prop · G303103 · 1979-12-31 00:00:00 — Somexempel kan jag nämna all forskningsskatleutredningen (B 1978:05), som har iuppdrag all föreslå ålgärder för alt slimulera företagens forsknings- ochulvecklingsverksamhel, enligt direkliven skall ägna särskild uppmärksamhel ätfrågan om de mindre förelagens möjligheter atl få del av stimulansåtgärderna.Kommillén bör överväga om det finns behov av all även på andra liknande områdenla särskild hänsyn till familjeföretagens siluaiion. Jag går över lill frågan om beskattningsreglerna förhandelsbolag. Civilrättsligt är handelsbolaget en juridisk person. Delägarna ärenligt huvudregeln solidariskt ansvariga för bolagets förpliktelser. Del ärdock möjligt för delägare all begränsa sin ansvarighet lill den egna insatsen ibolagel. Etl handelsbolag med begränsai ansvariga delägare kallas kommanditbolag.Även i elt kommanditbolag måste emellertid åtminstone en av delägarna varaobegränsat ansvarig (s.k. komplementär). Huvudsladgandet om handelsbolagets skatlemässigabehandling finns i 53 S 2 mom. KL. Enligt detla stadgande skall bolagel inlelaxeras för sin inkomsi. I slället beskattas inkomsien hos delägarna.Handelsbolaget är alltså inte ett skattesubjekt. hindrar inle atl man vidinkomstbeskattningen i stor utsträckning beaklar bolagskonslruklionen.Fördelningen av bolagsinkomslen sker på det sället all bolagels nettointäktförst beräknas, varefter delägarna beskattas för sina andelar av denna.Tillämpningen av denna princip får betydelse i flera avseenden, bl,a, på säsäll atl avskrivning av bolagels anläggningstillgångar och nedskrivning av dessomsättningstillgångar måste ske efler en enhetlig metod. Man kan här jämföramed beskallningen när verksamhel bedrivs i enkelt bolag. Del enkla bolaget ärinte någon juridisk person och vid beskattningen bortses i princip från bolagsförhållandet.Det betyder bl.a. att man accepterar all delägarna använder skildaavskrivnings- och nedskrivningsmetoder. Vid sidan av huvudsladgandet i 53 S 2 mom. KL finns iskalleförfallning-arna bara etl fålal beslämmelser om handelsbolag. Mångavikliga frågor är oreglerade. Som exempel kan jag nämna all det saknassärskilda regler om beskattningskonsekvenserna vid bildande och upplösning avhandelsbolag. Del är också i vissa fall ovisst hur inkomstfördelningen mellandelägarna skall ske när bolagel har inkomsi frän flera förvärvskällor. Som ellyllerligare exempel kan nämnas alt det är oklart hur realisationsvinst skallberäknas vid avyttring av andel i handelsbolag. Rättsläget är alltså på många punkter oklart. Behovel avklarläggande regler har underslrukils i olika sammanhang, inle minst vid remissbehandlingenav bolagskommitlés förslag lill nya civilrällsliga regler förhandelsbolag och enkla bolag. Flera remissinstanser framhöll också allhandelsbolagskonstruklionen - och särskilt kommanditbolag -utnyttjats förskalteundandragande ålgärder. Man syflade då främsl på del förhållandet atldelägare avräknar underskott i bolagets verksamhel mol egna inkomsler. Vidremissbehandlingen pekades också på elt annat problem, nämligen tillämpningenpå handelsbolag av särregler för DelllB:13 Skr 1979/80:103 268 Dessa regler har utformats med tanke främstpå aktiebolagen som - till skillnad mot handelsbolaget - ulgör skallesubjekt.Vissa av reglerna passar inle för handelsbolagen. Som exempel nämnde någraremissinstanser att de stoppregler som gäller vid köp och försäljning avegendom kan försvåra upplösning av handelsbolag. Av vad jag nu har anfört framgår all del finns etl uttalatbehov att se över beskattningsreglerna för handelsbolag. Kommiitén bör nogakarllägga effekterna av nuvarande system och överväga i vilken mån ändringaroch förtydliganden är önskvärda. Det är angeläget all kommiitén därviduppmärksammar bl.a. de nämnda frågorna om underskoltsavdrag och lillämpningav regler för fämansföreiag. Målsätlningen för kommitténs arbete i denna del bör varaalt beskattningsreglerna för handelsbolag ulformas så all denna förelagsformkan användas på ell ändamålsenligl säll av framför alll mindre och medelslora företag.Samtidigt måste tillses all reglerna inte öppnar möjligheter lill skalteundandragandeålgärder. Kommillén bör ha stor frihei all pröva olika meloder för alt nå deltamal. En väg kan vara all göra handelsbolaget lill skallesubjekl. En annanlösning kan vara all behålla nuvarande huvudprinciper men införa begränsningari rälien all göra avdrag för underskoll i bolagets verksamhel. Även andraprinciplösningar är länkbara. 