prop · G303109 · 1979-12-31 00:00:00 — Uppbörden avavgiften som skall ske i samma former som gäller för denallmänna energiskatten och utbetalning av bidrag skall handhas avriksskatteverket (RSV). Den årliga kostnaden för administrationen hos SPK ochRSV tillsammans har beräknats till . Enutjämning av zontilläggen på bensin och dieselbrännolja har vi inte ansettvara påkallad med hänsyn till de små prisskillnader som denuvarande zontilläggen medför. Enligt vår mening får den utjämning av de regionala prisskillnaderna pådrivmedel som det nu tillämpade zontilläggssystemet faktiskt innebär ansestillräcklig. Även om en utjämning av dessa skillnader i vissa avseendenfordrar en mer bejgränsad administrativ insats än i fråga omeldningsoljan framstår åtgärden ändock som onödig med hänsyn till de obetydliga fördelarden skulle medföra för vissa förbrukare. Prop.1979/80:109 35 Lag om utjämning avortstillägg för vissa oljeprodukter 1 § För utjämning av de prisskillnader på motorbrännoljaoch eldningsolja som förorsakas av de tillägg förtransportkostnader (ortstillägg) vilkatillämpas vid försäljning tillförbrukare får regeringen föreskrivaett högsta ortstillägg som skall gällavid sådan försäljning inom de kommuner som anges ibilaga till denna lag. 2 § Kompensation för transportkostnader, som till följd av utjämningeninte bli täckta, utgår i form av ett särskiltbidrag (t:ranspor tbidrag) . I den månregeringen så föreskriver utgår transportbidrag också till förbrukareinom kommun som avses i 1 § vilken köpt eldningsolja utan att erlägga ortstillägg. Transportbidrag fastställsav regeringen på förslag av statens pris- och kartellnämndför de orter som omfattas av utjämningen. Bidrag utbetalas av . 3 § För att täcka kostnaderna för utjämningen får re geringen besluta om uttagande av en särskildavgift (transportavgift) påmotorbrännolja och eldningsolja. 4 § I denna lag avses med motorbrännolja och eldnings olja även bunkerolja. Denna lag träderi kraft den 1 iuli 1980. Prop.1979/80: 109 36 Förordning om utjämning av ortstilläggför vissa oljeprodukter 1 § Vid försäljning avmotorbrännolja och eldnings olja till förbrukare som inte är registrerad som skatt skyldig till allmän energiskatt för sådant bränsle får ortstillägg som avses i 1 § lagen (1980:00) om utjäm ning av ortstillägg för vissa oljeprodukter tas ut med högst 00 (44) kronor för kubikmeter. 2 § Transportfaidrag som avses i 2 § lagen (1980:00) om utjämning avortstillägg för vissa oljeprodukter utgårmed belopp som anges i bilaga till denna förordning. 3 § Transportbidrag utgår till 1. den som ombesörjer försäljning som avses i 1 § och transporterar bränslet till förbrukaren, 2. den som säljer bränsletill återförsäljare, som ombesörjer försäljning som avses i 1 §, och själv transporterar bränslet till förbrukaren, 3. förbrukare som ärregistrerad som skattskyldig till allmänenergiskatt för motorbrännolja och eldningsolja , 4. annan förbrukare änsom avses i 3, som infört bränsle eller för vars räkning bränsleinförts till riket, då transportavgift som avses i 9 § erlagts till tullmyndighet. 1979/80: 109 37 4 § Rätt till transportbidrag inträderi fall som avses i 3 § 1 och 2 när bränsletlevereras till förbrukare och i fall som avses i 3 § 3 och 4 närbränslet förbrukas. Rätttill transportbidrag inträder dock inte när bränslet förbrukas förframställning av annat bränsle. 5 § Om den som är bidragsberättigadenligt 3 § är registrerad som skattskyldig till allmän energiskatt för motorbrännolja och eldningsolja skall han ge in ansökan om transportbidrag till för de perioder och inom den tid som gäller föravlämnande av deklaration för transportavgift som avses i 9 §. Sökanden får avräkna i ansökan upptaget bidragsbelopp från deklarerat avgiftsbelopp. Om bidraget överstiger avgiften utbetalar riksskatteverketskillnaden . I övriga fall skall ansökan om transportbidrag ges in till riksskatteverketför varje kalendermånad under vilken rätt till bidrag inträtt. Ansökan skall ha kommit in till verket före utgångenav månaden efter den som ansökningen avser. Bidrag utbetalas av riksskatteverketså snart som möjligt. Till ansökan somavses i första och andra stycket skall fogasde handlingar som bestämmer. 