prop · G303165 · 1979-12-31 00:00:00 — Jag anser atl denna andel i fortsättningen bör höjas tillminst . För utländska beställare lämnas högst i garanti enligtöverenskommelse inom . 2.4.3 Ändring av stöd till varven Höslen 1978 bemyndigade fullmäktige iriksgäldskontoret all lill utgången av är 1981 ikläda staten garanlier lillsvensk varvsindustri -inkl. lidigare lämnade garanlier - inlill etl vid varjelidpunkl sammanlagi belopp av högst 17 000 milj. kr. för finansiering ianslutning lill produklion vid varven (prop. 1978/79:49, NU 1978/79:17. rskr1978/79:115). Som jag redan nämnl, har fullmäklige bemyndigats altikläda staten garantier till beställare av fartyg vid svenska varv till ellsammanlagt belopp av högst 6665 milj. kr. 1978/79:211, NU 1978/79:58,rskr 1978/79:449). Sammantaget kan alllsä fullmäklige ikläda staten garantierför atl finansiera varvens produktion för högsl 23 665 milj. kr. uppgick statens garantiåtaganden inomnämnda ramar lill ca 13 200 milj. kr. Härulöver har fullmäklige ulfäst sig allsenare teckna garanlier för län lill etl sammanlagi belopp av ca 4 500 milj.kr. Jag behandlade frågan om ändring av siödet tillbeställare. Jag framhöll därvid alt direkta subventioner i form avavskrivningslån inte längre bör ulgå. Subvenlionsdelen av del allmännavarvsstödet bör enligt min uppfattning i stället lämnas direkl lill varven. Vid lämnande av sådanl slöd uppkommer frågan om hur deltaskall kunna ske för all bästa möjliga effekl skall kunna uppnås. Del är vikliglatl slödel ulformas på ett sådant sätt alt den affärsmässiga optimeringen avverksamhelen underlättas. Detta uppnås bäsl om siödvolymen görs oberoende avde akluella affärsbesluten inom varven. Elt lämpligt sätl alt uppnå della äralt stödel relateras till den nu planerade kapaciletsulvecklingen -män i antaldirekta produktionstimmar - vid varven . Varven kan dåi förväg bedöma hur slor del av siödet som tillkommer del enskilda varvel.Incitament saknas med andra ord för all Iräffa '"felaktiga"'företagsekonomiska beslut för all maximera slödel. Prop.1979/80: 165 29 Somjag redan har framhållit bör de statliga subventionernainom slödel lill varvsindusirin avvecklas . Denna del avslödel bör successivi trappas av . Pågrundval av den skillnad som råder mellan de svenska varvens självkoslnaderoch marknadspriset bedömer Jag atl en rimlig nivå 1981 bör vara15% av konlraklspriset, dvs. en minskning med lio procentenheter från vad somnu kan utgå som avskrivningslån lill beslälla-re av fariyg. Under åren1982-1983 bör lånedelen av siödet kunna minska med fem procenlenheler.Fr. o. m. bör län inle utgå. Sloriekenav avskrivningslånen bör för vart och ell av de privala mindre och medelstoravarven beräknas pä grundval av en plan för kapaciletsulvecklingen under åren1981-1983. Kapaciieien bör inle överskrida den nuvarande. Planerna bör granskasoch godkännas av . För Svenska Varvs delgörs molsvarande beräkning från den lolala volym som har angivils i koncernensstruklurplan för slorvarven. Avskrivningslånen bör beräknas med ulgångspunkl iproduk-lionslimmar och nämnda procentsatser för konlraklsbeloppen. uppstår vissa övergångsproblem genom allbeställarslöd i form av avskrivningslån har lämnats för viss del avproduktionen. Antalet produklionslimmar som berättigar lill stöd delta år bördärför minskas med del anlal som åtgår för den produklion som har fåttbeställarslöd. Dennuvarande formen för lånestödet, dvs. att lånel kan efterges under vissaangivna förutsättningar, bör med vissa ändringar kunna bibehållas. Länen börkunna göras tolvåriga med fem ärs amorieringsfrihel. Marknadsränta bör ulgå,dock först efter fem är. Eftergift bör normall kunna ske med beloppsom moisvarar vad varvel investerar