prop · G303175 · 1979-12-31 00:00:00 — Kommisaionen försesdagligen med informationer rörande importprisarm.m. på de mest representativagrosaiatmaxknadema för frukt och grönsaker i EG:s medlemsländer så att priserna för importerade produkter av i allmänhet kvalitetaklaas I kan beräknas. Fråndessa noteringar görs avdrag för utgående tulloch eventuella avgifter varefter ett aärakiltimportpria fastställa varje marknadsdag för varje land som till EG exporterar produkter, vilkaingår i referenaprissystemet. En utjämningaavgiftinföra därefter i princip om det särskildaimportpriaet för att exportland understigerreferenspriset med mer än 0,50 kontoenheter (ke) per 100 kgunder två på varandra följande marknadadagar. Utjämningsavgiften motavaxar skillnaden mellan gällande referenspris och genomsnittet för de senaste tvådagarnas särskilda importpris för ifrågavarande Avgiften förexportlandet, r fsåga appgår-ill sanma belopp oberoende av i vilket SG-land aom importen åker och utgåraom tillägg till gällande tull. Införda utjämningaavgifter avskaffas när det särskildaim-Dort-prisex för exporxlandet uppgär till eller överstigerreferenspriset under två på varandra följande naxknadsda-g3x. Utjämningaavgiften avakaffaa även när något pris fördet aktuella exportlandet överhuvudtaget inte kunnat noteras för ifrågavarandeprodukt under sex på varandra följande marknadadagar. Importen av vaxor till regleras med viasa undantagge-aom kungörelsen (l974:82) angående allmäntimportförbud. Enligt lenna kungörelae fårimport inte äga rum utan tillstånd av jord-jruksnämndennär det gäller jordbruksvaror och kommerskollegium L övrigt. Jordbruksnämndenhax frilistat nästan alla varor inom iitt område. Licenstvånggäller bl.a. för äpplen, päron (alla .änder)och potatis (öst ländema). Prop.1979/80:175 31 Kvantitativa restriktioner är enligt artiksl XI principielltförbjudna. Förutom visaa allmännaundantag härifrån ingäx i avtalet undantag för importreatriktioner till akydd för betalningsbalansen (artikel XII) och för vissa fall av oaxknadsstöming (artikel XXX) aamt undantag med hänsyn till vissa väsentliga säkerhetsintressen (artikel XXI). Importreatriktioner inom ramen för bilaterala avtal med GATT-länder hax trota förbudeti artikal XIoch under åberopande av undantagabestäfflmelsema inte ansetts strida mot GATT-avta-lat så länge auidxaavtalsalutanda parters väsentliga intressen inte berörts. Avsiktsförklaringarhax dock avgetta om avveckling av dlakxi mi nerande restriktioner till viaaa öatländer i derasanalutningaprotokoll till . I enlighet med deaaa protokoll akallrestriktioner som upprätthålls undarkaataa aärskild granakningsprocedur i ayfte att möjliggöraen avveckling av restriktionerna. Prop.1979/80:175 32 beslut om trädgårdanäringen (prop. 1978/79:136, JoU 1978/79:29, SkU1978/79:47, rskr 1978/79:400) innebar en övergång från vikttullartill värdetullax för flertalet trädgåxdaprodukter. Införandetav växdetullai medför avsevärda förbättringar i tullskyddet. Framför allt blir tullskyddets storlek oförändrad vid förändringar iprisnivån. En nackdel med värdetullaxäx att de vid import till låga priser kan ge ett säoxe skydd änvikttullar. Den övergäng från vikttullar till värdetullax som beslöt kan alltså innebära att tullskyddet försämras vid import till låga priser. Av denna anledning bar begäxt skyddsåtgärder mot låg-_ prisimport i enlighet mod vad aom föreslås i motionen 1978/79: 2473. Import till priser, som avsevärt understiger de priser som normalt gäller vid den ifrågavarandetidpunkten, förekommer för i stort sett alla trädgåxdaprodukter. Lågprisimporten kan avsa aå-väl atorre sommindre partier och förekomma under längre eller . Importen kommer från olika delar av världen; det frän . , de västeuropeiska ländema eller '""''" del av världen.Ofta rör det sig om över-akottaproduktion som man önskar fåavsatt i . En bidragande orsak till att andra ländera överskottsproduktionpå detta sätt avsättspå dan svenska marknäiien äx det förbållandet attSverige