prop · G30316 · 1979-12-31 00:00:00 — omriktlinjer för den statliga exportfrämjande organisationen; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprolokoll. Ipropositionen föreslås en ändring av riktlinjerna för den statliga exportfrämjandeorganisationen. Statligexporlfrämjande verksamhet har bedrivits . Svenskabeskickningar och konsulat har som en huvuduppgift att främja den svenska exporlen.Utrikesrepresenlationens exportfrämjande verksamhet leds avutrikesdepartementet. exportråd (SE) bildades av staten ochnäringslivet genom allmänna exportförening (SAE) för alt planera,samordna och genomföra åtgärder för att främja svensk export. SE lederverksamheten vid handelssekreterarkontoren. Inom handläggerhandelsdepartementet frägor som rör handelssekreterarna och SE. Förslageni denna proposition får ses mol denna bakgrund och mot strävandena alt göra denstatliga exportfrämjande fältorganisationen mer marknadsanpassad och enhetlig. Förslageninnebär att nuvarande organisation bibehålls i mer belydande länder medmarknadsekonomi, dvs. handelssekreterarkontor jämsides med beskickning/konsulat.I länder där efterfrågan på slatliga exportfrämjande tjänster är mer begränsadbehålls också nuvarande organisation, dvs. beskickning/konsulat.I för Sverigekommersiellt mer belydande statshandels- och utvecklingsländer föreslås atthandelsavdelning i normalfallet inrättas inom beskickning. Såväl handelssekreterarkontorsom handelsavdelningar föreslås (1 beteckningen handelskontor. SErsnuvarande direktivräll gentemot handelssekreterarna avses beslå. Det föreslåsalt SE därutöver ges viss funktionell direktivrätt gentemot beskickningar ochkonsulat. Detta innebär att SE inom ramen för givna allmänna instruktionerskall lämna anvisningar för exportfrämjande verk- 1 1979/80. 1979/80:16 2 samhelpå i stort samma säll som sker för handelssekreterarna. Den administrativaledningen av utrikesrepresenlationens exportfrämjande verksamhet ligger kvarhos . SE:s utökade roll kräver atl avtalet mellan desshuvudmän slalen och SAE revideras. Regeringen föreslås fä bemyndigande altsluta sådant avtal. Förslagen avses gälla från den . 1979/80:16 3 Lag om ändring i lagen (1975:490) om beslutanderätt förSveriges exportråd beträffande handelssekreterare m.m.; Härigenom föreskrivs atl 1 och 3 §§ lagen (1975:490) om beslulanderällför exportråd beträffande handelssekreterare m. m, skall ha nedanangivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse !§' Enligt de närmare föreskrifter regeringen beslutar fårSveriges exportråd 1. genom anvisningar för den all- 1. genom anvisningarför den all männa inriktningen planera och leda manna inriktningen planera och leda handelssekreterarnas verksamhet, handelssekreterarnas verksamhet samt exporlfrämjande verksamhet Inom uirikesrepresenlationen, 2. besluta rörandehandelssekreterares anställnings- och arbetsvillkor, i den mån dessa ejbestämmes genom avtal eller beslutanderätten enligt särskilda bestämmelsertillkommer myndighet, dock ej i fråga om tillsättning av eller skiljande fråntjänst, läkarundersökning, disciplinär bestraffning, förnytlningsskyldigheteller avstängning från tjänstgöring, 3. beslula rörandestatliga stipendier till praktikanter hos utrikesrepresentationen, handelssekreterareeller svenska handelskamrar i utlandet, 4. besluta rörandestatliga bidrag till språkutbildning med inriklning på affärsspråk och tillvidareutbildning i internationell marknadsföring. Vid utövande av befogenhet som enligt försia slyckettillkommer rådet skall rådet i sak tillämpa de föreskrifter som skulle gällaför statlig förvaltningsmyndighet i motsvarande fall. Vad någon i samband med Sveri- Vad någon i samband med Sveri- ges exportråds befattning med han- ges exportrådsbefattning med han delssekreterares verksamhet i an- delssekreterares verksamhet eller ställning hos rådet eller på grund av med exportfrämjande verksamhet uppdrag hos delta har erfarit om inom uirikesrepresenlationen i an- enskilda förelags eller sammanslut- ställning hos rådet eller på grund av ningarsanars-ellerdriflförhållanden uppdrag hos della har erfarit om får han ej obehörigen yppa eller enskilda förelags eller sammanslul- utnytija. får han ej obehörigen yppa eller Denna lag träder i kraft . 