prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — De utifrån kommande prishöjningarnaslog successivt igenom. Därtill kom effekterna av de beslutade avgiftshöjningarnapå energiförbrukning. Konsumtionen utvecklades svagt ,investeringarna fortsatte att sjunka. Den externa obalansen ^acceniuerades 1979trots att exportutvecklingen var gynnsam. ^Induslriex-^portens volym låg 1. ex.10 % högre tredje kvartalet 1979 än 1978. Den samladeexporten av varor och tjänster beräknas ha stigit med ca 4 ^%. Ränteutgifterna på statens utlandslånökade dels därför att skuldsättningen ökade, dels ^därt^ör att räntenivån^sleg . Bytesbalansens underskott ökade till ca 15 ^mdr. Den ^lillväxiimpuls som investeringarna ändåutgjorde härrörde nästan helt från den offentliga sektorn. Företagensinvesteringar visade ännu en god tillväxt.^Bosiadsinvesleringarna ^minsktidc med 1979. ^vilkel sannoliktreflekterade ^efterfrågebortfallet hos konsumenterna. Ökade ^räntekostnader förlån, ökade driftskostnader på bl. a. energisidan samt den fortsatt högaarbetslösheten kan ha ^gjort konsumenterna tveksamma. Trots det temporärapris- och lönestoppet ^fi^'. blevprisstegringarna 1979 ca 12 ^%. De disponibla ^realinkom-^sterna minskade förflertalet löntagargrupper medan pensionärerna fick en begränsad ökning. Den offentligasektorns köp av varor och tjänster ut^gjorde ett relativt expansivt inslag med en beräknad ökning på ca 5 ^%.Kommunernas expansion på vägde tungt härvidlag. Mot slutet av åretstannade emellertid tillväxten av.Detta tillsammans med ett direkt fall i den privata efterfrågan resulterade ien negativ utveckling i den inhemska efterfrågan . Totalproduktionen(BNP) beräknas ha ^ökal med ca 2 ^'/^f^ 1979. Tillväxten var helt förlagd tillförsta ^halvårel. Andra hälften av 1979 präglades av de stigande oljeprisernasdämpande effekt ^saml av den köpkraftsindragning som avgiftshöjningarna i junirepresenterade. Den inhemska efterfrågans positiva bidrag ^lill BNP varväsentligt större än den externa sidans. Läget på arbetsmarknaden förbättradesnågot, främst till följd av offentliga insatser. Penningpolitiken varstram också 1979. ^Krediltillgången på den inhemska kapitalmarknaden varrelativt begränsad. Kapitalimporten uppmuntrades genom upprepadediskontohöjningar, senast till . En ytterligareåtstramning gjordes vad gäller möjligheterna att ta inteckningslånför konsumtionsändamål. De svaga utsikternaför den internationella konjunkturutvecklingen går igen i bedömningen av denekonomiska aktiviteten i . Till detta kommer de åtgärder medåtstramande verkan som regeringen presenterade i början av november 1979.Dessa var första steget i ett ^ekonomiskt-^politiskt program, avsett attgradvis återföra den danska ekonomin till extern och intern balans. Temporärtpris- och lönestopp gällde för . Den ^nylillträddaregeringen förberedde ytterligare åtstramningar . Deförslag regeringen lade fram för resulterade, efterdiskussion med de övriga politiska partierna och med arbetsmarknadens parter, ien kompromiss. partiellt ^löne- och prisstopp väntas ge utrymme förlöneökningar på 1980. Vissa av de ^s.k. ^dyrlidsportionerna kommer all frysa inne, bl. a. den somskulle ha utgått . Vidare föreslås skärpta 4 1979180.I ^saml. 1979/80: 100 50 bestämmelser för ^l.ex. honorar, arvoden och avanser.Indexeringen vill man ^däremoi b^ehålla för pensioner, barnbidrag ochstudiestöd. Dessutom får låginkomsttagare ersättning för