prop · G3032 · 1979-12-31 00:00:00 — EnligtJK råder särskilt inom hälso- och sjukvårdsområdet oklarhel om i vilkenutsträckning sekreiess kommer att gälla med utgängspunkt frän förbudel i 1 kap.2 § 2 att röja uppgift utanför den särskilda verksamhelen. Oklarheten gällervar gränsen går för den särskilda verksamhelen, utanför vilken spridning avhemliga uppgifter inte får ske. I promemorian (s. 362-365) förs en delresonemang om sekretessens utsträckning och uttrycket särskild verksamhet somenligt JK delvis ler sig ganska förbryllande och i varje fall inte utmynnar iklara besked. Än sägs att förtroendesekretess gäller inte bara för den sommottagit uppgiften utan i princip också hos annan personal som får del avuppgiften inom den allmänna hälso- och sjukvården Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 304 ochi anslutande verksamheter. Längre fram hänvisas lill grundsatsen i 1 kap. 2 § 2all uppgifter alltid fär användas i den särskilda verksamheten. Härefterdiskuteras (s. 353 y ~ 364 x) gränserna för denna verksamhet, dock ulan allutmynna i annat besked än atl uttrycket i hälso- och sjukvårdssammanhang börges en snäv tolkning. JK kan inte finna dessa utläggningar tillräckligtklargörande och vägledande, om tolkningssvårigheler skulle uppkomma. Del ärdock enligt JK:s mening självfallel atl uppgifter måste kunna lämnas från enläkare lill en annan, i den mån de behövs i rent vårdsyfte. Uppgifter måsteockså kunna lämnas olika vårdsektorer emellan för alt bistå en patient. Sådantuppgiftslämnande torde utan vidare kunna rymmas under uttrycket särskildverksamhet i 1 kap. 2 § 2. Enligtsocialstyrelsen lorde i allmänhet inte behöva råda någon Ivekan om vad somskall förslås med hälso- och sjukvård liksom omsorger om vissa psykisktutvecklingsstörda. Tveksamhet kan dock uppkomma om vad som menas med annanmedicinsk verksamhet.I promemorian (s. 358) räknas vissa aktiviteter upp, t.ex. rättsmedicinsk undersökning och läkarundersökning, som inte primärt harvård eller behandlingssyfte. påpekar alt rättsmedicinskaundersökningar bl. a. avser fall av barnmisshandel och fastställande avfaderskap. Sådana ärenden innehåller ofta upplysningar av myckel ömtålig natur.För atl undvika den felaktiga tolkningen alt bestämmelsema inte avserrättsmedicinska undersökningar kan ifrågasättas om sådana undersökningar intebör anges i själva lagtexten. Styrelsen är dock medveten om alt lagtexten, omden inte skall bli alltför vidlyftig och svåriäsi, inte kan innehålla enuttömmande uppräkning av alla de verksamheter som bestämmelsen avser allomfatta ulan alt vägledning i stället fär sökas i förarbetena vid tveksamhet omtolkningen av en beslämmelse. Arbetarskyddsstyretsenutgår från all medicinsk forskning och utredningsverksamhet som bedrivs avstyrelsen, inte faller under begreppet annan medicinsk verksamhet ulan skallbedömas enligt de sekretessregler som gäller för arbetarskydd i allmänhet. Ifråga om föriroendesekrelessens avgränsning ullalar hovrättenför det är en riktig tanke atl sekretessen inom sjukvården i det väsentligaskall vara underkastad patientens bestämmande. Del sätt varpåförtroendesilualionerna har beskrivits i 8 kap. 1 § är enligt hovrättenklargörande. Det är väsentligt all verksamhet som innebär myndighetsutövningmol enskild är undantagen och alt sekretessen skall omfatta endast uppgiftersom hänför sig till frivillig rådgivning, behandling eller vård ellerundersökning enbart i medicinskt syfle. Även villkoren i 1 § första stycket 1och 2 anser hovrätten lämpligl utformade. Kommunstyrelsen i Malmökommun anser det däremot högst tveksamt om begreppet "i förtroende"är tillräckligt klart och upplysande. Kommunstyrelsen ställer frågan hur långtdelta begrepp sträcker sig och hur gränsen skall dras lill andra uppgifter ochförklarar alt det är nödvändigt alt närmare söka definiera begreppet, inteminsl med hänsyn lill den vikt som det kan ha om en uppgift skall anses lämnadi förtroende eller ej. