prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Genom stöd till^innovatörer ökas tillgången på bra projekt. Genom stöd till högskoleforskarnakommer en kunskapsuppbyggnad till stånd som utgör en plattform för industriellt utvecklingsarbete och en grundför utbildning av ingenjörer ochtekniker. ^Etl flertal ^uiredningarhar behandlat svensk industris problem och utvecklingsmöjligheter.I alla dessa framhålls viklen av ^lek^nisk forskning och ^uiveckling för ^atlbibehålla och stärka industrins konkurrenskraft. Även när del gällerhuvudinriktningen av insatserna på detta område råder ^relaiivi ^slor enighet.Meningarna går dock isär när man närmare försöker specificera ^inrikiningen ochomfattningen av dessa insatser. De genomfördautredningarna pekar enligt min mening på svårigheterna alt försöka härledadetaljerade mål för den tekniska utvecklingen ur beskrivningar av ^samhällelsoch människornas behov. Det är inte svårt all fastställa övergripande mål förden tekniska ^ulvecklingen ^ulifrån angelägna mänskliga behov, men varjeprecisering kräver en omfattande planeringsprocess. Det kan ifrågasättas omdet över huvud laget är möjligt eller ens önskvärt att i detalj styra dentekniska utvecklingen. De låsningar som felprognoser i ett sådant system skulleleda till kan vara till ^storl förfång för ^samhällsuivecklingen. För ^atlkunna utnyttja de möjligheter som marknad och teknik kan erbjuda i framliden ärdel ^väsenlligl all en bred kompetens finns såväl vid universitet och högskolorsom i industrin. En styrning av samhällets stöd till forsknings- ochutvecklingsverksamhet är dock nödvändig för en ^effekliv användning av debegränsade resurser som ^stär till ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 255 Grundad på analys av utvecklingstendenseroch trånga sektorer i rå^dande system måste samhälleliga stödåtgärder^koncenlreras mot ^områtlen ^d^iir behovet och ^poientialen är störst. ^SrU;s ^insalser förgrundläggande kunskapsuppbyggnad sker via programmet Kunskapsutveckling ochbör inriktas mot tidsbegränsade målinrikta^de ^insalser inom områden där den^lekniska kunskapsbasen måste förstärkas. ^STU bör inte finansiera uppbyggnadenav basresurser vid hö^gskolorna. För att ^STU;s insatser skall få avsedd effektär del dock viktigt att^erforderiiga basresurser finns tillgängliga vid högskolorna och att kompetenseninom ^grimdforskningsområdel upprätthålls. Parallellt me^d^ ^försiärkning av^STU:s resurser ^lill^kunskapsulveckling bör därför b^asresurserna och den grundläggande forskningenvid de ^lekniska högskolorna förstärkas. Chefen för utbildningsdepartementethar ^lidi^gare denna dag ^föreslagil en sådan ^försiärkning. Forsknings- ochutvecklingsarbete är ^lill sin natur ^långsiktigl. ^STU:s ^v^erksamhel bördärför planeras i ^elt ^flerårsperspektiv. Fr. o. ^m. /82 bör SI^U:s insatser enligt min mening bedrivas i enlighet med ett av riksdagengodkänt ^ireårsprogram. Jag kommer senare all föreslå all ^STU lar i uppdragatt i sin ^anslagsframslällning för /82 redovisa ^elt programför forsknings- och utvecklingsinsatser avseende perioden 19^81/82-1983/84. Jag har under ^detla anslagberäknat ^ell ^totall medelsbehov av 476,6 milj. kr. lör ^budgetårel 1980/81^.^Jag har vidare gjort en preliminär fördelning av ^detla anslag på program,delprogram och programelement. Det ankommer p^ä^ regeringen all ^besluia om denslutliga fördelningen på program, delprogram och programelement, sedan ^STUhar redovisat sin detaljerade planering av ^verksamhelen för kommande^budgelår. Jag avser nu ^atl närmare gå in ^p^ii verksamheten inom de olikaprogrammen. Under innevarande budgetårpågår inom program I^.