i rationalise-ringshöjande syfte och imarknads- och utvecklingsarbete. Regeringen bör kunna medge slörre eftergifteller göra återbetalningen villkorad av resultatutvecklingen vid varvel omdetta skulle bedömas nödvändigl med hänsyn till varvels soliditet. Utbetalningenav lånen bör administreras av . För attlikvidilelssvårigheler inle skall uppstå i de enskilda varven bör en viss delav lånen kunna utbetalas under löpande stödår. Slutbetalning kan ske i börjanav påföljande år då underlag för beräkning föreligger. Med hänsyntill den kapacitelsulveckling somjag lidigare har redovisal för varvsindustrinoch med hänsynslagande lill all slöd till beställare av fariyg redan harlämnals för beräknarjag behovel av medel för avskrivningslån lill densvenska varvsindusirin lill sammanlagi 830 milj. kr, . Jag förordar sålunda atl slödel lill varvsindusirinutformas i enlighel med vad jag nu har anförl och atl 830 milj. kr. anvisastill avskrivningslån till svensk varvsindustri för /81. De förändringar i slödel lill de svenska varven som Jaghar förordat Prop.1979/80: 165 30 medför all del inte längre finns anledning all ha Ivåskilda ramar för garanlier till svenska varv och lill beställare. För atl fäbäitre överblick av det slatliga garanliengagemanget bör de Ivå ramarna slåssamman. För ell genomförande av Svenska Varvs slmklurplan och deminskningar av de mindre och medelslora varvens kapacilet som Jag lidigare harredovisal beräknarjag all det nu gällande bemyndigandel om sammanlagt 23665milj. för kredilgarantier till svensk varvsindustri och garanlier lillbeställare inte behöver uiökas. Jag förordar sålunda all fullmäktige i riksgäldskonlorelbemyndigas all ikläda staten garanlier avseende de svenska varvens produkliontill utgången av - inkl. lidigare lämnade garanlier - inlill etl vidvarje tidpunkt sammanlagt belopp av högsl 23 665 milj. kr. Jag vill i della sammanhang erinra om atl chefen förkommunikaiiönsdepariemeniei lidigare denna dag har förordal all förslag läggsfram om värdegaranlier lill svenska redare. Värdegaranlin avses uigöra ellkomplement till kreditgarantin med huvudsakligt syfte all soliditelsmässigtunderlätta beställningar av fariyg vid i försia hand svenska varv. Införande av det direkla varvsslöd som jag har förordatmedför vissa ändringar av de regler som hillills har tillämpats i garanlisyslemet. har lämnats garantiermolsvarande högsl av konlraklspriset. Detta procenttal har bedömis motsvaravad varvel likvidiletsmässigt har belastats med . Nägon anledningatt ändra denna praxis har inle funnits, eftersom kontraktspriset på grund avdet stöd som staten lämnade i form av lån till beställare av fariyg har kunnathållas på en nivå som molsvarade varvets kostnader för byggnationen. Deldirekta varvsstödet medför emellertid all kontraklspriserna i vissa fall kankomma alt understiga varvens kosinader. bör därförgaranlier kunna slällas i sådan ulslräckning all varvens likviditet inleförändras Jämförl med nu gällande ordning. För liden efter leverans utgår f n. till svenskabeställare enligt vad Jag har nämnl garantier molsvarande högsl avkonlraklspriset. erhåller beställaren dessulom i lån från siaten ochåterstående betalas kontant. Vid ulländska beställningar lämnas högsl igaranlier enligt de villkor som överenskommits inom . Avskrivningslånenlill beställare av fartyg avses nu i enlighel med vad Jag har förordalersättas av avskrivningslän lill varven. I nuvarande ekonomiska situation försvenska beställare, då dessa inte fulll ul har återhämtat sig från de senasleårens besvärliga ekonomiska läge, bör dessa enligt min mening även i fortsättningenkunna påräkna en bättre finansiering än vad som ges ulländska redare. Eflersamråd med chefen för