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 305 Socialstyrelsennoterar att det enligt promemorian (s. 360) för förtroendesekretess krävs atluppgifterna har lämnais i en silualion som kan karaktäriseras som frivilligrådgivning, undersökning, behandling eller vård saml all sådan sekreiess ärutesluten vid tvångsmässig undersökning, t. ex. rätlspsykialrisk undersökning.Detta röjer enligt styrelsen en betydande okunnighet om förhållandet mellanläkare och patient i den rättspsykialriska undersökningssituationen. Spontanaförtroliga meddelanden är i dessa situationer myckel vanliga. åtföljsdessa meddelanden av en uttalad önskan all läkaren inte skall återge dem ihandlingarna och finner denne själv del lämpligl alt behålla demsom kunskap om den undersökte ulan atl relatera dem i utlåtandet. Även om ensådan återhållsamhet beträffande utnyttjandet av förtroliga uppgifter är ensjälvklar plikt, betyder kännedomen om deras innehåll myckel för fullbordandelav läkarens bild av patientens psyke. Styrelsen påpekar vidare all läkarensdirekta iakttagelser, resultatet av olika somatiska undersökningar m. m.förtecknas i en särskild behandlingsjournal, som, när så befinnes särskillvärdefullt, bifogas del rättspsykialriska utlåtandet som bilaga. Dessutomerhåller de rättspsykialriska patienterna erforderiigmedicinsk vård och behandling. Uppgifterna härom antecknas ibehandlingsjournalen. I underiaget för del rättspsykiatriska utlåtandet ingårdessutom regelmässigt ett omfattande journalmaterial från i förekommande fallsjukvården, socialvärden och kriminalvärden. Journalmaterialel redovisasrelativt ingående i själva utlåtandet. framför kritik mol del sätt på vilket förtroendesekrelessenavgränsas i förevarande paragraf Förbundet anför: Häruppställs till en början kriterierna för att den enskilde skall fä åtnjutaförmånen av den i princip oinskränkta s. k. förtroendesekretessen. Del faller iÖgonen att inte bara den traditionellt myndighetsutövande sjukvården som vårdenligt lagen om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall (LSPV) ochsmittskyddslagen ulan också vård enligt omsorgslagen är undantagen. Men intenog med delta; synbariigen är all sjukvård som är mer eller mindre obligatoriskgenom författningsreglering undantagen. Således synes (promemorian s. 361)obligatorisk undersökning i samband med skolhälsovård, inom militärväsendet,inom kriminalvården, inom nykterhetsvården, specialreglerade undersökningarinom förelagshälsovården etc. vara uteslutna från förlroendesilualioner. Påsikt lorde man också ha atl räkna med någon form av obligatoriskhälsoundersökning inom förelagshälsovården generellt. Kortsagt har man lyckats med konststycket all vid de tillfällen dä sjukvården haren riktigt bred kontaktyta med stora befolkningsgrupper rycka undan grunden förett förtroendefullt samarbete mellan patienten och sjukvården. Omnu någon patient emellertid skulle helt frivilligt vända sig lill sjukvårdenoch mot förmodan lyckas uppfylla de krav på kausalitet mellan den frivilligahänvändelsen och uppgiftslämnandet ställs han inför undantagen i tredjestyckel. Det är naturiigtvis bra atl undantagen är katalogiserade här och i ensärskild lag. Därmed kan man skapa sig en uppfattning om vad för förtroendesjukvården kan erbjuda. 52 1979/80. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 306 Redanen ytlig genomgång av skissen (promemorian s. 378 fl") lill särskild lagger emellertid vid handen all sådana uppgifter som är ägnade att påverka anställningsförhållanden,körkortsinnehav, andra typer av certifikat, möjliggör tvångsingripande enligtLSPV etc. inte omfattas av någon sekreiess gentemot berörda myndigheter.Således äralla de situationer då den enskildes ekonomiska och sociala situationkan påverkas på ett avgörande sätt undantagna från sekretessen. Och detta motbakgrunden av alt i promemorian förklaras atl förtroendesekrelessentillgodoser ändamålet att uppmuntra människor att söka sjukvård och lämnaför vården behövliga uppgifter ulan atl behöva riskera myndigheisingripanden. Detförtjänar all återigen framhållas atl sjukvården aldrig kan eller skall vara endel av samhällets