prop · G303150 · 1979-12-31 00:00:00 — Utgifterna för energiförsörjning omfattar främsl anslagettill samt anslagen till energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet och näringslivet. Regeringen lade i prop, 1978/79: 115 framförslag om rikllinjer för energipolitiken. behandlade förslaget endasti de delar som inle direkl eller indirekl berörde utnyttjandet av kärnkraft.Dessa frågor kommer att behandlas i propositioner som regeringen avserförelägga i vår och . (Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå) Genomsnittlig procentuell förändring 1974/75-1978/79 Anslag 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 -1,7 För energibesparande ålgärder inom bostadsbeslåndel avserbeloppel inle anslag ulan beräknad belaslning. Enligt de riktlinjer har lagt fast kommer denfortsatta utbyggnaden av vattenkraft atl bli mycket begränsad. I beräkningenav anslagsutvecklingen för slatens vattenfallsverk har vidare antagits atlkärnkraflsan- 1979/80:150 38 läggningarnai och Forsmark färdigställs. Anslaget lill statens vallenfallsverkberäknas minska under periodens sisla år när de slora vattenkrafts- ochkärnkraftsanläggningarna färdigställts. Enligtlagen (1979: 335) om förbud all tillföra kärnreaklor kärnbränslekan ersättning utgå till reaktorinnehavare för merkoslnader till följd av bl.a.försenad igångsättning. Förhandlingar härom har inletts. Kostnader för dettahar beräknats under ändamålsgruppen oförutsedda utgifler. Förenergibesparande åtgärder i befintlig bebyggelse har - i enlighet medriksdagens beslut - en stegvis uppbyggnad skett / 79-1980/81. Enligt tidigare beslut skall en omprövning av energisparprogrammetske inför /82. Resultatet av denna omprövning påverkar direktutgifterna under anslaget lill energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndetm. m. Anslagsbehovel påverkas vidare av hur lånen till energibesparandeåtgärder finansieras samt hur den totala investeringsramen fördelas påbostadshus, statliga byggnader, kommunala och landstingskommunala byggnader,näringslivets byggnader och övriga ändamål. Ilångtidsbudgeten redovisas de budgetmässiga effekterna av elt program som fr.o. m. /81 motsvarar en lotal investeringskostnad om 3,7miljarder kr. Inom område leder detta till ettanslagsbehov om 800 milj. kr. Anslagsberäkningen harvidare gjorts med utgångspunkt från att såväl bidrag och subventioner som länbelastar statsbudgeten. 1 budgetpropositionen för /81 föreslårregeringen alt lån lill energibesparande åtgärder i bostadsbeslåndel m. m.skall utgå i form av statliga ombyggnadslån. Dessa lån beräknas uppgå till ca 1000 milj. kr. /82 beräknas en kraftig anslagsökning (1,. )beroende pä en förändring av anslagstekniken fr. o. m. /81.Tidigare anvisades medel med samma belopp som de förordade beslutsramarna,vilket ledde till omfattande reservationer under anslaget. Fr. o. m. budgetåret1980/81 har föreslagits att anslaget skall grundas på en beräkning av faktiskautbetalningar. För /81 ledde detta till en tillfällig minskningav anslaget, som dock /82 återgår lill den högre nivån. Dendel av anslaget till energibesparande åtgärder i näringslivet som avser bidragtill omställningsåtgärder i befintliga byggnader och processer avses successivttrappas ned. Den del av anslaget som avser stöd till prototyper ochdemonstrationsanläggningar för bättre energihushållning skall prioriteras. Enbetydande besparingspotential finns fortfarande inom näringslivel. Behovet