under långa perioder av produktlonaaäaongen ärden enda marknad i norra och västra varken äx stängd för import (såaom Morge och ) eller skyddas avimportminl-mipriaer och kombi nationatullar (aåaom EG). Handeln med frukt och grönsaker sker ofta genom s.k. konsigna-tionsaffärer. Denna handel tillgår så att ettparti av t.ex. 1979/80:175 33 slanggurka overlåtes till an svensk grossist utan att priset fastställts. Groaalaten aäljer aadan paxtiet tilldetaljbandela-ledet till det pris aom maxkaiaden vill betala. Däxefter erhåller leverantören i utlandet betalning efter detatt grossisten dragit av ersättning för sina kostnader.Konalgnationahandeln kan sägaa utgöra en knimnisaionaf örsäl jning utan faistatällda priaer. ihligt utredningens mening skapar detta alag av handel lättare förutaättnlngax för lågprisimport än andra haadalafoxmer.. Även om det äravart att apekulera cm den framtida marknadsutvecklingen är det mycket som talar för att konkurrensen på trädgäxdaområdet kommer att ytterligare öka och därmed också risken för ökad avsättning av överskottspaxtier till låga priser. Taktorer som talar häfför är bl.a..det allt effektivareutnyttjandet av produktionspotentialen i Medelahavs-offlxådat, EG:3 förestående utvidgning med tre länder från detta område aamt många och östländers ökade satsning på export av trädgårdsprodtiktar. Omfattningen av lågprisimporten är det svårt att redovisa. Den avenakaimportstatistiken omfattar endast medelpriset per m'in'"1 för de olika trädgäxdsprodnktema. Någon redovisning för prissvängningarna mellan olika dagar förekommer inte i den officiella IVaH jaTHg-nä-rlnggnt-rnrfTi-ingon däxfÖX inte 1 ämnn någon sådan redovianing, vilket bada vaxlt önskvärt. Redan av månadamedeltalen framgår dock att importprisema för viaaa produkter är mycket låga. Srfäxenhetsmässigt kan dessutom konstateras attstora prisaklllnader föreliggervid aamma tidpunkt mellan olika importpartier. Storlekarna av desaa prisavängnlngax varierar för de olika produkterna. har angett att övergången till värdetullax int* bör innebära att en växa beläggs med ett lägre tullbelopp per vikt- 1979/80:175 34 enhet än nu utgående vikttullar medför. Enligt utredningens mening börden av rikadagen sålunda angivna minimiskyddsnivån i allmänhatge trädgåxdapxoduktema ett godtagbart skydd mot import till låga priser. Inom BG definiaraa lågprisimportsom sådan import som skar till priser somunderstiger särskilt fastställda referensnivåer.Dessa referenspriser fastställa iprincip på grundval av de producentprisersom under näraaat föregående treårsperiod noterata på de viktigaste producantmaxknadama där priserna i allmänhet äx lagat, i vaxje medlemastat. BG:a definition är dock svåratt tillämpa i med tanke på den svenska marknadens begränsade storlek och importens starka påverkan påden inhemska prisnivån. Med lågprisimport avser utredningen idenna promemoria sådan import aom med växdetull ger ett lägretullbe+opp per viktenhet än vad en motsvarande vikttullskulle innebära. å'2.'É?'iP'LkS. meil_olika_33rst_em De i avsnitt 3 tidigare redovisade systemen för skydd mot lågprisimporthar vart och ett aina för- och nackdelar som får vägaa mot dengrad av akydd man önskar få ut av systemet. Det system som väljs bör således ge att tillfredsställande skydd i olika avseenden mot lågprisimport. är det av stor betydelse att systemet medger att åtgärder kan sättas ln snabbt. Systemet bör vidaxevaia någorlunda lättarlmi nistrerat och överskådligt . Det bör stå i överensstämmelsemed handelspolitiska åtaganden.Konsumentemas intresse av att erhållatillgång till grönsaker som ärbilliga men också av god kvalitet och med jämnt tillförselmåste också beaktas i aammanhanget. handelapolitiaka åtaganden förutsätter att tullarna för deprodukter som ingår i systemet inte är bundna i . I det fortsatta resonemanget utgår därför utredningen frånatt vid de förestående GATT-förhandli ngama lyckas frigöra tomaterna frånbindningar och att tullarna för övriga häraktuella varor