prop · G30338 · 1979-12-31 00:00:00 — Däremol krävs ytteriigare ålgärder för au minska handläggningstidernahos polisen och inom regeringskansliet.Utlänningslagkommittén har i sittlidigare nämnda delbetänkande lagl fram ytteriigare förslag i syfte atlförkorta handläggningstiderna. Förslagen behandlas nu inom regeringskansliet.Ocksä polisens handläggning av ullänningsärenden är f n. föremål för översyn. Arbetsgruppenslanke var att kommunerna normalt inte bör vidta åtgärder utöver hjälp tillförsörjning för de UAT-sökande och att 1979/80:38 11 kommunernadärför inte heller borde uppmunlras lill detla genom statlig ersättning. Fråninvandringspolitiska utgångspunkter kan jag inslämma i detta principiellasynsätt. Det finns risk för att sådana åtgärder av den enskilde kan uppfattassom ett ställningstagande i tillståndsfrågan. Jag anser därför att statligersättning i princip inte skail lämnas för koslnader för de åtgärder, ulöverhjälp lill uppehälle och erforderlig värd, som kommunerna kan vidla förpersoner som väntar pä uppehållstillstånd. Jaghar redogjort för mitt förslag till beräkning av ersättning för kostnaderför social service för flyktingar. Förslaget innebär av praktiska skäl ettprocentpåslag på ersatt socialhjälp under hela det år då uppehållstillståndmeddelals, dvs. även på socialhjälp.som utgivits före beslut om tillstånd. Enligtbeslämmelserna i flyktingbrevet får kommunerna ersättning för socialhjälp m.m.som givits till flyktingar tills dess att de haft stadigvarande arbele isammanlagl ell år. Denna regel hör lill de delar av bidragssystemet som kräversärskilt omfaltande administration för kommunerna. Arbetsgruppenföreslår en regel som innebär att ersättning lämnas för hjälp under viss lidefter del atl flyktingen fått sitl första uppehållstillstånd. Denna regel börutformas så att ersättning lämnas för hjälp under ungefär lika lång lid somtidigare. Gruppenhar varit medvelen om svårigheterna att fastställa det antal år som molsvararden nu gällande eltårsregeln. En sludie som gmppen har genomfört visar dock atlhjälpbehovet för de flyktingar som invandrade under första hälften av1970-talet i flertalet fall har upphört och kvarslår för omkring 596 av fallen . Gruppen har antagit all anpassningstiden inte ärlängre för de flyktingar som anlänt hit . Man har stannat föratl föreslå ersättning för kostnader under del år beslut om uppehällslillståndfattades samt tvä är därefter. Samtidigtpåpekar arbetsgruppen alt det ibland skulle kunna bli svårt atl bosladsplaceraflyktingar som är sjuka eller handikappade om kommunerna vet atl de inomkortare lid än själva kan få stå för flyktingarnas försörjning. Gruppenföreslår därför en undanlagsregel med innebörd alt ersättning under längre tidän enligt huvudregeln skall kunna lämnas för flyktingar, som inom huvudregelnstidsram, inte kunnat försörja sig på grund av sjukdom eller handikapp, somfanns vid hitkomsten eller som har sin grund i flyktingsitualionen.Tillämpningen av denna regel måste bygga på en särskild ulredning i varjeenskilt fall. Samtligaremissinsianser, som uttalar sig i denna fråga, hälsar med lillfredsslällelseförslaget all ta bort den tidsgräns som gällt . Flera remissinstanserframhåller dock alt del är svärl att bedöma de ekonomiska 1979/80:38 12 Några kommuner anser all den föreslagna lidsregeln kan ge lägreersättning än f n. Vissa kommuner, liksom invandrarverket, har därförföreslagit än två är. anser all man inleborde sätta någon gräns för hur länge kommunerna skall ha rätt lill ersällning.Socialstyrelsen menar att en tväärsregel kan visa sig vara alltför snäv, inteminst under lågkonjuklurer. 