1 sitt arbete bör kommittén givetvis följautvecklingen pä del civilrällsliga områdel. Som jag lidigare nämnl bereds 1974års bolagskommitlés förslag f.n. inom juslitiedepartementel. När del gäller frågan om realisalionsvinslbeskatlning vidavyttring av andel i handelsbolag vill jag nämna alt även kapitalvinstkommiltén(B 1979:05) enligt sina direkliv skall behandla den frågan. Del är alltsånödvändigt all samordning sker mellan kapilalvinstkommitién och den nu aktuellakommillén. I della sammanhang vill jag slutligen erinra om allbeskattningsreglerna för handelsbolag under vissa förulsältningar skalltillämpas på dödsbon. Det har visat sig atl en tillämpning avhandelsbolagsreglerna kan få mindre önskvärda effekter i vissa fall, l,ex. nardel finns en efterlevande make som har del i boel. Kommittén bör behandla ävendenna fråga. Vad härefter beträffar frågan om enskild persons köp avfamiljeförelag, kan man konstatera atl de problem som uppkommer vid ell sådanlöverlagande i stort sett är av samma slag som vid överlagande genom arv ellergåva. Köparen är i många fall hänvisad lill alt låna upp insatskapitalet.Amorteringarna måsle - på samma sätl som betalningen av arvs- eller gåvoskall- göras med beskattade medel. Vid normala amorteringstider kan del blinödvändigl alt för detla ändamål belasta förelaget med stora uttag, som menligtkan inverka på företagets möjligheier till konsolidering och överlevnad. Detbör uppmärksammas att ea fysisk person i della hänseende har etl sämreutgångsläge an ett aktiebolag som konkurrerar som köpare. Aktiebolaget harfördelar inte bara på grund av den annorlunda marginalskatte-siluationen utankanske främsl genom all vinstmedel kan föras över från det köpta företaget iform av skattefri utdelning. Detla förmånliga konkurrensläge för akliebolagenkan få snedvridningseffekler och kan öka cenlralise-ringen inom näringslivel. Av flera skäl har det önskvärt alt underlättafinansieringen av enskilda personers förelagsköp. Statsmakterna har ocksåvidlagil olika ålgärder i dessa hänseenden. Jag kan bl.a. hänvisa till flera avde åtgärder som föreslogs i småförelagsproposilionen. Gemensaml för dessa ochandra ingripanden har varit atl de har inriktats på atl öka lånemöjlighelerna.Del 269 Kommittéer: Budgetdepartementet Delll B: 13 har däremoi hillills inte ansetts möjligt all vidia någraliknande ålgärder pä skatteområdet. Företagsskalieberedningen övervägde i siltslutbetänkande möjligheten av att inom nellovinsibeskallningens ram minskaaktiebolagens konkurrensfördelar men ansåg sig inte kunna anvisa någon lämpliglösning. I skilda sammanhang har förls fram länken all i slället försökaförbällra de enskilda köparnas skattesituation. Elt uppslag har varit att genomnågon form av avdrag vid inkomsttaxeringen åsladkomma alt amorteringarna helleller delvis kan göras med obeskattade medel. I regel har då förutsatts attskatteförmånen skall las igen om köparen säljer företagel vidare. Som jagframhöll i småförelagsproposilionen aktualiserar sådana förslag en radprincipiella och tekniska problem. Del är givelvis nödvändigl atl nogaprecisera förulsällningarna för avdrag och återföring saml atl då la ställningtill hur l.ex. delförvärv, delavyltringar, benefika överlåtelser och exekutivaålgärder skall behandlas. Man måsle ocksä utarbeta regler som möjliggörkontroll och säkerställer det allmännas skattefordran. Med hänsyn tillangelägenhelen av atl underlätta enskilda personers köp av familjeförelag