'Senaste lydelse 1978:370. Senaste lydelse 1975:751. 1* 1979/80. 1979/80:16 4 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , , , De , ,, , . Propositionom riktlinjer för den statliga exportfrämjande organisationen Statligexportfrämjande verksamhet har bedrivits i en eller annan form under en lång tid.Svenska beskickningar och konsulat har praktiskt taget så länge dessa funnitsbistått svensk kommersiell verksamhel ulomlands. Enligt gällande instruktionerför utrikesrepresentationen är det en av dess huvuduppgifter att bidra till attutveckla och intensifiera kommersiella förbindelser med utlandet isynnerhet vad avser försäljningen av svenska varor och tjänster, Utrikesrepresenlationensresurser för exportfrämjande verksamhet har byggts ut förhållandevis kraftiglunder senare år. Åtskilliga av de utsändatjänstemännen ägnar sig åt alt främja svensk export. Därtill kommer ett växandeanlal lokalanstäilda. Vid ambassaden i finns en handelsavdelning och enliknande sådan har inrätlals vid ambassaden i . 1 finnsockså en handelsavdelning vid ambassaden, vilken förestås av enhandelssekreterare och i praktiken fungerar som etl handelssekreterarkontor.Vid ambassaden i finns en särskild projektbevakningscentral för attbistå svenska exportörer av ijänster och produkter till projekl som finansierasmed medel från och andra liknande internationella organ. Vid eltflertal andra beskickningar finns särskilda handläggare för kommersiellafrågor. Efterandra världskriget har de svenska exporlaffärerna krävt en alltmer avanceradmarknadsföringsteknik. Som en följd av detla har ökade krav kommit att ställaspå såväl organisationen av som metodiken förde statliga exportfrämjandeåtgärderna. För alt tillgodose dessa krav har handelssekreterarna tillkommitsom ett komplement till utrikesförvaltningen. Prop.1979/80:16 5 sekreterarnasuppgifl är att främja den svenska exporlen genom specialiserad kommersiellservice, särskill i fråga om marknadsföring. Denna organisation var från börjanfrämst avsedd för transoceana marknader men har senare etablerats även påmarknader i Väst- och . har organisationen byggis utkraftigt. finns 28 handelssekreterarkontor, I bildade ettantal privata företag allmänna export/orening (SAE) i slutet av 1800-lalet.Föreningen skulle bistå sina medlemmar i olika exportfrågor. Handelskammareinrättades på prival initiativ både i och utomlands för att biståsvenska och inhemska förelag. På den slalliga sidan bildades Småindustrins exportrådoch Småindustrins exporlbyrå, vilka senare slogs samman lill förden mindre induslrin. 1 syfte att se över den slatligaexportfrämjande verksamheten tillkallades den sk, exportfrämjandeutredningen,som avgav sitl slutbetänkande (Ds H 1972:2) Exportfrämjande verksamhet.Utredningens förslag ledde fram till all på regeringens förslagbeslutade att ett centralt organ, exporlråd (SE), skulle inrättas meduppgift all planera, samordna och genomföra åtgärder för att främja svenskexport (prop. 1972:31, NU 1972:37 samt prop. 1973:1 bil 12, NU 1973:16). SEinrättades genom avtal mellan staten och näringslivet genom SAE. TillSE överfördes den exportfrämjande verksamheten vid SAE och för denmindre industrin. Bland SE:s uppgifler ingåralt leda och planera handelssekreterarnas kommersiella verksamhet. harjämväl den administrativa ledningen av handelssekreterarorganisationenöverförts till SE. Ledningsansvaret för utrikesförvaltningens exportfrämjandeverksamhet åvilar , varvid dock ett samarbete angåendeverksamhetens innehåll har etablerats med SE. Den organisation förexportfrämjande som etablerades har varit verksam ett antal år.Under dessa har organisationen ute i världen byggts ut såväl inom ambassadersom i form av handelssekreterarkontor. Vidare har slaten initierat ett antalaktiviteter