheter som avsermarken. På motsvarande sätl bestäms värdet av övrig byggnad. Riktvärde för en värderingsenhet som består av enindustribyggnad eller en övrig byggnad och tillhörande tomtmark skall anges somprodukten av en brutlokapitaliseringsfaktor och total årlig värderingshyra. 3§ Värderingshyra för en värderingsenhet som är bebyggdmed en industribyggnad eller en övrig byggnad av viss lokalryp och med normalstandard, uppförd , får anges endast med värden i enfastställd värdeserie. 4§ Inom varje värdeområde skall värderingshyran bestämmasför skUda förhållanden för en eller flera av följande värdefaktorer. Ålder Åldern ger ultryck för industribyggnadens ellerövriga byggnadens sannolika återstående livslängd. Denna beslämsmed hänsyn ull byggnadens nybyggnadsår, omfattningen av tdl- och ombyggnadersamt tidpunkten för dessa. Åldersklassen för en industribyggnad eller en övrigbyggnad med en ålder motsvarande högst får avse högst . Lokaltyp Lokaltyp bestäms med hänsyn till del ändamål lokalen är Uppdelning av en lokal i skilda lokallyperskall endast ske om delarna överstiger av byggnadens totala lokalytaeller om de överstiger lokalyta. För värdefaktorn lokaltyp skall finnas minst tre klasser. Standard Standarden för lokal av viss lokaltyp bestäms med hänsyn tdl lokalytans utförande och utrustning. För värdefaktornstandard skall finnas minst tre klasser. 5§ Med brutlokapitaliseringsfaktor avses förhållandetmellan taxeringsvärdet av industrienheten och dess tolala årliga värderingshyra.Brutlokapitaliseringsfaktor för en värderingsenhet som är bebyggd med enindustribyggnad eller en övrig byggnad, uppförd ochmed en normalt förhållande mellan värderingsenhetens taxerade markvärde ochdess tolala årliga värderingshyra, får anges endast med värden i en fastställdvärdeserie. 6§ Inom varje värdeområde skall bruttokapitaliseringsfaktorerbestämmas för skilda förhållanden för en eller flera av följande värdefaktorer. Ålder Åldern ger uttryck för industribyggnadens ellerövriga byggnadens sannolika återstående livslängd. Denna bestämsför byggnad med läng återstående livslängd med hänsyn till byggnadensnybyggnadsår, omfattningen av till- och ombyggnader samt tidpunkten för dessa. Markvärdeandel Med markvärdeandel avses förhållandetmellan värde- 2 1979/80. ringsenhelens taxerade markvärde och dess totala årliga För enindustribyggnad eller en övrig byggnad skall för värdefaktorn markvärdeandel finnas minst två klasser. För en industribyggnad eller en övrig byggnad som värderasenligt produktionskostnadsmetoden skall riktvärdet anges genom en nedräkningsfaktor.Med nedräkningsfaktor avses den faklor varmed byggnadens återanskaffningskostnad,beräknad enligl 5 kap. 6 §, skall midtipliceras för au byggnadens tekniskanuvärde skall erhållas. Byggnadsvärdet utgör 75 proceni av del lekniska nuvärdet. 8§ Inom varje värdeområde skall nedräkningsfaktorerbestämmas för skilda förhållanden för en eller flera av följande värdefaktorer. Ålder Åldern bestäms enligt 6 §. Byggnadskategori Med byggnadskategori avsesindustribyggnadens eller övriga byggnadens karaktär och konstruktion. Förvärdefaktorn byggnadskalegori skall finnas minsl Ortstyp Ortstypen bestäms med hänsyn tillindustribyggnadens ellerövriga byggnadens läge i förhållande till tätort. Byggnadsvärdet av regleringsanläggning och kraftstation under uppförande skall bestämmas enligt 7 kap, 12 §, Byggnadsvärdetför en vattenfallsenhet skall bestämmas till det tekniska nuvärdet av debyggnader som hör till taxeringsenheten. Värderingen skall ske