1 stället bör ersällning kunna lämnas tillsflyktingen har möjlighet att bli svensk medborgare enligt gällandebestämmelser. Med en sådan tidsgräns skulle man enligl slyrelsens mening intebehöva någon undantagsregel. Södertäljekommun har presenterai en ekonomisk utredning som visar att kommunen inuvarande silualion skulle få lägre statsbidrag med de föreslagna reglerna.Detta beror på elt storl anlal flyktingar som efter många års vistelse ikommunen är beroende av socialhjälp för sin försörjning. Jagtillstyrker arbetsgruppens förslag alt ersällning skall lämnas för kostnadersom uppkommit under det är uppehållstillstånd som flykting beslulades samt etlvissl anlal år därefter. Somjag redan nämnt har arbetsgruppen funnit det svårl att bestämma för hur mångaär ersättning skall lämnas så alt det i princip motsvarar vad som utges f n.Avsiklen med den föreslagna regeln är att ersättning skall lämnas i sammautsträckning som f n. Ju man väljer, desto fler av de personer somfortlöpande får socialhjälp, och som kommunerna f n. flr ersättning för, fångarman in. En medför ä andra sidan att vissa flyktingar, som en gängkommil i arbel men som efler fält behov av socialhjälp, kommer med isystemet, vilket inte är avsikten. Gruppen har föreslagit eflersomflertalet flyktingar efler inte längre uppbär socialhjälp. Jaginstämmer i arbetsgmppens åsikl all tillförlitligt underlag för alt faslslällaen lämplig tidsregel saknas.Jag kan dock godla arbetsgruppens förslag allersättning skall lämnas lill kommunerna för socialhjälp m.m. som givitsflyktingar under det år beslutet om uppehållstillstånd meddelades saml undertvä kalenderår därefter. Med hänsyn lill del osäkra beslutsunderiaget bör dock,parallelll med den uppföljning av kostnadsutvecklingen i kommunerna som jagnyss nämnl, effeklerna av denna tväärsregel utvärderas. Jaganser atl det utöver huvudregeln bör finnas en möjlighet att ersätta kommunernaför socialhjälp lill flyktingar som inom huvudregelns tidsram inte kunnalförsörja sig på grund av sjukdom eller handikapp som fanns vid ankomsten hiteller har sin grund i flyktingsituationen. Enliglnuvarande regler upphör kommunernas rätt lill ersättning när flyktingen giftersig med en svensk medborgare. Jag finner det svårt att hävda att flyktingenssituation i och med äktenskapet förändras på etl sådanl sätt att ersättninginte längre bör lämnas. Jag anser därför att kommunernas rält lill ersättningskall bestå även om flyktingen är gift med en svensk medborgare. 1979/80:38 13 Personersom väntar på uppehållstillslånd (UA T-sökande) Arbelsgruppenföreslår all den ställiga ersättningen för socialhjälp lill personer som fåttuppehållstillstånd av något annal skäl än att de är flyktingar skall upphöranär deras uppehållstillständ har beviljats. För dem som fär avslag på sinansökan om uppehållstillstånd bör rätlen till ersättning gälla tills beslut omförpassning eller, i förekommande fall, beslul om verkställighet av förpassningvunnil laga kraft. När ell förpassningsbeslui vunnit laga kraft brukar detalltid dröja ett tag, utan att det är utlänningens fel, innan beslutel kanverkställas. Denna lid varierar men kan enligl uppgift vara mer än två månader.Arbelsgruppen anser att kommunerna bör få ersättning för sina koslnader ocksåunder . Förall åstadkomma en enkel administration föreslår gruppen en schablonregel sominnebär ersällning för hjälp som utgivits efler det atl beslulom förpassning eller, i förekommande fall, beslut om verkställighet avförpassning har vunnit laga kraft. Riksrevisionsverketföreslår i stället för tre medan anser attersättning bör lämnas för kostnader fram lill dess att förpassningen harverkställts. och kommuner, som menar att tiden frånbeslutel om uppehållstillstånd lill dess att tryggad försörjning genom arbeteeller utbildning ordnats kan vara lång, föreslår atl en motsvarande regel börgälla även dem som får uppehållstillstånd på annan grund än att de ärflyktingar. Jagansluter mig till arbetsgruppens förslag. 