hålls fria från nya binriningax. Prop.1979/80:175 35 SäMkild_tull 2ch antid\impin£tull. Leveranserna med lågpris-varor kommer ofta oväntat. De kan ocksåsom tidigare framhållits upphöra after . De åtgärder somakall sättas in måste färför kunna vidtas utan tidsutdräkt för att få effekt. Den möjlighat regeringen har att införa särskild tullenligt 2 § tullförordningen Isxäveren visa tidaåtgång i nnan bealut kan fattas om tullens införande. akall förat konstatera att lågprisimport föreliggersamt däxefter göra framställningtill regeringen, som slutligen fattar beslut. torde skadanredan växa skedd. Detta tillvägagångssätt äx därför alltför omständlgtför att passa i lågprla-aammaiibang. Detaamma gäller i änhögre grad möjligheten att in föra antidimpingtull. Kvantitativa_re3tri_ktioner är i handelspolitiska sammanhang ett. mycket grovt medel och i principförbjudet. Det skulle heller knappastvara förenligt med artikel 15 ifrihandelsavtalet mellan och EG. Utredningen anser därför inte attkvantitativa restriktioner bör komma ifråga som ett medel mot lågprisimport . Kombinat i,onstullar. Som tidigare nämnts har redan beslutat attkombinationstullar (värdetull + minimivikttull) skall införas under tullperiodema för matlökoch nyskördad potatia. Vikttullar ger som förutnämnts ett bättre skydd mot lågprisimportän värdetullax och kan därmedkomplettexa det skydd som ges genom värdetullama.Vikttullen sätts automatiskt in mot inkommande lågprispaxtier och medför i det avseendet ett effektivt skydd. Eftersom vikttullar urholkasav inflationen bör de med jämna mellanriim, t.ex. , sea överaå att de >an behålla sin skyddaeffekt. Med hänsyn till det administrativa merarbete aom förorsakas bl.a. genomkombinations-tullarna bör de begränsas till ett sälitet antal varor som möjligt, dvs. varor som ofta är utsatta förlågprisimport och som är av stor betydelse för den svenska produktionen. 1979/80:175 36 Imnprtminiminrisr kan i princip effektivt, skydda mot lår prisimport. En nackdel är dock den omfattande administrativa apparat aom kanbehöva byggas upp åtmlnatone om ett referena-prlssystem liknande detsom använda inom EG skulle införas. En arman nackdel är avärighetema att faatatälla lämpliga nivåer påimportmiaimiprisama i förhål lande till producenter, konstimenter och exportländer. Importnlnlmlprisema kan dock effektivare än kombi nationatullama lindxa effektema av lågprisimport. £-i-'S.läS-i-'-!. Utredningen hax undersöktbehovet av akydd mot lågpriaimport för de trädgåxdaprodukter som enligt bea.lut akallomfattas av värdetiUl. Utredningen har därvid funnit att fem produkter f.n. är i behov av aådantakydd. Deaaa, aom aactliga är av väsentlig betydelae för svenak trädgårdsnäring, äx morot».ter, vitkål, tomater, slanggurka och sallat. Av de nänmda.produkterna förekonmier såväl offerteraom genomförd import liill låga priser vilka atör priaaättjairgsri oå den. . svenska marknaden. Erfarenhetamä-iaigt ärjlet också känt att enbart offerter kan vara tillräckligt för att preasa priaema. Det kan aälades inta alltid utläsas av importatatiatiken att en påverkanav priset på den svenska marknaden förekommer. Det äxvidare inte möjligt att konstatera hur prissättningen skett av olika partier då importatatiatiken redoviaaa . Utredningen tax i det följandeupp de fem produkter för vilka säxakilda åtgärder mot lågprisimportbör sättas in. Prop.1979/80:175 37 I en bilaga till promemorian redovisas för vaxje produkt me-delinportpriset månadavis föråren 1976-1978 och importens storlekmånadsvis för aamma period. Den svenska produktionens omfattningframgår också liksom tulltaxenumren. För morötter (bilagan sid. 24) förealår utredningen en kombinationatull med värdetull på10 och med minimivilrttull på /lOOkg. Av tullstatistiken framgår attprisnivån genomsnittligt legat över den gränsvid vilken minimivikttull enligt föralagetskulle börja tillämpas. Däremotuppvisar enstaka månader lägre priser. Föratt bibehålla im-portakyddeta effekt även förealås därför en kombinationatullpå