prop · G3031 · 1979-12-31 00:00:00 — i samband med utbetalningen försett sig med någon säkerhelför åierbelalningen, i.ex. i form av pani, får den däremol naluriiglvis behållasäkerheten lill dess tvisten är avgjord. Ekonomisk hjälp som faller utanför rätten lillbislånd skall ju enligl huvudregeln ålerbeialas, om förbehåll har gjorts omdella i samband med all hjälpen beviljades. Regelmässigt kommer man därförredan vid uibelal-ningen all ta upp frågan med klienlen om hur återbetalningenskall göras. Även här måsle socialnämnden beakta den enskildes ekonomiskavillkor i samband med älerkravel sä alt detta inle leder lill alt denersällningsskyldige kommer all sakna medel till sin eller familjensförsörjning. Skulle så vara fallet, kan nämnden överväga all i slällel skjuiaupp kravel lill en senare lidpunki eller kanske helt efterge det. Även i dessafall kan det finnas anledning för nämnden all förse sig med en säkerhel föråierbelalningen. Samma principer bör då gälla som i förskoltsfallen. Slöd- och hjälpinsalser av behandlingskaraklär somsocialnämnden har beslulal om medför inle kosinadsansvar för den enskildevårdlagaren. Om en underårig genom socialnämndens försorg fårvård i ell annal hem än del egna, är föräldrarna skyldiga all i skäligulslräckning della i kommunens koslnader enligl grunder som regeringenföreskriver. Enligl huvudregeln skall slöd- och hjälpinsalser avbehandlingskaraklär inle vara förenade med koslnader för den enskildehjälpbehövande. Den som genom socialnämndens försorg bereds vård i ell enskillhem eller på en institution skall således inle behöva svara för kostnaden fördetta. Beslämmelserna i AFL om reduceringar i vissa fall avsocialförsäkringsförmåner bör dock uppmärksammas. Likaså bör uppmärksammas allsådana 1979/80:1 Spec.motiv SoL 547 slöd- och hjälpinsalser som inle har vård eller behandlingsom primärl syfte - t.ex. inackordering på etl inackorderingshem - kan medföraelt kosinadsansvar för den enskilde. Från huvudregeln görs i lagrummetsandra slycke del undanlagd atl förälder är skyldig all i skälig ulslräckningdella i kommunens koslnader för vård som genom socialnämndens försorg beredsunderårig i annal hem än del egna. Föräldrarnas kosinadsansvar bör dock inlevara obegränsat. Avsiklen är all regeringen liksom nu enligl kungörelsen(1973:764) om högsta ersättningsbelopp enligt 72 § BvL skall fastställa ellvisst högsla årligl belopp. Principerna för ersällningsskyldigheten har jagbehandlat i de allmänna övervägandena, avsnitt 2.15.2. Beslämmelsen gäller för det fallatt kostnader för vården har uppkommil för nämnden. Är den vård som genomnämndens förmedling bereds den underårige kostnadsfri för nämnden, 1. ex. pågrund av alt vården finansieras med statsbidrag, är beslämmelserna i 34 slycket inte tillämpliga. För andra sociala tjänster fårkommunen ta ut skäliga avgifler enligl gmnder som kommunen bestämmer.Avgifterna får dock inle överstiga kommunens självkostnader. För sådana platser i förskola somavses i 13 och 14 SS får avgifl tas ut endast i den mån verksamheten överstiger15 timmar eller om årel. Om avgifter för platser iservicehus för äldre människor finns särskilda bestämmelser. I bestämmelsens/örs/ö stycke angeskommunens rätt atl ta ut avgifter för sociala tjänster av servicekaraktär,t.ex. social hemhjälp och färdtjänst. Avgiften bestäms av kommunen men fårinte överstiga kommunens självkostnad. För tjänster av detta slag som kommunentillhandahåller har hittillsvarande rättsliga prövningar gett kommunerna rältatt la ut differenfierade avgifter, dvs. grundade på hjälptagarens ekonomiskavillkor. Någon annan regel om principerna för individuellt bestämda avgifterän att de skall vara skäliga, har inte ansetts böra ges i det här sammanhanget. Som framgår av följande paragrafer(36 och 37 SS) omfattas inte avgifterna enligl 35 S av dessa bestämmelser. Detinnebär att kommunen får föra talan om ersättning vid allmän domstol på"samma sätt som gäller för andra fordringar. Det innebär vidare atlvanliga preskriptionsregler gäller och att eftergiftsmöjligheten enligt 37 Sinte gäller primärt. Det senare bör emellertid inte innebära att socialnämndeni ett fall av uppenbar betalningsoförmåga hos den enskilde är förhindrad atlefterge sin fordran enligt 35 § precis som vilken annan fordringsägare somhelst. 