som nära berör exfwrtfrämjandet samt också tillskapat nya organ påregional nivå i . Det har därför inom utrikes- och handelsdepartementenansetts lämpligt att inom ramen för en utredning göra en översyn avfältorganisationen för exportfrämjandet liksom av hemmaorganisationen i den delav verksamheten som avser ledning och samordning av fältorganisationen. Ennärmare beskrivning av nuvarande förhållanden och utredningens överväganden gesi betänkandet (Ds H 1979:1) Exportfrämjandets organisation - en översyn. Ensammanfattning av betänkandet bör fogas till prolokollet i detta ärende såsombilaga 1. Efterremiss har yttranden över betänkandet avgivits av statskontoret, (), kommerskollegium, statens industriverk (SIND), ulredningen (Dir 1978:70)om utrikesrepresentationen (), konsultexportutredningen (Dir 1978:15), ambassaden i , , 1979/80:16 6 ,, , , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , , , ,, , , , , , , , , ,, , , , , , och , FN-representationeni , generalkonsulalet i , , , och , handelssekreterareni , , , , , , , ,, , , , , , , ,, , och , handelskammaren i Diisseldorf och ,allmänna exportförening (SAE), exportråd (SE), , . , Sverigeshantverks- och industriorganisation - Familjeföretagen (SHIO), Sverigesturistråd. , (), , (), i (LO), Tjänstemännens cenlralorganisalion(TCO), Centralorganisationen /SR, samt HTF-föreningenvid exporlråd. Kommerskollegiumhar bifogat yttrande från och LO yttrande frånSvenska metallindustriarbetareförbundet. och i yttrandet från SAE. SHIO anger att den ansluter sig lill SE:sremissvar. Några handelssekreterare åberopar handelssekreterareföreningensyttrande. Ambassaderna i och har avgivit gemensamtyttrande. Ensammanfattning av remissyttrandena bör fogas till prolokollet i detta ärendesom bilaga 2. Härkan även nämnas att regeringen tillkallat en särskild utredare(1978:70) med uppdrag att se över utrikesrepresenlationens organisation ochverksamhet, den s. k. . Ulredaren skall enligl sina direktivbeakta det arbete som bedrivits inom ramen för nämnda översyn av det slatligaexport främjandet. Organisalionenför den statliga exportfrämjande verksamheten kan sägas vara uppdelad på olikanivåer. På huvudmannanivå representeras staten av regeringen och där främstgenom utrikes- och handelsdepartementen. Arbetsfördelningen inom regeringskanslielär sådan all svarar för utrikesrepresentationen och handelsdepartementeiför SE och handelssekreterarna. De två departementen samarbetar bl. a. genom deför departementen gemensamma ulrikeshandelsenheterna i frågor av gemen- 1979/80:16 7 Den operativa ledningsnivån ulgörs för utrikesrepresentationenav och för handelssekrelerarna av SE. Fältorganisationenär som redan har framgått uppdelad i utrikesrepresentationen ochhandelssekreterare. Denna organisation har byggis ut ienförhållandevis snabb takt. Inomulrikes- och handelsdepartementen har företagits en översyn avfältorganisationen för exportfrämjandet liksom av hemmaorganisationen i den delav verksamhelen som avser ledning och samordning av fältorganisationen. har som utgångspunkl de förändringar i verksamhetens inriktningsom skett och som kan förväntas bli aktuella underöverskådlig framtid. De utvecklingstendenser utredningen tar upp är bl. a, enökning av handeln med slora projekt, oljeländernas och de nyligenindustrialiserade ländernas belydelse i världshandeln, ett ökat intresse förexport hos svenska företag samt en ökad grad av initiativtagande verksamhelinom fältorganisationen. Jagämnar nu ta upp frågan om riktlinjer för den statliga exporlfrämjande organisalionen.De förslag och överväganden som jag kommer att lägga fram har ularbelatsgemensamt av chefen för och mig. Utgångspunkten förförslagen har varit att göra fältorganisationen både mera marknadsanpassad ochmera enhetlig ifråga om organisation och arbetsmetodik. Vidare lämnas förslagom en mer samlad ledning från , varigenom en större slagkraft och ett bätlreutnyttjande av tillgängliga resurser bör kunna uppnås. Isammanhanget bör understrykas att del i elt land som med ett marknadsekonomisktsystem är företagen som i stor utsträckning planerar olika exportaktioner.Statens insatser begränsas lill att med olika medel underlätta, stödja ochkomplettera företagens egna exportansträngningar. Med de föreslagna ändringarnabör det statliga exportfrämjandet bli av större värde för de svenskaexportföretagen. 