prop · G303178 · 1979-12-31 00:00:00 — Enligt nu varande rutin markeras sådana noteringar i utdrag ur CKR. Detta sker ge nom markeringen "Registerkort" eller "Registerblad". Isynnerhet för den enskilde innebär denna kodarlade markering en risk atl han inte får tillgång lill elt fullständigt utdrag beroende på att han inte förstår marke ringens innebörd. Anledningen till della förfarande synes vara att tidigare var belastningsuppgifler offenlliga handlingar och man ville därmed skyd da den enskildes integritet. Sedan belaslningsuppgifterna i princip blivit sekretessbelagda har detta skäl bortfallit. (Se 11 § 4 st. sekrelesslagen jäm fört med SFS 1976: 807.) Gällande författningar ger ej stöd för slopande av markering rörande förekomst av belastningsuppgift i registret. För att ge en klarare information på regislemtdrag enligt datalagens 10 § kommer emellertid texten att ha följande lydelse: "Belast ningsuppgifler finns men är lill innehållet ej registrerade hos trafiksäker hetsverket utan kan på begäran erhållas från i län". 5,2.3Länsstyrelsen i : Enligt sina direktiv har utredningen hafl allulgå från en femårig rehabilileringstid beträffande uppgifter i trafikbrottsutdragoch regislemtdrag. Uiredningen har också föreslagit en sådan regel. Dessvärresynes utredningen därvid ha förbisett att detta får återverkningar påfillämpningen av 22 § körkortslagen. ErUigl andra stycket i denna bestämmelsefår nämligen varning ej meddelas bl. a. om körkortshavare tidigare dömts förtrafikonykterhel. Om utredningens förslag följs blir del inte möjligt atl urregistemtdraget utläsa om vederbörande lidigare dömts förtrafikonykterhetsbrott, som ligger utanför femårsgränsen. Delfinns även andra skäl som talar för atl uppgifter om trafikonykterhet liksomäven annan allvarligare trafikbrottslighet bör finnas kvar i registret.Sålunda skall vid bestämmande av spärrtiden hänsyn tas till tidigare brollslighelav samma art (prop. 1975/76:155 s. 100). Detta blir i fortsättningen endastmöjhgt för begränsad tidrymd. Teoretiskt kan alltså en person göra sig skyldigtill rattfylleri utan att behöva riskera längre spärrtid än enförstagångsrattfyllerist. Enytteriigare anledning att låta uppgiften om trafikonykterhet stå kvar iregistret är atl rattfylleri ofta är symptom på allvarliga alkoholproblem.Dessa kvarstår i allmänhet åtskilliga år och det är utan tvivel av värde förkörkortsmyndigheten att ha kännedom om förekomsten av sådana problem. Slutligenmå framhållas att den föreslagna rehabUiteringsregeln också Prop.1979/80:178 170 kanbli till nackdel för den enskilde körkortshavaren. F. n. åberopas, inte minstav kammarrätten, ofta lång tids prickfri köming som ett skäl för alt itveksamma fall underlåta körkortsåterkallelse. En sådan motivering förlindrigare åtgärd blir i fortsättningen inte möjlig. Det kan alltså bli de skötsammakörkortshavarna som kommer i ett sämre läge på gmnd av ett enligtlänsstyrelsens mening överdrivet hänsynstagande till dem som är hårdarebelastade. Avdel sagda framgår att ställer sig tveksam lill de föreslagnarehabiliteringsreglerna. Framför allt gäller detta allvarligare trafikbrottoch då särskilt trafikonykterhet. En möjlighet atl komma till rätta med dessaolägenheter är att låta uppgift om återkallelse och vaming stå kvar iregistret. För körkortsmyndigheten finns då möjlighet att vid behov få framuppgifter om allvarligare trafikbrott. 5.2.4Länsstyrelsen i än (yttrande från tjänstemän vid allmänna enhelen):kan i och för sig tillstyrka utredningens förslag attrehabiliteringsregler införs i de trafikbrottsutdrag som tillställs allmännadomstolar m.m. Förslaget tillgodoser däremol inte länsrätternas och - isynnerhet inte - länsstyrelsemas behov i körkortsärenden. Avgörande för om enrehabiliteringsregel skaU finnas i dessa fall och hur den i så faU skallutformas får inte vara teoretiska spekulationer utan del praktiska behovet.Enligt mening har Jämförelsen med de allmänna domstolarnasarbetssätt och behov drivits för långl. En allmän domstol har