avstöd till energibesparande åtgärder påverkas av realprisutvecklingen för olja.De under det senasle året inträffade oljeprishöjningarna har ökat denföretagsekonomiska avkastningen på investeringar i oljebesparande syfte. Anslaget till energibesparande åtgärder inäringslivet beräknas minska för alt under den senare delenendast avse stöd till prototyper och demonstrationsanläggningar, Isamband med folkomröstningen om kärnkraften har särskilt betonats behovet av ensatsning på alternativa energikällor och av att hushållningen med energiförbättras. Några kostnader härför utöver vad som redan beslutats haremellertid inte lagts in i längUdsbudgelen. Underdenna rubrik har sammanförts utgifter som inte har hänförts till någon av detidigare behandlade ändamålsgrupperna. Här återfmns bl.a. anslag förlivsmedelssubventioner, miljövård, kyrkliga och kulturella ändamål, idrotts-och fritidsverksamhet, central och regional förvaltning samt ofömtseddautgifler. Vidare har här beaktats förändringar i anslagsbehållningar ochförändringar i disposition av rörliga krediter. (Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå) 1981/82 1982/83 1983/84 -4252 +1137 -111 -23,9 -4,9 + 18 + 7+9 Prisernapå jordbruksprodukter fastställs av statsmakterna efter överläggningar mellanslatens jordbruksnämnd, konsumentdelegationen och lantbmkamasförhandlingsdelegalion. Sådana överiäggningar sker regelbundel två gånger perår. infördes livsmedelssubventioner som ett stöd till främstbarnfamiljer och låginkomsttagare. Samlidigt infördes prisstopp på desubventionerade varorna. Livsmedelssubventionerna har därefter höjts i den månsom överenskomna prisökningar på produkter inom jordbmksprisregleringens raminte tillåtits slå igenom på konsumentpriserna. harsubventionerna varit i princip oförändrade och överenskomna ersättningar tilljordbmket har till fullo fått slå igenom i höjda konsumentpriser. Kostnadernaför livsmedelssubvenfionerna /81 beräknas till ca 3,7 miljarderkr. Under antagande av oförändrade subventioner under långtidsbudgetperiodenberäknas en viss kostnadsslegring ske till följd av konsumtionsförändringar. 1979/80:150 40 Ävenskatteadministrationen ingår i denna ändamålsgrupp. Sammanlagt uppgärkostnaderna under /81 för , länsstyrelsernas skatteavdelningaroch de lokala skaltemyndigheterna till . Underlångtidsbudgelperioden förutses inga störte förändringar. Anslagentill kulturändamål kan indelas i förvaltningsanslag, bidragsanslag och övrigaanslag (varav merparten är anslag till stöd för olika kullurändamål). Denreala utgiftsutvecklingen för grupperna 1 och 3 styrs genom reformbeslut avregering och riksdag, 1 grupp 2 ingår elt slort antal bidragsanslag däranslagsutvecklingen är av automatisk karaktär. Exempel härpå är garantier förvissa gruppers inkomstutveckling, där garantin är knuten till basbeloppetenligt lagen om allmän försäkring. Andra bidrag utgår med en bestämd andel avs, k. grundbelopp, vilkas utveckling är kopplade till löneutvecklingen hos en bestämdrepresentantgmpp. Slutligen bör omnämnas vissa stödformer för dagspressen därbidrag utgår till lidningar efter vissa automatiskt verkande regler. Styrandeför bidragens totala storiek är antal tidningar, hushållstäckningsgrad,pappersförbrukning, minimiupplaga m. m. Stödet till dagspressen har beräknatsöka . Utgifternaför kyrkliga ändamål har beräknats lill ca 63 milj. kr. under budgelåret1980/81. I enlighet med långtidsbudgetmetodiken fömtses ingen ökning avutgifterna för della ändamål . Föranslaget till oförutsedda utgifter har för den framförliggande periodenberäknats utgifter motsvarande de kostnader som erfarenhetsmässigt uppkommer isamband med tilläggsbudgetar samt viss reserv därutöver. För budgetåret1980/81 ingår i oförutsedda utgifter dessutom kostnader för försenad laddningav kärnkraftverk. Under anslaget har dessulom beaktats effekterna av depunktskattehöjningar som har aviserats. 