prop · G303178 · 1979-12-31 00:00:00 — atl andra slyckel upphävs. skäl antagas, att körkortet kommer att återkallasslutligt, skall körkortet återkallas tills vidare. Rör frågan återkallelse på grund av brott mot 4§ lagen(1951:649) om straff för vissa trajikbrotl och hade föraren färdens slulförtärt starka drycker i sådan mängd att alkoholkoncentrationen i hans blodunder eller efter färden uppgick till minsl , skall körkortetåterkallas lills vidare. kallas slutligt, skall körkortet återkallas tills vidare. Föreliggervid prövning av ansökan om förhandsbesked eller körkortslillstånd hinder molmeddelande av körkortslillstånd på grund av sökandens personliga förhållandeneller återkallas körkort med åberopande av återkallelsegrund som avses i 16 §1-6 bestämmes spärrlid om lägst en månad och högst . Vid brott som avsesi 1 § andra stycket eller 4S 1 mom. lagen (1951:649) om straff för vissatrafikbrott bestämmes spärrtiden till lägsl elt år. Inträffarunder spärrlid omständighet som kun föranleda nylt beslut om sådan tid, fårprövas om den redan bestämda spärrtiden skall förlängas. Sådan prövning skerefter ansökan. Ansökan skall göras före spärrtidens uigång. Prövningen avser.sökandens JÖrhållanden fram till lidpunklen för beslutet. Förlängning får skemed högst vid varje ny prövning. Vad som anges i andra styckel skall tillämpas påmotsvarande sätt om del under spärrliden har framkommit sådan omständighet somhar inträjfat före beslutet om spärrtid men inte har varit känd vid dettillfället. Om det vidprövningen av en ansökan om förhandsbesked eller körkortslillstånd finnshinder mol att meddela körkortslillstånd på grund av sökandens personligaförhållanden eller återkallas elt körkort eder ett körkorlslillstånd med stödav 16 S 1-6 skaU en spärrlid på lägst en månad och högst bestämmas. Vidbrott som avses i 1 S andra siycket eller 4S 1 mom. lagen (1951:649) om straffför vissa trafikbrott skad spärrtiden bestämmas till lägsl . Ändringen innebär bl. a. att andra och tredje styckenaupphävs. Föreslagen lydelse Varning och erinran Har i fråga om körkortshavare förekommit sådanaomständigheter atl det finns särskild anledning att erinra honom om de kravsom ställes på honom från trafiksäkerheissynpunkl. får varning meddelashonom, om skäl för återkallelse ejföreUgger. Har körkortshavare brutit mol 4 S 2 mom. lagen (1951:649)om straff för vissa trafikbrott men hade han ej före färdens slul förtärtstarka drycker i sådan mängd atl alkoholkoncentrationen i hans blod undereller efter färden uppgick till , får varning meddelas honom istället för att heslut Jättas om återkallelse av körkortet, om han ej tidigarehar dömts för brott mot 4 § nämnda lag och omsländighelema är mildrande. Har i fråga om körkortshavare förekommit sådanaomständigheter som avses i 16 § 26, får varning meddelas i stället förbeslut om återkallelse, om varning av särskUda skäl kan anses vara en tUlräckligåtgärd. Istället för att körkortet återkallas skall körkortshavaren meddelas varning isådana fall som avses i 16 § 26, om varningen av särskilda skäl kan ansesvara en tillräcklig åtgärd. Om körkortshavaren har brutit mot 4 § 2 mom. lagen(1951:649) om straff för vissa trafikbrott men inte före färdens slut hadeförtärt starka drycker i sådan mängd att alkoholkoncentrationen i hans blodunder eller efter färden uppgick lill , får varning meddelas honomi stället för återkallelse om omständigheterna är mildrande. Om återkaUelse eller varning inte kan komma i fråga mendet finns särskild anledning till del. skall körkortshavaren erinras om dekrav som ställs på en körkortshavare. Harkörkortshavare vid förande av motordrivet fordon eller spårvagn gjort sigskyldig lill grov vårdslöshet eller visat uppenbar likgiltighet för andramänniskors liv eller egendom eller företett tydliga tecken på påverkan avstarka drycker eller annal ämne, eller saknar han till följd av sjukdom, skadaeller dylikt förutsättningar att föra körkortspliktigt fordon på ett trafiksäkertsätt, omhändertages