att avgöra vilkenbrottspåföljd som skall komma lill användning efter en eller flera relafivtnyligen timade händelser. Domstolens bedömning är därvid i rält hög gradinriktad på nuläget. Är det fråga om allvarliga brott där friheisberövandepåföljd kan komma i fråga, har domstolen i regel tiUgång till elt utförligtmaterial om den tilltalades nuvarande personliga förhållanden(personundersökning, omfattande medicinsk bedömning m. m.). År något oklart hardomstolen möjlighet atl skaffa sig kompletterande upplysningar vidhuvudförhandlingen. De allvarliga brottmålen är vidare inte fler än alt vartoch ett av dem kan ges en individueU handläggning. Trots detta har de allmännadomstolama ansetts ha behov av att fä uppgifter om aUvarligare brott ochbestraffningar . Finns en sådan anteckningunder fioårsperioden skjuts tioårsgränsen tillbaka i motsvarande mån. För enlänsrätt eller en länsstyrelse som har att besluta i en körkortsfråga ärsituationen en annan. För en länsrätt gäller det mycket ofta att bedöma om eneller flera händelser i trafiken kan antas vara representativa förkörkortshavarens beteende i trafiken. Rätten kan där stundom ha behov av att fäöverblicka en . Situationen är ännu svårare för en länsstyrelsesom har all avgöra en ansökan om körkortslillstånd eller förhandsbesked.Bortsett från atl ärendemängden -liksom vid länsrättema är en helt annan änvid de allmänna domstolarna - någol som i och för sig kan göra del svårt allurskilja de svåra fallen Prop.1979/80:178 &,,;, 171 - harlänsstyrelsen atl från sökandens allmänna uppträdande vid sidan av trafiken ~ för sökanden saknar Ju körkort! försöka dra slutsatser om hur han kan antas komma alt uppträda i trafiken. Att fä reda på hur sökan den tidigare uppträtt i trafiken är i en sådan situation av myckel slort vär de. Ett tidigare körkortsinnehav ligger emellertid ofta etl antal år tillbaka i tiden. Den av utredningen föreslagna rehabiliteringstiden blir i sådana fall olillräckUg. Den lider dessulom av den mycket allvarliga brislen all den inte vid en anteckning flyttas tiUbaka i motsvaran de mån. Länsslyrelsensmening är därför inte att alla belastningar för alla nuvarande och f. d.körkortshavare skall redovisas utan tidsgräns. är fullt på delklara med atl del stora flertalet körkortshavare som förekommer med belastningi körkortsregistret bara har gjort sig skyldiga lill någon enstaka obetydligförseelse. Det finns också många personer som visserligen gjort sig skyldigatill aUvarlig trafikbrottslighet - kanske rattfylleri som föranlett körkortsåterkallelse- men om vilka man likväl måste säga att brottet inte är representativt förderas uppträdande i trafiken. Uppgiften därom skall därför inte behöva belastadem , särskilt inte när uppgiften dessulom är utan intresse förkörkortsmyndigheterna. De fall åsyftar är av en helt annan art.Del gäller personer som gång efter annan - men kanske med åratals mellanmm-dömts för trafiknykterhetsbrott, vidare personer som med Jämna mellanmm görsig skyldiga till grov våldsbrottslighet och slutligen personer vilka - trotsåterkommande varningar och återkallelser - fortsätter att göra sig skyldiga till mer eller mindre allvarliga förseelser i trafiken. Kombinatio ner av fallen och ytteriigare typfall kan vidare tänkas. Kännedom om dessa personers förflutna ger en hell annan bild av dem och kan stundom påverka utgången i ärendet så att personer som måste anses direkt olämp liga i trafiken inte heller erhåller eller fär behålla körkort. Länsslyrelsen och länsrätten kan också finna anledning att göra deras körkortsinnehav beroende av fömyad personutredning eller läkarkontroll. bifogar kopior av några beslut i körkorlsärenden. De uppgifter som är mer än ger en helt annan bild av sökanden, har föranlett en mer ingående utredning saml också lett till en annan utgång i ärendet än som eljest skulle ha blivit fallet. Någonform av kompromiss är därför nödvändig mellan körkortsmyndigheternas behov avordentligt utredningsmaterial vid sin svåra och för trafiksäkerheten