prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Förslaget i ^riksrevisionsverkeisrapport gick ^ul på all ^yllerligare en del av kostnaderna i^melrologiorganisa-^lioiien skulle^belalas av officiell provning och ^koniroll. ^Förslagel ^moiive-^ratles ^metlall allmän ^mäilcknisk ^verksamhel bör vara en ^förulsältning för tillförlitlig provning och kontroll. De kostnader som ^inle kunde läckas med avgifter skulle^anslagsfinansieras. Riksrevisionsverketsförslag kritiserades skarpt vid remissbehandlingen - framför ^alll av deremissinstanser som sysslade med officiell provning. 1 ^budgelproposilionen1978 anförde föredraganden alt han inte var beredd att förorda en finansieringav ^verksamhelen på del sätt ^riksrevisionsverkei ^föreslagil. I ^slälleiaviserades en ny utredning. som tidigare hadehållit ^primärnormaler för tid och frekvens ^saml vissa för elektriskastorheter sade upp delta åtagande fr. o. ^m. Del ansågsdärför ^lämpligl ^atl den nya utredningen dels lämnade förslag om denmetrologiska verksamhetens finansiering, dels såg över uppbyggnaden av^riksmätplatssystemet i ^storl. Den officiella svenskametrologiska ^verksamhelen bedrivs inom en ^de^cenlraliserad ^organisalion där^riksmätplalser ansvarar för ^primärnormaler och auktoriserade matplatser för^normaler på lägre ^noggrannhelsnivåer. Decentraliseringen innebär altmatplatser ^ulses bland ^inslilulionersom redan tidigare och primärt för egna behov har goda resurser för ^metrolo- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 275 ^ärcentralförvaltningsmyndighet för ^verksamhelen. ^Knuien ^lill ^provningsanslaltenfinns ^malcentrum, som handhar ^adminislralion och ^lillsyn av den^melrologiska organisationen. Provningsanstalten biträds också av ett rådgivande organ, rådet för allmän^melrologi (matrådet), vilketsammanträder . avger rekommendationer om bl. a.^verksamhelens former och ^omfallning. Förslagen underställs^provningsanstallens ^slyrelse. Enligt lagen om^riksmätplalser skall regeringen utse ^riksmätplalser för olika ^mätstorheler.I avvaktan på alt regeringen utser ^riksmätplalser fungerar ^slalens^provningsanslalt, och ^f^iygtekniska försöksanstalten som sådana.Auktoriserade matplatser ^f^inns ^f^ ^n. inom 22 företag och andra organ. Deauktoriserade målplatserna behöver inte så som ^riksmät^platsema varaoffentliga organ. De ansöker själva hos ^mätcenlrum om ^auklorisalion och fåräven ^beiala en årlig avgift, ^f. , ^lill ^malcen^trum för^auklorisalion och ^lillsyn. Riksrevisionsverketanalyserade i sin utredning om^melrologins finansiering vilka konkreta ^arbetsuppgifier som en ^riksmätplatsfullgör. Man fann sex huvudtyper av ^akliviieier, nämligen kalibreringar åluppdragsgivare, utvecklingsarbete, skötsel och kontroll av egen utrustning,rådgivning till auktoriserade målplatser, granskning och ^lillsyn avauktoriserade matplatser samt egen fortbildning och liknande.^Kalibreringsuppdragen uppskattades la i anspråk av ^arbelstiden. Deauktoriserade matplatserna arbetar naturligtvis på liknande sätt mentidsåtgången för direkta kalibreringar är ^sannolikl här ^belydligl ^slörre. för ^ell trettiotal ^mätstorheler. Totalt vid ^riksmätplatsema ^avsallsca 13 manår för den grundläggande ^melrolo^gin. Av dessa motsvaras älta av^hellidsinsalser medan resten av liden fördelar sig på personer somhuvudsakligen har andra ^arbelsuppgifter, framför allt provning och kon^troll.Sammanlagt är ca 35 personer till någon del