2.2Den statliga exportfrämjande organisationen i utlandet Somjag har redovisat i det föregående är utgångspunkten för förslagen att göra organisalionenute i världen mera marknadsanpassad och mera enhetlig. Strävan attåstadkomma en ökad enhetlighet ifråga om organisationsform och arbetssättsyftar lill atl underlätta för de svenska exportföretagen att anlitaorganisationen. Denna strävan får emellertid inte drivas för långl. Företagenefterfrågar delvis olika tjänster på olika marknader. Detta måste beaklas vidutformningen av fältorganisationen. måste en framförhållning finnas,varigenom organisationen kan byggas ut på en potentiellt intressant marknad somföretagen ännu inte börjal bearbeta i större utsträckning. Molbakgrund av dessa överväganden kan nuvarande organisation i mer betydandeindustriländer med marknadsekonomi - handelssekreterarkontor Prop.1979/80:16 8 jämsidesmed beskickning/konsulai - samt i länder där efterfrågan på exportfrämjandetjänster är mera begränsad - beskickning/konsulat - anses varatillfredsställande. Någon ändring av organisationen i dessa länder föreslås inle, 1för kommersiellt mer belydande slalshandels- och ulvecklingsländerförekommer f n, olika former av exportfrämjande organisation. Ett gemensamtdrag i många av dessa länder är all det statliga inflytandet över denekonomiska ulvecklingen och inköpspolitiken är belydande. Därför krävs ofla endirekt medverkan från beskickningens och särskilt beskickningschefens sida föratt nå kontakt med beslutsfattarna. Med hänsyn härtill förordas i likhet medvad utredningen och en bred remissopinion anser att det i fortsättningen inormalfallet och i den takt resurserna medger i denna typ av länder inrättassärskilda handelsavdelningar inom beskickningarna. Detbör emellertid understrykas att det i vissa av dessa länder kan vara mer ändamålsenligtmed en annan organisationsform. De gränsfall som kan uppslå måsle noga prövas.Även frågan om nuvarande handelssekreterar-kontors ställning i denna typ avländer bör prövas i samband med att de nuvarande handelssekrelerarnasförordnanden löper ut. Frågan om omvandling av dessa kontor tillhandelsavdelningar får prövas i varje enskill fall mot bakgrund av bl. a. resp.marknads särart. Beskickningarna ochsärskilt beskickningschefen har som redan påpekats en betydelsefull roll i dethandelsfrämjande arbelet inte minst vad gäller kontakter med resp. verksamheislandsregering och myndigheler. Beskickningschefens roll genlemot handelsavdelningenbör därför inte begränsas till ett formellt chefskap. är det väsenlligtatt verksamheten vid handelsavdelningen bedrivs med elt stort mått avsjälvständighet i vad avser löpande ärenden. Det bör inom kunnaläggas förslag till arbetsordning som närmare reglerar ansvars- ocharbetsfördelningen vid beskickningar med handelsavdelning. Jagvill i sammanhanget framhålla att även i länder med handelssekreterarkontor ärell nära samarbele mellan beskicknings/konsulaichef och handelssekrelerare ennödvändig förutsättning för ett effektivt utnyttjande av de samlade resursernaför exportfrämjandet. Utredningenföreslåratt såväl handelssekreterarkontor som handelsavdelningar ifortsättningen bör benämnas handelskontor. Detla synes vara ett rimligt förslagmed hänsyn till det tidigare redovisade kravet på ökad enhetlighet och börgenomföras. Jaginslämmer i de förslag utredningen lägger fram belräffande vissa specialfrågor.Jag har därvid inhämtat att chefen för har för avsikt attefter avslutad försöksverksamhet föreslå regeringen att fatta beslut omavgiftsbeläggning av vissa kommersiella tjänster vid sådana utlandsmyndighetersom har eller kan beräknas få uppdragsverksamhet