konlrollapparat. Medicinsk expertis måste givelvis iblandanlitas för vissa bedömningar men detta måsle ske i bestämt avgränsadesituationer och på sådant sätt alt den enskilde är på det klara medfömtsättningarna. Promemorianberör slutligen myckel kort (s. 368) hur en uppgift av förtroendekaraktär iskriftlig handling skall kunna särskiljas från uppifl som inte är av sådankaraktär. Det synes som om man i promemorian alllför lätt glidit över depraktiska svårigheter som är en konsekvens av sekretessens uppdelning. Delmåsle vara myckel fä undantagssitualioner då en patient uttryckligen förklararatt en uppgift är lämnad i förtroende. Hos de flesta människor lever nog tyvärrkvar den föreställningen att alla uppgifter som lämnas till sjukvården ocksåstannar där. Del kommer alltså att vara så att uppgiftens innehåll och karaktärblir avgörande för bedömningen. Det bör då framhållas att man för alt kunnagöra en kortekl bedömning måste ha en myckel ingående kännedom ompatientens sociala silualion och hans relationer lill andra människor. Vad somär ännu viktigare är atl denna patientens totala situation kan ändras så alt enuppgift som när den lämnades inte framstod som väsentlig ur patientenssynvinkel någon tid senare kan få avgörande betydelse. Slutligen skallkonstateras att det är fullkomligt orealistiskt alt tänka sig atl den enormamängd information som tillförs sjukvården och där används i skilda sammanhangskulle kunna förses med "sekrelessmarkering" och bibehålla denna ihanteringen. Förbundetanför avslutningsvis att det bör slås fast att all hälso- och sjukvård skallpresumeras ske i förtroendesilualion och atl alla uppgifter skall varaunderkastade samma sekreiess. Socialkonsulenlernai anser alt utlämnande av sjukjournal bör bedömas efter sammagmnder antingen det är fråga om frivillig vård eller vård oberoende av patientenssamtycke. Ett utlämnande av journal till exempelvis en paranoid patient kan haallvariiga negativa konsekvenser, även om patienten sökt vård frivilligt. tar upp sekretessen inom förelagshälsovården och konstaterar atldet råder en mycket varierande praxis vad gäller förelagsläkarens sätt atthanlera hemliga uppgifter om sina patienter. Enligt nämndens mening är delmycket väsentligt atl så fä uppgifter som möjligt förs vidare till myndighetenutan patientens samtycke. Nämnden noterar därför med tillfredsställelse att 8kap. 1 S innefallar en noggrann reglering i Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 307 Paragrafens lydelse och kommentarerna i specialmoliveringen (promemorians. 364) bör leda lill atl patienterna kan känna större trygghet ochatt läkarna fär klarare regler all gå efler.Det vore därför enligt nämndensmening värdefullt, om kommentarerna på s. 364 om vad som skall gälla i de fallen myndighei begärt ett utlåtande las med i propositionen. Socialsiyrelsenkonstaterar däremol att sekretessfrågorna rörande förelagshälsovård ochhandikappvård behandlats styvmoderiigl i motiven. Dessa frågor borde enligtstyrelsen ha uppmärksammats i högre grad, eftersom sekretessproblemen på dessaområden är känsliga och vanliga. anser atl yrkesbeteckningen psykolog bör ingå i uppräkningen iförsia stycket 1. Skälet lill delta är främst att psykologerna i framtidenkommer atl ha en slatiigt kontrollerad legitimation. Regeringen har redan faltalbeslut i frågan och genomförandel av reformen kommer alt ske så snartsocialstyrelsen ulfört etl utredningsuppdrag om hur psykologernas framlidaprakliktiänstgöring skall utformas, dvs. troligen redan under år 1978.Psykologerna är också enligt förbundets mening den yrkesgrupp som ofta handskasmed de mest djupgående och intima informationerna om enskilds personligaförhållanden. Socialstyrelsenlar i anslutning lill denna bestämmelse upp de s, k, patient fö re visningarnaoch anför: Sedangammalt har det i undervisningen för blivande läkare och annansjukvårdspersonal förekommit s, k, patientförevisningar, dvs, alt läkaren medhjälp av en patient demonstrerat olika sjukdomstillstånd. Detta har såväl inomden psykiatriska