sysselsatta inom den svenska^mälplaisorganisalionen ^(exkl. auktoriserade m^ålplatser). Specialutrustning i form avmätinstrument, ^kringulruslning av olika slag ^m.m. värderas till ca 12 milj.kr. I ^arbelel används också en hel del utrustning som ^främsl brukas för andraändamål än ^allmänmetrologiska. Värdet av sådan gemensam ^ulrustning är ca 2,6milj, kr. En grundidé i den decentraliserade^mälplaisorganisalionen har ^varil all de ^myndigheler som är ^riksmätplalserendast skulle behöva små ^lillskoli av medel för de ^lillkommande^riksmälplalsfunkiionerna. De resurser som dessa myndigheter har för sinnormala ^mättekniska verksamhet skulle kunna utnyttjas även för^riksmätplatsfunktionerna. De marginella kostnader som verksamheten skullemedföra borde kunna läckas genom ^avgifier för utförda ^kalibreringsuppdrag.För eventuella ^kosinader i samband med ^metrologiskt forsknings- ochutvecklingsarbete skulle ^riksmäiplatsmyn-^digheterna kunna erhålla anslaggenom styrelsen för teknisk utveckling 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 276 ^(Sl^f^l). Kostnaderna lorden centrala administrationen matrådet och målcentrum -skulle täckas genom ^avgifier i provningsverksamheten. Under de ^iir som har ^giiti sedan den nya metrologiska^organisalionen infördes har del dock ^visal sig ^atl tillkommande kostnaderför ^riksmät-^plaisfimklionerna är ^belydande. De intäkter som^kalibreringsuppdragen ger räcker ^inle för all täcka ^kosinaderna. Iprovningsanstaltens anslagsframställning för ^biitlgelårei 1979/80 redovisas^mätplalsorganisationens ^finanseringskallor ^budgetårel 1978/79. Avgifter från^riksprovplalser och auktoriserade matplatser uppgår till ca 1,4 milj. kr. ochskall täcka ^mälcen-^Iruins och matrådets ^kosinader. ^STU har under en följdav år anslagit medel ^lill ^melrologin och för b^udgetåre^t^ 1978/79 uppgår dessa^lill 1,7 milj. kr. En särskild ^posi i ^slalens ^provningsanslallsbidragsanslag, 0.9 milj. kr., avser bidrag ^lill ^verksamhelen vid^riksmätplatsema. Sålunda ^ftnns 2,6 milj. kr. anslagna till driften avmatplatserna för /79. Förutom de medel somredovisas i provningsanstaltens anslagsframställningsamt ^kalibreringsiniäkter kommer medel över ^riksmätplalsmyn-^digheternas egnabudgetar. ^Riksmätplalsfunklionernas ^kosinader redovisas sällan klart åtskilda från kostnader för myndigheternasnormala verksamhet. Man kan därför endast ungefärligt uppskatta dessa^myndighelsbi-^drag till ^lolall 3,2 milj. kr. Bidraget över ^slalens^provningsanslalls budget är klart störst. Det måste ^emellerlid konstalerasalt en viss osäkerhet vidlåder dessa kostnadsuppskattningar, bl. a. medavseende på i vilken ^ulslräckning de utgör i egentlig mening tillkommande^kosinader föranledda av ^riksmätplatsfunktioner. ^Ulredningen har uppskattatde ^fakiiska kostnaderna för ^riksmälplalsfunkiionerna ^lill nära 6,5 milj. kr. Därtill kommer 1,4 milj. kr. förde^cenirala funktionerna, ^tolall således närmare 7,9 milj. kr. De ^kosinader som^riksmälplalsåtagandena har föranlett är naturligtvis i ^ftera fall kännbaraför de berörda myndigheterna. Det är också otillfredsställande alt de ^toiala^kosinaderna för ^verksamhelen är så svåra alt överblicka. Utredningenkonstaterar ^atl sambandet mellan officiell provning och allmän metrologi inteär så starkt som man utgått från i tidigare utredningar. Det är därför ^inlemotiverat att, som har föreslagit, finansiera huvuddelen av^melrologin med ^avgifier