viktigaprövning - som dessutom enligt lagstiftaren skall göras"individualiserad" - och det övervägande flertalet skötsamma personemasberättigade krav på atl deras förflutna inte aUtid skall följa dem.Länsstyrelsen har övervägt alt presentera olika förslag till en lösning (förslagsvisen tioårig rehabilileringsregel, lämpligen i förening med föriängning bakåtvid anteckningar och med en vägning av brottens art och aveventuella körkortsåtgärder så att bara de allvariiga fal- Prop.1979/80:178 172 len redovisas) men har bland annal på gmnd av bristandeinsikt i de rent datatekniska problemen måst avslå därifrån. I enlighel med ståndpunkt ovanmotsätter sig läns styrelsen att registerkorten bör ulgå ur körkortsregistret. Utredningens förslag (17.3) att utmönstra den särskilda markeringen atl en i CKR regist rerad person har belastning är både verklighetsfrämmande och opraktisk. Saknas en sådan markering nödgas all ta in registerblad vid varje ansökan om körkortstillstånd. Med hänsyn att flertalet personer trots alll saknar belastning kommer delta alt medföra ett avsevärt merar bete för och detta helt i onödan. motsätter sig bestämi även detta förslag. Uiredningen tycks för övrigt förbise del fak tum att dessa markeringsuppgifter inte är tillgängliga för andra än länssly relsema själva (således inte för polismyndighet etc). 5.2.5 i och län:Nuvarande bestämmel ser i 22 § andra styckel och 23 § andra stycket KKL gör att anteckningar om brott mot 4§ 2 mom. lagen om straff för vissa trafikbrott måste undan tas från de föreslagna rehabiliteringsreglema. I övrigt ansluter sig länssty relsen till utredningens förslag. Med hänsyn till vad som anförts ovan när det gällerrehabiliteringsregler för anteckningar om trafiknykterhetsbrott kanlänsstyrelsen inte ansluta sig tiU förslaget om all del under avsnitt 17.3angivna markeringssyslemel upphör och äldre markeringar! CKR gallras ul, såvidainte även rehabiliteringsreglema vid trafiknyklerhetsbroll ändras. 5.2.6 i : här föreslagit föranleder inga erinringar från länsslyrelsenssida. förordar sålunda att en rehabiliteringsregel införs enligtutredningsförslaget. För körkortsregistrels del kan en lid av förefallaatl vara väl lång. Tiden , som diskuterats i lidigare sammanhang, börkanske ytterligare övervägas. 5.2.7 i län:Förslaget tillstyrks i princip. Uppgifter äldre än har mycket begränsatvärde för myndigheterna. Det måste dock beaktas att man kan behöva uppgifter aväldre datum. T. ex. vid olovlig körning (s. 238). - Samma behov föreligger närdet gäller alt tillämpa 22 § KKL vid fall av rattonykterhet med promillehallunder 0,8. En förutsättning för varning är här att körkortshavaren intetidigare har dömts för brott mol 4§ TBL. Det är ofta enklast att få fram ensådan uppgift från CKR, regislerkort och regislerblad (trafikbroltsutdrag). 5.2.8 i län:Länsstyrelsen delar vidare utredningens förslag om att rehabiliteringsreglerbör införas för uppgifter i såväl 1979/80:178 173 trafikbroltsutdrag som regislerblad. För all lillgodosetrafiksäkerhelsintressena finner länsslyrelsen dock behov ibland föreligga atlfä upplysningar för längre lid tillbaka än , t. ex. om rattfylleribrollsom ligger i liden. Härtill kommer all del för en riktigtiUämpning av 22§ körkortslagen, både i den nuvarande och i den föreslagna lydelsen,är en fömtsättning alt tiUgång finns uppgifter om vad som tilldragit siglängre tillbaka i liden än fem är. Varning fär Ju inte meddelas vid vissarattonykterhetsbrott om körkortshavaren lidigare dömts för broll mot 4 §trafikbrottslagen. Oförändrade regler i 22 § fömtsätter att uppgifter omtrafiknykterhetsbrott följer körkortshavaren hela livet. Då detta synesorimligt borde slutsatsen bli alt rehabiliteringstiden bestäms till förslagsvistio är vid trafiknykterhetsbrott och att denna regel skall gälla både vidtillämpningen av 22 § körkortslagen och vid antecknandet av uppgifter iregisterutdragen. 