1 undra stycket har tagits in enbestämmelse som återfinns i barnomsorgslagen (11 S). Skälet till det är attde centrala reglerna i bamomsorgsla- 1979/80:1 Spec.motiv SoL 548 gen om kommuns skyldighet all anordna förskole- ochfrilidshemsverksamhel har förts över lill och arbetats in i socialtjänstlagen(12-17 SS). Bestämmelsens innehåll är oförändral i sak. I Iredje stycket har lagils in enhänvisning tiil den särskilda förfaUning som skall reglera avgifterna vidhelinackordering för äldre, F.n. finns motsvarande regler i kungörelsen(1971:830) om avgifter vid ålderdomshem. föra lalan omersällning som en enskild inte betalar godviUigt för ekonomisk hjälp som avsesi 33 S eller för vårdkostnad som kommunen har haft enligl 34 S andra slyckel,skall lalan väckas hos länsrällen inom år från det kommunens kostnaduppkom. Talan väcks vid länsrällen i del län där den enskilde är bosall. Talan om ersällning får inlebifallas, om den ersätlningsskyldige genom atl återbetala kostnaden eller endel av denna kan antas bli ur slånd att klara sin försörjning eller sin dagligalivsföring i övrigt eller annars synnerliga skäl lalar mol bifall lillersällningsanspråkel. Beslämmelsen har behandlats i deallmänna övervägandena, avsnill 2.15.3. Enligl bestämmelserna i 33 S och 34S andra slyckel är enskilda personer i vissa fall skyldiga all lill nämndenulge ersättning för ekonomisk hjälp och för vård av underårig. Föreliggerersättningsskyldighet bör sättet och liden för belalning regelmässigi prövas isamråd med den ersättningsskyldige och med beaklande av dennesbetalningsförmåga. Det kan t.ex. finnas anledning all dela upp betalningenunder . Krav skall således föregås av en bedömning av denenskildes ekonomiska förhållanden. Nämnden bör inte vidhålla sinaersättningsanspråk, om detta leder lill alt den ersätlningsskyldige kommer allsakna medel för sin eller familjens försörjning eller annars synnerliga skällalar mol alt göra anspråket gällande. Detla får molsättningsvis anses framgåav förutsättningarna för bifall lill en ersällningslalan i andra slyckel avbeslämmelsen. I sådana silualioner kan nämnden överväga om kravel i ställetbör efterges i enlighel med bestämmelserna i 37 S. Med tanke på den prövning som börföregå etl krav från nämnden saml nämndens möjligheter till eftergift lorde delendasi undantagsvis bli nödvändigl för nämnden all på rättslig väg söka ålervad nämnden har all fordra. I de fall en sådan lalan blir nödvändig skallenligt vad som framgår av bestämmelsen talan väckas hos länsrällen. Länsrättensprövning kommer all omfalla frågan om ersällningsskyldighel föreligger ienlighel med beslämmelserna i 33 eller 34 S. Som framgår av andra styckel skallemellertid prövningen även omfalla frågan om den enskildes förhållanden ärsådana all han bör åläggas ersältningsskyldighet. Sålunda får anspråk påersällning inie bifallas, om den ersällningsskyldige genom all återbetala 1979/80:1 Spec.motiv SoL 549 kostnaden eller någon del av den kan anlas bli ur slåndall klara sin försörjning eller sin dagliga livsföring i övrigl eller annarssynnerliga skäl talar mot ersättningsanspråket. När en förälder under en längre lidskall ulge ersällning lill som bereds elt underårigt barn, ärdet lämpligl alt socialnämnden och föräldern kommer överens om hur slortmånatligt belopp som skall erläggas. Någon särskild reglering i lag avformerna för etl sådanl avlal (jfr 74 S andra slycket BvL) har inle funnitsbehövlig. Inle heller medger de föreslagna reglerna någon räll för kommunenall få en framlida belalning faslslälld av domstol. Skulle en förälder vägraall belala. får betalnings-skyldighelen faslslällas av länsrällen såvill avserförfallel