^ ^Induslriellt och ^samhällsinriklai ^leknisklutvecklingsarbete verksamhet inom ett antal insatsområden. Verksamheten bestårav ^slörre, fleråriga men tidsbegränsade insatser som syftar ^lill att uppnåspecifika mål. Verksamheten inom d^e^ påbörjade insatsområdena bör fullföljasenligt ^lidigare uppgjorda planer. ^STU har ^föreslagilvissa insatser för forsknings- och utvecklingsarbete rörande syslem, metoderoch teknik för bekämpning och sanering av olja ^lill sjöss och i strandzonen.Jag föreslår därför att ^elt nytt insatsområde -^O^ljebekämpning/sanering - lasupp enligt följande sammanställning och b^eräknar medel för detta under^budgeiårei 1980/81. 1980/81 ^koslnad fattning Oljebekämpning/^sanering 3.0 30.0 5 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 256 Inom ^insalst^imr^iidel börenligt min mening särskild ^vikl laggas på ^syslemlåiikaiiilel i samban^d^^metl ^oljebek^iimpning och sanering. Möjligheterna all ^ulnylljateknikupphandling som ^eii ^insiriimem för att stimulera ^ft^irskningoch utveckling inom detta ^omratle bör undersökas. Jag har un^der handerfari^t^ att ^medelsålgången under delprogrammet ^ber^iiknas bli något mindre^iin vad som beräknats i ^SrU:s anslagsframställning.Jag har ^tlarför räknat ^metl ett^niigoi lägre belopp än vad ^STU tidi^gare ^retl()visat. Huvuddelen av ^SrU:sfinansiella stöd ^lill tekniskforskning och ^ulveck^lingsarbeie lämnas inom delprogram I b. Teknikområdenoch program 2. ^Insalsema inom^kuiiskapsuivecklingsprogranimet har tyngdpunkten på forskning medan insatsernainom ^leknikområdespro-^grammet i huvudsak avser industriellt ^ulvecklingsarbeie. För au på ^långresikt skall kunna lösa nuvarande strukturella problem med bibehållenlevnadsstandard krävs all ^iiedskärningarna inom ^tillbakagåeiule ^seklorerkombineras med alt gynnsamma ^föruisäimingar skapas för expansion itillväxtbranscher, i ^försia hand ^verkstadsindiisirin och ilen kemiska ^induslrin. Jag har ^lidigare ^framhållilviklen av en bred ^salsning inom olika ^lekniska områden såväl vid^universilei och högskolor som i industrin. Vissa ^leknik^områden kan identifierassom särskilt viktiga för den svenska industrins långsikliga konkurrensförmågapå världsmarknaden. Sådana områden är elektronik, informationsteknik,materialteknik, kemiteknik och bioteknik. Med hansyn till den snabba^ulvecklingen inom ^områdel elektroniska komponenter och med tanke på de storasatsningar som görs i våra konkurrentländer har regeringen den 20 december1979 beslutat ^atl godkänna ^STU:s förslag ^atl redan under innevarandebudgetår starta ^ell ^sårskill ^Ireårigl ramprogram för kunskapsutveckling inomområdet elektronisk ^o^eh ^elektrooplisk ^komponeniteknologi. Genom delta program skapas en plattformför ^elt ökat industriellt^ulnytljande av elektronik och datateknik i system- och produktutveckling. Jaghar ^beräknai medel för ^detla program även under ^budgetårel 1980/81. I ^n^ ^f^ o I' ^m^ a Ii o ^n^ ^s^ t ^e^ k ^n^ i k ^e^ ^n^ spänner över många områden som är av ^slortsamhälleligt ^inlresse. Utveckling av utrustningar och system inom ^della^leknikområde skapar ^möjligheier för geografisk decentralisering av näringslivoch ^förvallning och minskar beroendet av fysiska transporter. Jag har beräknatmedel