som den somatiska undervisningen förekommit i många olikaformer. Under de senasie åren har därvid i ökande utsträckning kommit ianvändning lelevisionsteknisk ulmstning s, k, videoteknik. Dessa metoder, somtidigare till den övervägande delen endast förekommit i undervisning och forskning,har numera också börjat användas i vård- och behandlingsarbetet. Särskiltgäller detta vissa inslag i det psykiatriska behandlingsarbetet. Enligtsocialstyrelsens mening bör inspelad film av aktuellt slag vara all betraktasom allmän handling. Av väsentlig betydelse för hanteringen av filmerna ärmöjligheterna lill sekrelessbeläggning. I de fall filmerna helt eller delvisinspelals som ett led i patientens vård och behandling, fär de närmast vara altbetrakta som journalmaterial. Del är då möjligt att sekretessbelägga filmernaenligt 14 § nuvarande SekrL. Har emellertid filmerna tillkommit enbart förförevisnings- eller undervisningsändamål är det tveksamt om de kansekretessbeläggas. Förutsättningarna härför är att det gäller handling i ärenderörande sjukvård. Forskning och undervisning i sig kan dock knappasl hänförasdit. Ipromemorian framgår inte att sådan forskning och undervisning, som kanbetraktas som en integrerad del av den medicinska verksamheten vid enundervisningsklinik, täcks av lydelsen i ifrågavarande paragraf Socialstyrelsenanser av hänsyn till filmernas stora värde för den medicinska forskningen ochundervisningen saml patienternas personliga integritet att dessa filmer böråtnjuta samma skydd som kommer att gälla för handlingarna i övrigt inomsjukvården. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 308 Socialstyrelsenhar för övrigi yttrat sig häröver i ell ärende lill ombudsmän, dnr423/76, i vilket beslul ännu inte fallals. OcksåSvenska läkaresällskapet har fäst uppmärksamheten på den särskilda frågan omanvändande av videoinspelningar och annan dokumentation bl. a. iundervisningssyfte inom den psykiatriska sjukvården. Sällskapet anser altuppmärksamhet bör ägnas åt denna fråga i del fortsatta lagstiftningsarbetet. Socialstyrelsentar också upp sekreiessen vid domslol och sekretessen för läkarintyg ianslutning lill denna beslämmelse. Ettvissl inlresse knytersig lill beslämmelserna i 12 kap. 1 § om sekreiessen viddomslol. Dessa bestämmelser skyddar inte bara t. ex. sjukjournal, när sådan kanföreomma i mål vid domslol, utan också intyg och utlåtanden från läkare m. fl.,som har tystnadsplikt enligt SekrL. Paragrafen blir visseriigen inte tillämpligpå medicinska uppgifter som härrör från läkare i enskild verksamhet. Behovel avsekretesskydd för sådana uppgifter tillgodoses emellertid enligt motiven (s.359) i de sannolikt viktigaste hänseendena genom vissa primärasekretessbestämmelser för domstolarna t. ex. i brottmål när uppgiften harframkommit vid rälispsykiatrisk undersökning (8 kap. 21 §). Med hänsyn härtillhar inte föreslagits någon motsvarighet lill föreskriften i 14 § nuvarandeSekrL om handlingssekretess för handlingar, vilka har upprättats lill utredningi mål eller ärende vid domstol m. m., av läkare eller hos ellerpå läkares eller styrelsens föranstaltande. Styrelsen anser för sin del attmedicinska uppgifter som härrör från läkare i enskUd verksamhet hos domslol böråtnjuta samma sekretesskydd som gäller för handlingar i övrigi inom sjukvården. Idetta sammanhang finner alltjämt frågan obesvarad i vad månsamtliga av läkare avgivna intyg kommer atl omfattas av en absolut sekreiess.Styrelsen vill därför hänvisa till vad styrelsen redan anfört i denna fråga,vilken även JO berört, i sill yttrande över Offentlighets- ochsekretesslagstiflningskommiiléns betänkande Lag om allmänna handlingar (LAH;SOU 1975:22). "Socialstyrelsenställer sig tveksam lill om samtliga läkarintyg skall tillerkännas en så strängsekretess som föreslås i vilka sammanhang de än åberopas. Det verkar rimligtatt så blir fallet beträffande läkarintyg i t, ex, körkortsärende,tjänstetillsättningsärende eller sjukskrivningsärende. Det förefaller däremolmera tveksamt om stycket också bör utsträckas till