körkortet. Misstankes att körkortshavare vid förande av motordrivetfordon Omkörkortshavaren vid förande av ett motordrivet fordon eller en spårvagn hargjort sig skyldig till grov vårdslöshet eller visat uppenbar likgiltighet förandra människors liv eller egendom eller förelett lydliga tecken på påverkanav starka drycker eller annal ämne. eller om han lill följd av sjukdom, skadaeller dylikt saknar förutsättningar alt föra körkortspliktigt fordon på etltrafiksäkert sätt, skall körkoriei omhändertas. Om det misstänks alt körkorlshavaren vid förande av enmotordri- ' Senasie lydelse 1978:94. eller spårvagn har brutit mol 4 S lagen (1951:649) omstraff för vissa trafikbrott, och hade han före färdens slut förtärt starkadrycker i sådan mängd atl alkoholkoncentrationen i hans blod uppgick lillminst under eller efter färden omhändertages körkortet sedananalysbevis har erhållits. År fråga om brott mot 4S 2 mom. nämnda lag, menuppgick alkoholkoncentrationen ej lill ,/f/r om omständigheternavid brollet kan anses mildrande, körkortet omhändertagas endast om körkortshavarentidigare har dömts för brott mol 4 § nämnda lag. vet fordon eller en spårvagn har brutit mot 4S lagen(1951:649) om straff för vissa trafikbrott, och hade han före färdens slutförtärt starka drycker i sådan mängd att alkoholkoncentrationen i hans bloduppgick till under eller efter färden, skall körkortetomhändertas, sedan analysbevisel har erhållits. År det fråga om ett broll mot4S 2 mom. nämnda lag, men uppgick alkoholkoncentrationen inte lill 0,8promille, skall körkoriei inte omhändertas om omständigheterna vid brottet kananses mildrande. Bestämmelsernaom återkallelse, spärrtid. varning och underiåtelse av körkortsingripande m.m.i 16-22. 24 och 25 §§ tillämpas även ifråga om den som genom lagakrajtvun-nendom utom riket har dömts till ansvar i sådant avseende som sägs i angivnalagrum. VidUllåmpningen av denna lag jämställs med svensk dom en brott-må Isdom eder ettannal likvärdigt avgörande som har meddelats av en utländsk domslol eller någonannan utländsk myndighet. Regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer meddelar ytterligare föreskrifter ide avseenden som anges i denna lag och föreskrifter om undantag från lagen.Detsamma gäller föreskrifter om förarutbildning och registrering av fordonsförare.Regeringen får även meddela föreskrifter om utländska körkorts giltighet ilandet. Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer fårför visst fall förordna om undantag från bestämmelse i denna lag. Regeringeneller den myndighei som regeringen besiämmer meddelar ytterligare föreskrifteri de avseenden som anges i denna lag och föreskrifier om undanlag från lagen.Detsamma gäller föreskrifier om förarutbildning och om sådan registrering sombehövs Jör tillämpningen av lagen. Regeringen får även meddela föreskrifter omutländska körkorts giltighet i landet. Regeringeneller den myndighei som regeringen bestämmer får / enskilda fall medgeundantag från denna lag. Framföresfordon i strid mot denna lag eller föreskrift som har meddelats med stöd avlagen, skall polisman hindra fortsatt färd som ej Om ett fordon framförs i slrid mol denna lag eller enföreskrift som har meddelats med stöd av lagen, skall polisman hindra fortsalt kanske utan påtaglig fara för trafik- färd som inte kan ske ulan påtagligsäkerheten eller annan olägenhel. fara för trafiksäkerheten eller annanväsentlig olägenhet. Förfarandet i körkortsmål m. m. Länsrätt prövar frågor sotn rör körkortsingripanden i defall som anges i .särskild författning. 