prop · G3032 · 1979-12-31 00:00:00 — Sjukvårdsstyrelsen i anser att i desammanhang som medicinalpersonal förekommer samma sekretessregler bör gällaoavset om del gäller sjukvård, socialvård eller elevvård. Härigenom skullebedömningarna i sekretessfrågor underiättas. Konsekvenserna av en annan ordningframgår av ett fall som det följande. Om t. ex. en läkare sitter med i etlelevvårdsieam som tillsammans med en elev går igenom elevens problem kan delinträffa all eleven frän läkarens sida kan räkna med atl förlroendesekretessgäller. För skolpersonalen däremot gäller sekretessen endasl om det kan antagasatt röjande av uppgifter skulle medföra men för eleven. Den myckel nära samverkan som förekommermellan socialvården och skolan lorde inte kunna upprätthållas på etltillfredsställande sätt om inte diskrelionsskyddel ges samma dignitet inom bådaverksamhetsområdena. 1 likhet med socialulredningen anser förbundet all sammasekretesskydd som socialulredningen har föreslagit för sociahjänsten skallgälla för skolans elevvård. Motsvarande bör enligt kommunförbundel gällaskolans elevhälsovård. Som kommer all beröras i del följande hade det enligtTCO.s uppfattning varit önskvärt alt förslagel lill sekreiess inomutbildningsväsendet hade omfattat alla skolformer och all utbildningsseklorndärmed hade erhållit en enhetlig sekrelessreglering. TCO anser dessutom starkaskäl tala för all enhetliga regler för s. k. förtroendesekreiess bör gälla försåväl undervisningsområdet som för de myndigheter och verksamhetsområden somberörs av skolans elevvårdande verksamhet. Begreppetelevvårdande verksamheti paragrafens första stycke berörs i någraremissyttranden. Mueller anför atl begreppet synes vara avsettatt syfta på annan verksamhet än undervisning inom skolväsendet. Det torde varafrämmande för den helhetssyn på verksamhelen inom skolväsendet som kommit tilluttryck i skolreformerna, att göra en sådan uppdelning av skolans verksamhet.Således lorde även undervisning i dess mest begränsade betydelse ha ett klartelevvårdande syfte i den meningen att den skall - förutom att meddela elevernakunskaper och öva deras färdigheter - främja elevernas utveckling lillharmoniska människor och till dugliga och ansvarskännande samhällsmedlemmar (I§ skollagen). All definiera området för sekretessen med begreppet elevvårdandeverksamhet blir mot denna bakgrund knappast godtagbart. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 337 Muelleranser inte heller att den närmare definition av begreppet elevvårdandeverksamhet, som redovisas i departementspromemorian är helt övertygande.Sålunda bör ullagning till specialundervisning, lill stödundervisning ellertill undervisning i specialskolan inte i försia hand ses som ett led ielevvården. Uilagningen skall nämligen gmndas på främst en bedömning av elevensstudiesituation i mera begränsad bemärkelse (23, 24, 28 a och 31 §§ skollagen,5 kap. 37-44 §§ och 8 kap. 40-44 §§ skolförordningen saml punkt 10 ianmärkningarna till timplan 5 i Lgr 69). Även skiljande från vidare studierenligt 9 kap. 42 § skolförordningen avser i försia hand en prövning av elevensstudieresultat och studieförmåga. Uppgifter om elevens studiesituation börsåsom anges i departementspromemorian alllid vara offentliga. Vidare är allmärka att ullagning lill specialundervisning i och ullagning lillundervisning i specialskolan innefattar en myndighetsutövning. Beslut omuilagningen bör därför inte beläggas med sekreiess. finner delvidare inte helt klart vad som avses med begreppet disciplinärt förfarande molelev. Varken skollagen eller skolförordningen innehåller någon föreskrift ivilket begreppet används. Vad som finns är föreskrifter om elevs tillrältaförandei 6 kap. 28-30 §§ och 9 kap. 56-60 §§ skolförordningen. Dessa föreskrifterlorde emellertid inte i sin helhet böra uppfattas som disciplinärt förfarandemot elev. Sålunda måsle föreskrifterna i 6 kap. 28 och 29 §§ samt i 9 kap. 56och 57 §§ skolförordningen ses mera som en reglering av skolans fostrandeverkamhet i vissa speciella fall än som ett förfarande med syfle att utdöma elldisciplinstraff. Föreskrifterna om avstängning och förvisning i 6 kap. 30 §samt i 9 kap. 58 § skolförordningen har inte i försia hand karaktär avföreskrifter om disciplinärt förfarande mol en elev utan snarare avföreskrifter som gör det möjligt för skolan och dess elever att skydda sig molelever vars uppförande allvariigt skadar skolans verksamhet. 