5.2.9----------------------------------------------------- Kungl.Automobil Klubben: KAK fömtsätter att sådan arki vering av register anordnas all enskild person liksom skaU ha möj lighel att ta del av uppgifter om sig själv även än . Detla är en fömlsältning för all de utmärkelser för prickfri kör ning som tilldelas yrkesförare och privatbilister i fortsättningen skall kun na erhållas. Dessa har i icke obetydlig mån medverkat tiU höjd trafiksäker het. 5.2.10 : Utredningen har undersökten femårig rehabilileringstid beträffande uppgifter i trafikbroltsutdrag och registerut drag. Enligt nu gällande regler fär vaming inte meddelas bl. a. om kör kortsinnehavare som tidigare gjort sig skyldig till trafikonykterhetsbrott på nytt gör sig skyldig till sådant brott. Om utredningens förslag följs, blir det inte möjligt alt ur registerutdraget utläsa om vederbörande lidigare dömts för trafikonykterhetsbrott, som ligger utanför femårsgränsen. Därjämte kan det i vissa fall ifrågasättas om del intevore lämpligl för en körkorisinnehavare all kunna dokumentera lång tids felfrikörning. Detla synes i vissa fall ha betydelse för länsrättens avgörande ikörkortsärenden. 5.3 Registrering av innehavare av utländska körkort 5.3.1 : Enligt utredningens förslagskall belräffande den som inte är bosatt i , registerblad sändas tilllänsstyrelsen i det län, där den registrerade förseelsen begåtts. Förslaget kanmedföra tekniska och praktiska ölägenheter. Exempelvis kan flera registerbladunder samma aviseringsperiod komma att tillställas olika länsstyrelserbeträffande en och samma person. Enligt styrelsens uppfattning bör i ställetregisterbladen angående ifrågavarande körkortshavare sändas till en och samma 1979/80:178 174 länsstyrelse,förslagsvis i , såsom ursprungligen föreslagils avarbetsgruppen inom samarbelsorganet för ADB inom rättsväsendet. 5.3.2 Datainspekiionen:Datainspekiionen har inget att erinra mot att be lastningar även beträffande utländska körkortsinnehavare registreras, men konstaterar att förslagel i denna del inte ulformals på samma sätt som för svenska körkortshavare. Utlänning som inte tillstår att han innehar giltigt nationellt körkort och detla inte heller låter sig konstateras på annal sätt ådrar sig således inte någon belaslningsregislrering i körkortsregist rels belastningsdel. I en sådan situation kan således en i och för sig likar tad förseelse medföra olika registrering för olika personer. Dennaolikhet skulle kunna undvikas genom all utlänning vid kyrkobokföring i Sverigeskall uppge innehav av nationellt körkort för registrering i CKR om han önskaråberopa sitt körkort som kompetensgrund. Möjligheten har diskuterats avkörkortsutredningen men förkastats. Enligt datainspektionens mening medfördock alternativet med registrering av utländska körkortsinnehavare fördelarbl. a. ur rättvisesynpunkt. 5.3.3 Länsstyrelseni (yttrande från tjänstemän vid allmänna enheten): delar i och för sig utredningens ståndpunkt att även brott och förseelser begångna av utländska körkortshavare bör re gistreras i . är emellertid inte fullt på det klara med om utredningen verkligen menar att utiändskl körkortsinnehav skall re gistreras även om vederbörande har svenskt körkort. En sådan registre ring måste bedömas som onödig. Imotsats till uiredningen anser atl även uppgifter om vägratgodkännande av utländskt körkort m.m. bör registreras. 5.3.4 Länsstyrelseni : Länsslyrelsen anserdel principi ellt rikligt atl innehavare av utländskt körkort behandlas på samma säll som innehavare av svenskt körkort, när det gäller registreringsåtgärder och ingripanden med anledning av trafikförseelser. ställer sig emellertid tveksam till om registreringen verkligen bör omfalla alla ut länningar. En begränsning till personer som är bosatta i , eller åt minstone har fast adress här, förefaller rimligare. För övriga innehavare av utländska körkort - vilka således vistas mera lillfälligt i - bor de inte körkortsåtgärd komma i fråga, såvida man inte har starka skäl atl vänta sig att vederbörande kommer att köra bil i . har dåliga erfarenheter av handläggningen av mål om vägrat