kommunikalionsdepartementel förordar Jag därför allgaranlier får lämnas upp lill av kontraktsprisel om beställaren är svensk.Minsl bör alllsä belalas kontant. Löptiden för de lån som las upp medstatlig garanti bör liksom i normalfallet vara Prop.1979/80: 165 ?l högsl lolv år. För all skapa bälire finansiellaförutsättningar för ell utvidgat samarbele mellan svenska varv och rederiervad gäller atl konstruera och bygga lekniskl avancerade fartyg inom ramen fördel lidigare nämnda sjöfarlspolitiska programmet bör vid byggande av sådanafartyg garantier kunna slällas för lån med en löptid på upp lill . 2.4.4 Statligt stöd vidJärtygse.xport Exporl av fariyg omfattas av en särskild överenskommelsesom har träffats inom ramen för och som innebär bl.a. alt räntan pä fartygskreditsom omfattas av statlig garanii i allmänhet inle får understiga . 1 enlighetmed beslut av (prop. 1977/78:155, NU 1977/ 78: 73, rskr 1977/78: 379)har för perioden den 30 Juni 1981 införts eltkrediifinansieringssyslem som skall underlätta svenska företagsexportförsäljning. AB Svensk Exportkredil (SEK) kan enligi detla syslem undervissa förulsältningar lämna lån för finansiering av exportkrediter i svenskakronor eller lämplig ulländsk valuta till fast ränla som baseras på de lägslaräniesatserna som har överenskommits internaiionelll för statligt stöd lillexportkreditgivning. Enligt beslul av får SEK lämnasådana lån för fartygsexport upp till 2 500 milj. kr. 1978/ 79: 49, NU1978/79:17. rskr 1978/79:115). De närmare bestämmelserna för exporlkredilslödelåterfinns i förordningen (1978: 404 ändrad 1978: 996) om exporlfinansiering medstatligt slöd, m.m. hade SEK lämnal statsstödda lån vidfarlygsex-porl för 600 milj. kr. Denna kredilgivning har verksami bidragil lillatl exporten någorlunda har kunnat hällas uppe. Jag har tidigare framhållit vikten av all de svenskavarvens export kan öka. För all bl.a. lillgodose del ökade behovel allfinansiera krediler för fartygsexpori har regeringen i prop. 1979/80:125 (bil.11) lidigare denna dag föreslagit all ramen för statsstödda län ökas från 10000milj. till 18000 milj. kr. De svenska redare som har beställt fariyg vid svenska varvbetalar normall högre räntor än vad som enligt det nämnda systemet gällervid exportorder, liksom vad de normall kan erhålla från ulländska varv. Ienlighet med beslut av (prop. 1977/78:155, NU 1977/78: 73, rskr1977/78: 379) kan - i de fall dä konkurrens frånulländsk stalsstödd kredilgivning kan påvisas - efler beslul av regeringenlämna krediter med villkor som motsvarar de som gäller vid export. Dennamöjlighet har dock förutsatts komma atl ulnylljas restriktivt och har hittillsinte uinyltjats vid fartygsbeställningar. Om de svenska varven skall ha möjlighel att lyckas med sinomslällning och kunna konkurrera framgångsrikt med ulländska varv är del imånga fall väsentligt all de räntor de svenska varven kan erbjuda förfariygsfinan-siering inte alllför markant skiljer sig från vad ulländskakonkurrenter erbjuder. Jag anser därför all möjligheter till ränleslöd vidbeställningar Prop.1979/80: 165 32 frän bör finnas. En sådan möjlighel lill statligtränleslöd bör vara förknippad med en resirikliv prövning. Vid prövningen bördet sammanlagda ställiga stöd som kan utgå om beställningen görs i Sverigebeaklas. liksom del slöd uiöver förmånliga räntevillkor som kan ulgå om beställningenläggs ulomlands. Även övriga fakiorer av belydelse vid val av leverantör, t.ex. valutarisker och leveranssäkerhel bör beaktas. Med hänsyn till alt nämndenför fartygskredilgarantier (FKN) redan nu prövar de enskilda fartygsaffärernaanser jag all FKN är bäsl lämpad alt pröva frågan om statligt ränleslöd. Ränleslödelskall alltså i fortsättningen inle