1 mål som avses i första stycket har domstolen sammabefogenhet som har när den handlägger ett körkorlsärende. Finns det anledning att anta att någon inte bör ha körkorteller traktorkort på grund av sina nykterhelsförhållanden, får länsstyrelseneller domstolen höra socialnämnden, om nämndens yttrande har betydelse förärendets avgörande. Domstolens beslul om varning eller återkaUelse skalldelges den som beslutet rör. Mol beslut om varning enligt denna lag får talaninte föras. prövar frågor om meddelande avkörkortslillstånd och utfärdande av traktorkorl. Länsslyrelsen prövar också andra frågor om körkort. Dessaframgår av som legeringen beslutar. Om finner anledning anla att någon inte börha körkort eller traktorkorl på grund av sina nykterhetsförhållanden, fårlänsstyrelsen höra socialnämnden, om nämndens yttrande har betydelse förärendets avgörande. Länsrätten prövar mål om återkallelse av körkort,körkortstillstånd och Iraktorkort och mål om vägran att godkänna ett utländsktkörkort. Mål som avses i 40 § anhängiggörs i länsrätten genomansökan. Om ell körkort eller ett traktorkort ör omhänderiugelenligt 23 §. anhängiggörs målet genom anmälan. 1 sådana mål får länsrättenpröva om körkoriei eller traktorkortet skall återkallas tills vidare elleråterställas till jöraren. En sådan prövning skall alltid göras om en pari begärdet. 1 mål enligi denna lag får domstolen JÖrdägga denenskilde par- * Lydelse enligt förslag i prop. 1979/80: ten alt ge in läkarintyg dier bevis om godkänt förarprov.Domstolen får också under de förutsättningar som anges i 39 tredje slyckel-höra socialnämnden. Beslutar domstolen om återkallelse. får domstolensamlidigi förordna alt ctt godkänt förarprov skall avläggas innan körkorieieller traktorkortet får lämnas ut tid föraren ejlcr spärrtidens uigång. Om delbegärs, skall domstolen också pröva frågan om elt sådanl medgivande som avsesi 2 iredje siycket. Beslutar domstolen inte om återkaUelse, Jår domstolenmeddela föraren varning eller erinran enligi 22 §. Domstolen får också meddelasärskilda villkor Jör körkortet eller traktorkortet och besluta atl en förnyadpersonutredning skall göras . Gäller målet återkallelseav ett körkortslillstånd, Jår domstolen förlänga giltighetstiden förtiUståndet. Ett heslut om återkallelse. varning eller erinran skalldelges den som heslutet rör. Ett föreläggande som avses 142 § får överklagas endast isamband med talan mot beslut i själva målet. Ett beslut om erinran får inte överklagas av den enskildeparten. Ett beslut ifråga omförlängning av gihighetstiden för ett körkortstillståndfår inte heller överklagas. 1 varje län skall det finnas minsl ett allmänt ombud somför det aUmännas talan i sådana mål .som avses i 40§. För ett allmänt ombud skall det finnas enersättare. Det allmänna ombudet har samma utredningsbefogenheter somdomstolen har enligt denna lag. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmerJÖrordnar allmänt ombud och ersättare denne samt meddelar de nännareföreskrifter som behövs i fråga om ombudets verksamhet. Det allmänna ombudet får överklaga länsrällens ochkammarrällens beslul i sådana mål som avses i 40 § om inte något annat sägs idenna lag. Talan Jår foras a ven till den enskilde partens förmån. Besvärshandlingen från det allmänna ombudet skall hakommd in till den domstol som har att pröva besvären från dendag då det överklagade beslutet meddelades. Har en part anfört besvär över ett beslut, får ävenmotparten föra talan mot beslutet, trots att besvärstiden har gått ut. Besvärshandlingenskall dock ha kommd in inom från utgången av den tid inom vilken denförsta besvärshandlingen skulle ha getts in. ÅterkaUas eller förfaller den förstabesvärstalan, är även den senare besvärstalan förfallen. Denna lag träder i kraft den . Bestämmelsernai 39 S iredje styckel och 42 § andra meningen träder dock i kraft den dagregeringen bestämmer. Regeringen får meddela de övergångsbestämmelser sombehövs. Prop.1979/80:178 3 Förslag till Lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar Härigenomföreskrivs all 14 och I8SS lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar'skall ha nedan angivna lydelse. I. mål enligtskatte-, taxerings-, uppbörds- och folkbokföringsförfattningarna i denutsträckning som är föreskrivet i dessa författningar. 