godkännande av utländskt körkort, i form av översättningsarbete, kommunikations- och delgi vningsproblem. Bilaga 5 De remitterade förslagen Lag om ändring i Härigenomföreskrivs all 33 kap. 9 S skall ha nedan angivna lydelse. Vid bestämmande av straff för brott av arbetstagare må hänsyn tagas till avskedande eller annan följd av brottet som är medgiven enligt arbetsavtalet eller enligt författning, som gäller för anställningsförhållandet, och må böter eller disciplinstraff som eljesl skolat ådömas helt eftergivas. Med arbetstagare likställes den som utövar uppdrag åt annan. Vid bestämmande av påföljd för brott av arbetstagare måhänsyn tagas till avskedande eller annan följd av brottet som är medgivenenligt arbetsavtalet eller enligt författning, som gäller för anställningsförhållandet,och må böler eller disciplinstraff som eljesl skolat ådömas hell eftergivas.Med arbetstagare likställes den som utövar uppdrag ål annan. Om en myndighet till Jöljd av brott har meddelat eller kanantas komma alt meddela ett beslul som innebär att hinder eller synnerligsvårighet uppstår för gärningsmannen i hans yrkes- eller näringsverksamhet,får hänsyn på del sätt som anges i försia stycket tas även lill detta vidbestämmande av påföljd. Med myndighet likställs samfund och andra inrättningar,som enligt föreskrift i författning prövar frågor om auktorisation eller andrasådana frågor. Denna lag Iräder i kraft Senaste lydelse 1975:667. Prop.1979/80:178 176 Lagom ändring i körkortslagen (1977: 477) Härigenom föreskrivs i fråga om körkortslagen (1977: 477) dels att I. 2,8-10, 15, 16, 18, 19. 26, .32, 38 och 39 SS saml rubrikerna närmast före 22 och 39 SS skall ha nedanangivna lydelse, dds att i lagen skall införas tio nya paragrafer, 40-49 SS, avnedan Denna lag gäller behörigheten att föra motorfordon,terrängmotorfordon, traktor och motorredskap. Behörighetenatt föra motorfordon eller lerrängmotorfordon anges på följande sätt i körkort. A motorcykel (för tung mo- torcykel först när körkortshavaren har fyllt ) B personbil, lätt lastbil och etl lill sådan bil kopplat lätt släpfordon, tertängvagn E släpfordon, oavsett antal B personbil, läll lastbil och etl lill sådan bil kopplat terrängvagn C tung lastbil E släpfordon, oavsett antal Behörighet att i yrkesmässig trafik för personbefordranföra personbil, läll lastbil eller terrängvagn utmärkes i körkort medbeteckningen TAXI. Bil, terrängvagn eller motorcykel får föras endast av den som har körkort för fordonet. Är till bil kopplat släpjördon skall körkorts-behörigheten omfatta även detla. Bil, terrängvagn eller motorcykel får föras av den som harkörkort för fordonet. Ett körkort med behörigheten A gäller dock Jör tungmotorcykel först när körkortshavaren har fyllt . Har ett släpfordon kopplatstill en hil skall körkortsbehö-righelen omfatta även delta. hinder av första styckel får lastbil, släpfordoneller buss föras 1. utan last ellerpassagerare inom garageområde, verksladsområde eller bensinslalionsområde ellereljesl kortare sträcka av den som har körkort med behörigheten B, 2. med last ellerpassagerare i fall 2. med last eller passagerare ifall som avses under 1, om färden äger som avses under 1, om färden äger rum isamband med bärgning, repa- rum i samband med bärgning, repa- ration eller liknande åtgärd belräffande fordonet eller fordonslågct samt föraren har körkort med behörigheten B och har fyllt . ration eller liknande åtgärd beträffande fordonet samlföraren av del fordon som ålgärden avser har körkort med behörigheten B ochhar fyllt 19 är, 3. i tjänsteutövning av polisman, som har körkort medbehörigheten B. Den varskörkort har återkallats får inom garagcområde, verkstadsområde eller liknandeutan last eller passagerare föra fordon av det slag som del återkalladekörkortet berättigade honom all föra, om medgivande därlill har lämnais. Sådanlmedgivande får avse en lid av högst . Vidmeddelande av körkortslillstånd får Joreskrivas villkor. Körkort får utfärdas endasl om körkortstdlstånd harmeddelats. I tillståndet