6 § Bestämmelserna om skattskyldig och beskattnings myndighet i 4,7 och 9-12 §§ lagen (1959:92) om för farandet vid viss konsumtionsbeskattning gälleri till lämpliga delar i fråga om den som sökertransportbidrag respektive . 7 § Har transportbidrag utgått med förhögt belopp till följd av oriktig uppgift som sökanden lämnatär denne skyldig att återbetala till statsverket vad han erhållit för mycket. Åtgärd i syfte att ta ut oriktigt utbetalat transportbidragfår inte vidtas senare än fem årefter utgången av det kalenderår under vilket bidraget har utbetalats. Prop.1979/80:109 38 8 § Om bränsle återtagits isamband med återgång av köp skall transportbidrag som åtnjutits förbränslet återbetalas till . 9 § Transportavgift sorn avses i 3 § lagen (1980:00) om utjämning avortstillägg för vissa oljeprodukter erläggsför motorbrännolja och eldningsolja, i den mån skatteplikt föreliggerenligt lagen (1957:262) om allmänenergiskatt. 10 § Avgiftsskyldig är den som ärskattskyldig till all män energiskatt för avgiftspliktigt bränsle. Avgifts skyldigheten inträder som skyldigheten att erlägga allmän energiskatt. Införs avgiftspliktigt bränsle till riket av annan än den som ärregistrerad som skattskyldig till allmänenergiskatt för sådant bränsle erläggs avgift till tullmyndighet. Därvid gällertullagen (1973:670) och 46 § lagen(1959:92) om förfarandet vid viss konsumtionsbeskattning. 11 § Transportavgift utgår med 00 (75) öreför kubik meter . 12 § Bestämmelserna om uppbörd och kontroll i lagen (1957:262)om allmän energiskatt såvitt de avser avgif tspliktigt bränsle ägermotsvarande tillämpning på transportavgift enligt denna förordning, om inte annat följer av 13 eller 14 §. 13 § I deklaration för transportavgift får avdrag göras för brä.nsle, som 1. i avgiftsbelagtskick förvärvats för återförsälj-ning eller förbrukning i egen rörelse, 2. återtagits i samband med återgång av köp, 3. förbrukats eller försålts för fartygsdrift i utrikes trafik, 1979/80:109 9 4. av den avgiftsskyldige eller för hans räkning utförts urriket eller förts till svensk frihamn för annat ändamål än att förbrukas där, 5. avgiftsskyldig förbrukat för framställning avavgiftspliktigt bränsle, 6. försålts med förlust för denavgiftsskyldige, i den mån förlusten hänför sig till bristande betalning från köpare. 14§Avgiftsskyldig skall inbetala i deklarationen angivet avgiftsbelopp tillriksskatteverket genom insättning på särskilt postgirokonto. I fall som avses i 5 § första styc)<.et skalldock belopp som återstår efter avräkning som där sägs inbetalas. 15 § I denna förordning avses med motorbrännoljaoch eldningsolja även bunkerolja. 16 § Talan mot beslut i fråga om transportbidrag enligtdenna förordning förs hos kammarrätt genom besvär. 17 § Ytterligare föreskrifter för verkställighet av denna förordning meddelas avriksskatteverket. Dennaförordning träder i kraft , Prop.1979/80:109 40 Vidförsäljningen av eldningsoljor, bensin och dieselbrännoljatas i prissättningen särskild hänsyn till transportkostnaderna. Den regionala prisdifferentieringenbygger på ett speciellt system med orts- och zontillägg. Föreldningsoljor och en stor del av dieselbrännoljan bestäms särskilda ortstillägg -grundade på enschablon.beräkning av vissa element i transportkostnaderna - för ettstort antal orter, f.n. varierande per m . När det gällerbensin och dieselbrännolja som säljs från pump indelas landet med utgångspunktfrån importhamnarna och deras närmaste omland i tre zoner med 1 öresprisskillnad per liter. Orts- och zontilläggen representerar endast en del av de ifrågavarandekostnaderna, som i övrigt täcks av varornas grundpris. En betydande del aveldningsoljorna, främst tjocka oljor, berörs inte av ortstilläggen.Zontilläggen omfattar däremot den helt övervägande delenav försäljningen av bensin. I fråga omdieselbrännolja