prop · G3031 · 1979-12-31 00:00:00 — Utredningen anser att en påfrivillighelens grund bedriven nyklerhetsvård kan fungera tillfredsställandeendast om klienlen har förtroende för sekrelessen inom socialhjälpen. Enlämplighelsuiredning omfatlar emellertid ofla perioden före 18-årsdagen, dvs.när enligl förslagel bäde frivilliga och konlrollerade ålgärder kan komma ifråga. Rådet anser därför all uppgifter om nyklerhelsförhållanden underperioden före 18-årsdagen bör lämnas av socialnämnden lill polismyndigheien.Belräffande vuxna missbrukare bör enligl rådets uppfaUning däremol ulredas huren lillfredsslällande registrering av nyklerhelsförhållanden kan åsladkommas.Socialnämnden bör inte befrias från att lämna ut uppgifter förlämp-lighetsbedömningen för perioden efter 18-årsdagen innan frågan om regislreringär löst. Remissinstansernas inslällning lillsocialnämndernas medverkan i ärenden om vapenlicenser är densamma som lillsocialnämndernas medverkan i körkorisärenden. Anlalel remissinsianser somullalar sig i denna fråga är dock endasi ca hälften så slort. Även i dennafråga är det kommunerna och en del intresseorganisationer som ställer sig bakomförslaget under det atl JK, rikspolisslyrelsen samt några länsslyrelser avvisarförslagel. De flesla remissinstanserna behandlar frågan medkörkorlsfrågan och de anför i båda frågorna genomgående samma grunder för sinaslällningslaganden. Anledning atl ånyo redovisa dessa grunder saknas, varförhär endast redovisas remissinstansernas ställningstaganden lill förslagel omsocialnämnds medverkan i ärenden om vapenlicenser. Följande remissinsianser lillslyrker förslagel. ,Slockholms, Kalmur, , , , , . ,Krumfors, Dunderyds och Sundsvulls kommuner. Föreningen ,och . Avstyrker förslagel gör justitiekunslern.rikspolisslyrelsen samt länsslyrelsernu i , Väsimunlunds ochKoppurbergs län. delar inleulredningens uppfattning, all socialljänstens klienl bör åtnjuta etl så långtgående "inlegrilelsskydd" alt I.ex. personundersökare inte skall fådel av socialvårdens akt angående klienten och att uppgifter om socialtjänstensklient inte skall få lämnas lill utredningsman inom polisen eller åklagare.Sundsvalls kommun däremol stöder utredningens förslag atl personundersökare ejskall ha tillgång lill socialvårdens akter. Prop.1979/80:1 312 framhåller delangelägna i alt uppgifler orn alkohol-och narkotikamissbruk finns att tillgåvid behandlingen av bl.a. ärenden avseende förordnanden för väklare ochordningsvakter, medan betonar atl del är angeläget allsocialnämnden befrias från sin skyldighel all lämna uppgifter i bl.a. ärendensom rör förordnanden som bevakningsmän. Överbefälhavaren anser altförsvarsmaktens behov av samverkan med socialljänslen bör omnämnas i denkommande propositionen med hänsyn lill alt ärligen ca 50000 värnpliktigafullgör grundutbildning och viss obligalorisk befälsutbildning under 7- 15månader och ca 80000 värnpliktiga fullgör repdionsulbildning. Tjänslgöringensker oflasl på belydande avslånd från hemorten. Försvarsmaktens samverkan medsocialljänslen bör genom socialljänsllagen underlättas och förslärkas och devärnpliktiga själva klarl ges samma räll lill samhällets ijänsler som övrigamedborgare. Länsslyrelsen i län pekar på alt i 10 8 nyklerhds-vårdslagen stadgas skyldighel förpolismyndighet all lill de sociala myndigheterna göra anmälan då någonomhänderlagils enligl lagen om omhänderlagande av berusade personer m.m. Upphördenna skyldighet skulle de sociala myndigheterna kopplas in på ell senarestadium än nu sker. Enligl 7 8 sislnämnda lag skall polisen, om omhändertagenfinnes vara i behov av hjälp och slöd från samhällels sida, innanomhänderlagandel upphör i den mån del lämpligen kan ske samråda med annatsamhällsorgan som har lill uppgifl atl lillgodose sådanl behov. Dennabeslämmelse förutsäller för sin tillämpning en jourverksamhet, som de socialamyndighelerna nog i allmänhel saknar förulsällningar all upprälthålla.Beslämmelsen bör få en sådan utformning all polismyndigheien i varje