läkarintyg som åberopas ietl bosladsförmedlingsärende för all försöka styrka rätt lill förtur ibostadskön eller i en brottmålspocess för atl söka påverka bedömningen vidstraffmätningen. Samma tveksamhet kan över huvud laget göra sig gällande vidalla de läkarintyg av olika slag som. sökande, klagande eller annan partinförskaffar från läkare och sedan åberopar hos myndigheter Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 309 föralt där komma i en bättre ställning i vissl avseende eller för alt bereda sigen förmån eller fördel som eljesl inte skulle tillkomma dem. I dessa fall ärsituationen som regel en annan än i förstnämnda slag av ärenden, där detvanligtvis föreskrivs all sökande har all förete läkarintyg av visst slag.Styrelsen är medveten om att det är svårt atl göra en bestämd gränsdragningmellan ärenden där läkarintyg bör omfattas av sträng sekretess och andraärenden där sådan sekreiess kan ifrågasättas för där företedda läkarintyg.Beträffande sislnämnda gmpp av ärenden kan det med fog hävdas atl detföreligger etl samhällsintresse atl förhindra maktmissbruk av sådan grad alloffentlighetsregeln bör gälla." Länsstyrelseni framhåller beträffande sekreiessen i körkortsmål atlav länsrätten själv införskaffade utredningen och intyg av läkare f n. åtnjutersekreiess enligt 14 § SekrL. Dessa läkarutlåtanden bör i fortsättningen kunnaskyddas i länsrätten genom sekundär sekretess enligt 12 kap. 1 §, dock inte närde härtör från läkare i enskild verksamhet (promemorian s. 359). Detta måsteenligt länsslyrelsen bedömas som otillfredsställande. Detsamma blirförhållandet med läkarutlåtanden som infordrats av somkörkorlsmyndighet, om utlåtandena är av annan typ än de regelmässigt förerhållande av körkortslillstånd nödvändiga intygen. I praktiken har delemellertid inte varit någol problem att dessa utlåtanden inte haflsekretesskydd. Socialstyrelsenpåpekar att det inom styrelsen förs ell flertal olika p e r s o n -reg is ler,som innehåller individbaserad patientinformation, t. ex. cancerregistret.Underlaget för dessa register, vilket inte enbart inhämtats för statistiskaändamål, utgörs av information som insamlats för andra ändamål inom sjukvården.Informationskällorna är i försia hand palientiournaler. Styrelsen anser alluppgifterna i registren och övriga lill registren hörande handlingar åtnjutersekretesskydd enligt 14 § SekrL. Spörsmålet har, såvitt styrelsen kunnat finna,inte närmare behandlats i promemorian. Av motiven lill 10 kap. 8 § (s. 553)framgår dock att sekretessen gäller för uppgift, oavsett varifrån uppgiftenhärrör eller hur den har kommit lill myndigheten. Del är alltså inte ändamåletmed uppgiften utan den verksamhet vari den förekommer som är avgörande. Försocialstyrelsens del är del av störeta vikt, för atl kunna anordna ochbibehålla samtliga register, atl de är sekretesskyddade i samma ordning somgäller övriga handlingar inom hälso- och sjukvården. För all undanröja alltveksamhet om hur det förhåller sig med sekretesskyddet för dessa register medtillhörande handlingar ifrågasätter styrelsen, om inte en särskild beslämmelseom detta bör införas i lagtexten. Riksarkiveipåpekar atl paragrafen - med undantag för vad som stadgas i särskild lag -saknar tidsgräns, med påföljd att sekretessen kommer all gälla för all framtid.Med hänsyn till att det beslutals att sjukjournaler för en rad områdenskall undantas från uigallring och bevaras för forskningsändamål finnerriksarkivet del angeläget atl sekreiess som regleras i denna paragraf ocksåtidsbegränsas. 1979/80:2 Del B Bilaga 2 310 Ifråga om den redaktionella utformningen vänder sig mot att detförekommer två skilda punktsystem i samma paragraf konstateraratt termen "hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden"används för att ange de sekretesskyddade uppgifterna. Styrelsen anserattbegreppet "personliga förhållanden" är övergripande och äveninnefallar hälsotillstånd och sjukdom, varför del är tillräckligt med detlabegrepp i lagtexten. Andraslyckel Slyckel har inte föranlett någol yttrande från remissinstanserna. Enligtsocialstyrelsen är det uppenbart atl även förtroendesekrelessen måsle vidkännasvissa undantag lill förmån för vikliga iniressen. Sådana undanlag böremellertid endasl göras med stor restriktivitet, så atl inte erbjudandet omförtroende förefaller sakna täckning i verkligheten. 