för ökade satsningar inom det informationstekniska området, ^specielllför metodutveckling kring ^användarorienterade system. Forskningen inom materialområdet har gettupphov ^lill ett ^slort antal nya ^maierial såsom ^fiberkomposiler, ^kerameioch ^amoifa ^maierial. ^L^f^tvecklingen av pulverteknik, ytbehandling,^plasler, kemisk behandling av trä ^m.m. har i ökad utsträckning möjliggjorten op^timering av pris och ^presianda i ^enlighel med användarens specifika^önske- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 257 Den ^maieriallekniska ^ulvecklingen bedöms avm^änga befinna sig i en ^brylmngsperiod och svensk industri slår därvid införgenomgripande förändringar inom ^maierialområdei. Vid produktionen av vissanya ^maierial erhålls den slutligaformen p^å^ ^proili^iklen. ^Behovel av ^eftcifi^il-^jande bearbetning minskarsåledes. Denna utveckling ökar behovet av en ^kombinalion av ^materialieknisklkunnande och produktionsteknisk ^kiintl-^anpassning.Jag har beräknat medel för ökade insatser för att ^iinderläila utvecklingen och användningen av nya ^maierial och ny^ulrustning. Redan ^i^ dag satsas^emellerlid relativt ^slora resurser inom del ^maieriallekniska ^områdel.Huvuddelen av dessa ^insalser avser dock forskning och utveckling rörande merkonventionella material. ^STU bör genom ^ompriorite^ringar i ökad^Ulslräckning styra över resurser till nya materialområden. Betydelsen av kemiskaprodukter och kemiskt kunnande är ^slor inom mänga omr^åden av del modernaindustrisamhället. Genom utveckling av kemiteknikenkan ^etl båttre ^resursuinyttjande uppnås liksom energisnålare och^miljövänligare processer. Ofta innebär utvecklingen av de kemiska delarna aven produktionsprocess ^hell nya processprestanda. Del aren allmän bedömning altkemiindustrins ^krafiiga ^uiveckling ^untlerde två kommer alt fortsätta. Det ökade behovet av kemikalieri andra branscher och sektorer ^ulgör en^slor tillväxtpotential för den kemiska industrin. Jag harberäknat medel för ökade satsningar på industriell utveckling av nya^synlesmeloder för framställning av ^prestations-^och specialkemikalier. Dettakan bidra till au ^förutsäUningarskapas ^fören framlida expansion av den kemiska ^induslrin i . Bioteknik är ^elt område med stor framtida utvecklingspotentialdär har ^ell ^omfallande baskunnande alt ^repliera på. Tillämpningar^f^inns inom ^viu skilda områden. Biotekniska metoder är miljövänliga, effektivafrån ^energisynpunkl och lämpade för såväl små- som ^slorskalig ^pro^duklion.Samtidigt kan konstateras att industrin, med undanlag för livsmedels- ochläkemedelsindustrin, ^hitlills inte tillräckligt har uppmärksammatbioteknikens möjligheter. Jag har beräknat medel för ökade insatser för^fortsaU kunskapsuppbyggnad inom det biotekniska området. Inom verkstadsindustrinhar sina mest expansiva produkter och företag. Verkstadstekniken har en nyckelroll då den utgör en bas för denproduktionstekniska förnyelsen inom flertalet branscher. För att svenskaförelag skall kunna bibehålla och utveckla sin konkurrenskraft krävs en ökadgrad av ^aulomatisering av produktionen. Ökade ^insalser bör göras bl. a. förutveckling av ^flerskiflsproduklion med ^enbari ^dagiidsbe-^manning.^Väsenlligl härför är ^ulvecklingen av ^daiorslödd konstruktion, datorstöddtillverkning och ^adaptiv styrning. Jag har beräknat medel för ökade insatserför att förbättra konstruktions- och produktionstek^niken i verkstadsindustrin. Vidmakthållande avnäringslivets konkurrenskraft är i hög grad beroende av en fortgåendeproduktutveckling i förelagen. Enbart ^rationalisering-17 Ri^ksdagen 1979180. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 258 ar, ^prodiikiförbäitringar och ^elableringar på nyamarknader garanterar inte ^ell ^fi^ireiags överlevnad på ^långre ^sikl. Nya produkter är av vital betydelse^ftir existeran^de företa^g^ och framgångsrik nyetablering kräver ofta tillgångtill en unik ^projekiidé. Del är ^käni all ^rudi^k^ali ny ^le^k^ni^k^ ^of^l^u^generev^as inom mindreförelag och bland enskilda uppfinnare. Dessa grupper har dock ^svåri allfinansiera ^ulvecklingen och ^exploaleringen av ilen nya ^lekniken och mycket svårt au spridariskerna ^lill flera ^ulvecklings-^projcki. ^SITJ bör i ökad ^ulslräckningsalsa på ^projekl baserade på radikala ^proiluklidéer inom områden ochbranscher med hög ^lillvaxlmöjlighel. ^SIU har i si^n^^anslagsframslällning ^föreslagil alt ^etl särskilt ^leknikom-^rii^de^inräli^as med inriktning på ^energilekniskt industriellt utvecklingsarbete.^S'fU;s förslag grundar sig, enligt vad jag har erfarit, på uppfattningen att^STU enligt gällande regler endast skullekunna stödja forsknings- och utvecklingsarbete med avgörande^energispareffekier och ^inle ^projekl som enbart syftar till alt generera nyenergiteknik och nya produkter som kan ge upphov till lönsam ^produklion. Jagdelar inte denna ^uppfaUning. ^STU är ^h^ell oförhindrat att med medel från detanslag ^somjag nu behandlar, ^siödja sistnämnda ^lypen av projekt. Någotsärskilt teknikområde eller en särskild medelsram är dock inte motiverade utandenna typ av projekt bör bedömas ^pii sina tekniska och kommersiella ^meriierpå samma ^säu som industriella utvecklingsprojekt i ^allmänhel. Jag har vid beräkningen avmedel under delprogram I b. Teknikområden ^lagil ^hiinsyn till ^atl medel för^slöd ^lill ^verksamhelen vid^riksmätplalser ^ft.o.m. nästa budgetår föreslås bli anvisat under anslaget ^F^6. Bidrag ^lill ^slalens ^provningsanslall. Inom delprogrammet^Induslriservice finansieras under innevarande budgetår ^koniaklsekretariatenvid tekniska högskolor och vid universitet med teknisk fakultet. ^Konlaktsekietariaten skall främja kontakternamellan högskoleforskningen och näringslivet tillgagn för båda ^parler. Sekretariaten är ^knulna ^lill resp. högskolas eller universitets ^cenirala^adminislralion. ^Enligi ^beslul ^(prop. 1978/79: 119. ^UbU1978/79:44, ^rskr 1978/ 79:391) skall^fr.o.m. budgetåre^t^ 1980/81 verksamheten utsträckas ^lill alt omfatta allforskning inom högskolan och den skall finnas på alla högskoleorter med fastforskningsorganisation. I samband därmed överförs finansieringsansvaret för^kontaklsekrclarialens ^basorganisalion ^lill högskolan. ^STU avser ^atl underinnevarande budgetår förstärka sekretariaten vid vissa h^ögskolor med^koniaklsekreierare med inriktning på ^produkiulveck-^lingsservice. Dessafunktioner bör även fortsättningsvis finansieras av ^.STU. Vid ^beråkningen avmedel ^lill detta delprogram har hänsyn lagils ^lill att finansieringen av^konlaktsekretarialens ^basverksamhel las upp under ^ul^bildnin^gsdepanemenielshuvudtitel. I ^övrigl har jag ^beräknai medel för oförändrad omfattning av^verksamhelen under detta delprogram. Jag har ^lidigare denna dag vid min anmälan tilltilläggsbudget II för ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 259 innevarande budgetår redovisat förslag till utformningav stod ^iill ^sä^danl utvecklingsarbete som initierasav de anställda i förelagen. ^Förslagel ^;ii ^Ulformal i enlighet medriksdagens ^beslul (NU 1978/79:59. ^rskr 1978/ 79:415^). ^Jag har ^beriiknal medel ^härfi^ir under ^cll särskiltdelprogram benämnt ^Arbetstagarprojekl. Det ankommer på regeringen att inrätta ^elt sådant delprogram. ^STU har bl. a. tilluppgift ^atl förhandla om och att sluta avtal om kollektiv ^leknisk forskning.I avtalen skall ^verksamhelens huvudsakliga ^inrikining anges i form av ^eltramprogram ^lillsammans med ^indusirins, ^STU:s och ^evenluell annan^inlressenls finansieringsansvar ^(prop. 1977/ 78; III ^s. 114, NU 1977/78:75,^rskr 1977/78:316). ^Hitlills haravtal om kollektiv forskning träffatsmed förbehåll ^fö|- regeringens ^godkiimiande. vilket i vissa fall har^medförl ^ell onödigt ^merarbeie. Jag ^Ibiordar all ^kravel på ^sådanl^gi>dkännande begränsas till allgälla avtal om ny kollekliv ^f^tirsk-^ningsverksamhel, ^slörre ökningar av^omfaliningen av pågående verksamhet samt i de fall då den ^slatliga andelenav finansieringen icke oväsentligt ^översiiger industrins andel. Sålunda bör^inle längre krävas regeringens godkännande vad gäller avtal som innebär enfortsättning av ^lidigare åtaganden med oförändrad eller minskad omfattning, ominte tidigare åtaganden innebär en ^slallig finansieringsandel som icke^oväsenlligi överstiger ^indusirins andel. Under posten Rymd^verksamhethar medel beräknats föl ökade insatser inom främst ^Ijårranalysområdet. Internationell^ki^intaktverksamliet finansieras bl. a. den teknisk-vetenskapliga^allachéverksamhclen. Genom denna kan den tekniska och ^induslriella^ulvecklingen ^aklivi följas i de ledande industrinationerna. Möjligheternaokas därmed all på ^ell ^lidigl stadium identifiera långsikliga ^hol och^möjligheier för svensk ^induslri. Jag har ^beräknai medel för en ^försiärkningmed en ^biirädande ^allaché i vardera ^oeh FörbundsrepublikenTyskland. I övrigt har jag för ^della program ^beräknai m^edel för fortsattverksamhet av oförändrad ^omfauning. En ^viklig del av program 4. Myndighetsservice utgörs av teknikupphandlingsservice.^Verksamhelen inleddes under /79 och har i första hand^bedriviis inom de kommunala och ^landslingskommunala områdena. Syftet är all iökad ^ulslräckning koppla den ^offenlliga upphandlingen ^lill en ^lekniskutveckling av de upphandlade produkterna och ^atl härigenom få ^ftam bättre^behovsanpassade produkter med ökad konkurrenskraft. ^Verksamhelen ar underuppbyggnad och ^släller ökade krav på ^STU. Jag har ^beräknai medel förökade^insalser inom detta område. Vid riksdagensbehandling av ^prop. 1978/79: 123 om ^rikllinjer för ^indu^stripoliliken ^m.^m. förordade ^näringsutskotlei att nationella utvecklingsbolag skulleinrättas för i ^försia hand områdena energi, miljövård och transportsystem.Riksdagen beslöt all som sin mening ge regeringen ^lill känna vad utskottethade anfört och anvisade till Grundkapital för samhällsägda 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 260 utvecklingsbolag ^ell ^invesleringsanslag av 15 milj.kr. (NU 1978/79:59 ^s. ^rskr 1978/79:415). Enligt näringsutskottetskall utvecklingsbolagen ^ftåmja utveckling av ^leknik för alt uppnåkommersiellt utnyttjande ^saml ^ftåmja samarbete mellan producenter ochavnämare. De skall vidare i samverkanmed kommunala organ och institutionersamt med privata och kooperativa företag lägga ut beställningar och producerareferensanläggningar. Bolagen