belopp. Följakl-ligen har del inte heller lagits upp någonmolsvarighel lill bestämmelsen i 74 S iredje stycket BvL om omprövning av vadsom genom avtal eller beslul blivit bestämt om framlidabetalningar. Del ligger i sakens nalur all elt avlal om framtida betalningingås under den förulsällningen all omprövning skall kunna ske vid ändradeförhållanden. Som framgår av paragrafen skalltalan väckas hos länsrällen från del fordran uppkom. Detla innebärsåledes en ovillkorlig ireårig preskriptionstid för de fordringar som det härär fråga om. Preskriptionen kan avbrytas endasi genom ansökan lill länsrälten.Har lalan inle väckls inom år föreligger alltså ingen rättslig skyldighelför den enskilde all ersätta nämnden dess koslnader för ekonomisk hjälp ellerför vård. Har länsrällen faslslällt betalningsskyldighet, helt eller delvis,lorde reglerna för tioårig preskription gälla därefter. Har länsrätten funnilall ersältningsskyldighet föreligger men ogillat talan på sociala skäl innebärdetla alt kommunens fordran mot den enskilde har fallil borl. av länsrällenfallal beslul om ersällningsskyldighel hindrar inle all ersällningsskyldighelensenare kan efterges i enlighet med beslämmelsen i 37 S. får hell eller delvisefterge den ersällningsskyldighel som avses i 33 S och 34 S andra slyckel. Beslämmelsen svarar mol 37 S och 40S sisla slyckel ShjL och mol 72 S tredje slycket BvL. Innebörden är altsocialnämnden får efterge ersällningsskyldigheten, även om det föreliggersådana förhållanden som enligl 33 och 34 SS grundar ersältningsskyldighet.Nämndens prövning av frågan om ersättning har inte knutits lill några särskildaförutsätlningar. Nämnden får således fritt pröva om eftergift skall ske ellerinte. Det kan finnas anledning till eftergift, föruiom i de silualioner somavses i 36 S. bl.a. när en eftergift kan anlas kunna medverka till en forlsallrehabilitering. Även risken för all belalning kan inverka negaiivi på etluppnått behandlingsresultat kan ulgöra grund för eftergift. Belräffandeefiergiftsmöjlighel för fordringar enligl 35 S, se kommenlaren lill denbestämmelsen. 1979/80:1 Spec.motiv SoL 550 Följande bestämmelser i 3 kap.kommunallagen (1977: 179) gäller i tilllämpliga delar socialnämnd 2 S om anlalel ledamöler m. m., första styckel om valbarhet m. m., om rätl lill ledighelfrån anställning, första styckel om mandattid, Iredje stycket om verkan avledamots avgång, om ordförande och vice ordförande, om tid och plals för sammanträde saml om närvarorätt vidsammanträde. om suppleants tjänstgöring m. m.. första stycket om beslutförhet,om beslutsförfarande och protokoll m. m., om delgivning m.m., om reglemente ochdelegalion. För gäller dock inte 3 kap. 5 § första slyckeleller 6 S kommunallagen. Paragrafens förslu stycke avsesersätta 7 S första och iredje slyckena BvL, 3 § första och andra styckena ShjL,5 S andra och fjärde slyckena NvL saml 3 S första och andra styckena lagen(1970:296) om social centralnämnd m. m. (SCL). Hänvisningen till 3 kap. 2 S KLinnebär bl.a. att ledamöter och suppleanter i socialnämnd liksom ikommunstyrelse skall väljas av kommunfullmäktige lill det antal som dessabestämmer. Anlalel ledamöler får dock inte vara under fem. Antalet suppleanlerbör vara minsl lika stort som anlalel ledamöter (3 kap. 2 S första slyckel).Alt val till socialnämnd under viss förutsättning (begäran av minst så mångaledamöter som motsvarar den kvot vilken erhålls om antalet närvarande ledamöterdelas med det antal personer valet avser, ökat med en) skall varaproportionellt framgår direkt av 2 kap. 23 § första slycket KL. Om förfarandetvid proportionellt val saml om ordningen för suppleanternas Ijänstgöring dåsådant val ägt rum finns bestämmelser i lagen (1955: 138) om proporfionelltvalsätt vid val inom landsting, kommunfullmäktige m.m. Väljs suppleanter inteproportionellt, skall vid valet även bestämmas den ordning i vilken de skallinkallas till tjänstgöring (3 kap. 2 S andra stycket). 