2.6Ersättning till landstingskommuner och organisationer ersätts landstingskommunerna för värd av flyktingar påsjukvårdsinrättningar. Ersättning lämnas i enlighet med bestämmelserna i dets.k. Ävenenskilda organisationer har enligt flyktingbrevet möjlighel atl fl ersättningför vård av eller undersiöd lill flyktingar. Arbelsgruppenföreslär alt dessa ersältningar avskaffas. Ersättningen lilllandstingskommunerna är av liten betydelse för sjukvårdshuvudmännen. Den medförett adminislralivt merarbete som inte står i rimlig proportion till dessstoriek. Arbetsgruppen har inte tagit ställning till frågan om kompensationlill landstingskommunerna för minskat statsbidrag. Ersättningentill organisationerna ärav mycket lilen omfattning. För båda bidragen gälleratt de inte går att inordna i del förenklade ersättningssystem som arbetsgruppenföreslär. Landslingsförbundelframhåller i sitl remissvar alt ersättningen på samma sätt som gäller förkommunema är ojämnt fördelad och atl vissa sjukvårdshuvudmän erhåller ett inleoväsentligt bidrag till sina koslnader. Ersättningen medför endasi ettobetydligt merarbete för sjukvårdshuvudmännen. 1979/80:38 14 Förbundetkan därför inte tillstyrka arbetsgruppens förslag. 1 den mån nuvarande reglerför ersättning av statsmedel för flyktingar skall ses över, bör detla enliglförbundets mening ske vid ordinarie överläggningar i dessa frågor mellanförelrädare för sjukvårdshuvudmännen och regeringen om den allmännaförsäkringens ersättning till sjukvårdshuvudmännen. Svenskaröda korset menar att när det finns starka skäl som talar för speciellabarnomsorgsinsatser fören viss grupp flyktingbarn, och den aktuella kommuneninle anser sig ha råd eller möjlighet all lillgodose dessa behov, skall enfrivilligorganisation kunna ta initiativ till en lösning och också ha möjlighettill statsbidrag för ändamålet. Ocksä anser alt möjlighetentill bidrag till frivilliga organisationer bör finnas kvar. Medhänsyn till vad landstingsförbundet har anfört i sitt remissvar anser jag attlandstingskommunerna tills vidare liksom skall kunna få ersättning frånsocialslyrelsen för vissa koslnader för flyktingar. Vad jag sagt omtidsgränser för kommunernas ersätlningar för flyktingar bör härvid gälla.Möjlighelerna au förenkla administrationen genom samordning med andraersättningar bör tas upp lill prövning i samband med kommande överiäggningarmed sjukvårdshuvudmännen om ersättning från den allmänna försäkringen eller iannal lämpligt sammanhang. Ersättningtill organisationerna som utges med stöd av flyktingbrevet och som har utnyttjatsi myckel lilen omfattning, bör enligt min mening avskaffas. Här kan nämnas atlslatliga bidrag lill enskilda organisationer för åtgärder för flyktingar ochinvandrare f n. kan utgå även från andra håll. Ansvarelför ersällningen lill kommunerna för socialhjälp till utländska medborgare är fn. splittrat pä flera myndigheler. Kommunerna ansöker om ersättning hos sävällänsslyrelserna som och . Dessutom är självaansökningsförfarandet krångligt. En omfaltande granskning och kontroll görs avansökningarna. En huvuduppgift för arbetsgruppen har varit all förenklaersättningssystemet. Arbelsgruppenföreslär atl ansökningarna slälls lill länsslyrelserna som får elt samlatansvar för handläggningen av ersättningsärenden. Kommunerna bifogar därvid enförteckning över icke nordiska medborgare som filt socialhjälp . Förall kommunerna skall kunna veta för vilka personer ersättning kan lämnas börinvandrarverket avisera kommunerna om besluten om uppehällslillstånd.Invandrarverket fär i uppdrag atl med utnyttjande av sitt datasystemkontrollera att ansökningarna avser personer som kommunerna har rält tillersättning för. Länsslyrelserna flr ansvarel för kontrollen av atl densocialhjälp kommunerna utgivit slär i överensstämmelse med gängse praxis.Länsslyrelserna ansvarar ocksä för utbetalning av ersätiningarna som görskalenderårsvis i efterskott. Förslaget innebär att ochrikspolisslyrelsen inte längre skall betala ut ersättningar 1979/80:38 15 lillkommunerna för socialhjälp. Mångaremissinstanser, däribland samtliga kommuner som lämnat synpunkler i dennadel, anser atl förslagel medför slora administrativa förenklingar. 