i provningsverksamheten. Avgifter tas redan nu ^uldär för ^atl täcka ^mäicenirums och matrådets kostnader och det vore ^inle^skäligl alt ytterligare belasta provningsverksamheten. Andra^fmansieringsallernativ har övervägts, ^l. ex, all ta ut avgifter i den legalametrologin, dvs. den metrologiska verksamhet som är föreskriven i lag ellerannan författning. Eftersom den legala metrologin i har så litenomfattning och inte lämpligen bör ^uiökas kan dock detta ^allernaliv inteförordas. Andra möjligheter är att finansiera verksamheten med ^kali^breringsiniäkter,med bidrag från någon eller några speciella ^nyltjargmp-^per. renodladanslagsfinansiering eller någon kombination av dessa finansieringsformer. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 277 ^Kalibreringsintäkternatäcker ^f^ ^n. ca 10 ^%^ av ^verksamhelens ^ktisinatler. En jämförelse medandra länder visar på samma ^relaliva andel. ^Ulredning^en menar all en^totall ^inläklsfinansierad ^riksmäiplatsverksamhci vore fördelaktig från densynpunkten att resurserna inom systemet skulle ^slyras av ^eflerfrågan. Fleraskäl, såsom ^inlernationell konkurrens och svårigheterna att hänföra ^sloradelar av ^riksmäiplatsernas verksamhet till en bestämd kund, gör ^atlutredningen funnit del svårt alt öka uppdragsfinansieringen i en sådanomfattning ^atl inga andra finansieringskällor erfordras. ^Ulred^ningen anserdock att uppdragsfinansieringen bör kunna öka ^jämförl med nuvarande nivå. Det har inte visat sigmöjligt all utpeka någon grupp - branschorganisation eller liknande - som kansägas ^ulnyllja ^riksmäiplatsernas ^ijänster mer än andra. Av denna anledninghar ^ulredningen ^inle ^föreslagil en lösning med gemensam ^f^tnansieringmellan staten och ^i. ex. någon branschorganisation eller^företagssammansluining. ^Slulsalsen blir all denmetrologiska ^verksamhelen bör finansieras genom en kombination av^uppdragsiniäkter och anslagsmedel. och ^mät^cenlrum skall som^lidigare finansieras genom ^avgifier i den officiella provningsverksamheten.Anslagen bör dels fördelas av matrådet, dels tillskjutas av de myndigheter sominrymmer ^riksmätplalser. ^Della innebär i princip sammafinansieringsförhållande som faktiskt råder ^f^ ^n. Skillnaden ligger däri attmatrådet, såsom föreslås i en annan del av ^ulredningens förslag, ges ^euövergripande ansvar för den svenska ^mätplalsorganisatio^nens ^drifl ochekonomi och därmed också för att ^anslagsbeviljande organ får en ^bäitreöversikt än avorganisationens verkliga kostnader. åläggs också ansvaret för allkostnadsutvecklingen kan kontrolleras. Rådet bör ^självl göra en årlig^anslagsframslällning avseende den del av den allmänna ^melrologin som inte finansieras av^riksmäiplatsmyndighe-^tens egna anslag. De anslag som ^lillförs verksamhetenmed anledning av denna ^anslagsframslällning bör vara avsedda för driften av^riksmätplat^sema. Metrologiska forsknings- och utvecklingsuppgifter bör kunnabedrivas med anslag från ^STU, varvid forskningsprojekten bör konkurrera ommedel på samma villkor som andra behovsområden. ^STU bör inte som , bidra^lill ^atl försörja den ^forllöpande driften vid ^riksmäiplatserna. Utredningen har ^funnil ^atlden nuvarande anslagstilldelningen ^lill verk^samheten vid ^riksmätplatsema ärtillräcklig för behoven under en över^sk^ådlig lid. ^F.n, utgår ^sammanlagi ca2,6 milj, kr. i ^specialdestinerade medel under ^provningsanstallensbidragsanslag samt i bidrag från ^STU. Medel ^molsvarande