börkommillén undersöka möjligheterna all ulforma ell syslem av nu angivet ellerliknande slag. Jag har redan lidigare understrukit alt del skulle vara värdefulltom ett sådant syslem kunde ulformas enligi i huvudsak samma modell somkommillén kan komma all föreslå beiräffande övertaganden genom arv och gåva. Som jag framhöll vid diskussionen av kapitalbeskattningenär del angelägel alt undvika en sådan utformning av beskattningsreglerna all degynnar spekulation o.d. Detla bör kommiitén givetvis beakta även närmöjligheterna alt underlätta köp av familjeföretag övervägs. I detla sammanhangvill jag erinra om atl en kommillé kommer atl tillsättas för all uireda frågorsom sammanhänger med jordbrukets kapitalförsörjning (Dir. 1979:58). Det harframhållits i direktiven atl det är angeläget alt slaien främjar uppbyggandetoch vidmakthållandet av ralionella familjeförelag inom jordbrukssektorn. Dennainrikining av jordbrukspolitiken bör enligt direkliven ligga till grund föröverväganden om hur jordbrukets finansieringsbehov skall lillgodoses. 1utredningsuppdraget ingår all överväga hur finansieringssystemet bör utformasför all underlätta förvärv ulan alt verka uppdrivande på prisnivån. Jag kommer slutligen lill frågan om möjligheterna attgenom ändrade beskattningsregler underlätta familjeföretagens försörjning medriskkapital. Del har i olika sammanhang konstaterats atl familjeföretagen idella avseende befinner sig i elt sämre läge än de börsnoterade företagen.Familjeföretagen har l.ex. inle möjlighet atl öka del egna kapitalel genomemissioner pä aktiemarknaden. Bristen på eget kapital kan uigöra ell hinder förtamiljeförelagens utveckling. För all undanröja delta hinder har statsmakternaunder senare år gjort en rad insatser, bl.a. genom vissa av de åtgärder somföreslogs i småförelagsproposilionen och genom alt medverka vid bildandel avolika lyper av s.k. investmentbolag. Från skilda håll har också förts framtanken på alt kapitalförsörjningen borde underlättas genom åtgärder påskatteområdet. uppslag har varil alt utdelningen på aktier i familjeföretagskulle behandlas särskilt förmånligt vid aktieägarens inkomstbeskattning. Jaganser atl kommillén bör pröva detla och liknande uppslag för alt klargöra omdet är möjligt atl med hjälp av beskattningsreglerna göra placeringar iminorilelsposler i familjeförelag mer altraktivu. Med hänsyn bl.a. lill all ulredningsuppdragel omfallardelvis artskilda frågor kan det visa sig lämpligt att redovisa vissa förslaggenom delbelänkande. DelllB:14 Skr 1979/80:103 270 Med hänvisning lill vad jag nu har anförl hemsläller jagatl regeringen bemyndigar chefen för budgeldepartemenlet all tillkalla en kommitté med högsl sju ledamöier meduppdrag all se över beskattningsreglerna för familjeföretag, atl ulse en av ledamöierna alt vara ordförande, alt besluta om sakkunniga, experler, sekrelerare och annalbilräde ål kommiitén. Vidare hemsläller jag alt regeringen föreskriver attkosinaderna skall belasla åtlonde huvudtitelns kommilléanslag. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Kulturarbetares och uppfinnares skatter och avgifter Beslul vid regeringssammanlräde 1979-08-30Departementschefen, statsrådet , anför. Kulturarbetare och uppfinnare har väsentlig betydelse förvärt samhälle. Den tekniska och ekonomiska utvecklingen bygger i hög grad påenskilda uppfinnares insalser. Etl levande kulturliv skulle inte vara möjligtulan kulturarbetarna. Av dessa skäl har statsmakterna vidlagil en rad ålgärderinom kullurpolilikens och industripolitikens områden, som syftar lill attsiödja dessa grupper i deras arbele. har behovel av särskilda ålgärderaktualiserats också inom skalle- och avgiftsområdet. Bakgrunden till detta ärall kulturarbetarnas och uppfinnarnas arbetssituation i väsentliga avseendenskiljer sig från vad som gäller för yrkesutövare i allmänhet, Arbetet är knutetlill den egna personen och kan normalt inle överlåtas på medhjälpare. Det ärfråga om ett kreativt arbete