prop · G303180 · 1979-12-31 00:00:00 — Frågaom jaktvårdsområdels upplösning får väckas endast och förstagången när minst lio år har förflutit sedan området bildades. Som villkor förövriga åtgärder som avses i 32 8 gäller de förutsättningar som anges i 4 8. 34 8Finner atl ytteriigare utredning behövs för prövningen av sådan fråga som avses i 32 8, får länsslyrelsen beslula alt frågan skall handläggas av en förrättningsman. För sådan handläggning gäller i lillämp liga delar bestämmelserna om bildande av ett jaklvårdsområde. Förrätlningsmannensutiålande skall grundas på den mening som flertalet av de vidförrätlningssammanlrädet röstande delägarna företräder. 35 8 får beslula allen fastighet eller en del av en fastighel som inte ingår i elt jaktvårdsområdeskall anslutas lill ett bestående jaklvårdsområde. För sådanl beslul fordrasdds alt fastighetsägaren hos Jaktvårdsområdels slyrelse har ansökt omanslutning och att delägarna har fallat beslut om ålgärden på ordinariejaktslämma, dels att de villkor som anges i 4 8 är uppfyllda. 36 § Bildas inom ettjaktvårdsområde en faslighel för bostads-, industri-eller fritidsändamål, skalldel område fasligheten omfattar anses uteslutet ur jaktvårdsområdet. Dettagäller dock inte om länsslyrelsen på ansökan av fastighetens ägare eller avjaktvårdsområdels styrelse förklarar att fastigheten skall ingå i området.Fastighetsägaren skall ges tillfälle att yttra sig över ansökan som gjorts avområdels slyrelse. 37 § Om en fastighel på grund avändrad användning inte längre bör ingå i jaktvårdsområdet, får påansökan av områdets slyrelse utesluta fastighelen. Fastighetsägaren skall geslillfälle all yttra sig över en sådan ansökan. 38 8 Vid upplösning av ettJaktvårdsområde gäller beslämmelsen i 62 8 lagen (1973: 1150) om förvaltning avsamfälligheter. Kostnadernaför bildande av jaktvårdsområde, m. m. 39 §Länsstyrelsen får enligt föreskrifter som meddelas av slalens natur vårdsverk med medel ur Jaktvårdsfonden betala kosinaderna för bildande av jaktvårdsområden. ändring av områdens omfattning och upplösning av områden. Ansvar,m. 40 §Bryter den som har rätt atl Jaga inom ett jaktvårdsområde mol de för jaktutövningen inom området gällande reglerna döms till böler. om inte gärningen är belagd med straff i lagen (1938:274) om rätt till Jakl eller i jaktstadgan (1938: 279). Avböterna tillfaller hälften jaklvårdsfonden. 41 § Villebråd som dödats, fångats eller tillvaratagils vid sådan gärning 1979/80:180 49 somavses i 40 8 eller värdel därav, skall förklaras förverkat, om det inte äruppenbart oskäligt. 42 8 beslul attförordna förrältningsman enligt 15 eller 34 8 får inte överklagas. 43 8 beslut i frågaom bildande av Jaklvårdsområde eller ändring av områdels sladgar och beslutenligt 32 8 om upplösning, överföring, sammanföring eller uppdelning ellerenligt 35 8 om anslutning får överklagas hos regeringen genombesvär. Meddelandeom länsslyrelsens beslul enligt första siycket skall införas i ortstidning.Tiden för överklagande skall räknas för sådant meddelande. 44 §Anser den vars rätt berörs av beslut på jaktslämma eller beslut av jaktvårdsområdets styrelse atl beslutet inte har tillkommit i behörig ord ning eller alt det strider mot denna lag eller annan författning eller mol stadgarna eller kränker hans enskilda rätl, får han överklaga beslulel hos länsslyrelsen genom besvär. Besvärenskall inges till länsslyrelsen för beslutet. Jaktstämmanseller styrelsens beslut får tillämpas trots att det har överklagats, om intelänsstyrelsen förordnar annat. 45 8Länsslyrelsens beslul i annat fall än som anges i 42 eller 43 8 får överklagas hos kammarrätten genom besvär. Länsstyrelsensbeslut får tillämpas trots alt det har överklagats, om inte kammarrättenförordnar annal. Dennalag träder i kraft den . Lagom ändring i lagen (1938:274) om rätt till jakt Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1938: 274) om rätl lill Jakl dels atl 10-13 §8'skall upphöra att gälla delsatt 7 och 27 88 samt 29 8 2 mom. och 34 8 skall ha nedan angivna lydelse. 