detta belopp bör i^forlsätiningen anvisas som en ^särskild anslagspost under ^provningsanstallensbidragsanslag. Efter remiss har yttrandeöver betänkandet avgivils av , försvaretsforskningsanstalt, , , lek- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 278 ^niska högskolan i , iLinköping, i , högskolan i , ^slalensstrålskyddsinstitut, statens industriverk, styrelsen för ^leknisk utveckling,statens ^provningsanslall, förenade fabriksverken, ^CentralorganisaiionenSACO/SR, ^Fysikersamfundel, ^Ingen^jörsvelenskapsakademien,i , ,mätteknik och komponenter, SIS - i , AB^Slatens Anläggningsprovning, AB , ^SEMKO - SvenskaElektriska ^Materielkonlrollan-^stalien AB, , , , ,() och . ^Ulredningensfinansieringsmodell har fåll ^ell genomgående positivt bemötande avremissorganen. Några ^synpunkier har framförts på anslagets ^sloriek, där mananser alt ^ulredningen ^föreslagil ^ell för ^litel belopp, och fördelning.Flera ^remissinslanser framhåller också all ^enhelliga kostnadsberäkningarmåste göras vid ^riksmätplatsema. ^Riksrevisionsverkei har bl.a. framhållitsvårigheterna all få delar av ^riksmäiplatsernas u^trustning belagd med uppdrag^lill ^kosinadsläckande taxor. ^Detla gör kostnadsfördelningen ^viklig. uppfattning bör matrådet verka för alt samma principer förkostnadsberäkning tillämpas vid de olika ^riksmätplatsema för all underlättafördelningen av resurser ^lil! Speciell ^uppmärksamhel bör ägnasprinciperna för beräkning av de ^fasla kostnaderna, vilka får ^slor betydelseför de redovisade ^lolala ^koslnadema för uppgiften som ^riksmät^plats. Dennafråga behandlas i den förvaltningsrevision som ^f.n. Om principerna för kostnadsfördelningen ändras är detsannolikt ^atl de i ^ulredningen redovisade ^kosinaderna kommer att öka. Även ^slatensprovningsanstalt har ^pekal på del angelägna i ^atl få en detaljeradredovisning hur de inblandade myndigheterna använder de medel som de själva bidrarmed. Vidare framhållerriksrevisionsverket att det vore en fördel om hela anslaget för^riksmätplatsverksamheten, dvs. även den del som finansieras via^riksmätplalsmyndighelernas egna budgetar, kunde fördelas av matrådet. Liknandesynpunkter framförs även av TCO och av ^SACO/vid statens^provningsanslall. I sin anslagsframställningför /81 har ^provningsanslallen som huvudförslag hemställt omett bidragsanslag av . vilket innebär en ökning av anslaget^jämförl med föregående budgetår av . Av del begärda anslaget är 2,2milj. ^pris-och ^löneomräkning och 1,7 milj. kr. en överföring av medelfrån anslaget ^F^ I. Styrelsen för ^leknisk utveckling: Teknisk forskning ochutveckling ^lill drift av ^verksamhel inom den svenska ^mätplatsorganisationeninom ramen för det förslag ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 279 års mål- och ^kalibreringsutrediiing som ^jagjusl har redovisat. Pris- och^löneomräkningen avser ^produklionsområdeiia 2-5. Då provningsanstaltensekonomiska resultat ^successivi ^förbältras behövs ^cu mindre bidrag ^lill^liickning av ^underskoU i ^uppdragsverksamhelen an under innevaran^debudgetår. Vidare ar 1.6 milj. kr. av bidragsanslaget ^hiinförligl ^lill den delav ^provningsanstallens verksamhet i som ^enligi regeringens ^beslulden 13 ^seplember 1979 ^successivi skall avvecklas (jfr ^prop. 1978/79: 100bil. ^Huvudförslagel^innebiir enligt ^provningsanslallen ^atl ^iipphyggnailen av de verksamhetersom sist ^fiyiiat till kommeralt la än beräknat ^samiidigi som landels behov