1 iredje stycket föreslåssex undantag från förtroendesekretessen. anser att sekretessinte lär innebära atl sjukvårdspersonalen hindras all fullgöra sina uppgifter.En läkare måsle kunna delge sjuksköterskor och annan personal även förtroligauppgifter om en patient för att undereökningen och behandlingen skall kunnagenomföras. Denna fråga fär en ganska slor räckvidd, om man betänker, att detblivit allt vanligare inom sjukvården att bedriva patient-vården i s. k.behandlingsteam, i vilka företrädare för olika pereonalkategorier ofta ingår.För alt dessa skall kunna fungera såsom avsett är, bör medlemmarna i dessarimligen ges tillgäng till sä fullständiga och relevanta upplysningar sommöjligt rörande de patienter som de har hand om. Under sådana förhållanden ärdet enligt mening svårt att se hur en absolutförtroendesekreiess skall kunna upprätthållas ulan att avkall understundommåste göras på vården. HovrättenförVästra förklarar alt den i allt väsentligt ansluler sig tilluppräkningen av undanlag i detta slycke. Ip u n k t 1 föreslås atl uppgift i trängande fall lär lämnas för medicinskbehandling av den som uppgiften rör. , som tolkar molivullalandena(s. 227,263,264) så att dylika uppgifter fär lämnas ut utan patientens samtycketill berörd personal inom en och samma sjukvårdsinrättning för att enundersökning och behandling skall kunna äga rum, delar denna uppfattning menanser alt delta inte bara skall begränsas till trängande fall. Enligt styrelsenligger det i sakens natur att uppgifterna skall kunna vidarebefordras inommyndigheten i samtliga fall, då del är påkallat för att patienten skall kunnafä en adekvat vård och behandling. Man kan i alla dessa fall även förutsättahans samtycke och att han accepterar att t. ex. olika läkare tar del av Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 311 journalhandlingarom honom när han är föremål för kontinuerlig behandling vid etl sjukhus. F. ö.bör dessa uppgifter kunna vidarebefordras ulan patientens samtycke även lillannat sjukhus vid patientens fortsatta vård därstädes, om del är uppenbart attdet inte är till men för honom. ifrågasätter t. o, m, om punkt1 behövs och anför: Enligt1 kap, 1 i; 2 innebär sekretess förbud atl röja sekretessbelagd uppgift utanförden verksamhet för det allmännas räkning vari den har inhämtats eller attutnyttja uppgiften utanför denna verksamhet. Alt utlämna sådan uppgift rörandepatient för dennes medicinska behandling kan med den givna definitionen inteinnebära etl röjande av sekretessen, Däremol skulle del kunna hävdas all ensekretessbelagd uppgift inte skulle kunna lämnas från exempelvis ett sjukhustill en privatpraktiserande läkare eller en förelagsläkare, som tidigarehandlagt patientens fall. Genomgående gäller atl det är mycket viktigt att detuppehålls ett nära samarbete mellan den slutna och den öppna sjukvården, Detlaär lill fördel och merendels nödvändigl för alt ge adekvat vård ål den patientsom del är fråga om i det enskilda fallel men också förändra patienter somläkaren i den öppna vården kan fä under behandling. Undersökningsresultatet idel ena fallel kan bli av yttersta betydelse också för de andra patienterna, 1den mån en beslämmelse behövs som medger undanlag från sekreiessen, bör denutformas så alt den läcker nu angivna behov. Vadgäller punkt 2 anser att del är ganska självklart all uppgifterfär lämnas lill närstående, i likhet med vad som f n, är fallet, om sjukdom,och inte bara allvarlig sådan, när samtycke från den sjuke inte kan eller avhänsyn till honom inte bör inhämtas. Förutsättningen bördock vara alt den somvill ha uppgifterna haren berättigat inlresse härav och skäl inte finns attantaga atl patienten hade motsatt sig etl utlämnande av uppgiften, om han hadetillfrågats.