7§ Boslällshavare, kronohemmans åbo och, inom de sex nordligaste länen,innehavare av kronotorp, eller odlingslägenhel å krono- 'Senaste lydelse av Senasielydelse 1963: 606. 4 1979/80. Prop.1979/80:180 50 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse mark samt den som med nyttjanderätt innehar å sådan markupplåtet kolonal ävensom innehavare av fjällägenhei ovan odlingsgränsen inomNorrbottens och äge jakträtt å faslighetens ägor: dock skallden innehavare av kronolorp. , odlingslägenhel, kolonal elierfjällägenhei sålunda medgivna jakuätlen icke innefatta rätl till jakt eflerälg. Är eljesl mark för Jordbruk genom arrendeavtal ellerannorledes åt någon upplåten, äge brukaren, där ej annal avlalals, nyttja denJakl som hör till marken. Innehavare eder brukare av fastighet varom är fråga idenna paragraf må icke utan särskill bemyndigande av ägaren tala för fastigheteni frågor som avses i 10 § och ll § 2 mom. 27 8' Talan mot polismyndighets beslut enligt 23 8 föreshos genom besvär. Mol länsslyrelsens beslut må talan ej föras. Mot länsstyrelses beslut enligt Mol länsstyrelses beslut rörande 10, 11 eder 13 § eller rörande före- föreläggandeeller förordnande med läggande eller förordnande med stöd av 24 8 1mom. försia stycket stöd av 24 8 I mom. försia stycket föres lalan hoskammarrätten ge-föres talan hos kammarrätten ge- nom besvär, nom besvär. Ifall, som avses i II §, skola besvär anföras från detklaganden erhöll del av beslutet. Talan mol annat beslul av länsstyrelse enligt denna lageller mol beslut enligt 24 8 3 mom. av annan myndighet än regeringen föres hosregeringen genom besvär. Meddelande om länsstyrelses eller kammarrätts beslut medstöd av 11 § skall införas i ortsUdning. Tiden för anförande av besvär överbeslutet skall räknas från den dag då kungörandet har skett. 29 S"* 2 mom. Utövar delägare i allmänning ellerannan samfällighet, varom sägs i 4 8, å områdel Jakt, som strider mol vadenligt första siycket av nämnda paragraf är tillåtet eller mot beslul som avsesi andra stycket första punklen av samma paragraf straffes med dagsböter. Överträder ägare av mark. som ingår i jaktvårdsområde,eller å sådant område eljest jaktberätligad person de angående jakten å områdetgällande reglerna, straffes med dagsböter. ' Senaste lydelse 1977:669. " Senaste lydelse 1951:290. 1979/80:180 51 Nuvarande lydelse Föreslagen Ivdelse 34 8' Allmän åklagare äge föra talan i fråga om olovligjakt å område som avses 15 8 2 mom. så ock å brott varom förmäles i 33 8 Ijärdestycket denna lag. Sker intrång i kronans, menighets eller allmän inrättningsrätt eller överträdelse av de angående jaktkort meddelade föreskrifterna, ägeallmän åklagare all föra talan därom; och skall i fråga om mark som slår underdomänverkets förvaltning rätt alt föra talan om sådant inlrång tillkomma jämvälrevirförvaltare vid detta verk. I övrigt lar brott mot denna lag åtalas av allmän åklagareendast om målsägande angiver brollet till åtal eller åtal finnes påkallat urallmän synpunkl. Såsom målsägande enligt denna Såsom målsägande enligt denna lag skall Jämväl anses ägaren av lag skall jämväl ansesägaren av marken eller innehavare som avses marken eller innehavare som avses i7 8 eller brukare vilken enligi sam- i 7 8 eller brukare vilken enligt sammalagrum äger Jakträtt, ändå all ma lagrum äger jakträtt, ändå all jakträtten avhonom upplåtils ål an- jakträtten av honom upplåtits åt annan, så ock, i frågaom allmänning nan, så ock, i fråga om allmänning eller samfällighet, varomförmäles i eller samfällighet, varom förmäles i 4 8, delägare i allmänningeneller 4 8, delägare i allmänningen eller samfälligheten samt, beträffandesamfälligheten samt, beträffande jaklvårdsområde varom sägs i 10 §,jaktvårdsområde, ägare av i områ-ägare av i området ingående mark det ingäendemark eller å området eller å områdel eljesl jaktberätligad eljestJaktberätligad