av^provningskompclens inom vissa områden, framför allt energihushållning ochbrandsäkerhet, inte kan tillgodoses. Inom ^f^iera övriga områden måsteprovningsanstalten ^däremoi genom ^marknadsföringsålgårder av olika slag ^arbela på att öka efterfråganpå provningstjänster för att få ^etl ^bälire ^kapacilelsuinyiljande. Utöver huvudförslaget har^provningsanslallen hemställt om ^sammanlagi 2,7 milj. kr. för ökad verksamhet inom ^om^r^iidena energihushållning ochbrandrisk. Vidare har ^provningsanslalten redovisat ^atl anslaget för innevarandebudgetår innebär ^atl verksamheten med stickprovskontroll av^far-^digförpackade varor måste minskas. ^Provningsanslalten förordar nu attbidragsanslaget höjs med . för alt återställa nivån i denna ^verk^samhel.^Sluiligen anför ^provningsanslallen all den vid tiden för ^anslags^framslällningen pågåendeförvaltningsrevisionen kan komma all behöva följas upp avrationaliseringsprojekt och fortsall utvecklingav provnings-anstaltens marknadsföringsfunktion. Detta kan komma att kräva^exierna konsultinsatser varför . redan nu bör reserveras för dettaändamål. Över ^provningsanstallens^anslagsframslällning har ^yllranden avgivils av ^energiprovningsutredningenoch . 1 samband med^omlokaliseringen, , till har, som tidigare redovisats,^provningsans^lallen ställts införstora ekonomiska problem. Anstalten har sedan ^omlokaliseringen agnat ^slörsiauppmärksamhet åt sin ekonomi och har under föregående ^budgelår ^vidlagil enrad ^resullal-^förbällrande ^ålgärder, bl. a. ett temporärt anställningsstopp.Dessa syftar både till alt hålla kostnaderna nere och ^atl öka intäkterna. Jagutgår från att ^provningsanslallen år beredd all ^forisälla ^atl på ^detla^säll verka för en konsolidering av sin ekonomi innan ^yueriigarepersonalökningar övervägs. ^Etl led i dessa^slrävanden har varit en översyn av den regionala och lokala organisationen. Ibudgetpropositionen 1979 redovisades alt provningsanstalten fått i uppdrag^atl se över denna del av ^verksamhelen och ^upprälla en plan för den bl. a.med ^utgångspunki i att ^provningsanslalten har sin huvudverksamhet i ochatt regional och lokal ^verksamhel ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 280 därutöver skall bedrivas endast i den omfattning som är^moliverad av företagsekonomiska skäl eller som följer av krav på rimligservice vad gäller officiell provning och kontroll. För den del av verksamhetensom inte uppfyller dessa krav skulle ^provningsanslallen redovisa en nedläggningsplan.^Provningsanslallen redovisade en sådan plan . ^Legeringen ^beslölden 13 ^seplember 1979 bl. a. om vissa inskränkningar i provningsanstaltens^verksamhel i ^Siockholm ^saml om nedläggning av filialerna i ochKarlskoga. För underskott i den regionala och lokala ^verksamhelen har 2 milj.kr. stått till regeringens ^disposiiion under innevarande ^budgelår. I nämnda^beslul bemyndigades ^provningsanslallen att la dessa medel i anspråk. Dåverksamheten avvecklas successivt kommer ett bidragsbehov alt uppstå även för^näsla ^budgelår. ^Provningsanslal^ten har inom ramen för huvudförslagetberäknat ^della till 1,6 ^milj.kr. Jag har i min beräkning av bidragsanslagetreserverat ^della belopp vilket bör stå till regeringens ^disposiiion ochregleras då del verkliga behovet av bidrag till underskott i den regionala ochlokala verksamheten för nästa ^budgelår är känt. ^Provningsanslalten har^lolalt i ^huvudförslagel hemställt om ^ell bidrag av . varav 