prövas av . Jagberäknar medelsbehovet härför till 300 milj. kr. avseende kontrakt tecknadesenasl . Jag förordar alltså all ett reservalionsanslag av300 milj. kr. för ränleslöd lill varvsindusirin tas upp på statsbudgeten förbudgetårel 1980/81. I den mån anspråken pä räntestöd, trots den restriktivaprövningen, överstiger de anslagna medlen bör i första hand ansökningar somavser tekniskt avancerade fartyg prioriteras. Samiidigi bör särskiltmöjligheterna atl lämna ränleslöd lill projekl som ligger inom ramen för dellidigare nämnda sjöfartspoliliska programmet beaklas. Enligt beslut av får 125 milj. kr. användas förstöd lill utvecklingsländer för imporl av fariyg från (prop.1978/79:49, NU 1978/ 79:17, rskr 1978/79:115). Fullmäktige i riksgäldskontoretkan i samband med sådan imporl slälla kreditgarantier för län med löplid på 15är och däröver. De lån som las upp med sådan garanti kan lämnas av SEK inom denram för fartygsexpori somjag har nämnt. Garantin får omfalla högsl avkontraktsprisel för fartyget. En förutsättning är dock all fartyget beställsföre den och levereras före utgången av . har denna möjlighet inle ulnylljas av de svenskavarven. Skälen lill detla är flera. De svenska varvsföretagen har haft litenerfarenhei av all sälja fariyg lill utvecklingsländer. F.n. pågår dockunderhandlingar med flera utvecklingsländer om försäljning av fariyg och andraprodukter. Hos FKN fanns den sju ansökningar om slöd lillutvecklingsländer för imporl av fariyg från . De ulvecklingsländeransökningarna avser är bl. a. , , och Tanzania.Ansökningarna avser en sammanlagd konlraklssumma om ca I 100 milj. kr.Sannolikl kommer någon eller några av dessa underhandlingar atl resultera iförsälj-ningsavial. För alt varven skall ha samma möjligheter lillframförhällning i sin planering vid affärer med utvecklingsländer som vidövriga affärer förordar Jag all lidsgränserna för slödel utsträcks till allavse konlrakl som tecknas före . Någon avgränsning framål iliden när leverans skall ske finner jag inte nödvändig. Stödet bör kunna utgå även vid försäljning av sådana nyaprodukter som varven kan komma all producera inom ramen för sin ändradeproduktionsinriktning. Enligt beslut av (prop. 1978/79:49, NU1978/79:17. rskr 1978/ Prop.1979/80:165 33 79:115) fär garanlier utställas även för alternativproduklion vid varven. Siödet är dock avgränsat till sådana kontrakt somtecknas . Även på della område förordar Jag alllidpiihklen förlängs till att avse sädana kontrakt som tecknas senast den 31december 1983. 2.5 Finansiellt stöd till erhöll vid bildandet etleget kapital på I 524 milj. kr., varav aktiekapital 600 milj. kr., reservfond300 milj. kr., fritt eget kapital 435 milj. kr. samt en koncernreserv om 189milj. Koncern-reserven uppstod genom att dotterbolagens aktier togs upplill lägre värde i Svenska Varv AB:s balansräkning än deras beräknadesubstansvärde. Vidare bemyndigades fullmäktige i riksgäldskonlorel atl tecknagaranlier för koncernen om högst 800 milj. kr. avseende föriusttäckning förverksamheten . anvisade dessulom 859 milj. kr. ibidrag lill Svenska Varv för nedläggning av . Kapitaltillskottetsslorlek grundades på överväganden om vad som ansågs kunnauigöra en acceplabel nivå i ell varaktigt skede för koncernens soliditet ochlikviditel. Del fömlsatles sålunda alt huvuddelen av de förluster som vid dennalidpunkl beräknades skulle kunna täckas dels genom atl nyakonlrakl om farlygsbeslällningar skulle tecknas med utnyttjande av det slödlill beställare av fartyg som samlidigt infördes, dels genom utnyttjande avnyss nämnda föriusttäckningsgaranlier (s. k. värdegarantier) om sammanlagt 800milj. 1977/78: 174 och prop. 1978/79:49 har redovisalsall de bedömningar som låg till gmnd för de ekonomiska beräkningarna vidkoncernens bildande inte i lillräcklig utsträckning hade beaktatförlustriskerna för koncernens valulaengagemang samt på fordringarna på olika redare.