av någorlunda omfattning.Detta innebär all beskickningar i länder med fristående handelskontor i normalfallelinte skall bedriva avgiftsbelagd 1979/80:16 9 Fråganom lokalnärhei eller lokalgemenskap mellan handelskontor och beskickning börprövas från fall till fall inom de två berörda departementen saml SE och byggnadsslyrelsen.1 samråd med berörda andra intressenter bör även frågor om lokalgemenskap medandra officiella organ i ullandet, t. ex. turistkontor, kunna övervägas. Jagavser att ge SE i uppdrag att tillsammans med berörda organ se överorganisationen i de länder där det finns handelssekreterarkontor med filialer samlorganisationen i och liksom även all utvärdera samarbetetmellan kontoren i . Vidare bör i enlighet med ulredningens förslaginrättande och nedläggning av filialkontor beslutas av regeringen efter hörandeav berörda organ. I sammanhanget vill jag hänvisa till att beslut om inrättandeoch nedläggning av handelskontor inom ramen för befintliga medel beslutas avregeringen. 1likhet med utredningen och remissinstanserna vill jag understryka betydelsen avnära samarbete mellan exportfrämjandets fältorganisation och deteknisk-vetenskapliga attachéerna, turistråd och dess utlandskontor,handelskammare och andra organ med svensk anknytning i utlandet. 2.3Ledningen av den statliga exportfrämjande fältorganisationen Somjag har redovisat inledningsvis kan ledningen från av den statliga exporlfrämjandefältorganisationen delas upp på två nivåer. På central nivå handläggs dessafrågor inom av utrikes- och handelsdepartementen och på denprivata sidan av SAE. Den operativa ledningen för fältorganisationen utövas avutrikesdepartementet för utrikesrepresentationen och av SE förhandelssekreterarna. Erfarenheterna visar att SE:s ledning avhandelssekreterarna - såväl vad gäller verksamhelen som administrationen -fungerar tillfredsställande och att således någon ändring därvidlag inte behövs. Somen följd av förslagen i avsnill 2.2 finns del anledning att närmare övervägaformerna för ledning av exportfrämjande verksamhet inom utrikesrepresentationen.Utredningen och en bred remissopinion ansluter sig lill förslaget atl ledningenav denna verksamhet vid beskickningar och konsulat i viss Ulslräckning börkunna anförtros SE som därmed lilldelas en funktionell direktivrätt gentemotutlandsmyndigheterna. Härmed avses att SE inom ramen för givna allmänna instruktionerskall kunna lämna anvisningar för den löpande exportfrämjande verksamhetensinnehåll och inriktning på i storl samma sätl som sker i fråga om handelssekreterarkontoren. Isammanhanget bör framhållas att beskickningarna har andra handelsfrämjande uppgiflerutöver den exportfrämjande verksamhelen. SE:s funktionella direktivräll skallinte omfatta dessa frågor. Delhar från utredningens och remissinstansernas sida påpekats atl Prop.1979/80:16 10 anspråkkan riktas mot en utlandsmyndighet från SE:s sida vilka t. ex. av resursskälinte kan förenas med övriga anspråk som vid aktuell lidpunkt ställs påmyndigheten. 1 det fall chef för utlandsmyndighet finner all svårigheier av sådantslag uppstår bör frågan underställas chefen för föravgörande efter samråd med chefen för och SE, 1 avvaktanpå sådant avgörande bör den mening gälla som företräds av chefen förutlandsmyndigheten. Dennärmare utformningen av SE:s funktionella direktivräll är enligt min mening enfråga för regeringen i samråd med SE. Frågan bör även beaktas i UD-utredningensarbete. De rikllinjer som den inom ulrikes- och handelsdepartementen företagnautredningen dragit upp bör därvid vara vägledande. Deuppgifter som genom denna proposition föreslås bli delegerade till SE innebär iviss ulslräckning myndighetsutövning. Överiämnandet av uppgifterna måstedärför ske genom lag. En ändring i lagen (1975:490) om beslutanderätt för Sverigesexportråd beträffande handelssekreterare m. m. bör därför vidtagas. Denföreslagna ändringen i lagen medför behov av följdändringar i förordningen medsamma benämning samt i instruktionen för