2,2milj, kr. är pris- och ^löneomräkning. ^Däruiöver har^provningsanslalten begärt . för ^atl återställa den tidigare^verksamhetsnivån på stickprovskontroll av ^färdigförpackade varor. Kostnadernaför stickprovskontrollen belastade ^t.o.m. /75 ^förslagsanslagel^Slatens provningsanstalt: ^Jusiering och ^ädelme-^lallkontroll. Från ^dellaanslag täcktes dels kostnaderna för provningsanstaltens ^jusiering och^ädelmetallkontroll. dels kostnaderna för ^provnings^anstallensstickprovskontroll föranledd av lagen ^(I97I:1081) om volym och ^vikl. Fr. o. ^m. /76 har denna verksamhet^redovisnings-^mässigl integrerats med ^provningsanstallens övriga verksamhetvarför det särskilda förslagsanslaget har utgått ur statsbudgeten. I sambandmed att behandlade detta anslagsärende behandlades även frågan omfinansiering av stickprovskontrollen. Med anledning av en motion (1975:293) iärendet uttalade att ^verksamhelen, som dittills i huvudsakfinansierats med avgifter från justering och ^ädelmetallkontroll, även i^fortsäUningen borde ^avgiftsfinansieras. Jag delar provningsanstaltensbedömning att en begränsning av kontrollverksamheten är olycklig men har ^inlefunnit det nödvändigt att beräkna särskilda medel för stickprovskontrollensom, i enlighet med beslut ^(prop. 1975: I bil. 15, NU 1975:15, ^rskr 1975:99) bör finansieras på samma ^sä^U^ som dvs. medavgifter från justering och ^ädelmetallkontroll. Provningsanstalten^harockså, utöver huvudförslaget, bl. a. hemställt om medel för ökad verksamhetinom ^områdel för energihushållning. Jag vill i detta sammanhang hänvisa tillvad chefen för tidigare denna dag har föreslagit vid sinanmälan av anslaget Vissa ^energibe^sparande åtgärder inom bostadsbeståndet. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 281 Jag övergår nu till altbehandla vissa förslag års mät- och ^kalibreringsuiredning.^Ulredningen har ^förulom vissa ^organisaloriska förändringar ^föreslagil altverksamheten vid de ^s.k. ^riksmätplatsema skall finansieras med anslag och^kalibreringsiniäkter. De ^organisaloriska förslagen hänger delvis samman meddelar av den förvaltningsrevision som ^f^ ^n. Resultatet av denna beräknas kunna redovisas i början avår 1980. Jag är därför ännu inte beredd ^atl la ställning ^lill ^organisalionenav matrådets ^verksamhel ^m. utan avser att i annat sammanhang ^åierkommatill regeringen i ^detla avseende. ^Däremoi bör den del av ^ulredningensförslag som avser finansiering av ^verksamhelen vid ^riksmätplatsema behandlasi delta sammanhang. Utredningen har föreslagitall ^verksamhelen vid ^riksmätplatsema liksom ^hitlillsbör finansieras dels med anslagsmedel, dels med ^kalibreringsin^iäkter.Anslagsmedlen föreslås komma dels från de ^myndigheler som är ^riksmä^tplalser,dels från en särskild anslagspost som st^älls ^lill m^atrådets disposition allfördelas mellan ^riksmätplatsema. ^Anslagsposlen föreslås uppgå till en nivå^molsvarande den som ^f. anvisas dels från ^provningsan^stallensbidragsanslag, dels från anslaget ^Slyrelsen för ^leknisk utveckling: Tekniskforskning och utveckling. För innevarande budgetår beräknas dessa bidragskällortillsammans uppgå ^lill 2,7 milj. kr. ^Remissinstansema har genomgående ^varilpositiva till ^ulredningens förslag. Flera remissorgan har dock ifrågasatt^slorieken på anslaget. Jag delar ^ulredningens bedömning att nuvarandeanslagsnivå motsvarar en rimlig ambitionsnivå med nuvarande efterfrågan på^kalibreringstjänsler. Om efterfrågan på ^kalibre-^ringsljänster ökar böruppdragsintäkterna för denna verksamhet täcka de merkostnader som då uppstår.