som kan vara svårt atl inordna inom de ramar somgäller för flertalet andra uppgifter, Eflersom verksamheten lill väsenllig delär inrikiad på konslnäriig och teknisk förnyelse kan det vara svärl all påförhand avgöra när ell arbete kommer att leda lill resullal eller om en vissväg över huvud tagel är framkomlig. Detta medför i sin tur atlinkomslvariationerna kan bli belydande. En framgång kan komma efter en långlids arbele. med låga inkomsler kan da följas av en period medhöga inkomsler. Från kulturarbetarnas sida har hävdals all skalle- ochavgiftsreglerna inte är anpassade till deras speciella förhållanden.Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbelsnämnd (Klys) har i skrivelsertill regeringen anfört bl,a. att kulturarbetare är missgynnade inom olikaområden och atl detta främsl hänger samman med all frill verksammakulturarbetare i skattehänseende betraktas som rörelseidkare, Klys har väcktförslag om all införa en särskild förvärvskälla avseende konstnärlig ochlitterär verksamhet, Inkomsler som är hänförliga lill denna förvärvskälla skallenligt förslagel inle beskattas enligt bokföringsmässiga grunder ulan enligtden s.k, konlantprincipen. 271 Kommittéer: Budgetdepartementet Delll B: 14 lagen (1976:125), BFL, slopas. Dessutom föreslås allkulturarbetarnas uppdragsgivare - l.ex. massmediaförelag - skall åläggas allbeiala socialförsäkringsavgifter m.m. även i de fall då ersättningen enliginuvarande regler utgör intäkt av rörelse för mollagaren. Del anförs också allinförandel av en särskild förvärvskälla för kullurarbetare skulle underiällaför dem all få avdrag för kosinader för l.ex. arbetsrum, utrustning och resor. Även när det gäller uppfinnarna har i olika sammanhangframförts önskemål om ändring i nuvarande skalle- och avgiftsregler. Del kanhär nämnas alt ulredningen (Ju 1977:15) rörande rätlen till arbetstagaresuppfinningar i en skrivelse till justitieministern gelt ullryck föruppfattningen all del innebär myckel slora svårigheter atl med nuvarandeskattesystem få till stånd slimulans av uppfinnarverksamhet genom mer ellermindre generösa regler om ersällning lill uppfinnare. Vissa beslut vid 1978/riksmöie innebär förbällradevillkor för kullurarbetarna. Genom lagen (1979:611) om upphovsmannakonto somlillämpas års laxering (inkomster) kommer kulturarbetarealt fä väsentligt bättre möjligheter atl bygga upp obeskattade reserver ochdärigenom fördela inkomsler jämnare i liden. Av belydelse är också lagen(1979:610) om allmän invesleringsreserv och de i 41 d S kommunalskallelagen(1928:370), KL, införda bestämmelserna om avdrag för avsätining lill s,k,resultaluljämningsfond (prop. 1978/79:210, SkU 57, rskr 389, SFS 1979:612). har också beslutat (prop. 1978/79:202, SfU 25,rskr 409) atl konslnärer och andra som uppbär vissa skattepliktiga bidrag skallkunna tillgodoräkna sig bidragen som pensionsgrundande inkomst inom denallmänna försäkringen. Den som belalar ul bidragen blir skyldig all beiala deavgifier lill bl.a. socialförsäkringen som belöper pä bidragen. De bidrag somavses är främsl fleråriga stipendier och bidrag från ochkonstnärsnämnden. De beslul som här nämnls innebär belydelsefulla reformerpä olika delområden. Det är emellertid angelägel att fä lill stånd en samladöversyn av de olika regler på skalle- och socialförsäkringsområdena m.m. somhar belydelse för kulturarbetare och uppfinnare. Kulturulskollet har i ellnyligen avgivet belänkande (KrU 1978/79:26) uttalat alt en parlamentariskulredning borde tillkallas med uppgift att se över kulturarbetarnas ställning.Riksdagen anslöt sig lill denna ståndpunkt (rskr 1978/79:261). En ulredning omkullurarbelarnas och uppfinnarnas skalle- och avgifissitualion aviseradesvidare i den i det föregående omnämnda proposilionen om ändrad företagsbeskattning(prop. 1978/79:210). Detla utredningsarbete bör nu komma till stånd. Uppgiftenbör anförlros åt en kommitté med parlamentariskt inslag. I kommittén bör ingåäven företrädare för kullurarbelarnas