1fråga om förändringar i anslagsbehållningar har vissa belopp lagts in underandra ändamålsgmpper. För återstående förändringar i anslagsbehållningar harförutsatts en minskad förbrukning /82 jämfört med budgetåret1980/81, Detvå sistnämnda posterna förklarar i alll väsentligt de minskade utgifterna förändamålsgmppen lill /82, 5 Statsbudgetens utgifter, inkomster och saldo Itabell 17 sammanfattas utgiftsutvecklingen för samtliga utgiftsgrupper sombehandlats i kap. 4. Enligt de redovisade beräkningarna skulle utgifterna ioförändrad pris- och lönenivå (exkl. statsskuldränlor) under denframföriiggande perioden minska med i genomsnitt 0,. Som angetts underändamålsgruppen Övrigt är dock kostnaderna för oförutsedda utgifter belydliglstörre /81 än senare budgetår. Detta sammanhänger bl. a. med attberäkningen för förstnämnda budgetår avser ett beräknat utfall, medan den förde senare åren är en långtidsbudgetkalkyl enligt gängse beräkningsmetoder.Under perioden 1974/75-1978/ 79 ökade utgifterna med 7,. Den lägreökningstakten åren framöver beror framför allt på att beräkningarna harbeaktat endast sådana utgiftskrav som följer av redan gjorda åtaganden, medanökningstalen avser faktiska utgifter. Utgiftsutvecklingen i oförändrad pris- och lönenivå (exkl.statsskuldränlor) (Milj.kr.) Folkpensioner m. m. Hälso-, sjuk- och -49,8 -15,8 -23,9 1979/80:150 42 underden framförliggande perioden återfinns under ändamålsgmpperna bostadspolitik,internationellt utvecklingssamarbete samt stöd lill barnfamiljer, medan någraändamålsgrupper minskar i oförändrad pris- och lönenivå. En utförligredovisning av de olika ändamålsgruppernas utveckling har getts i kap. 4. Iförra årets långtidsbudget (LB 79) ökade ulgifterna i oförändrad pris-ochlönenivå (exkl. statsskuldräntor) under den framförliggandeperioden. Utgiftsberäkningen innebär en underskattning av den automatiskatillväxten, eftersom omläggningen av statens skattekompen-sationsbidrag tillkommunsektorn (den s. k. förenklade beräkningen av del kommunalaskatteunderlaget) drar ned utvecklingstakten. Om denna effekt rensas bort ökarutgifterna (exkl. statsskuldräntor) med ytterligare några tiondels procent perår. Beloppeni labell 17 är uttryckta i oförändrad pris- och lönenivå. 1 tabell 18 redovisasen beräkning av utgiftsutvecklingen i löpande priser. Det sätl på vilket dessabegrepp definierats i långtidsbudgeten har redovisats i avsnitt 3.2. De pris-och löneantaganden som har redovisats i avsnitt 3.3 medför givelvis en högretakt för utgiflsstegringarna i alternativet med löpande priser än ialternativet med oförändrad pris- och lönenivå. Detta gäller för anslag som ärdirekt knutna till något index, såsom försvarsutgifterna och folkpensionerna.Även för en rad andra anslag finns sådana regler som medför utgiftsökningar närpriser och löner stiger. 