1 3 kap. 3 S första slyckel KLfinns bestämmelser om valbarhet till ledamot eller suppleant i kommunstyrelse,verkan av atl valbarheten upphör och ledamots eller suppleants rätt att avsägasig uppdrag. Enligt 3 kap. 4 S har ledamol ochsuppleant rält till den ledighel från anställning som behövs för uppdraget.Bestämmelsen molsvarar 4 kap. 6 S RF om riksdagsledamots och ersättares rättlill ledighet för att fullgöra riksdagsuppdrag och har samma innebörd. 1979/80:1 Spec.motiv SoL 551 draget lar sålunda rättsligen över skyldighet alt fullgöraijänsl eller uppdrag som inle låler sig förena med della. Enligl 3 kap. 5 S första styckel KLväljs ledamöler och suppleanler i kommunstyrelsen . räknal från ochmed den I januari årel då val \ hela rikel av fullmäktige har ägirum. Avgår ledamol som har ulsells vid proporlionelll val underijänslgöringsliden inlräder suppleant, enligl den ordning mellan suppleanternasom har beslämts vid valet, i ledamotens siälle för ålersioden avtjänstgöringstiden. Hänvisningen till 3 kap. 5 S första slyckel gäller, somframgår av paragrafens undru slycke. inle för socialnämnd i kommun.Kommunen har böra få behålla den hittillsvarande möjlighelen allförrälla årliga val till nämnderna (jfr KU 1976/77:25 s. 92). lörrällas fyllnadsval för ålersioden av ijänslgöringsliden (3 kap. 5S Iredje slycket). 3 kap. 6 S KL handlar om ordförandeoch vice ordförande i kommunstyrelse m. m. Enligl paragrafen ulserkommunfullmäktige för den lid som fullmäktige bestämmer bland slyrelsensledamöler en ordförande och en eller två vice ordförande. Kan varkenordföranden eller vice ordförande närvara vid sammanträde med slyrelsen skallstyrelsen utse annan ledamol all för tillfället föra ordet. Är ordföranden pågrund av sjukdom eller annars hindrad att fullgöra sitt uppdrag,får slyrelsen ulse annan ledamot att som ersällare för ordföranden fullgöradennes uppgifter. Hänvisningen lill 3 kap. 6 S KLgäller, som anges i undru styckel. inle för socialnämnd i . ISlockholm ulser nämligen enligl 3 kap. 18 S KL kommunslyrelsen borgarråd lillordförande i specialreglerad nämnd, om inte annal har föreskrivils i lag ellerannan författning eller bestämts av fullmäktige. Borgarråd tjänstgör somordförande i nämnd lill dess han avgår som borgarråd. Den som avkommunslyrelsen har förordnats till vikarie för borgarråd utövar ävenborgarrådels uppdrag som ordförande i nämnden. I ell par hänseenden gäller desärskilda bestämmelserna för kommunslyrelsen i inle försocialnämnd där. Del i 3 kap. 3 S andra slyckel KL föreskrivna hindrel förborgarråd au bli vald lill ledamot eller suppleanl i styrelsen gäller inle vidval lill socialnämnd. Enligt 3 kap. 5 S andra styckel väljs i kommunledamöter och suppleanter i slyrelsen åriigen för tiden intill nästa val vidförsta sammanträde med fullmäktige under Ijänslgöringsårel. Som har nämnts nysshar ansetts böra få behälla den hittillsvarande möjlighelenall förrälla åriiga val till nämnderna. Eftersom något hinder inle bör möla molall mandattiderna för ledamöler och suppleanler i socialnämnd i Slockholmskommun besläms lill , har någon hänvisning inte gjorts lill 3 kap. 5 stycket KL. Hänvisningen lill 3 kap. 7 S KLinnebär all socialnämnd liksom kommunstyrelse beslämmer tid och plals för sinasammanlräden. Sammanlrä-de skall även hållas när minst en iredjedel av nämndensledamöler begär 1979/80:1 Spec.motiv SoL 552 del eller ordföranden anser all del behövs (3 kap. 7 Sförslå slyckel). Vidare innebär hänvisningen lill nämnda paragraf all nämndenfår kalla ledamol eller suppleanl i fullmäktige, i annan nämnd eller iberedning eller tjänsteman hos kommunen eller särskild sakkunnig atl närvaravid sammanträde med nämnden. Den som har kallats till sammanträde får, omnämnden beslutar det, delta i överläggningarna men inte i besluten (3 kap. 7 slyckel). På grund av 3 kap. 15 S KL kankommunfullmäktige med bindande verkan för nämnd beslula alt förtroendeman iannan nämnd skall ha närvaro- och yttranderätt. Om en nämnd i en viss frågabehöver upplysningar från