person, person. Innefatta föreskrifter rörande förvaltning av allmänning,samfällighet eller Jaktvårdsområde tillika beslämmelse enligt vilken rätlen altbeivra inlrång i Jakträtten eller överträdelser i fråga om jaktulövningen skalltillkomma viss person, vare sådan beslämmelse gällande. Denna, lagträder i kraft . FörJaktvårdsområde som beslår vid ikraftträdandet skall äldre bestämmelser gällaunder den tid för vilken jaktvårdsområdet har bildats, dock längst lillutgängen av . Före utgången av den lid som anges i första stycket fårfastighetsägarna vid sammanträde beslula att bestämmelserna i lagen ( ) om Jaktvårdsområden skall tillämpas på området. 1 fråga om kallelsetill och omröstning vid sådant sammanträde skall 10 8 5 mom. jaktlagen (1938:274) lillämpas. Beslut enligt andra siycket skall fastställas avlänsstyrelsen, som skall se lill all beslulel är förenligt med 4, 6 och 7 88 lagen ( ) om Jaktvårds- Efler utgången av den lid som anges i 2 försiastycket skall lagen ( ) om Jaktvårdsområden tillämpas påde bestående Jakivårdsomrä den, för vilka beslul enligt 2 andra siycket inte har faltals. För sådant jaktvårdsområde skall fastställa stadgar. ' Senaste lydelse 1970: 192. Prop.1979/80:180 52 1 fråga omtalan mot fastställelsebeslut enligt 2 eller 3 skall gälla vad i lagen ( ) om Jakivårdsomräden föreskrivs om länsslyrelsensbeslut om bildande av Jaktvårdsområde. Denomständigheten all faslighetens ägare biträder förslag till bildande avJaktvårdsområde enligt lagen ( ) omJaktvårdsområden skall inte medföra inskränkning i den rätt som tillkommerjakträttsinnehavare enligt 7 8 första styckel eller 8 8 första siycketjaktlagen (1938: 274). 1979/80:180 53 Sammanställning av remissyttrandena 1 Allmänna synpunkter 1.1 Hovrätten för övre Norrland:Hovrätten kan i allt väsentligt godta beredningens förslag till lösningar isakfrågorna. Hovrätten har inte heller någon erinran mot huvuddragen av denföreslagna lagstiftningen. 1.2 Riksåklagaren: Det avberedningen framlagda förslagel till lag om jaktvårdsområden tillgodoser enligtmin mening på elt väl avvägt sätl de enskilda och allmänna intressen somföreligger i förevarande hänseende. Allmänt kan sägas att förslaget är välägnat att läggas lill grund för lagsliftning. 1.3 : har inget alt erinra mot utredningens förslag. 1.4 i län:Nuvarande lagstiftning om jaktvårdsområden har brister. Länsstyrelsenvälkomnar därför utredningens förslag till lag om Jaktvårdsområden.Länsstyrelsen kan i alll väsentligt tillstyrka förslaget. Några påpekandenskall dock göras. 1.5 i län:Länsstyrelsen delar beredningens mening att del är angeläget med en samverkani ökad utsträckning fastighetsägare emellan när det gäller Jakt och övrigviltvård. Samverkan i form av jaktvårdsområden synes därvid lämplig. Åven omandra samarbelsformer förekommer i stor utsträckning, är det angelägel allbildandel av jaktvårdsområden fortskrider. Reglernaom Jaktvårdsområden föreslås brytas ut ur lagen om rätt lill Jakt och uigöra ensärskild lag. anser detta fördelaktigt. Länsslyrelsen ställer sigi slort positiv till den föreslagna lagstiftningen. 1.6 i Östergötlandslän: tillstyrker beredningens förslag atl som ett led i enpåbörjad översyn av jaktlagstiftningen sammanföra reglerna om Jaktvårdsområdenlill en lag. Den grundsyn på Jaktvårdsområdes ändamål, bildande ochorganisation som förslagen vilar på delas av . 1.7 i län:Jakt- och villvårdsberedningen har i alll väsentligt på ett förtjänstfullt sättredovisat problemen kring institutet . Den kritik som riktadesmol jaktmarksuiredningens förslag synes ha beaktats på ett sådant sätt att delnu framlagda förslagel bör utgöra ell gott underlag för beslut i fråga ombildande av jaktvårdsområden. 1.8 i Kristianstadslän: Som allmänt omdöme får länsslyrelsen uttala att de förslag beredningenframlagt i detta betänkande har belydande förtjänster. De föreslagnaförfattningsändringarna begränsar sig till frågor där nuvarande bestämmelserkan sägas ha medfört påvisbara 1979/80:180 54 Till stöd för ändringsförslagen har beredningen också framförtsakligt avvägda motiveringar. 