fördyradeboendekostnader. På prissidan tillåts,enligt förslaget genomslag av råvaruprishöjningar och som kompensa^tion förhöjda inköpspriser, dock ^efler förhandsanmälan. De höjda oljepriserna kommersålunda alt slå igenom i prisledet. Hushållen kan därmed få vidkännas en ganskabetydande reallönesänkning 1980 med åtföljande minskning i den privatakonsumtionen. För en minskning talar också det myckel ^maiginella ^utiymmet för^konsumlionskrediter. Sparandet minskade 1979 och förhindrade därmed en^ncgatativ ^konsumlionsut-^veckling för året som helhet. För en ökad^sparbenägenhet 1980 talar bl. a. de begränsade utsikterna för enproduktionsökning och de därmed sammanhängande riskerna för ökad arbetslöshet. Inom den offentligasektorn förutskickas besparingar på totalt . För tillväxten i kommunernas drifts- och anläggningsutgifterhar satts ett tak på . Samtidigtmed ökade insatser för sysselsättning och näringslivet (bl. a. i form av stöd till produktionsutveckling, exportkrediteroch ^exportfiämjande), aviseras skattehöjningar. Skärpt förmögenhetsbeskattningoch en omläggning av fastighetsbeskattningen väger tungt härvidlag. Iarsenalen av förslag ingår dessutom höjd bolagsskatt, slopade^invesleringsavdrag för maskinanskaffning samt beskattning av nu^skatlebefriade investeringsfonder. Förelagens vilja att investera torde förblisvag: förutom de nämnda ekonomisk-politiska åtgärderna väntas en svag^efteifiågan i och en under loppet av året avtagande extern^efteifrågan. Den offentli^gasektorns besparingar beräknas resultera i att sektorns investeringar avtar med 1980. ^Bosiadsinvesleringarnaförutses ge ett positivt bidrag av ungefär samma storlek, men detta anses inteuppväga den för de fast^a^ investeringarna totalt sett negativa bilden.^Bosiadsinves^leringarna kan dessutom komma alt dämpas som en följd av denförutsedda minskade ^konsumiionsefterfrågan och det strama läget på kreditmarknaden. Exportutsikterna harförbättrats genom de två devalveringar, som genomförts hösten 1979.Tillsammans med de relativt låga nominella löneökningarna kan dessa förbättrakonkurrensförmågan hos den danska industrin. pekar prognoserna påvikande efterfrågan utomlands, bl. a. på den för dansk export viktiga brittiska marknaden. 1 nuvarande perspektivter sig en ökningstakt för exporten på ca 4%^.^ rimlig. Importen kan knappastöka, då efterfrågan på såväl konsumtionsvaror som på investeringssidanförutses bli svag. Handelsbalansen skulle därmed kunna förstärkas jämfört med1979. Men ökar åtaganden över ^tjänste- och^transfercringsbalansen. Inte baragenom all räntorna på statens utländska lån ökar. utan även till följd av högre ränteutbetalningartill utländska innehavare av danska obligationer. Bytesbalansens underskottväntas därför förbli ^slort också 1980. Industriproduktionens tillväxt antas uppgå ^lill 2 ^ä^ 3%.huvudsakligen en följd ^tiv ^exportefterfVågan. Sysselsättningsläget skulledärmed förbli ansträngt. Andelen arbe^tslösa kan komma att öka, eftersom denoffentliga sektorns förmåga att suga upp ytterligare arbetskraft ärbegränsad. Totalproduktionen väntas minska med för året som helhet.