tas zontillägg ut på ca 30 %och ortstillägg på av den totala volymen. Ortstilläggen infördes islutet av sedan eldningsoljor i större utsträckningkommit i bruk vid fastighetsuppvärmning. Zontilläggen tillkom redan före andravärldskriget. Underefterkrigstiden har vid ett stort antal tillfällen framförts ochbehandlats önskemål om en utjämning av orts-och zontilläggen.Under 1970-talet har frågan aktualiserats iriksdagen genom motioner eller frågor. På regeringens uppdrag framlade statens pris- ochkar- 1979/80:109 41 tellnämnd (SPK)år1975 efter utredning ett förslag till teknisk lösning som byggde på ett särskiltclearingsystem. Vid remissbehandlingen möttes förslaget emellertid av kritik från många håll. Vår uppgifthar varit att förutsättningslöst granska olika möjligheter att mildraverkningarna av de nuvarande orts- och zontilläggen. I direktiven (Dir1977:81) uttalade chefen för , statsrådetBurenstam , beträffande målsättningen i övrigt följande. Utredarensuppgift skall sålunda vara att undersöka vilka metoder sompraktiskt kan användas för att bidra till att minska de geografisktbetingade prisskillnaderna på eldningsolja och bensin eller för att på annat sättkompensera de högre kostnader som vissa förbrukareav aessa produkter f, n.får vidkännas på grund av sin boendeort. En utgångspunktför arbetet skall vara att resultatet inte får innebära att entyngande och kostsam administration byggs upp.Tidigare utredning har visat attdet är tekniskt svårt att åstadkomma ett självfinansierande utjämningssystemsom ger rimliga förändringar av prisnivån för alla förbrukareav eldningsolja och bensin. Utredarens förstahandsuppgift bör likväl varaatt försöka utarbeta ett sådant system. Utredaren böremellertid också kunna ange andra möjligheter att mildraverkningarna av de nuvarande orts- och zontilläggen. Utredarens överväganden bör göras motbakgrund av det ansträngda statsfinansiella läget.Regeringen har i prop 1976/77: 150 framhållit att måste inriktas påen strävan att återvinnabalansen mellan resursutvecklingen och utgiftsambitionen. Den fortsatta reformpolitikenmåste föras i detta perspektiv. Självaproblemställningen rörande företagens kompensation förtransportkostnaderna togs upp på följande sätt i direktiven. Detav oljeföretagen nu tillämpade systemet med särskildaorts- och zontillägg för olja och bensin har tillkommit för attkompensera oljeföretagen för transportkost-naaer m.m.till längre bortliggande oter. Därmed skall dessa orter tillförsäkraserforderliga leveranser av olja och bensin. För konsumenternas del medförsystemet dock avsevärda prisskillnader i olika delar av landet. Jag harförståelse för att det kan uppfattas som. orättvistatt de konsumenter i vårt land som på grund av Prop.1979/80: 109 42 strängare klimat och längre reseavståndförbrukar mer eldningsolja och bensinän andra får betala ett högrepris. Jag anser därför att möjligheterna till utjämning av kostnaaerna för eldningsolja och bensin i olika delar av landet ånyo bör övervägas. Problemet med prisskillnader på olja ochbensin som beror på orts- och zontillägg har dock visat sig tekniskt svårt att lösa.Ytterligare utredningsarbete behövs därför innan mankan komma till rätta med denna fråga. Jag vill dock i sammanhanget erinra om att detinte bara är distributionskostnader som vari!rar i olika delar av landet. Hånga anara ko&tnader är olika högavilket ofta innebär att varor och andra nyttigheter är dyrare i storstadsregionerna. Att utjämna alla dessa olika skillnader är ogörligt inteminst från administrativ synpunkt.Statsmakterna har därför mestadels valt att åstadkommautjämning mellan skilda regioner ochbefolkningsgrupper med generella medel. Sålundautgår kommunala skatteutjämningsbidrag föratt man i praktiken skall få bättre ekonomiska betingelser för befolkningen i fattigare kommuner . SPK:s utredning i ämnetvar i allt väsentligt inriktad på att utforma ett speciellt clearingsystem för utjämning avorts- och zontilläggen. Vårt uppdrag innefattar en belysning av olika