fall blirskyldig all lill socialljänslen göra anmälan molsvarande den som sladgas i 108 nykterhelsvårdslagen. Pä så säll får sociahjänslen möjlighel all sälla inhjälp i ell någorlunda lidigl skede. kommun framhåller all närdel gäller yttranden till åklagarmyndigheter och domstolar kan deltaförtärande förenklas med delegalionsbe-stämmelser till handläggande tjänstemän.Dessa har sannolikt en slörre kännedom om del enskilda fallel änförtroendemännen. förfarande har med goda resultat frllämpals i Kalmarkommun . kommun erinrar om allsocialulredningen föreslår all ordförande eller ledamol i socialnämnden vidsamarbele med åklagarmyndighden skall kunna lämna upplysningar i ställd för skall göra utredningar i dessa ärenden. Delta är enligt kommunen inle enrinilig konstruktion. Skall etl förenklat informationssystem byggas upp mellansocialljänslen och åklagarmyndighden bör del vara ijänslemännen som svarar fördenna informalion. 1979/80:1 313 21 Socialregister m. m. Många remissinsianser inslämmer iSU:s förslag när del gäller dokumenlation och regislerföring, Hii hör bl. a.socialslyrelsen, i , flera kommuner, och Föreningen . När del gäller förslagel lillgallringsbeslämmelser är däremol remissopinionen splittrad. Medan ålskilligaremissinstanser anser all förslagel medför etl vikligl skydd för den personligainlegrilelen, varnarandra för den negativa inverkan förslagel kan få särskilt ibarnavårdsärenden och när det gäller forskningen. Till de remissinstanser somär positiva till förslagel hör , i Väslmanlandslän. , tleriulet kommuner som har yttrat sig i frågan,Lö, TCO, /SR, , socionomers riksförbund.Föreningen och Alkoholproblemalikersriksorganisuiion.Qland de remissinstanser som helt eller delvis avstyrker SU:sgallringsförslag finns , riksarkivel, och kommimer.Sociologiska inslilulionen vid , soda (förbund.Svenska diakonsällskapel, , ochSvenska läkaresällskapel. Flera remissinstanser har ingenerinran mot förslaget all register och akter skall gallras efler menanser all gallringsfristerna är för korta. Hit hör kammarrätlen i , JO,länsslyrelserna i . Ålvsborgs, , och Västernorrlundslän, medicinska fakuheisnämnden vid , ochSundbybergs kommuner. 21.2 Dokiimeniallon och register Förslagel alt slopa den nuvarandelagen om socialregister tillstyrks uttryckligen av flera remissinstanser,däribland kammarrätlen i , Föreningen , och . framhåller att delär väsentliga ändringar som SU föreslår belräffande dokumenlation och regislerpå socialvårdens område. Större hänsyn tas särskill till den enskildespersonliga inlegrilel, Slyrelsen tillstyrker förslagen då de går hell i linjemed ulredningens övriga förslag om en ändrad socialvård, säger att man särskill delar SU:s överväganden beträffandeförslaget au socialregisier inte skall få innehålla Prop.1979/80:1 314 värderingarom den enskilde klienlen och dennes personliga förhållanden. FöreningenSveriges socialchefer har i princip samma uppfattning som SU alt den enskildesinlegrilel bör så långt möjligi skyddas genom inskränkningar i regislrering ochdokumenlation. Föreningen framhåller au registrering och diarieföring är en förkommunerna svårhanterlig fråga. Del gäller här en avvägning mellan denenskildes inlresse "och skydd för sina piersonliga förhållanden å enasidan och rältssäkerhelsinlressei å andra sidan. Härtill kommer inriktningen påförtroendefullt samarbete i frivilliga former. SU har uppmärksammat dennasvårighel och föreslagil all socialslyrelsen som cenlral myndighel försocialljänslen skall ulfärda närmare föreskrifter om personregistrens förande.Föreningen anser detta nödvändigl. Det är viktigt all kommunerna härvid beredslillfälle att medverka. Föreningen anser också i enlighel med SU:s förslag attsocialstyrelsen efter samråd med kommunförbundet bör ge anvisningar omdokumentation i enskilda ärenden, Sociatfoivahningen i delar SU;suppfaUning alt dokumentation bör ske i samråd mellan socialarbelare och denenskilde. Vidare biträds SU:s förslag att det inle är önskvärt allförfattningsvägen