Åtstramningen jämte utsikterna för den internationella konjunkturen kan kommaall speglas i en under loppet av året avtagande utveckling. Den ekonomiska politiken iNorge har varit inriktad på all återställa externbalans. Genom en stram kreditpolitik dämpades den inhemska efterfrågan, vilketresulterade i en kraftig importnedgång 1978. Devalveringen 1978 samt pris- och^inkomststoppel frän ^t.o.m. 1979 förbättrade konkurrensförmåganhos de norska förelagen. till slutet av 1979 stärktes denexterna balansen avsevärt. ^Bylesbalansunderskottet motsvarade ca 3 ^%^>^ avBNP vid utgången av 1979. Exporten av råolja och naturgas bidrog starkt tillomslaget med en volymökning på ca 20^'/^r^ 1979. Också exporten avtraditionella norska exportprodukter, som utgör av det totalaexportvärdet, utvecklades snabbt, 1979. Sjöfartens fraktinkomster var^elt tredje expansivt inslag. Exporten av varor och tjänster visade en tillväxt på ca 5 ^7o. För den samladeimporten noterades en uppgång på ett par procent 1979. Den traditionellavaruimporten, av hela importvärdet, steg med nästan 7 ^%>, Oljesektornsbehov reducerades ^däremoi avsevärt. ^Varu- och tjänstebalansen beräknas ha givit ett överskott på ca 3 miljarder nkr.1979, från att ha resulterat i ett underskoll på ca 2^miljaider nkr. Trots att underskottet i ^ränle- och ^transfereringssal-^dolökade stärktes bytesbalansen. Den ökade efterfråganhar till synes klarals av genom försäljning från lager. De betydande lager, sombyggts upp har successivt dragits ned till en normal nivå i slutet av1979 och industriproduktionen började åter stiga . Denverksamhet som bedrivs vid och i anslutning ^lill ^Nordsjöfålten utgjorde också1979 ett expansivt inslag med en tillväxtpå ca 17 ^%. Produktiviteten steg sammantaget med bortåt 3 ^%, främst som en följdav aktiviteten kring oljeutvinningen. Sysselsättningen beräknas ha stigit något . Flera ^lönlagargrupperfick notera minskade ^realinkomster såväl 1977 som 1978. Sjuttiotalets stabila tillväxt för den privata konsumtionen bröts1978. Förutom av den minskade köpkraften förklaras nedgången i den privatakonsumtionen 1978 av att sparandet ökade. Prisökningarna halverades i ^Slort^setl ^lill ca 4^%. De disponibla ^realinkoms-^terna var i stort sett oförändrade för deyrkesaktiva 1979. Barnfamiljer och pensionärer fick emellertid kompensation.Den privata konsumtionen antas sammantaget ha ökat med ca 1 ^7v 1979. Denoffentliga sektorns köp av 1979/80: 100 52 varor och tjänster steg långsammare 1979 ånåret förut. De ^fiisla ^bruttoinvesteringarn^ti fortsatte att minska 1979 om äni jämfört med 197^8^ halverad takt. Inkomstpolitikenförväntas även fortsättningsvis få en central roll. En förutsättning för atthålla kostnadsutvecklingen lägre än den i konkurrentländerna är attarbetsmarknadens parter kommer överens om låga nominella löneökningar för1980. Del resultat som nås på ^LO-NAF-området kommer att bli normgivande förandra löntagargrupper. En annan förutsättning är att ^efterfiågeuivecklingen^inle blir för snabb. Finanspolitiken väntas gradvis få en ökad roll. eftersom^kredilpoliliken har ^varil stram sedan1978. Industripolitiken står inför en omläggning ^tVån stöd åt krisbranscheroch förelag till generell stimulans för ökad produktivitet. Efterfrågan på denorska exportmarknaderna vänta^s^ bli väsentligt lägre än . Dennautveckling speglas i prognoserna för varuexporten, vilka pekar mot en starktreducerad tillväxttakt jämfört med1979. Exporten av råolja och naturgas förutses ^däremoi bli ännu starkare ån 1979, en ökning på uppemot 30 ^9f^.