och uppfinnarnas intresseorganisationer. KommiUéns överväganden om skalle- och socialförsäkringsreglernasulformning måste givetvis grundas på ell material som ger tillräckligauppgifler om de villkor under vilka kullurarbetare och uppfinnare f.n. arbelar.Jag vill här nämna alt konsinärsnämnden har genomfört en omfattandeundersökning av konsinärernas ekonomiska och sociala situation. Ensammanfattning av undersökningsresultaten är intagen i konstnärsnämndensframställning om anslag för budgetårel 1980/81. På denna punkl finns alltså ellbakgrundsmaterial som kommillén bör kunna utnyttja. Kommitténs arbete bör i första hand inriklas påinkomslskatle- och socialförsäkringsreglerna för de fritt verksammayrkesutövarna. DelllB:14 Skr 1979/80:103 272 bör dock ha frihei alt dessulom föreslå ändringar i frågaom de kullurarbelare och uppfinnare som är anslällda, om kommitténsundersökningar skulle visa alt gemensamma problem föreligger eller allsärskilda ålgärder av annan anledning är motiverade ocksä beiräffande deanslällda yrkesulövarna. Finner kommillén all den skallecller avgiftsmässigabedömningen av en kullurarbelares eller en uppfinnares verksamhel får direklaföljdverkningar på andra områden iin skalle- och socialförsäkringsområdena börkommittén vidare vara oförhindrad all liigga fram förslag även på dessa andraområden. Även i övrigl bör kommillén vara fri atl la upp frågor som näraansluter till skalle- och avgifissystemel, om kommillén finner alt dessa frågoroch skalle-och avgifisfrågorna bör lösas i ell sammanhang, Kommillén bördäremoi inte behandla frågor som avser mervärdeskall. Dessa frågor behandlasnämligen av mervärdeskatteulredningen (Fi 1971:05). Jag vill erinra om altutredningen i ett delbelänkande (Ds B 1979:2) har föreslagil bl.a. vissutvidgning av undantaget för konstverk. Det bör inle heller ankomma påkommittén alt behandla civilrällsliga frågor inom l.ex. upphovsrättens ellerpatenlrätlens områden. När del gäller beskattning och socialförsäkring bör delinle vara en uppgift för kommiitén alt föreslå någon allmän omläggning avskatte- och avgiftsreglerna för egenföretagare. Arbelel bör i stället inriktaspä de problem som är specifika för kullurarbelare och uppfinnare. Inom dennaram bör kommillén enligt min uppfattning ha belydande frihei atl själv avgörapå vilka områden som behov av ändringar föreligger. De lösningar som kommiiténstannar för bör dock självfallel vara förenliga med de grundläggande principersom i övrigl lillämpas vid beräkning av skatter och avgifter. Någon generellskatlemässig favorisering av kulturarbetare eller uppfinnare skall således inleskapas. Av det anförda följer atl kommiitén kan få anledning allbehandla en rad olika frågor som har belydelse för kulturarbetarnas ochuppfinnarnas ekonomiska villkor. I det följande skall jag något mer utförligtbehandla vissa av de huvuduppgifter som omfallas av uppdragel. En sådan uppgiflgäller principerna för inkomstberäkningen, dvs. bl.a. frågor om tillämpligtinkomstslag, förvärvskällans avgränsning och möjligheterna tillresultaluljäm-nande åtgärder. En annan uppgift avser avdragsreglernas närmareutformning. En tredje gäller avgifisfrågorna. Jag kommer avslulningsvis allberöra ett par andra frågor som kommittén särskilt bör beakla. Kullurarbelare och uppfinnare kan bedriva sin verksamhelantingen som fria yrkesutövare eller som anslällda. De skalle- ochavgiftsregler som tillämpas för en fri yrkesutövare skiljer sig i mångahänseenden från dem som gäller för anställd personal. Av 27 och 31 SS KL framgår atl velenskaplig, litterär,konslnäriig eller därmed jämförlig verksamhet skall beskatias som inkomsi avrörelse eller som inkomsi av ijänsl. För alt rörelse skall anses föreliggafordras alt verksamheten bedrivs yrkesmässigt, dvs. utmärks av självständighet,viss regelbundenhet och varaktighet samt i regel också vinstsyfte. Som inkomstav tjänsl beskattas inkomsi av tillfälligt bedriven verksamhet samt ersällningpå grund av