enligt 5 kap. 6§. Vid denna beräkning får dock av äteranskaffningskostnaden inteöverstiga det tolala värde som har beräknats enligt 2-6 §§, Byggnadsvärdetför en vattenfallsenhet skall bestämmas till det tekniska nuvärdet av debyggnader som hör till taxeringsenheten. Värderingen skall ske enligt 11 kap.7 och 8 §§. Vid denna beräkning får dock av äteranskaffningskostnadeninte överstiga det lotala värde som har beräknats enligt 2-6 §§, 1979/80:86 7 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 12 § 1 fastighetstaxeringsnämnds be- I fastighelstaxeringsnämnds be- slut skallredovisas dels taxeringsbe- slut skall redovisas dels taxeringsbeslutet enligt punkterna 1-3, dels slutet enligt punkterna 1-3, delsgrunderna för beslutet och andra grunderna för beslutet enligl punk-uppgifierenYigl punkterna 46, näm- terna 4-7, nämligen ligen 1, fastighetensindelning i taxeringsenheter, 2, taxeringsenhetensbeskattningsnatur och skattepliktsförhållande, 3, skattepliktigenhets taxeringsvärde och däri ingående delvärde saml värde av varje värderingsenhel, 4, storlekenav värdefaktor, och 4, slorleken av iårfa/j värdefaktorriktvärde samt som särskilt anges i8-15 kap., 5, storleken av riktvärde, 6. storleken av värderingshyra en ligt 11 kap. 4 §, brutlokapitalise ringsfaktor enligt 11 kap. 6 §, exploa teringsfaktor enligt 12 kap. 6 §, bryt ningsfaktor och värdet per kubikme ter brytvärd fyndighet enligt 12 kap. 8 §, utbyggd effekt, taxeringseffekt, utnytijandetid, regleringsmöjlighet och belägenhet enligt 15 kap. 3 § och återanskaffningskostnad enligt 11 kap. 7 § och 15 kap. 7 § samt 5, säreget förhållande som har 7, säreget förhållande som har föranlett justering av riktvärde, föranlett justering av riktvärde. Värdet av en enskild värderingsenhet anges i fullatusental kronor, Avrundning sker så att överstigande belopp, som inte uppgårtill fullt lusental kronor, faller borl. Regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer får föreskriva om de ytterligare avrundningsregler sombehövs, 21 kap. Om besvär över fastighetstaxeringsnämnds beslut Besvär av ägare av fastighet skall ha inkommit senast den15 september under taxeringsåret. Kommuns besvär skall anföras före utgången av oktobermånad under taxeringsåret. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Taxeringsinlendenl har rätt att anföra besvär intillutgången av november månad under taxeringsåret. Han skall angeyrkanden och grunder för besvärstalan, om inte med hänsyn till utredningensvidlyftighet eller andra synnerliga skäl länsrätten medger anstånd. Inkommer besvär från ägare av fastighet efter den i förstastycket angivna tiden men före utgången av november månad under taxeringsåret,får länsrätten pröva besvären om taxeringsiniendenten hell eller delvis bilräderbesvären i sak. Har länsrätten avgjort besvär över VISS taxering, fårbesvär inte anföras hos länsrätten rörande samma taxering. Denna lag träder i kraft dagen efter den dag, då lagenenligt uppgift på den har utkommit från trycket i ,och skall tillämpas första gången i fräga om allmän fastighetstaxering , 1979/80:86 9 Lagom ändring i taxeringslagen (1956:623) Härigenomföreskrivs att 159 § taxeringslagen (1956:623)' skall upphöra att gälla dagenefter den dag, då lagen enligt uppgift på den har utkommit från trycket iSvensk författningssamling. Den upphävda paragrafen gäller dock fortfarande ifråga om allmän fastighetstaxering , 'Lagen omtryckt 1971:399, Senaste lydelse av 159 § 1979:175 lagens rubrik1974:773 1979/80:86 10 Närvarande: statsministern , ordförande, pchstatsråden , , , , , , , Åsling,Söder, Krönmark, , , , , , , ,, Proposition om taxering av industribyggnader bemyndigades chefen förfinansdepartementet att tillkalla en kommitté (Fi 1976:05) 1976 årsfastighetstaxeringskommitté för att göra en översyn av reglerna förfastighetstaxeringen. Kommittén har i ett tidigare delbetänkande (SOU 1979:32)Fastighetstaxering 81 lagt fram förslag till en fastighetstaxeringslag.Förslaget har föranlett lagstiftning (prop, 1979/80:40, SkU 1979/80:17, rskr1979/80:121, SFS 1979:1152-1155), Som en andra etapp i sitt arbete har kommittén' nu i ettdelbetänkande (SOU 1979:81) Fastighetstaxering 81 Industribyggnader lagt framförslag i vissa återstående delar av utredningsuppdraget. Till protokollet i detta ärende bör bifogas ensammanfattning av kommitténs förslag som bilaga 1. Beträffande gällande rättsamt utredningens närmare överväganden hänvisas fill betänkandet. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts avkammarrätterna i och , kommerskollegium, centralnämnden förfastighetsdata (CFD), överbefälhavaren (), (),bankinspektionen, , (), (), (), statens lantmäteriverk (LMV),statens industriverk (SIND), (),länsstyrelserna i , och , , ' , ordförande,hovrättsfastighetsrådet , riksdagsledamöterna , bitr, skattedirektören ,riksdagsledamoten saml skattedirektören , 1979/80:86 11 , , samt Norrbottenslän, , Föreningen revisorer (), Kooperativa förbundel(KF), i (LO), , (), Samfundet för fastighetsvärdering. Svensk industriförening.Svenska arbetsgivareföreningen (), , , (),(), Svenska kommunförbundel. (), (), , , hantverks- och induslriorganisation -Familjeföretagen (SHIO-Familjeföretagen), (),, () och (), i har bifogat yttranden avbl, a, överlantmälarmyndigheten i . och har lämnat in ettgemensamt utarbetat svar. och instämmer i desynpunkter som har framförts i och gemensammasvar. delar de synpunkter som har framförts av KF. LRF har som sittyttrande ingett ett inom Lantbrukarnas skattedelegation upprättat utlåtande.SAF, och har avgett ett gemensamtremissvar vari hänvisas till vad har anfört beträffandevärderingen av vatten- och värmekraftsanläggningar. instämmer i yttrande. En sammanställning av remissyttrandena bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 2. Jag avser nu att behandla de frågor som tagits upp i delnämnda delbetänkandet och lägga fram förslag med avseende på värderingen avindustribyggnader års allmänna fastighetstaxering. De förslag somjag nu tar upp innehåller, som jag redan nämnt, kompletteringar till dennyligen antagna lagstiftningen om allmän fastighetstaxering. Förslagen anslulersig helt till det system och de regler som redan finns. De frågor som jag tarupp är enligt min mening sådana att lagrådets hörande skulle sakna betydelse. De flesta maleriella och formellafastighetstaxeringsreglerna har kommittén redan behandlat i sitt förstadelbetänkande och som jag nämnt har förslagen också föranlettlagstiftning. I det nu aktuella betänkandel redovisas en del återstående frågorrörande bl, a, värderingen av vattenfallsfastighe- 1979/80:86 12 Huvuddelen av kommitténs förslag avservärderingsmetoder för övriga industribyggnader. De föreslagna värderingsmetoderna har anpassats lill deregler som gäller för andra byggnadstyper. Liksom i fråga om andra mark- ochbyggnadstyper föreslås ett värderingsförfarande enligt vilkel taxeringsvärdenabestäms med utgångspunkt i riktvärden, vilka är beroende av vissa i lag angivnavärdefaktorer. Härigenom skapas ett betydligt mer formbundet förfarande än detsom f, n, tillämpas