1alternativet med löpande priser har fömtsätts att utgifterna för löner ålstatsanställda kommer att utvecklas enligt antagandena om utvecklingen av dengenomsnittliga timlönen i samhällel. Vid beräkningarna av de tillkommandeutgifterna för löner och omkostnader för den egentliga förvaltningen harförutsatts alt en oförändrad verksamhetsnivå kan upprätthållas lägreanslagsökning än vad ren pris- och löneomräkning resulterar i. Deltainnebär att ralionaliseringar måste göras fortlöpande inom statsförvaltningen.Antagandet överensstämmer med de särskilda anvisningar som utfärdats förmyndigheternas anslagsframställningar för /82, Efteromräkning till löpande priser enligt nu nämnda principer blir dengenomsnittliga årliga ökningen av statsutgifterna (exkl. statsskuldränlor) 4,0%per år att jämföra med förperioden /75-1978/79. Att den förutsedda utgiftsökningen under de kommandebudgetåren ligger på en påtagligt lägre nivå än under jämförelseperiodenförklaras dels av själva långtidsbudgettekniken, dels av att den framtida pris-och lönestegringen antagits bli väsentligt lägre än den fakiiska under senareår. Till detta kommer att inte alla anslag räknats om till löpande priser. 1fjolårets långtidsbudget ökade utgifterna i löpande priser (exkl, stats-skuldräntor)med 4,. Utvecklingstakten i årets beräkning ligger således nära densom erhölls i LB 79. Utgiftsutvecklingen i löpande priser (exkl.statsskuldräntor) Genomsnittlig procenluell förändring 1974/75-1978/79 Anslag 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 461 -2,4 Summa utgifteri oförändrad pris- och lönenivå + 7,0 Tillkommande utgifler vid beräkning i löpande priserUtvecklingsbistånd Försvarei Folkpensioner Sjukförsäkring, föräldraförsäkringoch bidragsförskott Sjukvård, social hemhjälp m. m. BarnomsorgGrundskolebidraget Återbetalningspliktiga studiemedel Vuxenstudiestöd Allmänna bidrag till kommuner Räntebidragtill bostäder Lån till bosladsbyggande Löner, inkl. bl. a. gymnasieskolanOmkosinader m. m. Summa löne- och priseffekler priser +17,1 -4516 +1388 -I- 48 + 320 + 340 + 340 + 350 + 1 130 + 830 + 990 + 990 + I970 + I 730 +1 660 + I 800 + 370 + 300 + 330 + 360 + 260 + 290 + 310 + 330 + 360 + 380 + 480 + 570 + 1430 +1010 + 640 + 890 + 750 + 670 + 670 + 670 + 200 + 400 + 400 + 500 + 1 400 + 1 500 + 1 600 + 1 700 + 890 + 650 + 680 + 710 -¥9290 -t-8290 -t-8300 +9040 186737 +4774 +9678 +8348 +8579 +2,6 191511 201189 209537 218 116 -0,5 I beräkningarna ovan ingår inte utgifterna för räntor påstatsskulden. Statsskulden ökade till 175 146 milj. kr. Av deninhemska statsskulden var 92 464 milj. kr. placerade i räntelöpandeobligationslån, 17600 milj. kr. i premieobligationslån och 9029 milj. kr, isparobligalioner. Upplåningen i utlandet uppgick vid slutet av till20272 milj. kr. Vid slutet av /81 beräknas statsskulden uppgålill ca . F. n. beräknas den statliga nyupplåningen ha engenomsnittlig ränta av . Räntenivån har dock, bl.a, med hänsyn tillprisantagandena, antagits komma att sjunka . Även med denantagna sjunkande räntenivån för nyupplåningen under långtidsbudget- periodenkommer den genomsnittliga räntesatsen för den toiala upplåningen att stigaefter hand som äldre lån med låga ränlesalser förfaller till belalning ochersätts av nya lån. Vidare bör beaklas att kostnaderna för den del avstatsskulden som är upplånad i ullandel besläms av det internationellaräntelägel. har detla varil myckel högl sett i ett historisktperspektiv. Ökningenav ränteutgifterna ett visst budgetår beror i huvudsak på slatens upplåningunder föregående budgetår. Ränteutgifterna under /81 väntasuppgå lill ca 19 600 milj. kr. Pä harendast mycket