^ Ettklart mindre negativt bidrag antas komma ^fiån exporten av fartyg ocholjeplattformar. Sammanlaget förutses en exportökning på 1980. Den totala tillväxten på importsidan serut att bli av samma storleksom 1979, dvs. en uppgång på ca 1,. Eftersom den inhemska efterfråganförutses öka jämfört med , innebär den angivna ^imporlutvecklingen alt dennorska industrin vinner marknadsandelar på hemmaplan. ^Varu- och^tjänslebalansen väntas ge ^elt stort överskott 1980, ca 12 miljarder. Dettaberäknas emellertid inte helt uppväga del underskoll som väntas på ^ränle- och^iransfereringssaldot. Den externa balansen stärks dock ytterligare. Liksom1979 väntas förändringarna i bytesförhållandet bidra positivt ^lill densamlade ^realinkomstulvecklingen. Bytesförhållandet påverkades ^slarkipositivt av de ökade priserna på råolja och naturgas. ^Detla speglar även denökande betydelsen av denna post i bytesbalansen. Konsumentprisökningarna 1980är ytterligt svåra all bedöma. Impulserna från utlandet och deras^genomslagskrafl på prisnivån väntas bli ^forlsall starka. Inkomstuppgörelsenförutses ge relativt låga nominella löneökningar. En inflationstakt, som mednågon procentenhet överstiger fjolårets ler sig sannolik. Den privatakonsumtionen kan få extra impulser om sparandel dras ned. Hushållens^konsumlion har legat istort sett på samma nivå som 1978. Ett visstuppdämt köpbehov finns därmed. ^Å^ andra sidan ger den strama kreditpolitiken inteutrymme för någon ^lånefi-^nansierad konsumtion. Dessutom kan realräntan påbanktillgodohavanden antas bli hög även 1980. Den offentliga konsumtionensökning 1980 blir mer expansiv än året innan. Förklaringen ligger delvis i att leveranserna av ^F^ 16flygplanen ^registreias som import och militärkonsumtion först . Dessutom har en omläggning skett i bokföringen av destatliga utgifterna för sjukvården. Rensas dessa faktorer ut, ser den offentliga konsumtionensökningstakt ut att ligga i linje med den , c^a^ 3,5 ^%. Bilaga 1.1 ^Preliminärnationalbudget 53 Efter minskningar både 1978och 1979 väntas ett omslag i de fasta ^bruttoinvesieringarna 1980.Investeringarna inom industri- och ^gruvsek-^lorn förutses öka. Företagensdriftsresultat har förbättrats, särskilt vad gäller den konkurrensutsatta delenav industrin. 1 enkäter ^noter^tis enökande optimism i näringslivet vad gäller produktionsutsikterna.^Kapaci-^letsutnytljandet är generellt sett högt. Dessutom finns det sannoliktett behov att förnya anläggningarna utan nysatsningar. De nyligen^skäipta kraven på ökad placeringsplikt av ^nyinlåningen, innebär dock attutrymmet för lånefinansiering av investeringarna begränsas, 1980 väntasigångsättning av ca 35 000 nya bostadsenheter. Detta skulle medföra behov avökade investeringar med ca 1,5 ^%. Tillsammans med den ökade efterfrågan frånindustrin skulle detta leda till enhögre aktivitetsnivå inom bygg- ochanläggningssektorn. Slutligen väntas inte några ytterligare minskningar iinvesteringarna inom ^olje- och ^sjöfartssekloreina. Sammantaget väntasökningen av de fasta bruttoinvesteringarna bli . Produktionen i den^konkurrensutsatla sektorn stiger sannolikt inte fullt så snabbt 1980, vilketfrämst hänger samman med den minskade ^efterfråge-^tillväxlen utomlands. Sysselsättningen antas ändå ligga kvar påoförändrad nivå. Med den utveckling som anges för industriproduktionen, och medtanke på att kapaciteten generellt utnyttjas allt mer, bör produktivitetsökningenbli något lägre 1980. Bruttonationalproduktensökningstakt anges till 1980, dvs. något snabbare än föregående år.Oljeutvinning och ^röriransporl beräknas ge starka positiva bidrag, enökningstakt på väntas. Utvecklingen