får joreskrivas särskildavillkor jör körkortet. Körkort får utfärdas endast för den som har ett gällandekörkortstdlstånd. Körkortfår ej utfärdas under tid då spärtlid som avses i 21 § löper. Körkortetfår inte lämnas ut under tid då spärrtid som avses i 21 S löper. Körkort gäller ej, 1. innan det harlämnats ut, 2. om dethar återkallats, 3. medan del äromhändertaget, 4. om del harersatts med annat körkort. / annatfall än som avses i första stycket är körkort ogiltigt, om del ej efter ansökanav körkortshavaren förnyas senast under tionde året efterutfärdandet eller senaste förnyelsen som harbestämt. Sådant körkort får förnyas, om körkortshavaren ansöker därom inom etlår från det att kortet blev ogiltigt. Ett körkort gäller inte X. innan det har lämnais ut, 2. medandet är återkallat, 3. medan det äromhändertaget, 4. om det harersatts med ett annat körkort. Ettkörkort blir också ogiltigt, om det inte efter ansökan av körkortshavarenförnyas senasi vid den lidpunkt under tionde året efler utfärdandet ellersenaste förnyelsen som trafiksäkerhetsverket har bestämt. Ett sådant körkortfår förnyas, om körkorlshavaren ansöker om det från det att kortetblev ogiltigt. 1. om körkortshavaren har brutit mot 1 § andra stycketeller 4§ lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott. Prop.1979/80:178 178 Niivurunde lyddse Föreslagen lyddse 2. omkörkortshavaren har brutit 2. om körkortshavaren har brutit mol 5 S samma lag och personskada mot 5 S samma lag ochöverträdd-ellcr sådan saksktula som ej iir sen inte kan anses som ringa, ringahar uppkommit, 3. omkörkortshavaren genom upprepade förseelser i väsenllig grad har visat bristandevilja eller förmåga att rätla sig efter de bestämmelser som gäller i trafikenseller trafiksäkerhetens intresse för förare av molordrivel fordon ellerspårvagn, 4. om körkorlshavaren i annal 4, om körkortshavaren i annal fall har brutit mot en frän irafiksä- fall har brutit mot en från trafiksä kerhetssynpunkt väsentlig regel vid kerhetssynpunkl väsentlig regel vid förande av motordrivet fordon eller förande av ett motordrivet fordon spårvagn. eller en spårvagn och överträdelsen inte kan anses som ringa, 5. omkörkorlshavaren på grund av opålitlighet i nyklerhetshänseende ej bör hakörkort, 6. om det medhänsyn till brottslig gärning som körkortshavaren har gjort sig skyldig tillkan antagas att han ej kommer att respektera trafikreglerna och visa hänsyn,omdöme och ansvar i trafiken eller om han på grund av sina personligaförhållanden i övrigi ej kan anses lämplig som förare av körkortspliktigtfordon, 7. omkörkortshavarens förutsättningar för rält atl föra körkortspliktigt fordon ärså väsentligt begränsade genom sjukdom, skada eller dylikt all han fråntrafiksäkerhetssynpunkt ej vidare bör ha körkort, 8. omkörkortshavaren ej följer föreläggande all ge in läkarintyg eller bevis omgodkänt förarprov, 9. omkörkortshavaren ej följer föreläggande att förnya körkort, 10. om körkortshavaren begäran körkortet skallåterkallas. Beslut om slutlig återkallelse av En beslul om slullig återkallelse körkort på grund av straffbelagd av ett körkort på grund av straffbe- gärning får ej meddelas förrän frå- lagd gärning får inte meddelas förr- gan om straff har blivit avgjord ge- än frågan om straff har blivit av- nom dom som har vunnil laga kraft. gjord genom dom som har vunnil Vad som har sagts nu gäller dock ej laga kraft. Detta gäller dock inte 1. om omständigheterna är så- I. om körkortet har omhänderta- dana, att körkortshavaren oavsett gits eller ålerkallals tills vidare och utgången i ansvarsfrågan kan den spärrtid som bestäms upphör anses olämplig att föra körkorts- senasi när heslutet meddelas, pliktigt fordon, 2. om åklagare med stöd av 20 kap. 7 § rättegångsbalkeneller molsvaran de bestämmelse i annan författning har meddelat beslut atl ej tala å gär ningen. 19 S' Uppstår Jråga om återkallelse av Om det på sannolika skäl kan an- körkort och kan det på sannolika tas, att körkortetkommer att åler- ' Andringen innebärbl.a.