närmare reglera dokumenlationen inom utöverbeslämmelserna i kommunallagen och förvaltningslagen. Det (år ankomma påsocialstyrelsen och kommunförbundet att utfärda allmänna råd till kommunema. -Förvaltningen har inte heller någon erinran mot alt får enallmän skyldighet att föra diarier under fömtsättning att sekretesskyddadeuppgifter inte kan utläsas ur dessa och atl enskilda personer vid behov angesanonymt, t. ex. med bokstavsbeteckning eller dylikt. - Beträffande innehållet ipersonakter lär det inte kunna resas några invändningar mot alt akterna intetillförs onödiga och lör klienterna förklenande uppgifter. Det lorde blilättare att inom iaktta opartiskhet och saklighet och sirävaefter alt uppgiftema i personakterna blir korrekia och väl underbyggda. - SU:shuvudprincip att innehållet i register i inskränkl bemärkelse endasi skalluppta namn etc, inkomsl- och förmögenhetsförhållanden samt beslut inomsocialtjänsten om åtgärd som innebär myndighetsutövning lämnas utan erinran.Övriga sekretesskyddade uppgifler om klienterna får alltså inte antecknas idessa register. Vidare fär inga anteckningar föras om åtgärder som gmndats påandra myndigheters meddelande, t. ex. LTO, LOB elc. anser alt som en följd avtankegångarna kring sekretessfrågorna bör diariet utformas så atl det inte gåratt utläsa något som kan röja sekretesskyddade uppgifter. Därmed behöverdiarieföraren inte slällas inför svåra och oklara silualioner och övervägandenom atl låta någon ta del av diariet. Det blir mera praktiskt att arbeta med ettfullständigt "offentligt" diarium. Kriliska synpunkter på förslagel lämnas av bl. a.Kommunförbundet, som hänvisar till sitt yttrande över promemorieförslagel därvissa klargöranden har efterlysts om uppgifter i barnstugekö. De förslag som SUhar lagl fram om diarieföring inom kommunala myndigheter synes enligt förbundetinnebära Prop.1979/80:1 315 får ell krav på all alla ärenden skall antecknas i kronologisk ordning, Ellsådanl förfarande skiljer sig avsevärl från nuvarande rutiner och kommer allkräva en omläggning av bl. a, socialregistrel, Kravel på överblickbarhet inomförvallningen tillgodoses väl genom nuvarande rutiner och slyrelsen lar därioravstånd från ulredningens förslag härvidlag, - SU:s förslag till delning avsocialregistrel i snäv och vid bemärkelse kommer all medföra ökade koslnaderför adminislralionen av framför allt barn- och äldreomsorgen. Utredningensförslag till nya regler för handlingssekreless och lyslnadsplikl, vilkaslyrelsen har tillslyrkl, tillgodoser säkerheten av alt uppgifter av känslignatur inle kommer i orätta händer. Styrelsen anser det därför ot)efogal altskapa en delning av socialregistrel som enbart kan få marginell betydelse menmedför en kraftig kostnadsökning för administrationen. Lö framhåller alt om ulformningen avsocialtjänstens register genomförs behöver de människor som söker uppsocialljänslen inte befara all subjektiva anleckningar om dem och derasaktuella situation följer dem för all framlid, anser all förslagel omdiarieskyldighel på ett onödigt sätl kommer i konflikl med förvaltningsmässigakrav pä rationella rutiner. Kommunen erinrar om att om inle sekretesskyddadeuppgifler skall framgå av anteckningarna, kommer det alt bli nödvändigl altange en persons namn med boslavsbeteckningar e. d. 1 fråga om vårdärenden beträffande enskildapersoner, har diariet i så fall ingen egentlig uppgift att fylla eftersompersonen eller ärendei inte går alt identifiera. En tänkbar möjlighet vore dåatl det inom förvaltningen upprättades register i t. ex. personnummerordning påde personer, som de inkomna handlingarna avsäg. Enligt utredningen får dockinte heller personregisler innehålla uppgifter, "som är ägnade att röjaenskilds personliga förhållanden" (25 § socialnämndslagen). Skall manundvika att i såväl diarium som register anteckna t. ex. inkomna polisrapporterär det inte möjligt att avgöra vilka ärenden som aklualiserals hosförvaltningen. De begränsningar i registreringen som utredningen