ovanstående aätt. Vitkål (bilagan sid. 25) bar importerats till mycket låga priser. Det röraig om import från som aedaa åx 1975 Ökat exporten till med . Det finns anledning förmoda att det ror sig om överskottspartieraom inte gått åt vid surkilatillverkning. Månads-medelpriservid import per kg förekom åx1978. Den svenska pToduktionskostnaden torde uppgå till per kg.Utredningen finner det nödvändigt att värdetullen kombineras med envikttull. I annat fall uppatår en kraftigsänkning av tullskyddet då lågprisimport av ovan beskrivet slag förekommer. Utredningen föreslår därför tull påföljande sätt. 1/5 - 30/11 växdetullpå minimivikttull på /i00 kg 1/12 - 30/4 växdetull på17 % minimivikttull på /lOO kg. Prop.1979/80: 175 38 Sallat (bilagan sid. 26) omfattax isbergsaallat och vanligsallat, som äx två helt skilda produkter. Prismässigtligger isbergasallaten omkring-2 kr. lägreän vanlig sallat. 1978 åra genomsnittspriser vax vid import av isbergssallat4,/kg och vid import av vanlig sallat /kg. De största exportländerna av isbergsaallat äx , och . Vanlig sallat kommertill ca SO % från . Import till lågprisuppträder vår och höst.Utredningen hax funnit att det är av väsentlig betydelse att låga priser inte alltför mycket får tillåtas reducera tullens skyddaaffekt och föreslär därför ankombinerad tull under resp. tullperiod med en värdetull på samt en minimivikttull på /. För att minlmivikttullaxna akall behålla aln akyudseffekt på äx det väsentligtatt de med jämna mellanrum, förslagsvis , ses övar. Utredningens föralagi fråga om kombiaationatullar frångår av tabell1. Kombinationstullax enligt utredningens förslag samt import och svenak produktion 1/7-50/4 1/5 -30/11 1/12-30/4 1/4-30/11 Vanlig 1/3-15/12 Prop.1979/80:175 39 Tomater oeh slanggurka (bilagan sid. 27 och 2S iiar mycketstor betydelse för den svenska trädgårdaproduktionen.Odling av tomat förekommer vid ca 1 100 växthuaföretaigoch odling av gurka vid ca 430 företag. Denodlade arealen upptar för tomat av den totala växthuaarealen och för gurka . Deaaa båda produkter upptar således nästan en tredjedel av all växt-husaxeal. Störningari avsättningsförhållandena för deaaa produkter medför därigenomallvarliga problem för hela odlingen i välthus. Det ärdärför enligt utredningens mening ytterst angeläget att åstadkommaett verkningsfullt akydd mot lågpriaimportför båda produkterna. Produktionakostnaden förett kg tomater beräknas åx 1979 uppgå till . och till ca . Motsvarande kostnad förgurka beräknas till . Därav utgör25 % kostnad för uppvärmning. Ett ayatem med kombinationatullar ger för tomat en växdetullpå och en minimivikttull på /i00 kg aom sträcker aig fränden till . Förgurka blir växdetullen och minimivikttullen 50 kx./lOO kg för tullperioden - den 30 aeptember. Minimivikttullar av denna storleksordning medför enligt utred-nlngena mening inte något tillräckligt akydd mot lågpriaimport av deasa produkter. Mer effektiva åtgärdar behövs om inte produktionen akall äventyras genom de ständigt återkommande im-portstömlngama. Förtomater och gurka bör därfär ett import-minimipriasystem införas. Vid ett sådant ayatembör importminimipriserna fastställas en gängvaxje år och avse kommande odlingaaäsong. Inledningsvis kan deasa aättaa med ledning av den definition av lågprisimport 1979/80: 175 40 som tidigare get-ts. Förtomat skulle minimipriset då uppgå till /kg och för gurka till 2,50 kxi/kg. Förenkel-hpts skull utjämnas minimipriset för tomat till /kg. Qn import förekommertill priser som underskrider deasa priaer skall en tilläggaavgift tas ut aå att importpriset motsvarar det fastställda importminimlpriset. Tullen beräknasdärefter på detta pris. Förtomater kommer det sammanlagda skyddet (tilläggsavgiftoch tilLl) att uppgå till /kg. Även om andra tekniska lösningar - änden utredningen föreslår - väljs måste det iiinata importpriset enligt utredningens mening ligga pl"denna aivå, /kg. Den närmare utformningen av ett systemmed imnortmininiloriser bor enligt utredningens