1.9 Länsstyrelseni : Den föreslagna ändrade lagstiftningen beträffande bildande av jaklvårdsområde saml om Jaktvårdsområdels or ganisation och förvaltning synes väl ägnad atl främja jaktvården och skapa möjligheter lill en posiliv samverkan mellan fastighetsägarna. De förenkla de reglerna för all bilda Jaklvårdsområde bör leda lill ell ökat anlal jakt vårdsområden, även om man givelvis inte kan bortse från att det sänkta majorilelskravel vid bildandel och etl vidgande av medlemskretsen kan i viss utsträckning bli en negativ faktor. 1.10 Svenska jägareförbundet:Svenska jägareförbundet finner med tillfredsställelse att förslaget om "Lagom jaktvårdsområden" innehåller väsentliga förbättringar gentemotnuvarande bestämmelser om jaktvårdsområden i Jaktlag och jaktstadga,förbättringar som enligt förbundets mening kommer att avsevärt underlättabildandet av Jaktvårdsområden, vilket är synneriigen angelägel mot bakgrund avatt jaktvårdsområdet ger de bästa möjligheterna lill ell effektivtvillvårdsarbete och en korrekt Jaklulövning över större arealer inom områdenmed splittrade ägoförhållanden. Vidare torde del betungande arbetet med "föriängning"av Jaktvårdsområdens bestånd genom förslagel avsevärl komma att underlättas,vilket är angeläget inte minsl då den arbetskraft som erfordras föradministrativa frågor i dessa sammanhang kan frigöras för andra, för viltvårdenväsentliga arbetsuppgifter. 1.11 i Norrbottenslän: Länsslyrelsen delar beredningens principiella inställning om behovet avjaktvårdsområden samt att regelsystemet för jaktvårdsområden bör omarbetas isyfte alt underiätla bildandet av jaktvårdsområden. Genomberedningens förslag lill lag om jaktvårdsområden sammanförs alla hithörande bestämmelser till en förfallning, vilket underlättar för all mänheten alt orientera sig om vad som gäller för jaktvårdsområden. 1.12 i län:Det nu föreliggande förslagel som främst syftar till alt göra del lättare attbilda jaktvårdsområden och alt ge jaktvårdsområdena en fastare organisationbygger på belänkande (SOU 1974:80) Jaktmarker.Länsstyrelsen finner beredningens förslag vara väl ägnat att utgöra underiagför en ny lagsliftning i fråga om Jaktvårdsområden. 1.13 I län:Utöverde skäl för Jaktvårdsområdes-bildning beredningen redovisat vill vi pekapå de fördelar från administrativ synpunkt som skulle erhållas vid ökadområdesbildning. Således skulle antalet Jakttillstånd främst betr. Jakt efterälg minska liksom de omgmppe-ringar av mark mellan Jaktområden som förekommer iicke ringa utsträckning. Härigenom skulle fömtsättningarna för meddelande avjakttillstånd än ell år öka vilket skulle medföra belydandetidsvinster såväl för berörda myndigheter som Jaktorganisalioner. Enannan fördel med ökad jaktvårdsområdesbildning lorde vara inte enbart somberedningen framhållit förbättrad möjlighet atl bedriva en biologiskt riktigavskjutning utan även möjligheterna alt bedriva en rationell Jakt särskilt ide fall en viltart förorsakar skador på exempelvis skog 1979/80:180 55 Nuvarande jaklområdesindelning för exempelvis jakl efter älg ulgör ivissa fall hinder för alt en rationell jakl bedrivs varför en jaktvårdsområdesbildninghär skulle kunna skapa fömtsättningar för atl nämnda skador motverkas. 1.14 Länsstyrelseni : delar beredningens uppfattning att samverkan i Jaklvårdsområde ger bättre möjligheter lill god jaktvård i enlighet med föreskriften i I 8 jaktlagen. Samverkan i denna form mellan fastighetsägare och andra jakträttsberättigade torde bättre tillgodo göra det samhällsekonomiska värde jakten representerar. Bildande av Jaktvårdsområden i ökad omfallning är önskvärt ur allmän synpunkl och även i helt övervägande antalet fall för enskilda. 