Återhämtningen från den låga nivån på fraktraler och priser pä nybeställningarskedde inte heller i den takt som hade fömtsätts. SvenskaVarvs redovisade förlust för uppgick till 2 242 milj. kr. För år 1978redovisade bolagel en förlust om 2 149 milj. kr. De verkliga förluslerna varännu slörre om del stöd som har lämnats lill beställare av fartyg beaktas. Omså sker hade den sammantagna förlusten för de båda åren varit 475 milj. kr.slörre. För alt läcka förluslerna har Svenska Varv genom beslut avslalsmakterna erhållit 3 350 milj. kr, i medelslillskotl och I 050 milj. kr. ivärdegarantier (prop. 1977/78: 174, NU 1977/78:76, rskr 1977/78:377 och prop.1978/79: 49, NU 1978/79: 17, rskr 1978/79: 115). Tillskonen var i huvudsakavsedda alt täcka redovisade förlusler och den bedömdaförlusten för . 200 milj. kr. av tillskollen avsåg all täcka SvenskaVarvs beräknade utvecklingskostnader . 3 Rik.sdagen 1979/80. Prop.1979/80:165 34 Av sisinämnda medel har hillills 100 milj. kr. utbetalats.Svenska Varv har använt medlen huvudsakligen för atl finansiera verksamheten isilt utvecklingsbolag. Staten förvärvade ijuni 1979 samtliga tillgångar i KockumsAB - med undanlag av aktierna i - för 20 milj. kr. Jämleetl belopp som svarade mot skulder på tillträdesdagen (prop. 1978/ 79:124, NU 1978/79:47, rskr 1978/79:356). Varvs- och rederiverksamheten överlätslill . 1 samband härmed anvisade 1 075 milj. kr. tillmedelslillskoll till Svenska Varv och medgav alt ytteriigare 1 500 milj. kr.tecknades i värdegaranlier. Tillskottet och värdegarantierna skulle täcka delsde föriuster som uppstod genom alt tillgångar omvärderades, dels väntadförlust och öka del egna kapilalel så att Svenska Varvs soliditetskulle bibehållas. Svenska Varv har - på grundval av sin struklurplan -bedömt resultatutvecklingen för åren 1979- 1984. För är 1979 baserar sigbedömningen på den helårsprognos som upprättades i samband med bolagelsdelårsbokslul i augusli 1979. baseras prognosen pä bolagels budgelföraret. gmndas beräkningama i huvudsak på de slulsalserbeiräffande olika marknaders utveckling, konkurrensförmågan hos olika bolag ikoncernen saml möjlig resultatutveckling som de av Svenska Varv i samband medstmklumtredningen anlilade konsultföretagen har redovisal. De ekonomiskaberäkningarna och fömtsätiningarna för dessa har analyserats inom industridepartementet. bedöms föriuslen bli ca 1 200 milj. kr. Vidbedömningen har hänsyn inle lagils lill de höjda marknadsvärdena på koncemensfartygsengagemang. Dessa höjningar medför all reserveringarna förförlustrisker bör kunna minska väsentligl. För har SvenskaVarv bedömi all ca 1 350 milj. kr. i förlustreserveringar skall kunna återförasoch påverka resultatet positivt. Del har inte möjligt atl nu fördelaälerföringarna på enskilda är. I beräkningen av Svenska Varvs kapitalbehov föråren 1980- 1984 kommer de dock all beaktas. Jag bortser därför i del följandefrån den inverkan som de återförda förlustreserverna får resullal.Den sammanlagda förlusten , beslående av redovisade förlusler iSvenska Varv, kosinader för nedläggningen av Eriksbergsvarvet om 859 milj. kr.,omvärdering av övertagna tillgångar och skulder i om I 500 milj. kr.,skulle därigenom bli drygt 7900 milj. kr. De sammanlagda tillskotten frän staten till Svenska Varv -fömtom det tillskjutna egna kapitalet - uppgår lill ca 8634milj. Sedan hänsyn har lagils lill den omvärdering av lillgångarsom Jag har nämnt skulle Svenska Varv vid utgången av kunnaredovisa elt eget kapital om ca 2 240 milj. kr. En bedömning