^Slatens bidrag är ^atl se som ^etl grundbidrag för all etablera en basresursför ^melrologisk verksamhet. Jag har i min beräkning av bidragsanslaget ^lill^provningsanslalten avsatt 2,7 milj. kr. för drift av verksamheten vid^riksmätplatsema under /81. ^Verksamhelen vid ^mätcenlrumberäknar jag liksom ^hitlills kommer att finansieras med avgifter från^riksprovplatserna. Det bör i fortsättningen ankomma på matrådet och^mätcenlrum att inom ramen för provningsanstaltens anslagsframställningredovisa ^verksamhelens totala omfattning ^saml ge en samlad bild av vilkamedel som erfordras för att bedriva verksamheten vid ^riksmätplatsema. Några remissinstanser,bl. a. , har framhållit det fördelaktiga i ^atl alla medelför ^riksmätplatsverksamhet, dvs. även de som faller ut via^riksmätplalsmyndighelernas egna anslag, kunde fördelas av en instans. Även omjag delar denna principiella uppfattning ^ärjag bl. a. mot bakgrund avgrundprinciperna för den decentraliserade ^mätplatsor^ganisationen inte bereddatt ^f. förorda en sådan lösning. Däremot är del självfallet viktigt ^atlde myndigheter som är ^riksmätplalser redovisar ekonomin kring dennaverksamhet på ett likartat sätt. Det ankommer närmast på ^provningsanslallenatt efter samråd med se över dessa rutiner. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 282 ^Uiöver de ^posler i^bidragsanslagel som jag nu ^redovisal har jag i milt förslag, förutom medelför pris- och ^löneomräkning, i likhet med avsatt 2 ^milj.kr. som ett extra bidragstillskott, vilket bör minska med 1 milj. kr.^lill /82. Förslaget innebär i denna del en minskning av del^exiraordinära ^bidragsiillskoltel med I milj. kr. ^jämförl med innevarande^budgelår. Totalt har jag såledesberäknat ^bidragsbehovel till . varav 1,6 milj. kr. för underskotti den regionala och lokala verksamheten samt 2 ^milj.kr. i form av ^cllextraordinärt ^bidragslillskotl för ^lillfälliga insatser. Jag ^hemsläller att regeringen föreslår ^atl till Statens ^provningsanslalt:^Uppdragsverksamhel för ^budget^årel 1980/81 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag ^lill statens provningsanstalt 1978/79 Utgift 23700212 Reservation 1396788 1979/80 Anslag 31.500 000 1980/81 Förslag 31965 000 Som har framgått av min redogörelse under anslaget tilluppdragsverksamhet föreslår ^slatens provningsanstalt ^atl bidragsanslagethöjs med . I enlighet med vad jag just har anförtbör bidragsanslaget nästa budgetår föras upp med . Jag ^hemsläller^atl regeringen föreslår ^atl ^lill ^Bidrag ^lill ^slalens^prov^ningsanslalt för /81 anvisa ^ell reservationsanslag av . ^Slatens provningsanstalt: Utrustning 1978/79 ^Ulgift 16306570 ^Reservalion 14614649 1979/80 Anslag 6 262 000 1980/81 Förslag 6 000 000 Under ^della anslaganvisas medel för ^ulrusining ^lill ^slalens ^provningsan^slalt. Förnyanskaffning av ^ulrusining till provningsanstaltens nybyggnader i äruppförd en definitiv kostnadsram av 70 milj. kr. ^(prop. 1975/76: 100 bil. 216, NU 1975/76:55, ^rskr 1975/76^:329 och ^prop. 1978/79: 100 bil. 17 ^s.178, NU 1978/79:28, ^rskr 1978/79:207). ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 283 ^Provningsanslallen^hemsläller all 10 milj. kr. anvisasför ^budgelåiel 1980/81. Av ^beloppel hänför sig 8,3 milj. kr. ^lillkompletterings- och ^ersättningsanskaffniiig av ^ulrustning och 1,7 milj. kr.