ser ut att bli negativ också 1980för sjöfarten och ^oljeborrningsverksamheien. Den ekonomiska aktiviteten ^exkl.olja och sjöfart skulle därmed öka i ungefär samma takt som 1979. med ca 2 ^%. Den ekonomiska aktivitetenökade märkbart 1979 med svag utveckling. Bruttonationalprodukten(BNP) beräknas ha ökat med 1979. Kulmen nåddes , då^årstaklen översteg . Den starka tillväxten,i kombination med ^arbelsmarknadspolitiska åtgärder resulterade i en ökadsysselsättning. Andelen arbetslösa minskade med över en procentenhet till igenomsnitt 1979. En nyckelfaktor bakom tillväxten var exporten, som harvarit expansiv och ^ökal med ^30^%> i volym.Intensiteten i det finska uppsvinget berodde också på alt både företag ochkonsumenter hade uppdämda behov. Markens ^revalvering med ca ^3%^<^ underåret verkar inte ha salt kännbara spår i konkurrensförmågan. Varuexportenberäknas ha ^ökal med , något snabbare än 1978. Skogsindustrin varsärskilt lyckosam i alt återvinna marknadsandelar. Verkstadssektorn ^gynn^tidesav en relativt hög aktivitet i de viktiga ^avnämarländerna i Västeuropa.Exporten svarade sålunda för 1979/80:100 54 betydande ^lillväxtimpulser men hela ekonomin var över lag ^tillväxtinrik-^l^ad. 1978 var det tredje året i följd med minskadvaruimport. Omslaget speglar den livligareekonomiska aktiviteten och den relativt lätta ^kredilmarknaden.Impor^ten av råmaterial och produktionsförnödenheter ökade starkt i början avåret för alt ^sen^tue plana ut. Efterfrågan på inves^teringsvaror stärktesunder loppet av året. Importen av konsumtionsvaror vände brant uppåt. beräknas handelsbalansen uppvisa balans. Delta är en försämringjämfört med , då den svaga inhemska aktivitetenspeglades i en minskad import. Bytesförhållandet ser ut all ha blivit oförändrat 1979, efter enförsvagning på 1978. Handeln med tjänster uppvisade ^elt fortsaltöverskott. Ränteutgifterna för utlandslån sjönk 1979 och nettoskulden minskade.Bytesbalansen drogs ned mot årets slut bl. a. som följd av de höjdaoljeprisernas fördyrande inverkan på importen. Industriproduktionensökningstakt blev allt snabbare under loppet av 1979. Ökningen 1979 har beräknats ^lill ca 14%.Produktionen inom metall- och verkstadsindustrinhar återhämtat sig efter nedgången 1978. Tillväxten i de inhemskainvesteringarna stimulerade produktionen, men främst inverkade^utlandseflerfrågan. Näringslivets produktivitet steg ^Snabbt 1979; inomskogsbruket och skogsindustrin med , efter en lika snabb uppgång 1978. Kostnads- ochprisstegringarna planade ut . Då steg produktiviteten som importprishöjningarnablev långsammare, bl. a. därför att dollarkursen försvagades.Konkurrensförmågan förbättrades både 1978 och 1979. 1979 vändes hushållensdisponibla ^realinkomster i en klar Uppgång på . I kombination med detförbättrade sysselsättningsläget satte ^detla sina spår i konsumtionen, somsteg med . Mest ökade inköpen av varaktiga konsumtionsvaror som ^l.ex.personbilar. Investeringsutvecklingen1979 innebar ett avbrott i den ^nedgångsirend som varat och placeradenivån vid slutet av 1978 lägre än toppnoteringen 1975. Då hade utvecklingen resulterat i stigandekapacitetsutnyttjande, minskad skuldsättning och det fanns ^elt behov av attmodernisera och ^nyinvesiera. De offentligainvesteringarna beräknas ha legat kvar på samma nivå som 1978. ^Åtgärdeinakoncentrerades bl.a. på all effektivisera energisparandet.Lagerinvesteringarna har reducerats , 1979 beräknas den ånyopåbörjade uppbyggnaden ha stött tillväxten i den inhemska efterfrågan och produktionen. Bytesbalansensöverskott och den ^netlokapitalimport som företogs 1978-1979 ledde ^lill altvalutareserven stärktes. Genom detta har kreditmarknaden blivit lättare. Detta väntas bidra ^lillen ^siigande inhemsk efterfrågan både på konsumtionsvaror och påinvesteringar. har dock, via ^kassareservsdepositionei ochminskade kreditkvoter, försökt förebygga en alltför lätt ^krediimarknad. 