en förtroendeman som inle omfallas av beslul enligl3 kap. 15 S, kan 3 kap. 7 S andra slyckel lillämpas. Denna beslämmelse gerockså nämnden rält all tillkalla Ijänslemän och särskilda sakkunniga. Vadgäller de senare har 3 kap. 7 S andra slyckel KL för de sociala nämndernas delersatt bl. a. de bestämmelser i , BvL och SCL, där de föreskrevs atlsocialnämnd, respektive social central- eller dislriklsnämnd vidbehov fick tillkalla särskilda sakkunniga all delta i nämndens överläggningaroch anlita det bilräde i övrigt som fordrades. Även NvL:s, ShjL:s, BvL:s ochSCL:s bestämmelser om anlilande av särskild fackkunskap m. m. har ersatts avnämnda paragraf Den som kallats med stöd av denna har, som framgår avlagtexlen, om nämnden medger del räll all delta i nämndens överiäggningar meninte i besluten. Härav har ansetts följa atl utomstående förtroendeman,tjänsteman eller särskild sakkunnig inle heller bör ha räu att få egen meningantecknad i prolokollet. I 3 kap. 8S KL behandlas suppleantstjänstgöring i kommunstyrelsen. Enligt paragrafen äger bestämmelserna i 2 kap.11 S KL om suppleants tjänstgöring i fullmäktige motsvarande tillämpningbeträffande suppleant i styrelsen. I fråga om dessa detaljerade föreskrifterhänvisas till sistnämnda lagrum och motiven lill delta och lill 3 kap. 8S.Enligl 3 kap. 8S har suppleanterna ratt atl närvara vid sammanträden och skallalllid underrättas om tid och plats för sammanträde. Någon föreskrift omyttranderätt för suppleanl som är närvarande men inte tjänstgör eller rätl försådan suppleant att få särskild mening antecknad i protokollet har inteansells behöva las in i lagtexten. Sådana frågor har ansetts böra få avgöras avfullmäktige eller styrelse själva. Enligt 3 kap. 9 S första styckel KLfår styrelsen handlägga ärende endasi om mer än hälften av ledamöterna ärnärvarande. Närvarokravel gäller alltså inte bara när beslut skall fallas utanockså vid handläggningen i övrigt. Avsaknaden av hänvisning till 3 kap. 9Sandra slycket KL innebär all om jäv för ledamol i slyrelsen ellerannan som har alt handlägga ärende hos slyrelsen inle ansetts böra görastillämpliga på ledamöter m.fl. i socialnämnd. Av 53 S SoL framgår atl FL:sjävsbesläm-melser i stället skall lillämpas. Beslämmelserna om proportionellt val gäller enligl 3 kap.10 S KL också 1979/80:1 Spec.motiv SoL 553 vid val av bl. a. sådan avdelning av slyrelsen som enligl3 kap. 12 S KL kan få i uppdrag all i vissa ärenden besluta på slyrelsensvägnar. I 3 kap. 10 S KL ges vidare besiämmelser om förfarande vid fattande avbeslul, förande av protokoll, protokolls innehåll, justering av protokoll,tillkännagivande om justering, reservation och arkivvård. Beslämmelserna harhuvudsakligen formen av en hänvisning lill vad KL i 2 kap. 22, 25 och 26 SSföreskriver i dessa frågor. Beslutsförfarandel beskrivsdetaljerat i 2 kap. 22 S- Beslämmelserna refereras inte här. Protokoll skallföras vid sammanlräde pä ordförandens ansvar. I fråga om KL:s innehåll ochövervägandena belräffande innehållet i protokoll hänvisas till de allmännaövervägandena. Här skall bara tilläggas atl möjlighel inte torde föreligga förledamol i socialnämnd eller i annan specialreglerad nämnd all avstå från allrösta i ärende som avser myndighelsuiövning. Uiiryckliga föreskrifter om etlsådanl undanlag från vad som anses gälla för beslutsfallandel i övrigl ikommunala nämnder finns inle i andra specialförfallningar och har inte ansellsbehöva tas in i SoL. Prolokollel skall jusleras av ordföranden och minsl enylleriigare ledamol som slyrelsen för varje gång ulser bland de närvarande.Juslering-en skall äga rum senasl efler sammanlrädesdagen på tid somordföranden bestämmer och tillkännager vid sammanträdet. Juslering får ocksåverksiällas av slyrelsen antingen genast eller vid näsla sammanlräde.Tillkännagivande om justering sker på kommunens anslagstavla. Den som vidslyrelsens sammanträde har deltagit i avgörande av ärende får anförareservation mot del fattade beslutel. Reservation skall anmälas innansammanträdel avslutas saml, om den närmare utvecklas, avfattas skriftligen ochavges senast när protokollet jusleras. Slulligen föreskrivs i 3 kap. 10 S auslyrelsens protokoll och de övriga handlingar som hör till slyrelsens arkivskall vårdas och förtecknas enligl föreskrifter som. i den mån annat inte ärsärskilt föreskrivet, meddelas av fullmäktige. 