ungefärligaframskrivningar av ränteutgiflerna kunnal göras. Till grund för dessaframskrivningar ligger den förväntade saidoutvecklingen för statsbudgeten samtde antaganden som gjorts om räntenivån. En redogörelse för saldoutvecklingenges i avsnitt 5.3. Utgiftsökningarna för statsskuldräntorna beräknas blibetydande, eller drygl . Statsskuldräntorna svarar således för ensnabbt stigande andel av statens toiala ulgifter. Denprocentuella utvecklingstakten för statsskuldräntorna är obetydligt lägre än iLB 79. Eftersom räntorna utgångsåret är avsevärt större i årets beräkning, ärdock ökningen i absoluta lal väsentligt högre. Som framgår av tabell 19beräknas statsskuldräntorna öka med . i förra årets beräkning. (Milj.kr., löpande priser, avrundal) Genomsnittlig procentuell förändring 1974/75-1978/79 Anslag 1980/81 Procenluell förändring 1980/81-1981/82 Genomsnittlig procentuell förändring 1980/81-1984/85 Summa statsutgifter (exkl. statsskuldräntor) Statsskuldränlor Totala statsutgifter i löpande priser + 17,1 + 25,3 218 100 43 700 + 2,6 + 32,1 Beräkningenav de totala statsutgifterna sammanfattas i tabell19, Av denna framgår att utgifterna beräknas öka under denframföriiggande perioden, vilket skall jämföras med den faktiskt erhållnaåriiga ökningen om för perioden /75-1978/79. Dessa utvecklingstalstämmer tämligen väl med dem som erhölls i LB 79, I fjolårets långtidsbudgetberäknades sålunda de totala statsutgifterna komma att öka under denframföriiggande perioden. Dock kan konstateras att statsskuldräntorna i åretsberäkning svarar för en större del av utgiftsökningen än föregående år. Ett alternativt sätt att göra en beräkning i löpandepriser av budgelulgiflerna vore att schablonmässigt räkna upp utgifterna ifasla priser med ett lämpligt prisindex. En överslagsmässig beräkning av dettaslag leder lill en ännu snabbare utgiftsutveckling än vad som redovisas itabell 19. I ovanstående utgiftsgenomgång har de utgifter medtagitssom krävs för att av statsmakterna gjorda åtaganden skall infrias. Även andrautgifler kan emellertid visa sig ofrånkomliga även utan att nya politiskabeslul las. Särskilt gäller detta kostnader för av staten utställda garantier.Dessa uppgick vid utgången av /79 totalt lill 51,3 miljarder kr.Av tablån nedan framgår hur detta belopp fördelar sig på olika lyper avgarantier: kr., avrundat) Av siaten ut- Garantieravseende lån till varv Garanlier utställda av ,lantbruksstyrelsen, statens industriverk, m. m. Övriga garantier 3 200 En betydande del av dessa garantier kommer sannoliktaldrig att leda lill utgifter för siaten. I vissa fall kan dock framtidautgifter vara mer troliga. Detta gäller exempelvis en del av de garantier somställts ut för varv och rederiföretag, särskilt om den internationella varvs-och sjöfartskonjunkturen blir svag. Även exportkreditgaranlierna kan komma att leda till framlidakostnader för staten. Reserverna i det statliga exportkreditgaranlisystemethar minskat i absoluta tal. har åtagandena ökatkraftigt, /79 gav trols relativt goda premieintäkter etlunderskott på ungefär 106 milj. kr. Reserverna minskade därigenom till ungefär220 milj. kr. Reservernas andel av förbindelserna har sjunkit ochutgör nu ungefär 1,beräknat på hela verksamheten. Vad gäller s, k, normalgarantierär andelen ännu mindre, eller ungefär 0,. Dessa siffror är internationelltsett mycket låga. har i en skrivelse om sinverksamhet m. m. angett att premiereserverna under /81 kan kommaatt