1 samma riktning verkar diskonto-höjningen ^fr.o.m.den 1 november. Dessutom rekommenderas att den Statliga upplåningen under^försUi delen av 1980 bör koncentreras till den inhemska kapitalmarknaden,^vilkel krymper utrymmet för övriga. ter sigbilden tämligen gynnsam och balanserad. Kostnadsutvecklingen utgör dock ettfaromoment liksom i viss mån utsikterna för den externa balansen. Vissa teckenfinns på överhettning, t. ex. bristpå yrkes-kunnig arbetskraft i vissa branscher. lönsamhet har stigit, ^vilkel kan leda till krav på höga löneökningari de avtalsförhandlingar som tar sin början . De nu gällande avtalenlöper ^t.o.m. 1 syfte att ^stävja de förstärkta^infla^iionistiska tendenserna beslöts om effektivareprisövervakning. Inom den ^slatligtfinansierade byggnadsverksamheten tillåtsinte kostnadsökningar, som ^s.a.s.emanerar ur branschen. Vidare vill regeringen söka binda mer förelagslikviditetgenom ökade investeringsreserver, som delvis skall deponeras i ,Planer finns på att med kommunerna diskutera ^framskjut-^ning av vissakommunala investeringar. Utsikterna för deninternationella konjunkturen innebär en betydligt svagare ^exporlefierfrågan änhittills. Vidare betyder^avmattningen i att de nordamerikanska producenterna på den för finskexport viktiga ^skogsinduslrisidan blir svårare konkurrenter i Europa.Metallindustrins export kommer att påverkas av den väntade^invesieringsavmatlningen i . För varuexporten väntas en ökning på ca3 % 1980, en väsentligt reducerad takt. Utvecklingen verkarplana ut under loppet av året ^efler att fortfarandekännetecknas av expansion. Såväl industriproduktion som konsumtion förutses geimpulser till en relativt stark ^importuppgäng 1980, eller . En försvagningväntas i bytesförhållandet. Handelsbalansen kan därför resultera i ^eltunderskott på ca 3 miljarder ^fmk. Tjänstebalansen förutses ge ett positivtnettobidrag, nästan 4 miljarder. Övriga transaktioner, bl. a. räntebetalningarpå utlandsskulden beräknas ge ett ökat negativt netto, varför bytesbalansenantas komma att visa ^elt ökande underskott 1980. Industriproduktionen förutses bli mindreexpansiv än 1979. De försämrade avsättningsmöjligheterna utomlands väntas inteuppvägas av inhemsk ^eftertVågan. Inom bostadsproduktionen antas mönstret från1979 beslå: större bostäder resp. ökad reparations- och saneringsverksamhet. Påanläggningssidan väntas en volymminskning för femte året i följd. Det ärfrämst väg- och vattenbyggnad som minskar. Med målsättningen att hållaprisökningarna kring 1980, kan hushållens realt disponibla inkomster ökaockså 1980, även om löne^avtalen skulle innebära rel^ativt låga nominellahöjningar. Konsumtionsefterfrågan främjas också om sysselsättningslägetfortsätter alt förbättras. En konsumtionsökning på ca 4 9^^- skulle 1979/80:100 56 innebära att sparandet min^skar. De offentligakonsumtionsutgifterna bärs upp främst av ökade ^malerialanskaffningar tillförsvaret. Kommunernas utgifter beräknas öka i ungefär samma