1 områden med störte ägosplittring, som råder i flera delar av , är bildandet av Jaktvårdsområde särskilt angelägen för att god Jaktvård skall komma till stånd. Handhavandet av den samordnade älgjakten underiättas genom ökad områdesbildning. Länsstyrelsenanser även att del vore eftersträvansvärt med siörre överensstämmelse mellanförfaranden vid bildande av så likartade subjekt som jaktvårds- ochfiskevårdsområden vad gäller exempelvis belräffande kallelse till sammanträdeoch beslut om bildande. 1.15 i län:Länsstyrelsen delar beredningens grundsyn atl det är angeläget med en samverkani ökad utsträckning mellan fastighetsägare vad avser Jakl- och viltvård. Ilikhet med vad anfört i yttrande över Jaktmarksutredningensbelänkande "Jaktmarker" (SOU 1975: 80 och 81) anser atten samverkan av Jakt- och viltvården utgör en belydelsefull fömtsättning företl art- och individrikt viltbestånd. Erfarenheterna av samverkan i form avjaktvårdsområden har varit goda. De nuvarande reglerna för bildandeloch förlängning av Jaktvårdsområde är dock komplicerade vilket medfört attområdesbildning inte skell i den omfattning som varit önskvärd. Länsstyrelsenhar, vilket även framhållits i yttrande över betänkandet "Jaktmarker",mindre goda erfarenheter av nuvarande förfarande. Det ligger i samhälletsinlresse att underiätla och förenkla bildandel av jaktvårdsområden.Beredningens förslag lorde vara etl steg i denna riktning. Länsstyrelsentillstyrker därför i princip alt beredningens förslag lägges lill grund för nylagstiftning.----- 1.16 : Domänverketinstämmer i att del på viltvårdens och jaktens område finns behov av ökadsamverkan över ägogränser för att man i landets olika delar på bästa möjligasätt skall kunna ta tillvara den naturresurs som faunan utgör. Särskill inomområden med splittrat markägande utgör Jaktvårdsområdesbildning ensamverkansform som ökar förutsättningarna för atl ändamålsenlig viltvård ochjaktutövning skall kunna bedrivas. 1.17 :"Beredningens förslag syftar främst till att göra del lättare att bilda Jaktvårdsområden och att ge jaktvårdsområdena en fastare organisafion." är posUiv till en areellt mer omfattande och fastare samverkan mellan fastighetsägare i frågor som rör jakl- och viltvård i enlighet med de förslag som framlagts. Detta förstärker möjligheterna atl bedriva jakt efter biologiskt rikliga principer. ökar förutsättningarna atl göra lämpliga avvägningar mellan skogsproduk- 1979/80: 180 56 Mot denna bakgrund tillstyrker rentallmänt beredningens förslag. Avslulningsvisvill erinra om att skogsvårdsstyrelsemas personal har en godlokalkännedom både om markägarförhållanden och biologiska förhållanden. Dettabör vara värdefullt och utnyttjas både vid bildande, organisation ochförvaltning av Jaktvårdsområden. 1.18 i län:Länsstyrelsen vill framhålla angelägenheten av all den kommandelagsliflningen om jaktvårds- respektive fiskevårdsområden lagtekniskt samordnasi slörsia möjliga utsträckning. 1.19 : har med tillfredsställelse konstaterat att beredningensförslag lill "Lag om jaktvårdsområden" medför förbättringar iförhållande lill nuvarande författningar vad avser bildande och förvaltning avJvo. tidigare arbete och därav föranledda remissomgånghar konstruktivt utnyttjats. Kvar slår emellertid enligt vår bestämdauppfattning behovel alt på några vikliga punkler modifiera förslaget om syftetskall uppnås att förena markägarna i frivillig och effektiv samverkan. Dellagäller i synnerhet röstningsförfarandel vid områdes fortbestånd samtförvaltningsfrågor av betydelse för markanvändningen. 1.20 Lantbruksstyrelsen: Beredningenframhåller att de särskilda Jaktliga förhåUandena inom samernas åretruntmarkerhar föranlett all dessa marker undantagits från den försöksvisa nyordningen avälgjakten och all resultatet av de diskussioner som pågår i frågan bör avvaktasinnan man lar ställning till bildande av jaktvårdsområden på åretruntmarkerna. Lantbruksstyrelsendelar denna uppfattning men konstaterar all de åretruntmarker som här åsyftasär de som är belägna ovan odlingsgränsen och på renbetesfjällen. Styrelsen fåri sammanhanget peka på atl stora områden nedom odlingsgränsen, dvs. mellandenna gräns och lappmarksgränsen, jämväl är avsatta för renskötseländamål åretrunt (3 8 1 rennäringslagen, SFS 1971:437). Denna faktiska Jaktutövningsrättsom samerna har inom dessa områden har inte på något sätl berörts iutredningen. Styrelsen vill understryka angelägenheten av atl former skapas somger samebyarna elt reellt inflytande över jaklfrågorna även inom dessa områden. 