1 stortsett samlliga de remissinstanser som berört frågan om ansvariga myndighelertillstyrker förslagel. menar dock alt förslaget har både för-och nackdelar. En fördel är alt länsstyrelserna genom sin lillsynsuppgifl börha slörre möjlighel att följa kommunernas handläggning i sociala frågor. Ennackdel är all centrala myndigheter - däribland speciellt invandrarverket - kankomma att få konlakl med etl stort antal tjänstemän. Vidare påpekarsocialslyrelsen alt en av anledningarna till att ersättningsärendenaursprunglingen lades på styrelsen var önskvärdheten av en enhetlig praxis. Jagfinner att arbetsgruppens förslag, som det har skissats i promemorian, kommeratt medföra stora förenklingar och innebära väsentligen snabbare utbetalningarjämförl med vad som gäller. Ilikhel med den uppfattning som min företrädare har gett uttryck för i sambandmed proposition (1979/80:6) om uppgifler och organisation m.m.anser jag att administrationen av ersätiningarna bör föras över tilllänsstyrelserna och invandrarverket. Ersättningarna bör utbetalaskalenderärsvis i efterskott. Adminislralionen av ersätiningarna för denfamiljepedagogiska verksamhelen liksom ersätiningarna lill landslingen bör docklills vidare ligga kvar på . Denna adminislralion är avjämförelsevis lilen omfattning. Berördamyndigheter kommer all i samråd närmare utforma detaljerna förersätlningsadministrationen. En utgångspunkt för delta arbete blir att deuppgifter som kommunerna skall lämna i sina ansökningar är lätta alt ta fram.Jag förutsätter all samräd även sker med Svenska kommunförbundel och medkommuner med stor invandring. Mittförslag innebär att polisen normalt inte skall ha ansvarel för utlänningarsinkvartering. bör, så snart den fär kännedom om behovet avhjälp, sätta utlänningen i förbindelse med socialförvaltningen. 1 de fall somen utlänning anlräffas när socialförvaltningen inte håller öppet kan dock visshjälp från polisen behövas. I likhet med arbetsgruppen förutsätter jag därvidalt lokala överenskommelser träffas mellan polisen, kommunerna och lämpligahotell om att polisen flr ordna inkvartering som därefter belalas avkommunerna. Dessa koslnader ersätts sedan liksom kommunernas övriga kostnader iefterhand av . Arbetsgruppenhar föreslagit att de nya reglerna träder i kraft , dvs.samtidigt som kommunernas nuvarande rätt till ersättning för hjälp enligtsocialhjälps- och barnavärdslagarna till icke svenska medborgare upphör. 1979/80:38 16 Invandrarverkethar hävdat all det nya systemet inte kan börja fungera i alla delar redan frånden . För alt invandrarverkets datasystem skall kunna användasför att kontrollera kommunernas ansökningar måste vissa förändringar i verketsdalarutiner göras. Nya dataruliner går i varje fall inte all tillämpa påärenden som gäller personer, där beslut om uppehållstillstånd fattals före den1 . Enligtarbetsgruppens promemoria har invandrarverket tidigare bedöml atl de nödvändigaförändringarna skulle kunna göras ulan störte svårigheier eller tidsspillan.Numera bedömer verkel atl förändringarna inle hinner genomföras innan de nyaersältningsbeslämmelserna träder i kraft. Konlrollen kommer därför i vissaavseenden atl försvåras. granskning av kommunernas ansökningarbeträffande flyktingar måsle inledningsvis ske i många fall. Jag anser del dockvara synnerligen angeläget all de nya ersättningsreglerna träder i kraftsamtidigt som reglerna om ersättningen för hjälp lill ulländska medborgareförsvinner. Mot denna bakgrund förordar jag atl de nya reglerna träder i kraftden . Enligtarbetsgruppen skall nu gällande bestämmelser tillämpas på koslnader somuppkommil före . Enligt dessa bestämmelser finns ingenlidpunki då ansökan om ersättning från eller rikspolisslyrelsenmäsle ha kommil in. Det är angeläget att en sådan tidpunkt besläms sä allnuvarande adminislralion snarasl kan upphöra. Gmppen har föreslagit aU ansökanom ersättning enligt de gamla reglerna skall ha inkommit till socialstyrelsenresp. Bl.a.elt anlal kommuner har i sina remissvar anfört att den lid som föreslagils föravveckling av ersättningarna enligt de gamla reglerna är alltför kort. Jaganser att de ersättningar som skall lämnas enligt den gamla ordningen börslulregleras