2. målenligt socialtjänstlagen (1979:000), lagen (1979:000) med särskilda bestämmelser om vård av unga, utlänningslagen (1954: 193), smitlskyddslagen (1968:231) och lagen (1970:375) om utlämning lill , , eller för verkställighet av beslul om vård eller behandling i den ut sträckning som är föreskrivet i des sa lagar samt mål enligt 21 kap. för äldrabalken, 3. såvittgäller svenskt körkort, trafikkor! eller traktorkort, mål om varning eller återkallelse och. så vitt gäller utiändskl körkort, mål om varning eller vägran att god känna körkoriei, alll enligt vad där om är särskill föreskrivet. 2. målenligt socialtjänstlagen (1979:000), lagen (1979:000) med särskildabestämmelser om vård av unga, utlänningslagen (1954: 193), smitlskyddslagen(1968:231), lagen (1970:375) om utlämning lill , , ellerNorge för verkställighet av beslul om vård eller behandling och körkortslagen(1977:477) i den utsträckning som är föreskrivet i dessa lagar saml mål enligt21 kap. . 18 S-' Länsrätt är domt"ör med en lagfaren domareensam 1. när åtgärd somavser endasl måls beredande vidlages, 2. vid sådanlförhör med vittne eller sakkunnig som begärts av annan länsrätt samt vid sådantförhör i ärende enligi utlänningslagen (1954:193) som begärts med stöd av 40 §samma lag, 3. vid beslul somavser endasl rättelse av felräkning, felskrivning eller annal uppenbariförbiseende. 4. vid beslut, såvitt gäller svenskt körkort, irafikkorteller traktorkorl, om återkallelse tills vidare eller, så-vitt gäller utländsktkörkort, om vägran tills vidare alt godkänna körkortet, när det är uppenbarialt sådant beslut bör meddelas, ' Lagen omtryckt 1979:165. Lydelse enligt förslag i prop. 1979/80:1. ' Lydelse enligt förslag i prop. 1979/80:1. 4. vidbeslul om återkallelse tills vidare av etl körkort, körkortstillstånd ellerIraktorkort eller om vägran tills vidare atl godkänna ett utländskt körkort,när det är uppenbart all ett sådant beslul bör meddelas. Prop.1979/80:178 186 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5. vid annat beslut som inte innefattar slutligt avgörandeav mål. Om del inte är påkallat av särskild anledning alt måletprövas av fullsulten rätt, är länsrätt domför med en lagfaren domare ensam vidbeslul som inte innefattar prövning av målet i sak. Vad som sägs i andra styckel gäller även vid avgörande av 1. mål omutdömande av vite, 2. mål enligtbevissäkringslagen (1975: 1027) för skatte- och avgiftsprocessen, enligt lagen(1978: 880) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter, om handlingsundantagande från taxeringsrevision, skalterevision eller annan granskning ochom befrielse från skyldighet all lämna kontrolluppgift enligt taxeringslagen(1956: 623), 3. mål omomedelbart omhändertagande enligt 6S lagen (1979:000) med särskildabestämmelser om vård av unga, 4. mål enligtuppbörds- och folkbokföringsforfattningarna med undantag av mål omarbetsgivares ansvarighet för arbetstagares skatt, 5. mål omuppdelning av taxeringsvärde enligt 8§ 3 mom. sista stycket kommunalskattelagen(1928: 370), 6. mål som avserändring av laxerad inkomsl med högsl , 7. mål enligtskatte- och taxeringsförfattningarna i vilket beslutet överensstämmer med parternassamstämmiga mening, 8. mål omrättshjälp genom offentligt biträde i ett ärende hos en annan myndighet, 8. mål enligt körkortslagen (1977:477), om beslutet innebär att varning eller erinran meddelas eller om det är uppenbart att ett körkort, körkortstillstånd eller traktorkort skall återkallas eller att ett ut ländskt körkort inte skall godkän nas, 8. mål i vilket saken är uppenbar. 9.mål i vilket saken är uppenbar. Denna lag träder i kraft . Prop.1979/80:178 1 Närvarande: Justitierådel , regeringsrådetHellner, . Enligt lagrådet tillhandakommelutdrag av protokoll vid regeringssammanträde harregeringen på hemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådetsyttrande över förslag fill 1. lag om ändring i , 2. lag om ändringi körkorlslagen (1977:477). 