1.21 : anser liksom beredningen att behov föreligger om ökad samverkan över ägogränserna för att ernå en bättre viltvård för framliden. Betingelserna för det vilda djurlivet har förändrats, dels genom ändrade former för skogs- ochjord- bmksdriften under 1960- och 1970-talel, dels genom den fortgående urbani seringsprocessen i vårt land. De enskilda Jordbruks- och skogsfaslighe- tema varierar i olika delar av starkt bl. a. till storlek och form. Det kan således föreligga behov av samverkan över ägogränserna för atl kunna tillskapa lämpliga viltvårdsområden. Förbundet avser med viltvård både en i traditionell mening bedriven viltvård och Jakt som bedrives på ett biologiskt riktigt sätt. Den skall alltid bedrivas med hänsyn lill de areella näringarnas intressen. vill poängtera att syftet med att bilda Jaklvårdsområde är altfrämja viltvården och skapa positiv samverkan mellan fastighetsägare. 1.22 : Vid utformningen av besiämmelser för att reglera jakten måste en avstämning ske mellan samhällets synpunkler, markägarnas iniressen och viltvårdens behov. Det föreliggande förslaget till regler för bildande av Jaktvårdsområden behandlar bara en del av problemkomplexet, vilket försvårar en bedömning. Medhänsyn till önskemålen om en snar lösning av frägan om nya regler för bildandeav jaktvårdsområden vill styrelsen dock inte motsätta sig atl den fråganbehandlas separat. Styrelsen tillstyrker därför de förslag lill nyabestämmelser som beredningen föreslagit. Styrelsen förutsätter då alt beredningeni sitt fortsatta arbete med prisfrågor och Jaktarrendalorernas ställning prövarom ytteriigare ändringar i bestämmelserna om jaktvårdsområden är motiveradeför all ge så många intresserade som möjligt tillfälle att jaga. 1.23-------------------------------------- Kammarrätteni : Del är en allmänt omfattad mening att samverkan fastighetsägare emellan i jaktligt hänseende är av största värde såväl från allmän synpunkl som i många fall även i den enskildes intresse. Erfarenheterna av den verksamhet som bedrivits genom jaktvårdsområden har visat atl denna form för samverkan är en lämplig form för sådant samarbete. Det måste därför anses angeläget att möjligheterna alt arbeta i sådan form underiättas. gällande bestämmelser angående jaktvårdsom råden är dessutom tämligen knapphändiga och spridda på ett sådanl sätt all överskådligheten är mindre god. Det är därför väl motiverat atl bestäm melserna överarbetas och ges en samlad utformning. Kammarrätten anser att det nu föreliggande förslaget kan las som utgångspunkt för del vidare arbetet med atl åstadkomma en sådan lagstiftning. Dettorde vara oundvikligt alt i varje fall frågorna om Jaklarrendalors ställning,prisfrågorna när del gäller arrenden och frågan om korttidsupplåtelser förJakt i viss mån föregrips genom den föreslagna lagstiftningen. Däri ligger etlskäl mot all genomföra denna . Med hänsyn lill att en fungerandelagstiftning på områdel finns anser kammarrätten det i och för sig tveksamt ominte ny lagstiftning beträffande jaktvårdsområden borde få anstå så all slulligställning kunde tas lill alla frågor . Kammarrätten vill emellertidinte motsätta sig atl den tilltänkta lagstiftningen genomförs, i synnerhet somlagstiftningsarbetet redan varit förenat med betydande tidsutdräkl. Beredningenhar sammanfört alla bestämmelser om jaklvårdsområde i en lag och i sambanddärmed uttalat att man syftar till all ge lagen ell sådant innehåll och ensådan utformning alt verkställighelsföreskrifter inte skall behövas.Kammarrällen vill ifrågasätta om denna lösning är lämplig.