vid värderingen av industribyggnader. En värdering av ävenindustribyggnader med ledning av riktvärden bör enligt kommittén underlättaarbetet i fastighelstaxeringsnämnderna och dessutom ge fastighetsägarnabetydligt bättre möjligheter än att bedöma riktigheten avtaxeringsvärdena. Den av kommittén föreslagna uppläggningen för värdering avindustribyggnader har genomgående fått etl positivt mottagande avremissinstanserna. Den kritik som framförts har främst tagit sikte på olikaenskildheter i förslagen. Även enligt min mening är den föreslagna ordningen klartöverlägsen den nuvarande. Ett formbundel förfarande av förevarande slag bör hagoda förutsättningar atl leda till mer rättvisa och likformiga taxeringar. Jagföreslår därför atl värderingen av industrifastigheter för framtiden utformaspå i huvudsak det sätt som kommittén föreslagit. De nya reglerna bör tas in i11 kap. fastighetstaxeringslagen (1979:1152), FTL, och tillämpas första gångenvid allmänna fastighetstaxering, I det följande avser jag att meringående behandla de olika förslagen. Jag behandlar därvid först de frågor somhänger samman med värderingen av kraftanläggningarna och därefter övrigaindustribyggnader, 2.2 Värdering av vatten- och värmekraftsanläggningar I sitt närmast föregående betänkande föreslog kommitténatt vattenkrafts-anläggningarna till skillnad mot tidigare skulle värderasenligt en renodlad avkastningsmetod. Förslaget genomfördes oekså och reglernahärom finns nu i 15 kap, FTL, Den nya metoden väntas medföra avsevärt höjdataxeringsvärden för i första hand särskilt lönsamma äldre vattenkraftsanlägg-ningar.För värmekraftverkens vidkommande föreslår kommittén däremot nu bibehållande aven produktionskostnadsmetod. För att skapa en rimlig nivå när det gällervärderingen av de samlade elkrafttillgångarna bör enligt kommittén emellertidockså en jämkningsregel finnas som möjliggör en justering av värdena påvattenkraften. Kommitténs förslag har föranlett vissa erinringar från endel remissinstanser. En del kritiserar jämkningsregeln och menar atl denskulle komma att missgynna de kommuner där vattenkraftsanläggningar finns. remissinstanser ifrågasätter rimligheten i de höjda taxeringsvärden somskulle följa av kommitténs övriga förslag beträffande kraftanläggningarna. 1979/80:86 13 del riktas kritik bl. a. mot den valda värderingsmetoden. För egen del vill jag framhålla följande. Den svenska elproduktionen utgör en blandning avvattenkraft och olika slag av värmekrafi. Vattenkraften är den dominerande kraftkällan.Värme-kraftsanläggningarna utgörs av kondenskraflverk, t. ex. kärnkraftverksamt av mottrycksanläggningar och gasturbiner, Valtenkraften värderas enligt en avkaslningsmetod, däravkastningen bestäms med utgångspunkt i gällande tariffer. Denna melod harnyligen godkänls av i samband med tillkomsten av FTL och någonändring i denna del är enligt min mening inte heller motiverad. Däremot är detinte inöjligt att tillämpa samma metod för värmekraften. Trots att dessaanläggningar represenlerar belydande värden skulle en avkastningsmetod fördessa kraftverk kunna led.i till negativa värden, detta främst på grund av dehöga driftkostnaderna. För dessa anläggningar föreslår kommittén också enproduktionskostnadsmetod, som innebär all de skall värderas med utgångspunkt ianläggningskostnaderna (återanskaffningskoslnaderna) och med hänsyn tagen tillden värdeminskning som anläggningarna undergått fram lill taxeringstillfället, Återanskaffningskoslnadernabör i första hand bestämmas med ledning av kostnaderna