mening ske på följande aätt. Utredningen har vid en genomgång av EG:a referansprisaystem funnit detta växa alltföradministrativt tungt och inte ägnat att på ett nöjaktigtsätt kunna lösa behovet av ett svenakt skydd mot lågprisimport. Utredningen har därförkonstruerat ett enklare system som w-ari fungera till följd av den tullprocedur acm tillämpas i . Den tullbehandling aom tillämpas i bygger på en tulldeklarationfrån importören. Underlaget fördenna är en faktura. För att faatatälladen utgående tullen behovs f.n. en viktangivelseoch för att fastställa mervärdeaakatten,vilket tullen också gör, behöva en växdeangivelse. Vid en kombinerad värde-och vikttull beräknas tullen alternativt efter de båda uppgifterna och det hogata tullbeloppet debiterasianortören. Prop.1979/80:175 41 Med ledning av de uppgifter aom skall bilda underlag för tulluppbördm.m. kan ett genomsnittligt pris fraoräknaaom det inte redan finna angivet i tuUhandllngama. Importpriset jämförs aå med det fastställdaimportmlnimipriset. Om det faktiska importpriset äx lägra taamellanaklllnaden ut aom en tilläggsavgift avtullverket i samband med tull- och momadebiteringen. Genom att låta tullenkontrollera prisnivån pä vaxje paxti kan ett admlnlatrativt tungt övervaknlngaaystem undvikas. Systemet medför visat merarbete för tullen. Om debiteringen av avgiftema blir betungande eller inte äx svåxt att förutse då lågprisimportens hela omfattning inte äx känd. Snjimianfattning Trädgårdsnäringsutredningenförealår således att iaportminimlprisaystam införs för tomater och slanggurka .. samtatt kombinationstullar införa(växdetullar -) minimi vikttullar) för morötter, vitkål och sallat. Deasa åtgäarder börvidtaa möjligt. Utredningen har ävenundersökt behovet av skyddsåtgärder mot lågprisimport förandra trädgäxdsprodukter, framför allt blomkål och sallatskål. Beträffande blomkål konstaterar utredningen att, även om lågprisimporttidvis förekommer för denna produkt, aå är låga priaer på den svenska mrknaden oftast förorsakade av stor inhemsk produktion som drivitsfram p.g.a. vädersituationen. Utredningen finnerdärför att blomkål tills vidare inte bör beläggas med kombinationstull. Prop.1979/80:175 42 Sallatskäl är en relativt ny produkt aom fått stor efterfrågan.Utredningen hax inte nu funnit tllliäokligaskäl för att f.n. belägga denna produkt medkombinationstull. Utredningen vill understryka att de åtgärder aom föreslås grundar sigpå förhållandena fram . Snabba förändringar kan uppstå på importenoch lågprisproblem uppkomma för nya produkter, t.ex. champinjoner. Det är därför angelä-get att vederbörande myndigheter noggrant följer import- och prisutvecklingen så att skyddaåtgärder kan vidtas . 4 _Låg2,risia2.ort_av fruktträd I skatteutskottets betänkandesäga bl.a. att utskottet är medvetet om att det förekommer en besvärandelågprisimport av fruktträd. Denna skulle påsikt kunna äventyra den inhemska plantskoleverksaahetensexistens. Enligt utskottets mening skulle den föreslagna tulländringen inta räcka till föratt möta denna import. Generella åtgärder aomsnabbt kan aättaa in förordaa. Utredningen hax föratt överväga lämpliga åtgärder inhämtat upplyaningar om import m.m. Odlingen av plantakolealster synes ha haft en gynnsam lönsam;-hetsutveckling framför allt och . kV vissa produktslag importeras emellertid betydande kvantiteter till låga priaer. Importen av-t.ex. förädladefruktträd har atigit . 