snarasl möjligt. Med hänsyn lill vad flera kommuner har anförl isina remissvar anser jag dock att ansökningstiden för dessa ersätlningar bör utsträckastill utgången av . Arbetsgruppenhar inte kunnat göra några säkra beräkningar av förslagens ekonomiskakonsekvenser. Huvuddelen av kostnadsökningen för staten hänför sig tillersällningen för hjälp lill UAT-sökande. Detolala socialhjälpskostnaderna för UAT-sökande har preliminärt uppskattatslill 25-30 milj. kr. Socialhjälpen till dem som sedermera fåruppehållstillstånd som flykting ersätts av slaten. För övrigaUAT-sökande ersätter staten den obligaloriska socialhjälpen. Genom rikspolisstyrelsenersätts även uppehälle för utlänningar som inle får obligalorisksocialhjälp. En stor del av socialhjälpskostnaderna för UAT-sökande lordedärför ersällas av slaten. Arbetsgruppen uppskattar atl dess förslagmedför en merkostnad för staten i storleksord- 1979/80:38 17 ningen10-15 milj.kr./år penningvärde Mittförslag, i den del som gäller flyktingar, innebär inte någon påtaglig ökning avstatens kostnader. Socialhjälp skall ersättas efler i huvudsak samma grundersom . När arbetsgruppen beräknade det schablonpåslag som skulle täckakostnaderna för olika sociala serviceålgärder log man hänsyn till deutvidgningar av den slatliga ersättningen som föreslagils. Dessa utvidgningarhar i annal sammanhang kostnadsberäknats lill ca 1,4 milj. kr. Arbetsgruppenhar föreslagit atl ersättningarna utbetalas kalenderårsvis i efterskott. Därförkommer det inte all behövas ytteriigare medel förrän under nästa budgetår. Vidanmälan av budgetpropositionen för /81 återkommer jag till dekoslnader som mina förslag medför. Jag vill redan nu nämna alt det till följdav de snabbare utbetalningarna kommeratt bli särskilt stora kostnader förstaten under nästa budgetär. Genomden förenkling av ersättningsreglerna och ansökningsförfarandel som föreslåskommer kostnaderna för den administrativa hanleringen att minskas väsentligt.Slörst blir besparingarna för kommunerna, men även statens kostnader föradministrationen kommer att kunna bli lägre. Länsstyrelsema bör kunna fullgörasina nya uppgifter inom ramen för nuvarande resurser. Förslagel kan dock -särskilt i inledningsskedet - komma aU medföra ökade kostnader förinvandrarverket, bl.a. som en följd av att en väsentlig del av verkets kontrolltill en början måste uföras manuellt. kommer verkets nuvarandeuppgift att besvara remisser från i ersättningsärendenemellertid successivi att minska. Effeklerna av förslagen för invandrarverketsdel är f n. svåra alt bedöma. De flr i stället bedömas när erfarenheter vunnitsav de nya reglerna. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag, efter samräd medstatsrådet , att regeringen föreslår att 1. godkänna de rikllinjer som jag har förordat förersättning till kommunerna för hjälp till flyktingar och personer som väntar påuppehållstillständ. 2. godkänna de riktlinjer som jag har föreslagil fören omorganisation av systemet för betalning av dessa ersättningar. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå alt antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. 2 1979/80. 1979/80:38 18 Ersättning till kommunerna för hjälp till flyktingar ochpersoner som väntar på uppehållstillstånd Förslag från en arbetsgrupp inom Prop.1979/80:38 19 Genombeslut förordnade chefen för ,statsrådet , att en särskild arbetsgrupp skulle se över Slalsbidragentill kommunerna för sociala koslnader för flyktingar och vissa andra ulländskamedborgare. I enpromemoria som fogats till beslutet påpekades alt bl.a. socialulredningenföreslagil atl staten skall ge kommunema ersättning för socialhjälp lillulländska medborgare under den lid deras ansökningar om uppehållstillståndbehandlas. Vidareframhölls atl nuvarande bidragssystem är komplicerat och administrativtbetungande. Därför skulle gruppen lämna förslag till bidragsbeslämmelser somär enkla och möjliggör snabba utbetalningar. Statsbidragen borde handhas av enenda myndighet. Möjlighelerna