förbmkas och att det är tänkbart att ett underskott på mellan 200 och 300milj. kommer att uppstå. Del i tablån angivna beloppel - 15 200 milj, kr, - avserförbindelser som exportkreditnämnden (EKN) iklätt sig. Utöver detta belopp harEKN gjort utfästelser till olika företag om ytterligare förbindelser uppgåendetill 43 800 milj. kr. Dessa utfästelser kommer att leda till förbindelser i denutsträckning de av företagen planerade affärerna blir av. Prop.1979/80:150 46 Del föreligger knappasl förutsättningar att för del längreperspektivet nu kvantitativt uppskatta i vilken omfattning utställda garanlierkan tänkas leda till kostnader för staten. Under ogynnsamma omständigheter kanbeloppen komma att bli stora, även sedda i etl totalbudgetperspekliv. Vid beräkningen av statsinkomsternas utveckling beaktasför långtidsbudgetperioden beslutade och av regeringen föreslagna förändringarsom berör statsinkomsterna. Till grund för beräkningarna ligger även tidigareredovisade anlaganden om lönesummans utveckling, prisutveckling m. m. Av tabell 20 framgår statsinkomsternas sammansättning ochutveckling . Statsinkomsternas fördelning under budgetåren1960/61, 1965/66, 1970/71, 1975/76 och 1980/81 Olika inkomsters andel av lolala slals- Huvudsakliga fakiorer inkomsler (utöver förändringar i 1960/61 1965/66 1970/71 1975/76 1980/81 påverkarinkomstulvecklingen Inkomstskatt m. m. \ 41 8 40 8' 43 3 sn 3 " Lönesumma, prisutveckling / ' ' ' ' 20,3" Lönesumma Mervärdeskalt 8,6 17,2 20,0 19,4 25,6 Konsumtionens utveck- ling, importvärde, exportvärde 7,0 18,3' 100 Skatt på sprit, vin och tobak Skatl på energi och bensinÖvrigt Summa % (löpande priser) Andelav BNP% Genomsnittlig årlig utveck ling mellan angivna budgelår ul lryckl i fasta priser', % + 6,0 + 4,4 + 5,9 +0,2 Endast en mindre andel av beloppet avserarbetsgivaravgifter. För all kunna jämföra med tidigare budgetår harinkomsterna för /81 i denna tabell justerats för den nivåhöjningsom orsakas av budgetreformen. 1 detta avsnitt redovisas i vissa fall statsinkomsternasutveckling uttryckt i fasta priser. Fastprisberäkningen har gjorts på så sällatl inkomslerna i löpande priser har deflalerats med implicitprisindex förbrullonalionalproduklen (den s. k. BNP-deflatorn). I långtidsbudgeten lillämpas för statens kosinader, som t.ex. kostnader för statliga löner och inköp, beräkningar i fasta priser. Syftetmed sådana beräkningar är alt visa hur statens förbrukning av reala resurserulvecklas. Faslprisberäkningar kan också användas för att visa hur produktionenav en vara eller tjänst ulvecklas i volymtermer. Dessa förhållanden gäller inleför huvuddelen av statsinkomsterna som inle är avsedda för ell specifikt ändamål.Statsinkomsterna kan betraktas från såväl statens som skattebetalarnassynpunki. Staten utnyttjar inkomsterna för atl finansiera sina utgifter. Dessaulgifter är av många olika slag. Därmed finns inget självskrivet index fördeflalering av de samlade statsinkomsterna. Även betraktat frånskattebetalarnas synpunkt gäller detla, eftersom de utgörs av juridiska ochfysiska personer med skilda alternativa användningsområden för de inbetaladeskalterna. (Resonemangen i detta stycke äger giltighet även för destatsinkomster som inle är skatter.) Deflalering av statsinkomsterna medimplicitprisindex för bruttonationalprodukten får därför endast ses som enmeiod all möjliggöra direkl jämförelse mellan ulvecklingen för slatensinkomster och den ekonomiska tillväxten i