skulle således ges en inriktning mot uppgifterinom teknikupphandlingens område. För sin verksamhet skulle bolagen krävabetydande ^resursei utöver aktiekapitalet. I avvaktan på att erfarenheter vinnsfrån den verksamhet som ^STU bedriver inom ^della område ^saml med beaktande avövriga redan tillgängliga resurser - jag avser då närmast ^StudsvikEnergiteknik AB och Svenska ^Utveckling.saktiebolaget, som år alt ^belrakla som^naiio^nella ^ulvecklingsbolag inom det energitekniska ^områdel ^-^ anser jagall ^n^figra nya nationella utvecklingsbolag inte bör inrättas . De resursersom ^hårigenom frigörs har jag ^tagil hänsyn tillvid min beräkning av anslaget till ^STU för nästa budgetår. Under posten^Injormation.sjörsörjningsverksamhet har medel ^beräknals ^förden del avverksamheten vid delegationen för informationsförsörjning ^(DFI) som gäller^leknisk forskning, utvecklingsarbete och viss serviceverksamhet inom ^områdelvetenskaplig och teknisk ^inft>rmation och dokumentation. Jag har beräknatmedel för fortsatt verksamhet i ^oförändiad omfattning. ^Somjag inledningsvis haranfört har förhandlingar ^f^t^irts med den europeiskagemenskapen, EG, om svensk ^anslulning ^lill ^Euronet, gemenskapens datanät förteknisk-vetenskaplig information. Jag förutser ^atl förhandlingar skall kunna^sluiföras under ^försia ^halvårel 1980. ^Avsiklen är att ^samarbelel skall skeinom ramen för ett huvudavtal mellan och EG, ^vilkel avses regleragrundläggande principer för samarbetet. Som komplement avses två underavtalslutas mellan resp. ^DFI och motparter inom EG för all närmarereglera ^lekniska och ekonomiska detaljer. Genom avtalen avses svenskaforskare få tillgång till ^elt ^väsentligl ^vidgal informationsutbud.^Kosinaderna för den löpande användningen ^beslrids av användaren. Del torde^emellerlid bli ^nödvändigl att från svensk sida ^eriägga en anslutningsavgiftav engångskarak^tär. Enligt vad jag erfarithar vid ^DFI, som inrättades den , ^verksamhelen ännu ^inle nåttfull omfattning. Del finns därför anledning ^atl räkna med ^atl ^DFI inom ramenför de medel som har ^anvisals för delegationens ^verksamhel för ^budgeiårei1979/80 skall kunna rymma ^evenluella ^kosinader för en ^anslulning ^lill^Euronet. Del ankommer på ^delegalionen all ta ställning till eventuelltdellagande inom ramen för anvisade medel. För ^budgetårel 1979/80har regeringen i ^likhei med tidigare ^budgelår av ^bemyndigals allgodkänna avtal och ^beslul rörande stöd ^lill ^leknisk forskning och^induslriellt utvecklingsarbete ^m.m. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 261 ^ålaganden för ^tlera ^budgelår. Sålunda har regeringenbemyndigats ^godkån^na sådana ^avial och beslut som, ^inberäknal löpande^avial och beslut, innebår åtagandenom högst 170 milj. kr. under vart och ett av ^budgelåren 1980/81^-^ 1983/84.^DeUa bemyndigande avser också avtal om den tidigare nämndateknisk-vetenskapliga ^atlacbéverksamheten. Med hänsyn ^lill de ökade^kosinaderna för forskning och utvecklingsarbete förordar jag en viss ökning avramen. Jag förordar därför att regeringen inhämtar bemyndigande attunder /81 få fatta beslut om ^slöd till ^nåmnda ändamål som,^inberiiknat löpande avtal och beslut, innebär åtaganden om högst 180 milj.kr. under vart och ett av budgetåren 1981/82-1984/85. ^L^iimnas bemyndigandeankommer del på regeringen alt meddela de närmare ^föieskrifter som behövs. Med hänvisning ^lill vad jag nu har ^anförl hemställerjag ^atl