3 kap. 11 S första slyckel KLhänvisar lill 7 S FL. Hänvisningen innebär all handling anses ha kommil in lillkommunslyrelsen den dag då handlingen eller avi om betald postförsändelse, ivilken handlingen är innesluten, anlänl lill slyrelsen eller kommil behörigijänslemän lill hända. Underrälias slyrelsen särskilt om att telegram tillstyrelsen anlänl till telegrafanslalt. anses telegrammet ha kommit in redan närunderrättelsen nått behörig tjänsteman. Kan det antas atl handlingen eller aviom denna viss dag avlämnats i slyrelsens lokal eller avskilts för styrelsen påposlanstall, anses den ha kommil in den dagen, om den kommit behörig Ijänslemänlill hända närmasl följande arbelsdag. Telegram eller annal meddelande som inleär underskrivel skall bekräftas av avsändaren genom egenhändigt undertecknadhandling, om styrelsen begär del. Enligt 3 kap. 11 S andra stycket KLsker delgivning med slyrelsen med ordföranden eller den som enligl reglemenie,instruktion eller särskilt beslul är behörig au ta emot delgivning. 1979/80:1 Spec.motiv SoL 554 Hänvisningen lill 3 kap. 12 S KLinnebär slulligen dels all fullmäktige får anla reglemenie med närmarebesiämmelser om socialnämndens verksamhel, dels all nämnden, om fullmäktigebeslular det, får delegera beslulanderällen i viss grupp av ärenden, vilkasbeskaffenhet skall anges i reglemente eller särskill beslut, till särskildavdelning, bestående av ledamöler eller suppleanler i nämnden, till ledamoteller suppleanl eller lill ijänslemän hos kommunen. Delegation skall såledesske i Ivå led, försl etl bemyndigande av fullmäktige och därefter etl beslul avnämnden varigenom viss beslulanderäll uppdras ål avdelning, ledamot, suppleanleller tjänsteman. Båda leden är nödvändiga villkor för alt de beslul som fallasmed slöd av delegalion skall anses lagliga. Framställning eller yllrande lillfullmäktige liksom yllrande med anledning av besvär över nämndens beslul fårinle besluias annal än av nämnden samfälll. Yllrande med anledning av besväröver beslul som har fallals med slöd av delegation kan avges antingen avstyrelsen samfälll eller av den avdelning eller den person som har fattat detöverklagade beslutet. Samtliga beslul som har fallats med slöd av delegalionskall anmälas lill nämnden. Del ankommer på nämnden atl beslämma huranmälningsskyldigheten skall fullgöras. Lagen anger ingen lid inom vilkenbesluten skall anmälas. skall själv ellergenom ombud föra kommunens talan i mål och ärenden som enligt denna lag ellerannan författning ankommer på socialnämnden. skall även i övriglha hand om förvahning och verkställighet inom sitt verksamhetsområde, i denmån dessa uppgifler inte tillkommer någon annan enligl beslut som avses i 3kap. 14 S kommunallagen (1977: 179). Paragrafen motsvarar 4 S 2 mom. NvLoch, till den del dessa bestämmelser rör egendomsförvaltning, förande av talanoch annan förvallning och verkställighet som inte särskill anges, 6§ förstaslycket ShjL och 3 S BvL. Av paragrafens lydelse jämförd med 3 kap. I S andrastycket 5 KL framgår att endast socialnämnd och, enligl 46 S denna lag, socialdislriklsnämnd får föra kommunens talan i mål eller ärende som rör nämndensuppgifter enligt socialtjänstlagen eller annan författning. Enligt andra stycket skallsocialnämnden även i övrigt handha förvaltning och verkställighet. Dessauppgifter kan, som framgår av lagrummet, genom fullmäktiges beslut läggas påannan nämnd. Här kan hänvisas lill 3 kap. 14 S KL, där det sägs att fullmäktigefår besluta att styrelsen eller annan nämnd skall ha hand om förvallning ochverkställighet i fråga om egendom som annars förvaltas av annan nämnd.