ekonomin som helhet. Stalsinkomslernasandel av brutlonalionalprodukten (BNP) har ökat frän drygl budgelåret1960/61 till /81. Den högre andelen för budgeläret1975/76 är en effekt av de slora löneökningarna under åren 1975 och 1976.Inkomstskatt och arbetsgivaravgifter svarar - utom för budgetårel 1975/76 - fördrygl av de lolala statsinkomsterna. En betydande förskjutning skedde fråndirekt inkomstskatt till arbetsgivaravgifter , Mervärdeskattensandel av inkomsterna ökade också kraftigt . Den kraftigasteökningen inträffade dock . Direkt inkomstskatt, socialavgifteroch mervärdeskatl svarar under /81 för drygt två tredjedelar avstatsinkomsterna. Motsvarande andel för /61 var drygt hälften. Under1960-talet och första ökade inkomsterna, uttryckta ifasta priser', med 4 ä . Under senare hälften av 1970-talethar denna tillväxt skett i en markant långsammare takt. En jämförelse mellanbudgetåren 1975/76 och 1980/81 tyder I, o. m. på att inkomsterna skulle halegat i stort sett stilla uttryckt i fasta priser. Delta är emellertid främslen effekt av den höga nivån för /76. Ulvecklingen mellanenskilda år har varieral kraftigt. 1979/80 (nuv. 1980/81 (nuv. i fasta priser, %' -0,1 -2,7 -1,0 Dennegaliva inkomstutvecklingen mellan budgetåren 1975/76-1977/78 är en följd avatt den direkta slatliga inkomstskatten uppvisar en negativ utveckling i fastapriser. Detta beror bl. a. på atl utbetalningarna av kommunalskatt ökade i ensnabbare takt än preliminärskatieuppbörden under dessa budgetår.Utbetalningarna av kommunalskatt dessa är baserades nämligen pä de mycketkraftiga löneökningarna . Den negativa utvecklingenförklaras dessutom av den metod som valts för fastprisberäkningen. Dennabaseras på den kraftiga prisstegringen , vilken torde sammanhängamed att prisstegringarna till följd av löneökningarna har slagitigenom med viss eftersläpning, som lönesumman ökade relativtlångsamt. Den negativa utvecklingen mellan budgelåren 1977/78 och 1978/79 är enföljd av atl den allmänna arbetsgivaravgiften slopats. Den statligainkomstskallen och socialavgifterna ökade däremot realt med . /80 liksom till /81 uppvisar statsinkomsternaåterigen en viss tillväxt uttryckt i fasla priser. ' Senot 3 till tabell 20. Prop.1979/80:150 48 Totala skatter oeh socialförsäkringsavgifter inom offentlig sektor Andelav BNP, % Genomsnittlig årlig utveckling i faslapriser, % En jämförelse kan också göras med utvecklingen fördenlotala offentliga seklorn. Materialet medger dock en sådan jämförelse endastför kalenderår. Samlat för stat, kommun och socialförsäkringssektor harskatternas och socialavgifternas andel av bruttonationalprodukten ökal frännärmare i miljarder kr. Inkomst av annan faslighet Inkomst av tjänst (avser främsl löner och Inkomsi av lillfällig förvärvsverksamhet (varav reseavdrag 5,2 milj. (framförallt underskott pä villafasiighet) Allmänna avdrag (avser a. förvärvsavdrag och försäkringspremier) Inkomster minus avdrag (enligt ovan) ger: Extra avdrag (främst lill pensionärer) 7,4 ' Enligt RRV:s laxeringssiaiisiiska undersökning. i miften av 1960-lalet till , dvs, enbetydligt snabbare ökning än för statsbudgetens inkomster. Denna kraftigaökning förklaras framför allt av den kommunala sektorns snabbt växande andel. Inkomstskatten bestäms av ulvecklingen av denbeskattningsbara inkomsten. Denna beror i sin tur på förändringar av delsinkomster, dels avdrag. Hur den beskattningsbara inkomsten beräknas framgår avovanstående uppställning.