takt som 1979. De fastabruttoinvesteringarna väntas följa samma trend som 1979.Industriinvesteringarna förutses visserligen bli mindre expansiva, men taktenvar ^å^ andra sidan mycket snabb 1979 och lar servicenäringarnasinvesteringar resp, lageruppbyggnaden fart. Exportens försämradeavsättningsmöjligheter i kan i viss mån kompenseras av en ökadexport till . Det nya^5-årsavia-^lel träder visserligen inte i kraft , men ett visst stödtill produktionen kan komma . Den totala produktionstillväxtenväntas få bidrag från d^e^ flesta näringsgrenarna och blir sannoliktmest expansiv i böljan av året. För ^helårei 1980 anges en ökningstakt på ca4%. Arbetslösheten kan därmed fortsatta all avla. De statliga åtgärderna härbör ge effekt också 1980. Den svenska exportenberäknas ha ökat med i volym 1979'. fartygsexporten, vilken ånyo föll kraftigt, uppskattasökningen ha blivit klart störreeller . Den expansiva utvecklingenav exporten 1978 fortsatte alltså 1979. Exporten av bearbetade varor ^exkl.fartyg gynnades av en kraftig uppdragning av marknadstillväxten i^OECD-området från ca 4 1/1978 till uppskattningsvis ca 8 1/1979.Uppdragningen var helt en följd av att den sammantagna importen i de för densvenska exporten myckel vikliga nordiska ländern^a^ ^åler ökade kraftigt -främst genom en mycket stark ^importiillväxl i - efter att 1977 och 1978 ha visat en avsevärd nedgång. Ökningen av marknadstillväxten kom emellertid ej att resultera ien lika stark ökning av den svenska exportens tillväxt.Exporttillväxten vad gäller bearbetade varor till ^OECD-området - 1978 - komsål^unda att öka med end^ast till 1979. Den förhållandevisexpansiva utvecklingen av exportens marknadsandelar i ^OECD-området 1978, då^andelsvinslcrna beräknas ha uppgått till , synes nämligen ha följtsav en betydligt mindre expansiv andelsutveckling då ^andelsvinsl^crnauppskattas ha inskränkt sig till ca I ^%. Endast en mindre del av deandelsförluster som gjordes skulle därmed ha ^återtagitsunder 1978 och 1979 (se tabell 3: I). Det finns flera förklaringar till detta.För det första gäller att ^irendmässigt gör en volymmässigandelsförlust kring I % , vilken förmodas vara ^ulslag av systematiskamätfel. ^deflaterar nämligen exportvärdet med^La-^speyres' ^enhetsvärdeindex medan de ^enhetsvärdeindex som används för att^deflatera de olika ^OECD-ländernas respektive importvärden i allmänhet är^Paasche-index (eller i några fall ^Fischer-index). Om den svenska exportenockså ^deflateras med ^Paasche ^enhetsvärdeindex så visar det sig attvolymtillväxten i genomsnitt blir ca1 1/större än då ^Laspeyres' indexformel används. 1diagram 3: I återges utvecklingen av exportens marknadsandelar och relativprisefter korrigering för den historiska trenden. För det andra så blev denrelativprissänkning som ägde rum andra ^halvårel 1977 (i samband med de bådadevalveringarna av kronan ) ej tillräckligt stor för alt heltkompensera för den myckel kra^f^tiga relativprishöjningen 1975 och - ehuru imindre grad - 1976. ^Detla gäller alltså även efter alt relativpriset^ko^r^tigerats för den ^irendmässiga ^'^ Vid ^deflalering med^Laspeyres' ^enhetsvärdeindex. Nationalräkenskaperna torde komma att redovisa en större volymökning - drygt 7 ^%. ^Prop.1979/80: 100 58 Tabell 3:1 export av bearbetade varor ^texkl.fartyg)' till ^OECD-område^t^^^ 1972-1980 -0,5 -0,5 -6,5 -4,5 -1,5 -9,5 -13,5 Pris (enhetvärde). -0,5 -4,5 ^'^ ^SITC 5-8, ^exkl. 68, 793. , , ,, , och ,