'jnder de aenaate tre åren. ir 1976 vax importen (. ), var importen (.) och var len (i dl ). Av importenår 1973 kom (.) Prop.1979/80:175 43 öststater.Under len senaste femårsperioden har importen frän stigit frän3 till . Under är 1978 har också import frånUngern skett med (. Den svenska produktionen uppgär till ca . Den nuvaranda påfruktträd uppgår till /i00 kg rör förädlade och /i00 kg förandra. Ett normalt fruktträd medutbildad krona väger oa . Detta innebär att tullen uppgär till ca för ett aådant fruktträd. Med den nya tullen, vilken är , kommer fruktträd, aomkoa-tax . vid importer att få lägretullbelaatning än f.n. De importpriser som hax förekommit frånviaaa öatata-ter har i allmänhet varit lägreän . För importen fränUngem uppgick importpriset endasttill 2,35 - Motsvarande priaer på inhemskt producerade fruktträd uppgårtill ca . De statistiska uppgifter, som här redoviaaa, underatryker den situation aomakatteutskottet påtalat beträffande importkonkurrensen för inhemsk fruktträdsproduktion.Utredningen äx helt införstådd med attdessa prisdifferenser mellan importerad och inhemsk växa på aiktutg<3r ett allvarligt problem förden svenska fruktträdsproduktionens fortbestånd. Utredningen ärmedveten om att det finns betydande värdeni en beståenda svensk frukt-trädsproduktion. Utredningen anaer att de atora prisdifferenserna mellanimporterad och inhemsk vara skapar såväl prismassiga aom tekniska mojligheter att öka en export till . Det framgår smellertil av priadifferenaema att en kombinerad värde- och vikttull är helt verkningslös i sammanhanget. 1979/80:175 44 Den andra vägen att möta lågprisimport är genom importminimipriser. När det gällerfruktträd skulle en aådan åtgärd kunna tillämpaa.TnnaTi en Uportniinimiprlanivå emellertidfaatatälla, anser utredningen att manytterligare bör föraäkra sig om tendensen iimportutvecklingen. Utredningen ansar därför; att fråganom skydd för lågprisimport för fruktträd bör omprövas efter ytterligare något äx. Underdenna tid bör importutvecklingen noggrant ochkontinuerligt följas. Bilaga 1 (5 MORÖTTER (7.01.211 och 219) VIT-_OCH_RÖrKlL (7.01.410) gånad.ivis kr/kg SAiLAT (7.01.851, 852. Medelim-Dort-pria månadsviskr/kg isbergssallatsallat sallat sallat sallat sallat isberj /sallat sallai Svenak produktion isbergssallal vanl. : 2 ;00 3 300 Prop.1979/80:175 48 TOMAT(7.01.701 och 702) Medelimnort-oris månadsviskr/kg 1976 1977 1978 SLANGGJBEA (7.01.801 och' 302) Medelim-portprismånadsvia kr/kg Svenak produktion 4 1979180. Prop.1979/80:175 50 Särskilt yttrande av experten Utredningens uppdrag äxså utformat, att anledning saknas attingå på den principiella frågan om akyddmot a.k. Lågprisimport definieras avutredningen aom sådan import, aom med de nya värdetullama ger ett lägre tullbelopp per viktenhet ände ursprungliga tullarna. Eftersom beslut just fattats om en övergäng frän an mot s.k. lågprisimporteffektivare tullform till en annan, skall någondiskussion om klokheten häri inte återupptas. Begreppet lågprisimport är - oavsett utredningens försök tilldefinition - ytterst vagt och avart att precisera. Alltför ofta torde i föreställningsvärldenhos dem aom ivrar för åtgärder mot s.k. lågprisimport finnas den tanken, att vaxje import, somoavsett bakgrunden åker eller kan ska till lägre pris änegna eller inhemska produktionskostnader, börmotverkas även om denna tanke sällan framförsi en aå renodlat protektionistisk form. Isådana branscher, där lågprisimportdiskuterats , framförallt inom beklädnad,hax man dock mot bakgrund av de principer, aom knäsatta för den internationella handeln,inte ansett aig kunna gå aå långt och vidta åtgärder genomt.ex. minimlpriaer mot den atora och förden inhemska tekoindustrin baaväxandekonkuxrenaen från . Däremot har man i vissa fall ingripit mad olika begränaningsåtgär-der mot import till låga priser fråns.k.. låglöneländer, i praktiken , samt fränstatshandelsländer med den motiveringen, att införseln frånsistnämnda länder ibland ej skulle ske till marknadsmässiga priser. hax uttrycket lågprisimport 1 allmänhet varit förbehållet nu nämnda fall, där man bedömtmöjligheter föreligga att utan att kränka allmäntvedertagna principer för den intemationella handeln elleringångna ivtal kunna vidta åtgärder för att begränsaaådan införsel. Prop.1979/80:175 51 Alla frägor rörande import till låga priaer Innefattar intressemotsättningarmellan producent- och konaumentintresaen. Ägareoch anställda i olika produktionsgrenar villnaturligtvis gärna öka vinster och lönsamhet genom högre priser, medan konsumenterna har intresse av låga priaer.