1 detta sammanhangmå hänvisas lill vad dåvarande chefen för ecklesiaslikdeparlemenlel RagnarEdenmän anförde i ett interpellationssvar i riksdagensandra kammare (AK 1965:35 s. 16 och 17). Vid här angivna förhållanden synesbegreppet disciplinärt förfarande mol elev inte böra användas i sekrelesslagen. Motdenna bakgrund föreslår regeringsrådet Mueller atl paragrafens försia styckeomformuleras. Därvid bör beaktas all föreskrifterna bör ha lill syfte altskydda elevernas och deras anhörigas personliga förhållanden. Det skydd förskolans personal, som kan behövas, bör däremol inte regleras här. Försiastycket bör utformas så atl erforderiigl sekretesskydd alltid ges för sådanauppgifterom personliga förhållanden som ej avser elevens studiesituation. Någonsärregel i lagtexten för de fall som i departementspromemorian betecknats somelevvårdande verksamhet, disciplinärt förfarande mol elev eller skiljande avelev från vidare studier kommer då inte att behövas. Föreskrifterna i 9 §första stycket bör enligt regeringsrådet kunna formuleras på följande sätt: 54 1979/80. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 338 Sekreiessgäller inom det obligatoriska skolväsendet och i undervisningen av ungdom igymnasieskolan för sådan uppgift om enskilds personliga förhållanden som avserelev eller elev närstående person, om del kan antagas att röjande av uppgiftenskulle medföra men för den som uppgiften rör eller någon honom närslående.Sekreiess gäller dock ej sådanl personligt förhållande som avser i huvudsakelevens studiesituation. Skulledet emellertid anses atl en motsvarighet lill departementspromemorians begrepp"disciplinärt förfarande mot elev" bör tas in i lagtexten, synesenligt regeringsrådet skolförordningens uttryck "ålgärder för elevs tillrältaförande"vara del enda tänkbara. Mot detta uttryck skulle visseriigen kunna invändas attdet leder till en vidgning av sekretessen, eftersom ullrycket, såsom framgår avdel föregående, avser såväl disciplinära som andra åtgärder. Med den utformningsom skaderekvisilet givits i departementspromemorian lorde dock någon faktiskutvidgning inte komma till stånd. Stadsjuristeni anser all beskrivningen och exemplifieringen vad som skallanses ingå i begreppet elevvård innebär att viss oklarhel föreligger. Det bör ialll fall få förutsättas att uppgifter på s. k. elevkorl omfattas avifrågavarande sekretessbestämmelser. Tolkningssvårigheter förutskickas ocksåav och allmänna skolstyrelse. Promemoriansdefinition innebär, framhåller skolstyrelsen, alt elevvård kommer att vara ettganska omfattande begrepp. Det kommer också atl vara svårt attavgränsa. De flesta inom skolan har elevvårdande uppgifter, t. ex. skolledare,lärare, skolläkare, skolsköterska, psykolog, kurator och SYO-konsulenier.Samtliga dessa skall också kunna på ett konsekvent sätt bedöma huruvida röjandeav en viss uppgift skall medföra men för den som uppgiften rör eller någonhonom närstående. Del kan enligt skolstyrelsen finnas anledning påpeka atl detsom är avgörande för huruvida men föreligger eller inte är elevens eller dennärståendes subjektiva uppfattning. Detta kan innebära att i och för sigtämligen triviala uppgifter i en viss bestämd situation kan bedömas som ejoffentliga. T. ex. uppgift om en elevs bostadsadress kan, om funktionären somtillfrågas vet all en sådan uppgift skulle kunna föranleda trakasserier,betraktas somjusi i denna situation icke offentlig. 