3. lagom ändringilagen (1971: 289) om allmänna förvaltningsdomstolar. Förslagen har inför lagrådelföredragils av hovrättsassessorn Hans Förslagen föranleder följande yttrande avlagrådet-Förslaget till lag om ändring i Det nya stadgandet i 33 kap. 9S andra styckel harföreslagils närmast med lanke på körkortsåterkallelser med anledning av broll.I motiveringen har getts exempel också på åtskilliga andra beslut som kanmedföra hinder eller intrång i yrkes- eller näringsverksamhet och som alltsåskall kunna beaktas vid bestämmandet av påföljd. Som lagtexten är utformad kandet emellertid ifrågasättas om inte stadgandet fått ett betydligt vidaretill-lämpningsområde än som kah utläsas av motiveringen. Eftersom den iinledningen till stadgandet begagnade termen "myndighet" omfattar domstoloch i förevarande sammanhang även den domslol som skall bestämma påföljden(jämför vad som i motiveringen sägs om näringsförbud) går synbarligen även elthäktningsbeslut in under stadgandet. Också elt beslut om reseförbud - vare sigdet meddelas av undersökningsledaren, åklagaren eller rätten torde kunnaomfattas av stadgandet, liksom etl anhåll-ningsbeslul. Det kan ifrågasättas ominte stadgandet också kan anses innebära, atl vid bestämmande av ny påföljdenligt 34 kap. I S 3 hänsyn kan tas lill atl den lidigare domenmedfört hinder eller intrång i gärningsmannens yrkes- eller näringsverksamhet. I och för sig är del ingen nyhet atl domstolar vidbestämmandet av påföljd för brott också kan beakta andra för gärningsmannennegativa följder av brottet. Det förekommer exempelvis att domstolarna vid valav 1979/80:178 188 påföljdresonerar så, atl de individualpreventiva skäl som föreligger i ell visst fallfär väga över och föranleda kriminalvård i frihet, eftersom de allmänpreventivasynpunkterna i huvudsak tillgodoselts genom alt gärningsmannen hållits häktadi målel . Ävenom de nya bestämmelserna alltså inte innebär något principiellt nylt i nuberöri hänseende kan det ifrågasättas, om det är lämpligt all utformastadgandet så atl det kommer atl innefatta ocksä beslut av det slag som harangells. Eftersom stadgandet uttryckligen gäller endasl beslut som innebärhinder och svårigheter i yrkes- eller näringsverksamhet kan inte bortses frånrisken för motsatsslut. Vad särskilt gäller anhållnings- och häktningsbeslutkan också uppkomma en viss kollision med avräknings-reglerna i 33 kap. 5-8 §§brottsbalken. Även gränsdragningen mot lagen (1974:515) om ersättning vidfrihetsinskränkning kan möjligen i vissa fall vålla problem. Å andra sidan ärdel förenat med svårigheter att finna en avgränsning av stadgandetstillämpningsområde som inte medför en olämplig låsning av domstolarnashandlingsfrihet. Somframgår av det anförda har det nya andra siycket i vissa avseenden eltbetydligt störte tillämpningsområde än försia siycket i paragrafen, vilketavser enbart brott av arbetstagare. Den föreslagna ordningsföljden mellanstyckena kan därför diskuteras. Vidare kan den hänvisning som i andra stycketsker genom orden "pä det säll som anges i första stycket" inte ansesgodtagbar. I första stycket "anges" i det avseende som här åsyftatsendasl att böter eller disciplinstraff som eljesl skolat ådömas får heltefterges. Bättre är då all skriva "avses" i stället för"anges" men hela hänvisningen kan också avvaras. För övrigt framgårdet av uttalanden i motiveringen att t.ex. elt beslut i körkorlsfrågan skallkunna påverka ett bötesstraff endast när brottet förskyller elt särskilt högtsådant straff; det synes överhuvudtaget inte vara tänkt atl etl bötesstraffskulle kunna efterges helt. Åveni andra hänseenden än det senast berörda förekommer i molive- ringenuttalanden som ger cn delvis annan innebörd ål stadgandet än den som följer avlagtexten. Som exempel kan nämnas att del i motiveringen anförs, alt det intebör komma i fråga all la hänsyn till ett beslut, som ännu inte meddelats, annatän om del med stor sannolikhet kan förutses all beslutet kommer att meddelas.Della måste anses innefatta etl krav på en högre grad av sannolikhet än somligger i lagtextens uttryck "kan antas komma atl meddela". Omintentionerna i