regeringen föreslår all 1. godkänna vad jag har ^förordal omatt träffa avtal om kollektiv teknisk forskning, 2. bemyndiga regeringen ^atl /81, i enlighet med vad jag har anfört, ikläda staten ekonomiskförpliktelse i samband med stöd till teknisk forskning och ^induslriellt^ulveck^lingsarbeie ^m.m. som, ^inberäknal löpande ^avial och ^beslul, innebär^ålaganden om ^högsl . under vari och ^ell av ^budgelåren1981/82-1984/85, ^lill Styrelsen ^ji^ir ^lekniskutveckling: Teknisk ^jorskning och utveckling för /81 anvisaett ^reservalionsanslag av . S^tyrelsen för teknisk utveckling: Drift av ^forskningsstationer 1978/79 ^Ulgift 1979/80 Anslag I 000 1980/81 Förslag 1000 Under anslaget, so^m^las upp med ^formelll , redovisas kostnader och ^inläkler för program5, som avser drift och ^förvallning av ^forsknings^slalioner. En ^forskningssialionsuppgift är att ställa lämpliga forskningslokaler och därtill anknuten servicetill förfogande för mindre forskargrupper och institut.Programmet omfattar ^f^ ^n. ^endasl ^forskningssialionen i ^Siock^holm, varsdrift handhas av en särskild stiftelse. Jag ^hemsläller alt regeringen föreslår all ^lill Styrelsen ^jör ^lekniskutveckling: Drift av forskningsstationer för ^budgeiårei 1980/81 anvisa ^eltförslagsanslag av . ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 262 Styr^tisen för teknisk utv^eckling: Utrustnin^g 1978/79 ^Utgifi ^'^ ^'^ ^9270723 Reservation -20227234 1979/80 Anslag 12 200000 1980/81 ^Förslag 13 200000 ^'^ ^Disponerai 10 233 000 -^Odispon^er^al 4 654 000 Över anslaget anvisas medelför anskaffning av dyrare apparater och instrument för ^leknisk forskning och industrielltutvecklingsarbete. ^Nytt^jare av ^uiiustning^st)m har ^anskaftats med medel från anslaget belastas med ^kosinader för^avskiivningar och ^förränlning. Medel ^molsvarande dessa kostnader omförs^lill ^siirskild ^inkomstlitel i^statsbudgeien. Styrelsen^jör teknisk ^iilvc^i^ ^kliiig ^STU framhåller altbeslut om lån för^ulruslningsanskaffning fallas ^efler samma principer som för anslag till enskilda ^projekl. Del är således den^verksamhel som avses bedrivas med hjälp av utrustningen som är av avgörande^belydelse för ^STU:s beslut.^Efteifrågan följer i ^storl ^efterfrå^geutvecklingen på ^SfU:s projektanslag.För /81 beräknar ^STU all 14 milj. kr. För ^budgeiårei 1980/81^beriiknar jag ^lolalt 13,2 ^milj.kr.under delta anslag för anskaffning a^v^ mer ^kosinadskrävande utrustning. Jagförordar vidare att regeringen ^inh^iimlai bemyndigande alt /81 fatta beslut om beställning av utrustning som, inberäknatredan beställd utrustning, innebär ^ålaganden om högst 5,5 ^milj.kr. under /82 och^högsl 4 milj. kr. under /83. Jag hemställer all regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen all under /81fatta ^beslul om beställning av utrustning för. ^inberåknat redan beställd utrustning,högst . under /82 och högst . ^lill ^Slyr^elsen för teknisk^ut^veckling: Utrustning för /81 anvisa ^ell reservationsanslagav . 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 263 ^F4.^Europeisk^t^ rymdsamarbete ^m. 1978/79 ^Ulgift 51835 466 1979/80 Anslag 80000000 1980/81 ^Föislag ^II8 ^0()0()00 ^Slatens ^delegaiion förrymdverksamhet, som inrättades ^(prop. NU 1972:37.^rskr 1972; 216). är ^cenlral ^förvallningsmyn^dighel för ^ftågor som gällerden svenska rymd- och ^Ijärranalysverksamhe-^ten. Delegationen har^enligi sin instruktion ^(1977; 1066) ^lill uppgift bl. a. all la ^inilialiv till.