tänkbara alternativ till lösning. Föratt få innebörden av oli.ka alternativ klarlagd, men också i syfte att konkretisera själva frågeställningen har vi ansett oss böra komplettera det redan föreliggande materialet i olika hänseenden. Vi har dock i möjligaste månbegränsat oss till bearbetning av redanföreliggande material. Om de sålunda gjorda undersökningarna kan några påpekanden göras. Genom bearbetning av viss energistatistik har så långt möjligt oljeleveranser till olika kundkategoriertagits fram kommunvis. Materialet har sedan tillsammans med uppgifter somligger till grund för det nu gällande systemet med frakttillägg sammanställtsregionvis i olika alternativ. Uppgifter om ortstilläggssystemet har lämnatsav (). Med anledning av olikapåpekanden vid remissbehandlingen avSPK:s förslag har vi sökt, efter förfrågan hos fyra 1979/80:109 43 avoljebolagen, belysa förekommande rabattsystem för attklargöra frakttilläggens betydelse i förhållandetill nettopriserna på olja. Inköpsförhållanden och prissättning har vidare kartlagtsgenom en av gjord enkät hos en rad företag.Uppgifter har ocksä erhållits från Hyresgästernas (), allmännyttiga bostadsföretag (), Kommunernasoljesamköp (KOSAB) och Svenska värmeverksföreningen.Bland annat genom att inhämta uppgifter om s, k. cargo-försäljninghar vi vidare velat ytterligare klarlägga leveransvägarna och därmed sammanhängande aspekter på den inhemska oljemarknadensorganisation. SPKhar medverkat genom sammanställning av uppgifter om transportkostnadernasbehandling vid prissättningen inom olika branscher. Material rörandetaxesättningen för elström har erhållits från och . Vadsedan beträffar förhållandena i andra länder har vi närmarestuderat det i tillämpade utjämningssystemet. Också det norska systemet hargranskats. Genom förfrågningar via har vi konstateratatt något utjämningsförfarande inte finns i EG, ej heller i och . Genomkontakter med ett antal organisationer, av vilka de flesta också yttradesig över SPK:s förslag, har vi tagit del av synpunkter från olikagrupper som berörs av frågan. 1979/80:109 44 importerade 33 milj m av olika oljeprodukter till ett sammanlagt värde av 14 miljar- Av den totala importen utgjorde råoljan till raffinaderier inom landet något över 18 milj m eller ca 54 °o. Återstoden var färdigapetroleumprodukter från raffinaderier i andra länder. Den totalt importerade volymen minskade något i förhållande till år1977 aå den var 36 milj m . Den närmare fördelningenmellan olika produktsiag liksom förändringarna mellan åren 1977 ocn 1978 framgår av tabell2:1. Taoeli 2:1 Import av oljeprodukter Varuslag Volym 1000 m Procentuell Eo I + dieselbrännolja Källa: Oljemarknaden nr 12, fjärde kvartalet 1978 (Kvartalsrapport från SPK) De i tabellen angivna beteckningarna för de olika eldningsoljekvaliteterna som normaltockså används i fortsättningen kräver följande förklaringar. 1979/80:109 45 Eldningsoljornauppdelas från den tunnaste, eo I, till den tjockaste, eo V.Tunn eldningsolja används huvudsakligen för uppvärmning avsmåhus och mindre och medelstora hyresfastigheter. Till den tunnaeldningsoljan räknas också eo II, som dock endast används ibegränsad omfattning. Eo IIimporteras inte. De tjockarekvaliteterna, eo III och eo IVanvänds för uppvärmningsändamål i störrefastigheter, i värmecentraler och vid produktion av fjärrvärme. Eo IV användsdessutom i stor utsträckning i industrin. Den tjockaste kvaliteten, eoV, går förutom till industrin till större anläggningarför kraft- och värmeproduktion. Beteckningarna NS och LS står förnormalsvavlig dvs. olja med ett svavelinnehåll på mer än 1viktprocent och lågsvavlig dvs. olja med ett svavelinnehåll på högst 1viktprocent. ,, , och var de största råoljeexportörernatill . Av motorbensinen importerades huvuddelen frånraffinaderier t , och . Importen av tunn eldningsolja komi första hand från , och Danmark.Huvuddelen av de tjocka eldningsoljorna importeras från . Praktiskttaget all import av råolja eller raffinerade oljeprodukter till Sverigesker