motivultalandena skall följas synes man därför böra välja någonannan formulering i lagtexten. Vissaerinringar kan således riktas mot del föreslagna stadgandet från bådesystematisk och saklig synpunkt. Enligt lagrådets mening kan entillfredsslällande lösning av frågan hur man vid bestämmandet av påföljd skallkunna beakta andra för gärningsmannen menliga följder av brottet knappast nåspå annal sätt än inom ramen för en allmän översyn av påföljds- och straffmälningssyslemet.En mera genomgripande reform vad Prop.1979/80:178 189 gäller principerna för påföljdsval och slraffmätning kanbli resultatet av det utredningsarbete som bedrivs av de i remissprolokolletnämnda fängelsestraff och frivårdskommittéerna. Atl nu genomföra denföreslagna ändringen i skulle kunna innebära etl föregripande avdella utredningsarbete. Del bör också nämnas all även gällande bestämmelser i33 kap. 9 § nu är föremål för en översyn. Även om remissförslagetsynes vara avsett som ett provisorium i väntan på en mera omfattande reformmöler del betänkligheter all i införa etl stadgande som inte ärtillräckligt belyst i fråga om regleringens innebörd, räckvidd ochkonsekvenser. Eftersom domstolarna inom givna ramar redan har slor frihei vidvalet av påföljd och utmätandet av straff, synes också behovet av enlagreglering av föreslagen art kräva mera ingående överväganden än som liggertill grund för förslagel. Om man däremot tar fasta på alt del främsta syftet medremissförslaget är att för vissa situationer rikta uppmärksamheten på attkörkortsåterkallelser bör beaktas vid bestämmandel av påföljd för trafikbrott,bör det kunna övervägas atl regleringen får begränsas Just lill dessa fall ochall den får sin plals i trafikbrottslagen. En sådan lösning även här som ettprovisorium - skulle enligt lagrådels mening vara lättare atl acceptera än denväsentligt mera vittsyftande som remissförslaget innebär. Till trafikbrottslagenskulle då som 6S kunna fogas elt nyll stadgande med förslagsvis följandeavfattning: "Vid bestämmande av påföljd för ell brott enligt denna lag fårhänsyn las lill etl beslut om återkallelse av behörighet att föra motordrivetfordon som har meddelals eller som del finns grundad anledning anta kommer altmeddelas till följd av brottet och som innebär atl hinder eller synnerligsvårighet uppslår för gärningsmannen i hans yrkes-ellernäringsverksamhet." Med denna lydelse kommer stadgandet visserligen altomfatta även de bestämmelser i lagen som endasl avser bölesbroll (jämför vadsom i remissprolokollet anförts om alt bötesstraff i princip inte bör fåpåverkas av beslul om körkortsåterkallelser m. m.). Det finns dock knappasltillräcklig anledning all komplicera laglexten ytterligare genom en uttryckligbegränsning till vissa lagrum. Uttrycket återkallelse av behörighet all föra molordrivelfordon får här omfatta, förutom återkallelse av körkort och traktorkort, ocksåvägran all godkänna utländskt körkort. Förslaget till lag om ändring i körkortslagen 18, 19 och 24 §§ Vissa av de omständigheter som grundar återkallelse avkörkort enligt 16 S körkortslagen är broll. För att förvaltningsdomstol såsomåterkallande myndighet inte skall gå in i en prövning av skuldfrågan i sambandmed sin handläggning av mål om återkallelse har såväl i gällande lag som i delremitterade förslagel upptagits en regel alt beslut om slutlig återkallelse 1979/80:178 190 intefår meddelas förrän frågan om straff blivit avgjord genom dom som vunnil lagakraft. Tankenatt en lagakraftägande dom i ansvarsfrågan skall vara bindande vid återkallelseprövningeni frågan om brott föreligger är sä fundamental i sammanhanget att den bör kommatill direkt ullryck i lagtexten i stället för atl som framgå indirekt genomdet sätt varpå lidsförhållandet mellan brottmålsdom och återkallelsebeslutreglerats. Vad nu sagls med avseende på brollmålsdom gäller i lika månåklagares beslul om åtalsunderiåtelse. Mol förslageli remissen all innehållet i nuvarande punkt 1 i 18 8 utgår har lagrådet ingenerinran.