gör, lägger avallt att döma hinder i vägen för en överblick över verksamheten med enskildaärenden. Dä det är av betydelse ur flera synpunkter atl det inom förvaltningengår att på ett enkell och tillföriitligi säu följa och bevaka ärendenashandläggning, bör dessa frågor ses över på nytt. och kommuner avstyrker SU:s förslagom offentlig diarieföring och atl det skall finnas en generell skyldighet atlföra diarium. Kommunerna anser au det skulle bli allför betungande atl som SUföreslår ulforma ärendemeningen anonymt med bokstavsbeteckning e. d. så atlsekretesskyddade uppgifter inte kan utläsas. säger att de av utredningenföreslagna reglerna för gallring av personregisler och därtill hörande akternoga har övervägts av styrelsen. Prop.1979/80:1 316 Enligtförslaget får sociahjänslen i större ulsträckning lila på den enskildes egenbeskrivning av sin bakgrund, eftersom dokumentation ofta kommer all saknas.Slyrelsen ser posilivt på en sådan utveckling av del sociala arbelel. I sambandmed en omläggning av socialvårdens regisiersystem och rutiner för dokumenlationkrävs enligl slyrelsen belydande rådgivning från såväl socialslyrelsen som inomprimärkommunerna. i Våstmanlunds län anser del särskilltillfredsställande alt i förslagel lill socialnämndslag har införlsbesiämmelser om utgallring av anleckningar och akter som inle har varilaktuella . All siua fasl i gamla värderingar är ime främjande fören god vårdplanering. anser all SU:s förslag beträffandesocial register är välbetänkt och vill särskill framhålla de föreslagnagallringsreglerna. För all del intresse för allmän forskning i materialel somofta visar sig skall kunna tillgodoses utgår Slyrelsen från att t. ex.riksarkivel fär bemyndigande atl omhänderta sådant malerial som kan ha forskningsintressemen som avses bli utgallrat i kommunema. menar atl många behövande i dagavstår från alt uppsöka socialvården på grund av rädsla för alt "hamna ipapperen". Del är därför vikligl all SU:s förslag om gallring avpersonakler och persorregisier efter senasle aktualitet genomförs.Föruiom del ökade förtroende och den slörre öppenhet som kan väntas blieffeklen av förslagel, blir även den administrativa hanleringen lättare. förslaget om ivingande bestämmelser avseendegallring ur regisler och personakter behöver preciseras bättre. SU förordar alluppgifter ur regisler i inskränkl bemärkelse över klienter inte får bibehållaslängre än efter den lid anteckningen gjordes. Härifrån föreslås undantaglör fortvarande förhållanden, I.ex. placering av en underårig uianför hemmel,i vilka fall anteckningen får utgallras efter att del förhållandeanieckningen avser har upphört. Förvaltningen tillstyrker gallringsförslagetmen efterlyser flera exempel på "fortvarande förhålladen". Avser SUäven pågående slödärenden? När upphör i så fall dessa ärenden? Det kan jufinnas klienler som uppsöker elt par gånger . Skall det iså fall förflyta efter sisla kontakten innan gallringen sälter igångeller menar SU atl i registret endasi får finnas anteckningar?Förvallningen för sin del förordar en ivingande bestämmelse som innebär alluppgifler i regislrel skall utgallras anteckningen gjorts.Endasi vid placeringar av underåriga uianför hemmel skall undanlagsregelngälla, då anteckningarna får utgallras ire år efler del förhållandeanieckningen avser har upphört. Förvallningen tillstyrker också förslaget om engenerell gallringslid för personakler . Även här behövs emellertid enprecisering. Förvaltningen lolkar SU:s förslag så att anteckningar ochhandlingar som är skall gallras ul, även om klienierna är akluellainom . Självklarl måsle undanlag göras för handlingar om bislåndmed ålerbelalningsskyldighet saml bevisurkunder i ärenden om faderskap ochunderhåll, I övrigt finns det inga rimliga skäl all behålla gamlaanleckningar om enskilda personer. Beträffande uppgifler för forskning fårundanlagsbeslämmelser lösas i särskild ordning. 