7"C(9 befarar allsvårigheter kan uppkomma vid bedömning av om en elevvårdande uppgift skallfalla inom paragrafens sekretessbegrepp och dess skaderekvisit. TCO förordardärför att all elevvårdande verksamhet skall falla under sekretessbegreppet ochall frågan om utlämnande av uppgift i elevvårdsverksamheten därmed endast blibedömd med tillämpning av skaderekvisilet. Ytteriigaresynpunkter på sekretessens omfattning anförs av bl. a. somförutsätter atl beslämmelserna också skall omfatta verksamhet vid elevhem medanknytning lill skola, som omfattas av de föreslagna bestämmelserna.Skolöverstyrelsen utgår vidare från att bestämmelserna avser inte blottschemabunden undervisning utan också fria aktiv iieieroch motsvarandeverksamhet i övrigt, som faller inom ramen Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 339 Inte minst i samband med SIA-reformen kommer inslag avdenna typ av verksamhet att bli en väsentlig del av skolans verksamhet. Arbetsmarknadsstyrelsengör den reflektionen all i försia stycket har fömtsatts alt endast ungdomundervisas i gymnasieskolan. Begreppet elever lorde bättre beskrivaverkligheten och också underiätta tillämpningen av beslämmelsen. Hovrättenför anser alt den föreslagna sekreiessen inom skolväsendet gåronödigt långt. Del kan befaras all gränserna för sekreiessen blir skäligenobestämda, främst inom del område som benämns "skolans elevvårdandeverksamhet". Farhågorna förstärks enligt hovrätten när man i motiven (s.426) läser att därmed menas "den verksamhet som avser att främja elevernasutveckling till harmoniska människor och lill dugliga ansvarekännandesamhällsmedlemmar". Hovrätten är, särskill med hänsyn till all manhittills har klarat sig ulan några sekretessregler för skolväsendet medundanlag för skolhälsovården, inte övertygad om all man nu behöver gå så långt.Sekreiessen bör begränsas lill - ulöver ärenden om disciplinärt förfarandeeller om skiljande av elev från vidare studier - lill andra fall av djupgåendepersonliga avvikelser, där man typiskt sett kan befara skador. Liknandesynpunkter anför och Skola. Med hänsyn till samhällets behovav insyn i skolans handläggning av förekommande ärende är en strikt avvägningmellan den allmänna principen om offentlighet i förvaltningen och intresset av etteffektivt skydd för privatlivets helgd angelägen. Förbundet vill understrykaviklen av att inte i den praktiska tillämpningen begreppet personligaförhållande ges en vidsträcktare tolkning än som är påkallad av hänsyn lilllagstiftningens ändamål, nämligen alt skydda mot onödigt prisgivande avmänniskors privatliv. Skillnadenmellan paragrafens försia och andra slycke, såviti gäller skaderekvisii,kommenteras av stadsjuristen i . Eftersom samma uppgifter somde, vilka enligt andra slyckel är skyddade av del omvända skaderekvisilet, äventorde förekomma inom den elevvård som avses i försia slyckel, förefaller detstadsjuristen befogal att de även där ges del starkare skyddet, särekilt i defall fråga är om uppgifter som har lämnais i förtroende. Del inslag avmyndighetsutövning som finns inom den obligatoriska skolans elevvård lordeinte vara så belydande, att offenllighetsintresset väger tyngre änskyddsinlressel i fråga om de uppgifter som här avses. Också kommunförbundetberör denna fråga och konstaterar all olika skadebedömningar alltså skullelillämpas i resp. i gymnasiet. Av de skäl som förbundet harredovisat i annal sammanhang (se under 2 kap. 6 och 7 §§) anser förbundet allskaderekvisii bör ulgå. Såvittgäller beslämmelserna i paragrafens andra stycke om utbildningsväsendet iövrigi ifrågasätter juridiska fakulteten vid om denföreslagna texten verkligen inrymmer alla de uppgifter som rimligen börsekretessbeläggas. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 340 Beslämmelsernai andra slyckel avser, konstaterar , bl. Denna kan förekomma pä s. k. AMU-centra men ocksåinom det reguljära skolväsendet. Arbetsförmedlingen har ett omfattandesamarbete med denna del och andra delar av undervisningsväsendet. Uppgifterrörande enskilda pereoners förhållanden utbytes därvid mellanförmedlingspersonalen och personal tillhörande skolan. Dessa uppgifter kanbehöva lämnas lill/hämlas frän inte bara psykolog, kurator ellerstudievägledare utan också skolledare och lärare. Sekreiess för i paragrafenavsedda uppgifter hos de tvä sistnämnda gmpperna kan kanske därför behövainföras. TCO anför i anslutningtill paragrafens andra slycke all del enligt TCO:s uppfattning är riktigt attdet inom barn- och ungdomsundervisningen bedrivs en mer omfattande och delvisannoriunda elevvård än inom den övriga sektorn av undervisningsväsendet. TCOvill dock framhålla att inom sislnämnda sektor även andra befattningshavare ände i paragrafen uppräknade i sitt ele;vvärdande arbete erhåller uppgifter sombör sekrelesskyddas. Denna elevvård innefattas i det utvidgade begreppetelevvårdande verksamhet som TCO har föreslagit beträffande bam- ochungdomsundervisningen (se ovan), och bör därför föras in under sammasekrelessbegrepp som TCO har föreslagit skall gälla inom barn- ochungdomsundervisningen. Frågan om utiämnande av uppgift i elevvårdsverksamhelblir därmed endasl bedömd med tillämpning av skaderekvisit. Förden sektor avundervisningsväsendet som ligger utanför bam- och ungdomsundervisningenföreslås i promemorian att sekretesskyddet skall avgränsas av ell s, k, omväntskaderekvisii. Den lösning som ovan anförts beträffande sekreiessbegreppet börenligt TCO:s mening kombineras med ell rakt skaderekvisii, TCO föreslår såledesatt sektorn utanför barn- och ungdomsundervisningen före in under detsekrelessbegrepp och de skaderekvisii, som TCO har föreslagit beträffande barn-och ungdomsundervisningen. Mueller bör paragrafens andra slycke kompletteras med enhänvisning till förodningen (1977:826) om tillfällig avstängning av studerandevid högskoleenhet. Skolöverstyrelsennoterar all förslagels 1 kap, 3 § innebär all sekrelesslagen kommer alt gällainte endasl för de anställda ulan också för personer som på grund av uppdraghos myndighei deltar i myndighels verksamhet. Elevrepresentanter t, ex, isamarbelsnämnd skulle således omfattas av lagens bestämmelser. Det bör ocksåuppmärksammas, framhåller , all beslämmelserna kommer atl bliaktuella för föräldrar och elever, som kommer att ingå i organ i den blivandeSIA-skolan, exempelvis den föreslagna skolnämnden. villpåpeka de problem detla kan medföra i fall, dä elev inte har uppnått siraffmyndigålder. RiksförbundeiHem och Skola framför uppfattningen atl risk föreligger att den nyasekrelesslagen kan fä negativa följder för barnet om inte samarbetet mellan hemoch skola fungerar väl. Föräldrar och andra som har vårdnaden Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 341 ombarnet måste nästan undantagslöst ha etl godtagbart inlresse av all lä ta delav upplysningar om sina barn. Ehdasi om förhållandel rfiellari föräldrar ochbarnet är sådanl att upplysningen lill föräldrarna kan befaras leda lill skadaför barnet kan undanlag anses föreligga. Förbundet finner del tveksamt omförutsättningar alltid föreligger för skolans befattningshavare all göra sådanabedömningar. Förulsäliningarna är dock avgjort bättre om etl förtroendefulltsamarbete mellan hemmen och skolan har hunnit grundläggas innan skolansfunktionär ställs inför avgörandet om vissa upplysningar mol elevens viljaskall delges föräldrarna. Denabsoluta sekretessen i ärenden om bl. a. arbets förmedling enligt paragrafensförsia slycke berörs av . Sekreiessen har motiverats med all desituationer som avses är av utpräglad förtroendekaraktär och atl dentraditionella arbetsförmedlingen bygger på frivillighetens grund. Även om dessasynpunkter ingalunda saknar betydelse för frågan om sekretesskyddets styrkaifrågasätter hovrätten om inte sekrelessbehovel har överdrivits. Med densekreiess som föreslås kommer även helt harmlösa uppgifter att bli hemliga. Delkan sällas i fråga om detta står i god överensstämmelse med de principer sombär upp sekretesslagstiftningen. En sekretessregel med omvänt skaderekvisiilorde inte bara väl tillgodose behovet av sekretess på området ulan också ståbättre i överensstämmelse med regeln om att offentlighelen inte fär begränsasmer än vad som är nödvändigl för all skydda del inlresse som avses. Ocksåarbetsmarknadsstyrelsen berör skillnaden i sekreiesshänseende