anställningsavtal eller uppdrag. Uppdragsersätlningar kanemellerlid ocksä vara all hänföra till inkomstslaget rörelse. Graden avsjälvständighet gentemot uppdragsgivaren, antalet uppdrag och 273 Kommittéer: Budgetdepartementet Delll B: 14 förekomsten av egna arbelslokaler och utrustning ärfaktorer som har belydelse vid bedömningen om en uppdragsersältning skallbehandlas som inläkt av rörelse eller som inläkt av tjänsl. Den som bedriver rörelse är bokföringsskyldig enligt BFL,Bokföringsskyldigheten skall fullgöras på säll som överensstämmer med godredovisningssed. Av detla följer bl.a. alt en kulturarbetare eller uppfinnare,som bedriver rörelse, fortlöpande skall bokföra uppkomna affärshändelser oeh isamband med delta se till alt verifikationer finns till alla bokföringsposter,dvs. notera inkomsler och utgifter saml spara kvitton, räkningar etc. BFL;sregler om upprättande av årsbokslut, dvs, resullal- och balansräkningar,behöver dock inte iakttas av enskilda näringsidkare med högst två årsanställda,om den årliga brultoomsällningssumman understiger , (fr.o,m, år 1980gäller aU årsbokslut inte behöver upprättas om brultoomsätlningen normaltunderstiger 20 basbelopp). Inkomst av rörelse skall vid inkomstbeskattningen beräknasenligt bokföringsmässiga grunder. Detta innebär att den skattskyldigesbokföring skall ligga till grund för den skatlemässiga bedömningen avverksamhelens resultat. Vid inkomsttaxeringen skall hänsyn tas till bl,a, in-och utgående värde på lager, fordringar och skulder. Reglerna i KL om nedskrivning av lager och avskrivning påbyggnader, inventarier och andra anläggningstillgångar ger i allmänhetrörelseidkare goda möjligheter att bygga upp skattefria reserver och jämna utden redovisade inkomsten mellan olika år. Kulturarbetares och uppfinnares behovav maskiner och andra anläggningstillgångar är emellertid begränsat och lagerförekommer bara i mindre ulslräckning. Del är därför svårl för dem att genomexempelvis ändringar av lagerreserven hålla den redovisade inkomsten på enkonstant nivå. Som jag tidigare framhållil kan kullurarbelarnas ochuppfinnarnas inkomsler variera starkt från etl år lill ett annat. Detta iförening med de små möjligheterna till resultaluljämning leder lill ekonomiskaproblem för dessa yrkesutövare. En ojämn inkomstulveckling medför nämligen oftahögre skatte- och avgifisbelastning och sämre socialförsäkringsskydd än ominkomsten är ungefär lika slor . Av det föregående har framgått alt nyligenfattal beslut om ökade möjligheter för egenföretagare att bygga uppskattekrediter och jämna ut inkomsterna mellan olika är. Vissa av dessa regler,l.ex, bestämmelserna om resultatutjämningsfond och allmän investeringsreserv,kan lillämpas av samtliga kategorier av egenföretagare. Andra bestämmelser tardirekt sikle på kullurarbetare och uppfinnare. Som exempel kan nämnas lagen omupphovsmannakonto och bestämmelsen i 8 § lagen om allmän investeringsreserv omatt reserven får tas i anspråk för forsknings- och utvecklingsarbete. Kommitténbör belysa hur de nya regelsystemen fungerar och lägga fram de förslag lilländringar som kan visa sig vara moliverade, I detta sammanhang bör kommitténbl,a, ta ställning lill om intäkter av uppfinnarverksamhet kan behandlas pålikartat sätt som upphovsmannainläkter. De nya reglerna om inkomstutjämning m,m, syftar - i likhetmed lagen (1951:763) om beräkning av stadig inkomstskatt för ackumuleradinkomsi - i första hand till att begränsa olägenheterna av kraftiga variationerpå intäktssidan. Med hänsyn till kulturarbetarnas och uppfinnarnasinkomstförhållanden lorde detta vara en fråga av primärl inlresse. Kommitténbör dock även i övrigl ur olika aspekter undersöka behovet av ändrade Delll B:14 Skr 1979/80:103 274 principer för inkomstberäkningen för fria yrkesutövare. Delidigare nämnda förslagen från Klys innebär bl.a. att frill verksammakulturarbetares inkomsler inte skall behandlas som inkomsi av rörelse ulanskall hänföras lill ell särskilt inkomstslag.