1979/80:1 317 /SR anser au del är uppenbart all k valilelenpå förefintliga journaler är yllerst varierande. Vissa journaler har varil såknapphändiga all deras värde har varil myckel ringa. Denna omsiändighel bör bl,a, leda lill slulsalsen all man bör siräva efter all höja kvalileten pådokumenialionen. En syslemalisk och professionell dokumenlation ärnödvändig inle bara från rättssäkerhetssynpunkt. Om en social diagnos- ochbehandlingsmetodik skall kunna ulvecklas och revideras, krävs en långl mersyslemalisk uiveckling av behandlingsjournaler än vad som kommil tillslånd inom såväl familjerådgivningen som socialt klieniarbete.-Socialulredningen föreslår alt forskningens behov av primärmalerialel skalltillgodoses genom alt en viss del av aklmaterialel undantas från gallring ochbevaras för framlida forskning, - Del är angelägel all man vid genomförandel avförslagel om gallring har klargjort hur forskningens behov skall säkersiällas.1 della sammanhang är del nödvändigt alt underslryka all en ulvärdering avolika behandlingsmeloder kan förulsälla ati aktmalerial äldre än ire år finnsbevarat. Man bör emellertid tillförsäkra sig om all materialet ulnylljas endastlill ovan nämnda ändamål och icke ingår i tillgängliga dataregister, - / SRunderstryker vidare alt en professionell dokumenlation, bevarad under en längrelid än kan vara ell nödvändigl skydd mot tredje person. Del finnsexempel på hur barnmisshandel förekommil och del kaninle vara förenligt med allmänna rättsprinciper atl denna typ av uppgiftergallras vari tredje år. inslåmmer iprincip i förslaget att uppgifter i regislren måste gallras fråndel anteckningen infördes. Förbundet anser dock att i syfte all tillgodosebarnens räll så måsle uppgifter rörande ivängsingripande mol olämplig vårdarekunna sparas längre än . Speciella regler för arkivering måsle skapas fördessa fall. Förbundel vill också uppmärksamma au prolokoll kommer alt kunnabevaras och att del finns möjlighel alt lägga hela utredningar sombilaga till protokollen. Förbundet anser att särskilda regler om vad som fårläggas som bilaga därför måste införas. Regeln om gallring av registren blir annars verkningslös. - Förbundel menar au skyddel för denpersonliga inlegrilelen är en grundläggande rättighet. Del är därför bra allregislren måsle gallras på uppgifler äldre än . Men förbundel iror samtidigtatt sekretesskyddet kan kombineras med att forskningens behov av underiagtillgodoses på ett säkert och tillböriigi sätt. Det är därför angeläget för denframtida sociala forskningen alt dessa särskilda sekretessregler löses på elltillfredsställande sätl. Bland de remissinstanser som vill ha längregalltingstider finns kammarrällen i som menar alt gallringsfrislernaförefaller förvånansvärt korla. Särskill inom barnavården framslår del somomoliveral med så korta frisler. Uppgifter av äldre datum lorde inom dennaseklor ofta vara belydelsefulla. De regler om sekretess som föreslås gälla försocialtjänsten kommer att innebära atl handlingar i socialnämndernas registeroch akter i allmänhel inte kan lämnas ut. Den personliga inlegrilelen skyddasdärför redan på grund av sekretessreglerna, Kammarrällen ifrågasäller därför om Prop.1979/80:1 318 delär moliveral alt gallra ut handlingar redan efler ire år, 70 anser alt även om en lidsgräns för gallring kan godlas när det gäller vuxna klienter skulle en sådan gallringsregelfå olyckliga konsekvenser för barnavårdens del. Anlagandel all äldre uppgifter skulle saknarelevans för bedömningen av etl enskill ärende kan nämligen inte upprälthållasinom barnavården. Den omständigheten all inga anmärkningar mot ett barnsförhållanden inkommil ulgör ingen garanti för alt barnel hafl det braunder denna lid. Det är ofta slumpen som avgör om och när anmälningar görs omt. ex, barnmisshandel eller andra missförhållanden i etl barns hemmiljö.Belräffande vissa slag av uppgifler är del vidare av särskilt inlresse atlkunna bevaka om ell mönsler upprepas. Sådana uppgifter är t, ex. tidigaremisshandel eller vanvård av äldre syskon lill barnel. Även vissa psykiskasjukdomsiillslånd hos barnels vårdare eller