med tankfartyg. Från fartygen pumpas oljeprodukterna genom rörledningarin i s,k.oceancisterner, vanligen lokaliserade till störrekuststäder (kustdepåer). I de fall oljeprodukterna utgörs av råoljapumpas denna till en till raffinaderiet hörande cistern. Efter raffinering går de färdigaprodukterna till raffinaderiets olika cisterner eller till kustdepåer. Dessaprodukter, liksom raffinerade oljeprodukter som importeras till kustdepåerna,levereras med tankbil, järnvägstankvagn eller tankfartvq. En mindre del går viainlandsdepåer som är placerade påcentrala orter. Vissa störreindustrier, kraftverk etc, importerar själva en betydande del av de oljeprodukter de förbrukar. Prop.1979/80: 109 46 Förbrukningen av oljeprodukter brukarvanligtvis belysas med uppgifter om leveranser. Den totala förbrukningen av drivmedel och flytande bränsle i uppgick till 30 milj m . Det innebär en minskning jämfört med år1977 med . Tabell 2.2 visar leveranser av olika produkter. Tabell 2:2 Leveranser av oljeprodukter direkt till konsumenter resp, återförsäljare(exklusive bunkri.ng för utrikes sjöfart) Varuslag Volym 1000 m Procentuell 4 945 + 2,8 2 432 ./. 8 213 + 0,7 267 ./. 943 ./. 2 390 + 18,2 2 133 ./. 3 558 ./. Källa: Se tabell 2:1 UnJcr gick33,av den totala förbrukningen av samtligaoljeprodukter till fastighetsuppvärmningmedan gick till transporter, till industrin och tillkraftproduktion. Närmare uppgifter om värdet av förbrukningenär svåra att få fram. Genom att tillämpa vissa genomsnittspriser för de olika produkterna kan enligt SPK med hjälp av ovannämndaleveransuppgifter ett ungefärligt totaltförsäljningsvärde inkl.skatter och avgifteruppskattas till förår 1978. 1979/80:109 47 - , ,, , , , AB ,, Svenska , AB Svenska ochTexaco - svarar för den dominerande delen av oljeförsörjning. Åtta avdessa oljeföretag är dotterbolag till internationella storföretag. Detre övriga företagen är de , tillhörande , OKoch det statliga bolaget (). Vid sidan av de rikstäckandeoljeföretagen verkar på marknaden ett relativt stort antal medelstora ochmindre oljeföretag oftast med lokal anknytning. De köper ihuvudsak sina produkter från de rikstäckande företagen men kan också köpa direktfrån utländska leverantörer. Flertalet av de lokalt verkande företagenhar huvuddelen av sin försäljning koncentrerad till eo I och/eller till olikatyper av tjocka oljor. Shelloch BP har egna raffinaderier i och Nynäs i . OK har tillsammans med ett raffinaderivid - - vilket togs i drift . Nynäs driverockså raffinaderiverksamhet i och där framställningen är koncentrerad till asfalt. Raffineringskapaciteteni framgår av tabell 2:3. Prop.1979/80:109 48 Nominell kapacitet mili ton OK/,8,3 Nynäs, Nynäsnamn 2,6 i och O , 5 Källa: Prop. Kapaciteten vid de svenska raffinaderierna - 21,1 milj tonråolja - motsvarar av den totala inhemska förbrukningen 1978. Den faktiska produktionen uppgick till av den nominellakapaciteten. Under utgjorde den inhemskaproduktionen av den totala tillförselnav oljeprodukter till den svenska marknaden. Skillnaden mellan den nominellakapaciteten och det faktiska utnyttjandet beror bl.a. på att det under störredelen av 1978 varit ofördelaktigare att raffinera råolja vid eget raffinaderi än att köpain färdigprodukter från raffinaderier påkontinenten. , dä prisarna på de nämnda färdigprodukterna steg mycketkraftigt, var dock utnyttjandegraden vid de svenska raffinaderierna . De internationella oljeföretagens svenska dotterbolag täckerhuvudsakligen sina behov av råolja ochraffinerade oljeprodukter genom köpfrån moderföretagen. Genom de internationella oljeföretagens diversifierade råoljeförsörjning kan dessa företag antas vara mindre sårbaraför störningar i råoljeledet än de företagsom har få inköpskällor. Nynäs importerar råoljahuvudsakligen från och . Raffinerade produkterimporterar Nynäs främst från . OK köpte, föreScanraffs tillkomst, raffinerade produkter från några av de stora internationellaoljeföretagen enligt 1979/80: 109 49 långtidsavtal som dock i stor