alt uppföra en nymotsvarande anläggning i det kostnadsläge som förelåg företaxeringsåret. Under vissa förutsättningar kan bestämmandel av äteranskaffningskostnadenbygga på en uppräkning av den historiska byggnadskostnaden, I regel har kommitténs förslag till metod för värdering avvärmekraftverken godtagits. Det har emellertid ifrågasatts om inte äteranskaffningskostnadenborde beräknas utifrån den historiska byggnadskostnaden. Som skäl för detta haranförts atl det skulle vara svårt att utarbeta realistiska riktvärden medutgångspunkt i nybyggnadskostnaderna, Åven om värmekraflsanläggningarna utgör ett fålal och fårsägas ha endast begränsad användbarhet för annat ändamål än för vilket deutnyttjas, s, k, skräddarsydda anläggningar, bör det enligl min mening ändockvara möjligt att som huvudprincip uppskatta deras värde med ledning avnybyggnadskostnaderna. Man kan nämligen inte bortse frän alt en värdering medledning av den hisloriska kostnaden är behäftad med vissa brister. Det ärnämligen inte alltid möjligt att rätt bedöma den historiska anskaffningskostnaden.Tvärtom torde det i åtskilliga fall vara svårt att i efterhand kontrollera vadsom ingår i densamma. De ursprungliga kostnaderna kan ha justerats på skildasätt, I den mån extraordinära koslnader fåu nedläggas på grund av speciellaskäl - säkerhels- eller miljöanordningar - skall dessa inte medräknas om denormalt inte förekommer vid likartade anläggningar eftersom de i detta fall inlekan sägas höja värdet. Å andra sidan kan situationen också vara den attkostnaderna blivit lägre på grund av att nyssnämnda skäl inverkat i motsattriktning, dvs, kostnaderna har blivit lägre än vad som kan sägas vara normalt,I sä fall skall rätteligen den historiska kostnaden höjas. Enligt min mening medfördärför den historiska metoden 3 1979/80. 1979/80:86 14 viss risk att äteranskaffningskostnaden uppskattas förlågt. Därtill kommer svårigheterna att bestämma rättvisande uppräkningstal frånnybyggnadsåret och före taxeringsåret, det år lill vilkelvärdenivån skall hänföras. En uppskattning med ledning av nybyggnadskoslnadernabör i stället leda till en riktigare värdering, Åven om - somockså påpekats under remissbehandlingen - den sislnämnda metoden har sina brisierär den likväl att föredra, I det följande kommer jag också att föreslå attmetoden används för övriga industribyggnader, där så är möjligt. Del kan vidaregöras gällande att metoden torde ställa sig enklare atl tillämpa jusl förvärmekraftverken än för övriga industribyggnader, inte minsl med tanke på huringående man sökt belysa kostnaderna för olika slag avkraftverk, I denna del lorde finnas ett ganska betryggande material som börmöjliggöra nog så rättvisande uppskattningar. Jag föreslår därför att produktionskostnadsmetodentillämpas för värmekraftverken på det sätt kommittén föreslagit, Självfallelbör den historiska kostnaden kunna användas inte bara som självständig modellulan även för att belysa det värde som man fått fram med ledning av nybyggnadskoslnaderna.Givetvis finns även möjligheten att justera värdet på grund av säregnaförhållanden. Det får bli en uppgift för RSV att meddela erforderliganärmare anvisningar om tillämpliga nybyggnadskostnader liksom i fråga om omräkningstalbeträffande den historiska kostnaden. Den nedräkning av äteranskaffningskostnadentill tekniskt nuvärde som skall ske lill följd av byggnadens ålder och andra särskildaomständigheter bör ske enligt samma principer som i fråga om övrigaindustribyggnader. Jag återkommer i det följande lill denna fräga,