annan i dess omgivning förtjänaralt uppmärksammas. Del finns prakliska exempel på att sådana tillstånd, 1. ex.amningspsy-koser, ålerkommil hos vårdaren vid senare tillfälle och inneburilslora faror för ell nyll bam. Har man fränhäni sig alla möjligheter allkontrollera familjens lidigare förhållanden kanske man inte förslår all ingripai tid för all rädda barnet. Del bör framhållas att många allvarliga brisier iell barns tidigare förhållanden inte behöver ha lell lill varaktigl omhänderlagandeav barnet. Vårdaren kan t. ex. tillfriskna från sin sjukdom ehuru man inte kanuleslula risk för återfall. Del förekommer även flera fall där barnavlider till följd av misshandel i hemmet. Man kan även tänka sig att barnetadopteras bort. I samtliga dessa fall kommer med den föreslagnaregeln atl sakna all kännedom om vad som hänt. Delta kan lätt leda till att maninte inser att ett nytt barn löper risk att uisätlas för allvariig skada.Ell annal exempel gäller kontrollen av tilltänkta fosterhem. Om del tidigarekonstaterats all barn vanvårdats i ett foslerhem bör detla hem uppenbarligeninte pä nyll godkännas som foslerhem utan atl ingående ulredning gjorts somvisar att del inle längre finns risker med att placera barn där. Med denföreslagna beslämmelsen skulle man inte längre kunna klariäggasådana förhållanden och risken är slor atl anmärkningarna inte alls skulleupptäckas. En tvingande regel om gallring efter sistaanteckning skulle således kunna få myckel olyckliga följder för barnavården. JOanser därför att en sådan regel inte kan genomföras generellt utan måste försesmed viktiga reservationer när det gäller uppgifter om allvariigamissförhållanden rörande bam. Enligt JO:s mening bör gatlringsregelnkonstrueras så atl dylika uppgifter inte gallras tidigare än ellerden senare dag när barnet uppnår myndig ålder. i anser atl denföreslagna gallringsiiden är alltför knapp och föreslår med bl. a. lanke påhelhetssynen och vikten av atl kunna göra en samlad bedömning alt tiden ökastill efter sista anteckning. i anser atl med hänsyntill den helhetssyn som enligl förslagel skall anläggas är del av värde all delfinns malerial för en sådan samlad bedömning. 1979/80:1 319 Som exempel bland många andra kan nämnas följandeom eii för någon tid sedan pröval mål om omhändertagande av barn. Vad sominträftat gav vid handen all barnmisshandel kunde ha förekommil men med hänsynlill omsländighelerna kunde saken också ha sin nalurliga förklaring. Emellertidvar upplysl all liknande händelser inlräffal med annat barn lidigaresaml alt ell allvarligt fall av barnmisshandel inträffat yllerligare ire årdessförinnan. Mol bakgrunden av vad som visals ha inträffat i det förgångnabeslulade vederbörande myndighel att omhänderta barnel i fiåga. Sedermerabekräftades också alt misstanken om misshandel var riklig. Hade i della falltreårig gallringsfrist gälli hade saken ej fåll sin rälla belysning ochbesluiel således blivit felakligl. Del anförda exemplet visar all en gallringsfrisl omire år är alllför knapp, Länsslyrelseni län finner den föreslagna gallringsiiden för kort med hänsyn inleminst lill länsrättens behov av uppgifter och bakgrundsmaterial i sociala mål.Det bör övervägas om den inte kan föriängas något, ålminslone lill fem år.Länsstyrelsen I anser alt behovet av längre frister t, ex. i målom omhänderlagande av barn för samhällsvård synes pålagligl. Länsslyrelsen iVäslernorrlands län anser ocksä all en gallringsfrisl synes för snävililliagen, Erfarenhdsmässigl förekommer I, ex, inom barn-misshandelsområdetfall där i samma familj misshandel redan lidigare har förekommit, fast längretillbaka än . Föreningen , som ocksåfinner en gallringstid vara i kortaste laget, menar atl en tjänstemani stället för atl få klara dokumenterade fakta får lita till sitl minne. Deltakan vara ödesdigert när något positivt eller negativt som har inträffat skallvederiäggas. Del kan leda till rättsosäkerhet. uttalartveksamhet mol all barnavårdsärenden skall gallras efter så som treår.