utsträckning var kostnads-mässigt relaterade till Rotterdammarknaden. köper OK sin råoljaav internationella oljeföretag och direkt från oljeproducerande länder. De elva rikstäckandeoljeföretagen svarade för94,respektive av den totala försäljningen i landet av bensin och dieselbrännolja. Av den totala försäljningen aveo I svarade dessa företag för . För de tjocka eldningsoljekvaliteterna III-Vvarierade deras sammanlagda markriäds-andelmellan och för eo V LS och för eo III NS. Som framgår av tabell2:4 var OK och under år 1978liksom , de två största företagen påbensinmarknaden m.ed andelar av den totala bensinförsäljningen på 18, 2 respektive . Som tidigare nämnts svarade år1978 de elva ledanae oljeföretagen för av försäljningen av bensin inom landet. Övriga bensindistri-flutörer är i första hand AB Svenska Uno-X (ägt av inom ) ochSkandinaviska Din-X (dansk-ägt). Beträffandedieselbrännolja var störst - -närmast följt av BP . OK och Shellhade de största andelarna av marknaden för eo I, OK med 16,9 och med14,av den totala försäljningen av eo I. På marknaden för tjock eldningsolja var OK störst när det gäller eo III - 28,8 respektive 15,för normal- och lågsvavlig kvalitet. Normal- och lågsvavlig eo IV såldes mest av Nynäs och OK - respektive 19,4 %av den totala försäljningen. När det gäller eo V sålde Nynäs av den normalsvavligakvaliteten och BP av den lågsvavliga kvaliteten. Förutom de elva rikstäckande bolagen säljerett antal mindre företag dieselbrännolja och eldningsoljor. De 4 1979180. o cvj m ro OJ CM CNJ C\J OJ *.0 1 OJ UD U -a c ro «x> 00 kO CO (.n rn kO CO ro «a- CO 0> CO CT» ro LD LO ro CM » VO LO o l-n CO O CM LT) . C3CT*U->roCOOOrO'' TOO f CM f 1979/80:109 51 flestaav dessa har dock.liten försäljning av eo V. Till denna grupp av företag,som vart och ett har liten andel av den totala marknaden, hör bl.a.Ahlmarks Bränsle AB, , G & L , , , och AB Oljeenergi, . En mindre grupp företag säljerhuvudsakliqen eo V. Dessa företags sammanlagda m,arknadsandel var för lågsvavlig eo V respektive för dennormalsvavliga kvaliteten. Exempel på sådan företag är , , A , , , och , (dotterbolagtill ). Ifråga om de närmare formerna för distributionen av de olikaoljeprodukterna kan följande nämnas. Bensinsäljs till konsument genom särskilda försäljningsställen , som i de flesta fall drivs av fristående återförsäljare. Deoljeföretag som driver försäljningsställen i egen regi är främst OKoch . .Även övriga oljeföretag har ett mindre antal försälnings-ställen iegen regi. Direktförsäljningen av bensin till storkonsumenter ärrelativt liten - av den sålda bensinen levererades under år 1978direkt från oljeföretagens cisterner. Servicestationer(bilvårdsanläggningar) kan drivas i kombination med sidorörelser, tex kiosk, servering, butik och rum för övernattning. Bensinstationer brukar definieras somförsäljningsanläggningar med flera pumpar och med särskildexpeditionslokal för försäljning av smörjoljor och tillbehör men utan möjlighettill service- och reparationsarbeten. Med automatstationer avses här försäljningsställen medenbart sedelautomater. Singelanläggningar slutligen är anläggningarmed en eller flera pumpar men utan tillgång till särskilda lokaler eller serviceanordningar.Gemensamt för flertalet av dessa försäljningsställen är att återförsäljaren är skyldigatt inköpa hela sitt behov av petroleumprodukter från detoljebolag med vilket kontrakt tecknats. Endast i undantagsfall saluförs ett märketillsammans med ett eller flera andra märken --sk samstationer. Prop.1979/80:109 52 Antalet försäljningsställenför drivmedel per den 1 januari 1978uppgick totalt till 4 906 varav 3 696 utgjorde servicestationer, 353bensinstationer, 197 automatstationer och 560 singelanläggningar. I jämförelse med har totala antalet försäljningsställen reducerats med 212 enheter - från 5 118 till 4 906 enheter. Det är främst singelanläggningarna som har minskat i antal.Under 1977 minskade antalet sådana anläggningar -med 110, från 770 till 660. 96 singelanläggningarblev nealagda .