mellan försiaoch andra slyckel. delar i och för sig denprincipiella uppfattningen att man bör skilja på situationer där skyddet förden enskildes integritet téi" sig särskill starkt (förlroendefallen) ochsituationer där allmänheten ofta kan ha ett berättigat insynsiniresse iverksamhelen (myndigheisuiövningsfallen). Gränserna för tillämpningen av de bådafallen kan emellertid inte dras upp så enkelt och onyanserat som i paragrafen.Inom den integrerade organisation som den offentliga arbetsförmedlingen numeraverkar är det t. ex. inte så lätt all renodla begreppet"arbetsförmedling". Enligt förordningen (1965:667, omtryckt 1976:268)med instmktion för arbetsmarknadsverket skall arbetsförmedling (= lokalmyndighei) inom sitt verksamhetsområde bl. "utöva den offentligaarbeisförmedlingsverksamheten, däri inbegripet yrkesvägledning ocharbetsvärd..." (40a§). Arbetsförmedlare, yrkesvägledare och arbelsvårdarearbetar tillsammans i syfte att så snabbi och effektivt som möjligt kunna sättain olika arbetsförberedande åtgärder för den arbetssökande. Del kan gällaflytiningsbidrag, yrkesutbildning, anställning i skyddat och halvskyddalarbete, arkivarbele, näringshjälp etc. Sådana stödåtgärder är ofta avmyndighetsutövningskaraklär (t. ex. beviljande av bidrag) men inslag Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 342 avförtroendesilualioner förekommer ofta och särskilt i de s. k.arbetsvärds-fallen (t. ex. psykologsamlal). Den renodlade platsförmedlandeverksamheten innehåller kanske huvudsakligen situationer av uppenbarförtroendekaraktär men även här förekommer inslag av myndighetsutövning, t.ex. resekostnadsersättning till arbetssökande för inställelse hos arbetsförmedlingen(se 11 § arbetsmarknadskungörelsen (1966:368, omtryckt 1976:269)). För atluppnå syftet att skilja på förtroendefallen och myndighetsutövnings-fallen inomhela det område paragrafen avses läcka föreslås att denna formuleras om. Försiaslyckel kan lämpligen lyda: Sekreiessgäller i ärende om arbetsförmedling, yrkesvägledning och arbetsvärd saml andraålgärder i anställnings- och sysselsättningsfrämjande syfte för uppgift omenskilds personliga förhållanden, om ärendet ej innebär myndighetsutövning motenskild. 1andra slyckel bör enligt området för myndigheisuiövningsfallenbeskrivas på likartat sätt men med angivande av skaderekvisii. i anser all gränsdragningen isekreiesshänseende mellan å ena sidan arbetsförmedling och yrkesvägledning ochå andra sidan övrig arbetsvårdsverksamhet har blivit alllför kraftigt markeradi förslagel. I praktiken har dessa verksamheter ell starkt samband medvarandra, varför en så stor åtskillnad i sekreiesshänseende som föreslås iparagrafen inte framstår som sakligt motiverad. Nämnden förordar därför altsekretessen i ärenden om arbetsvärd och annan arbetsvårdsverksamhet förstärks.Den bör lämpligen kunna utformas efter mönster från den sekretess som föreslåsgälla inom socialvården. Behovel av informationsutbyte mellanarbetsvårdsorganen och andra myndigheter, t. ex. försäkringskassa, torde enligtnämnden kunna tillgodoses med stöd av de bestämmelser om undanlag frånsekretess som finns i lagförslaget 2 kap. i anser också, atl den i princip absolutasekreiess som föreslås beträffande arbetsförmedling och yrkesvägledning ävenbör gälla i frågaom vissa uppgifter hos psykolog och kurator vid arbetsvärden.I arbetsvärden ingår ofta ett behandlingsmo-ment, där klienten i samtal med enpsykolog eller kurator lämnar högst intima och ömtåliga upplysningar om sigsjälv och sina personliga förhållanden och där klienten utgår från att hansuppgifter inte lämnas ul till någon utan alt han samtycker till del. uppfattning talar starka skäl för all uppgifter som i ell sådantsammanhang lämnas till en psykolog eller kurator bör omfattas av samma strängasekreiess som gäller i ärenden om arbetsförmedling eller yrkesvägledning. Göteborgskommunstyrelse delar sociala centralnämndens i kommunen uppfattning allsekretessen i arbetsvårdsverksamheien bör förstärkas. Likaså bör det enligtkommunstyrelsen