utrikesrepresentationen. Det ankommerpå regeringen att fatta beslut i dessa frågor. Författningsändringarna liksomaktuella instruktionsändringar bör träda i krafl den . Enförutsättning för att SE skall kunna tilldelas ytterligare uppgifter är attöverenskommelse iräffas härom med den andre huvudmannen för SE, SAE. Vidförhandlingar mellan slaten och SAE har enighet nåtts om etl förslag till nytt avlalfrån och med den . Avtalsförslaget torde få fogas som bdaga 3 lilldetta prolokoll. Jagvill i sammanhanget något kommentera avtalsförslaget. Utöver de förändringar igällande avtal som motiveras av SE:s nya roll gentemot beskickningarna har ävenvissa andra justeringar gjorts(jfr. 1978/79:100 bil. Sålunda understrykesSE:s roll vad gäller marknadsföring av exportfrämjandet. Del är av stor viktatt potentiella kunder till SE och fältorganisationen får kännedom om detjänster som organisationen kan erbjuda. Vidare har principen förstatens bidrag till SE:s finansiering något ändrats. Staten skall f n. bidra lillSErs finansiering med ett belopp som motsvarar nettokostnaden för de tjänstersom förmedlas till den mindre industrin. Det har emellertid förelegalsvårigheter atl beräkna detta belopp. Innebörden av avtalsförslaget är att isamband med den sedvanliga budgetbehandlingen för det nästkommande budgetåreten beräkning skall göras av skillnaden mellan SE:s kostnader för s. k.exportservice till småexportörer och abonnemangsintäkterna från dennaföretagskategori. Om den beräknade skillnaden blir större än det belopp statenär villig bidra med skall staten i samråd med SAE låta justeraabonnemangsavgifterna för denna företagskategori och/eller diskuterakostnaderna för och ambitionsnivån på SE:s exporlservice för det Prop.1979/80:16 11 akluellabudgetåret så att slalsbidraget beräknas täcka SE:s merkoslnader för service tillsmåexportörerna. Någon avräkning i efterhand förulsätts inte ske om det visarsig föreligga en skillnad mellan beräknat och verkligt ulfall. Vidareinnebär uttrycket "den mindre industrin" i nuvarande avtal all ijänsteexportörerinte kan omfallas av stödet. Avtalsförslagei innebär att stödet kan användasför företag . som flera remissinstanser aktualiserar frågan om sambandet mellanexport- och imporifrämjande åtgärder. har tidigare uttalat att när såbedöms vara av varde för svensk export svenska imporlförelag borde få delta i sialsfinansieradeexporlfrämjande åtgärder som SE och utlandsmyndigheterna genomför (NU1978/79:27, rskr 1978/79:217), Genom avtalsförslaget ges SE möjlighet att följariksdagens intentioner. Därtill kommer att SE genom avtalsförslagei kan lämnatjänster lill annan än abonnent då syflei är att uppmuntra exportfrämjande verksamheleller till SE knyta nya abonnenter. Efteröverenskommelse med SAE kan staten även fortsättningsvis delegera vissaexportfrämjande uppgifter lill SE, under förutsättning att staten ställer medeltill förfogande för att utföra uppgifterna. SE:s ställning som centralt organpå det exportfrämjande området förstärks därmed. Slutligen görs vissa förtydligandenvad gäller förhållandet mellan SE och handelssekreterarna samt görs vissasmärre förändringar i övrigt, Etlston utbud av exportfrämjande tjänster har vuxit fram på regional nivå i Sverige.I likhet med utredningen välkomnar jag della utbud. Det är enligt min mening ennaturiig uppgift för SE som centralt organ på det exportfrämjande området attägna stor uppmärksamhet åt samarbetet med handelskammare, regionalautvecklingsfonder och andra organ med exportfrämjande uppgifter på regionalnivå så atl de begränsade resurserna utnyttjas på bästa sätt. Somframhållits lidigare bör SE kunna ges en funktionell direktivrätt genlemolutlandsmyndigheterna. Självfallet kommer även fortsättningsvis en rad uppgifterav mer övergripande karaktär gentemot fältorganisationen att inomregeringskansliet beredas av utrikes- och handelsdepartementen.Handelsdepartementels nuvarande roll gentemot SE och handelssekreterarnaliksom övergripande ansvar genlemot beskickningarnakvarstår.