atl ur slalens invandrarverks datasystem inhämtauppgifter angående flyktingstatus o.d. skulle uppmärksammas. Dekostnader som uppslår i samband med polismyndighets inkvartering av utlänningskulle beaktas. Vidare skulle gruppen ta hänsyn till de förslag till ändradestatsbidrag för kostnader för flyktingar som arbetsgruppen för flyktingfrågorinom arbelsmarknadsdeparlementel (FLYG) fört fram i promemorian ochflyktingarna (Ds A 1978:1). Det nära sambandet mellan en förkortning avväntetiderna för uppehålls- och arbetstillstånd och kostnaderna för socialhjälpskulle uppmärksammas. Enutgångspunkt skulle vara att kommunerna inte skall ersältas för kostnader underden lid som har ansvar för det första omhänderlagandelav flykting saml att gruppens förslag inte borde medföra några andra påtagligamerkoslnader för staten än vad som kunde följa av att ersättning flr utgå fördem som väntar pä uppehållstillständ. Gruppenborde arbeta i samråd med , , statensinvandrarverk och övriga berörda verk samt borde härutöver la kontakt medkommuner och andra organ i syfle alt tillvarata kunskaper och erfarenheter påområdet. Dess arbete borde avslutas . Tillordförande i arbelsgruppen förordnades depariementsrådet i socialdepartementetNils . I arbetsgruppen har vidare ingått biträdande länspolischefenNils , , departementssekreterarna , , och Hans Jelf,budgetdepartementet, och , arbetsmarknadsdepartementet.Sekreterare har varit kanslisekreteraren i Cari-JohanEberstein. Gruppen har biträtts av byrådirektören . . Arbelsgruppenöveriämnar härmed sitl förslag. 1979/80:38 20 Den aktuella invandringen............................... ..... 24 Bestämmelser för invandringen......................... 24 Bestämmelser för statlig ersällninglill kommunerna m.m 27 3.1 Ersättning genom ................ ..... 28 3.2 Ersättning genom socialslyrelsen............... 29 3.3 Ersättning genom ............ 30 Administration.............................................. .... 31 4.1 Kommunernas administration.................... .... 31 4.2 Länsstyrelsernas administration................ .... 34 4.3 administration................. 35 4.4 administration.............. .... 37 Kostnader försocialhjälp m.m.......................... .... 38 5.1 Statenskostnader.................................. 38 5.1.1 Ersättning genom ........ 38 5.1.2 Ersättning genom ...... 38 5.1.3 Ersättning genom ... ... '40 5.2 Kostnaderför UAT-sökande...................... .... 40 Vissa förslag m.m. ifräga om ersältningarna....... .... 42 6.1 Propositionen om den kommunala ekonomin. 6.2 .................................. .... 42 6.3 FLYG................................................... 43 6.4 SoS-gmppen......................................... 44 6.5 ................................... .... 45 Arbetsgruppensöverväganden och förslag......... .... 45 7.1 För vilka utländska medborgare skallersättning utgä? 7.2 Allmänna överväganden ombidragssystemets ulformning 48 7.3 Vilka kostnader skall ersättas?.................. 7.4 När skall statlig ersättning upphöraatt utgä? 7.5 Administration....................................... 60 7.6 Kostnadsberäkningar............................... 64 7.7 Ikraftträdande....................................... 65 8............................................................... Förslagtill förordning om ersättning för socialhjälp till flyktingar m.m........................................................... .... 66 1979/80:38 21 Idaghar kommunerna räll till ersättning frän slaten för socialhjälp och vissa andrakostnader som de haft för flyktingar. De har också rätt till statlig ersättningför socialhjälp enligl 12 § socialhjälpslagen (obligatorisk socialhjälp) somlämnats till icke svenska medborgare. Riksdagenhar med anledning av propositionen om den kommunala ekonomin beslutat attsistnämnda ersättning skall upphöra fr.o.m. . Dettainneoär att kommunerna helt får svara för kostnaderna för de personer som här ilandel söker men inle får uppehållstillstånd som flykting.