finnas utrymme för förtroendeseki;eless i Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 343 frågaom vissa uppgifter hos psykolog och kurator vid arbetsvärden. JKberör beslämmelsen i paragrafens andra stycke om sekretess i verksamhet somavser hjälp och stöd vid arbetslöshet. Det erinras i promemorian om att, i denmån fråga om sådanl stöd handläggs av och de allmännaförsäkringskassorna, även bestämmelserna i 7 § blir tillämpliga. Hur dennakonflikt skall lösas anges däremot inte. I detla fall är visserligen de olikasekretessregler som kommer i fråga utformade i huvudsak lika såvitt gällerskaderekvisilet. Men en viktig skillnad föreligger, i del att beslut av allmänförsäkringskassa är hemligt enligt 7 § men offentligt enligt 10 §. Dennabristande överensslämmelse lorde enligt JK böra undanröjas. ar\för att nämnden i skrivelse hemställt atttystnadsplikt skall gälla för nämndensärenden om straffade,dvs. ärenden enligtcirkuläret (1972:130) om anställning av straffade personer m. fi. inom statligoch statsunderstödd verksamhet. Av specialmoliveringen lill 8 kap. 11 § lordeframgå att sekretess endast skall gälla redan anställda på en myndighei.Nämndens ärenden om straffade gäller personer som söker anställning. Denna gruppav ärenden nämns inte i specialmoliveringen och kan enligt nämndens meningknappasl tolkas in i förslaget, I 10 § föreslås sekretess gälla bl, a, iärenden om arbetsvärd, hjälp och stöd vid arbetsbrist eller andra åtgärderenligt lagen om vissa anslällningsfrämjande åtgärder. Även om man kanske avparagrafens lydelse kan tolka in alt det skall gälla sekreiess för nämndensärenden om straffade vore del för klarhetens skull bra om denna typ av ärendenämns i propositionens kommentar till paragrafen. Nämnden hemställer därför attså sker. Medanledning av vad som yttras i promemorian (s, 120 O om innebörden av termenärende ifrågasätter hovrätten för om del i paragrafens förstastycke är tillräckligt att tala om ärenden om arbetsförmedling elleryrkesvägledning. Medanledning av beslämmelsen i paragrafens andra slycke atl sekretess ej gällerhe slu t uttalar att den for sin del anser atl beslul isådana ärenden som avses i andra slyckel promemorieförslaget bör omfattas avsekreiess. Dessa beslul, som kan avse t, ex, arbetsmarknadsutbildning,näringshjälp, arbetslräning och arkivarbete, kan ofta innehålla sådanapersonliga uppgifter om den enskilde som vid etl röjande kan länkas medföra menför honom. mening är det värdefullt att skyddet för den enskildes integritetenligt förslaget stärks inom myndigheternas personalsociala verksamhet.Universitets- och högskoleämbetet finner det angeläget atl sekretesskydd införsför vissa uppgifter om enskilds personliga förhållanden Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 344 inomen myndighels personalsociala och personaladministraliva verksamhet såsom harföreslagils i 11 §, Stadsjuristen i finner den föreslagnautvidgningen av sekreiessen starkt motiverad och tillstyrker förslaget,industriverks styrelse konstaterar all skyddet för den enskildesintegritet stärks i förslagel lill sekretesslag. Sekretess gäller enligtförelaget i stor utsträckning i myndighets personalsociala och personaladministrativaverksamhet, Detla är en nyhet som styrelsen finner tillfredsslällande.Kommunstyrelsen i kommun ser med tillfredsställelse allsekretessbestämmelser på del personalsociala områdel kommer till stånd. Även ombehovet har funnits av sådana bestämmelser kan det enligtkommunstyrelsen synas än mer angelägel i en lid dä den personalsociala delenutökas och blir en naturiigt del inom varje myndighets verksamhetsområde.Stadsjuristen i finner den föreslagna regeln om sekreiess imyndighets personaladministraliva verksamhet - som bl, a, innebär att uppgiftenom sökandens hälsotillstånd i ärenden om tjänstetillsättning blir skyddade -motiverad och tillstyrker den därför. aUmänna skolstyrelse anför althittills i viss ulrsiräckning funnits handlingssekretess t. ex. förpsykologiska undersökningar som har utförts vid anställning av personal.