av resultaten ärförknippad med betydande osäkerhet. Smä avvikelser i förhållande till anlagenkostnads- 1979/80: 165 35 täckning på produklionen, minskning av omkosinader,försäljningspriser för koncernens fartygsinnehav, valutakurser och räntenivåerkan komma alt påverka resultatulfallel belydligl. För alt bedöma vilketkapitallillskoU som behövs för alt genomföra siruklurplanen har Svenska Varvredovisat beräkningar, vilka efter vissa justeringar inom induslrideparlemenletsammanfallas i följande sammanslällning. Hänsyn har vid beräkningarna inlelagils lill de risker somjag har nämnt. Saminanställning av bedömd resultatutveckling årenI98fl-I984 för Svenska Varv (milj. duklion av nya verk- Tillkommer; Ej års- - 30 -2617 De beräknade föriusterna för uppgårsåledes till merän 2 600 milj. kr. Resultatprognosen för de slorvarv som Svenska Varv harbeslulal behälla. Arendalsvarvet, och Uddevallavarvet, gmndas på ettantagande om atl kostnadstäckningen för produklion successivi ökar frånbudgeterat genomsnitt är 1980 pä till . För vissa affärsområdenvänlas full kostnadstäckning erhållas medan för andra, t. ex. bulk-ochenhetslasl, kostnadstäckningen beräknas uppgå endasl lill . Storvarvens resullal är redovisat före inverkan avstatligt stöd till beställare av fartyg. Del stöd som kommer atl lämnasavseende beställningar av fartyg vid Svenska Varv har därför redovisatssärskilt. Kosinaderna för avveckling av Öresundsvarvet, FinnbodaVarf' samt nedskrivningar av anläggningar vid de kvarvarande storvarven ocnCity- 1979/80:165 36 varvelberäknas till 1450 milj. kr. Av beloppet avser 782 milj. kr. Öresundsvarvet,62 milj. kr. Varf och 606 milj. kr. nedskrivning av anläggningar vidkvarvarande varv. Beräkningarnaför Öresundsvarvet fömtsätter atl avvecklingen av varvet påbörjas omgående ochavslulas . Detta innebär atl nuvarande orderstock fullföljs ochalt hämtöver vissa nya order las. Kalkylerna fömtsätter all övertalig personalsuccessivt kan friställas ulan alt Svenska Varv åsamkas extra kosinader härför.Av de lotala kosinaderna för Öresundsvarvet avser 192 milj. kr. av- ochnedskrivningar på anläggningar samt extrakostnader vid annullering avkontrakt. Den del av Svenska Varvsfartygsinnehav som omfaltar direkt ägda fartyg vänlas ge betydanderesullaltillskolt till koncernen . Enligt stmkturplanenavvecklas del nuvarande fartygsengagemanget. Det positiva resultatet förverksamheten om 1 147 milj. kr. beräknas uppkomma bl.a. genom attföriustreserveringar på egna fartyg och fordringar beräknas kunna lösas upp med788 milj. kr. Större delen av dessa reserveringar har gjorts möjliga genom atlstatliga värdegaranfier har ställts ut. Hämtöver beräknas fartygsvärdena öka såall en vinsl om 226 milj. kr. Driften av fartygsinnehavet framlill försäljningstid-punkten beräknas ge etl nettoöverskott av 133 milj. kr.Jag vill i delta sammanhang erinra om att beslutat att defartygskredilgarantier som avser Svenska Varvs fartygsengagemang skallavvecklas (prop. 1978/ 79:49, NU 1978/79:17, rskr 1978/79:115). Avvecklingen avkoncernens fartygsengagemang som håller pä atl genomföras måsle emellertidske successivi där marknadsbetingelserna beaktas för att de nämnda resultatenskall kunna uppnås. I vissa fall kan del även i framliden bli nödvändigl förSvenska Varv att som etl led i samarbele med olika rederier om all byggatekniskt avancerade fartyg äga minoritetsandelar i dessa. Jag har utgått frånall sådant samarbete i första hand kommer all ske med svenska rederier ochunder svensk flagg. Kostnadernaför att utveckla och introducera nya verksamhelsgrenar, 800 milj. kr., avserdels den verksamhet som bedrivs inom Swedyards Developmeni Corporation ABavseende utveckling, projektering och marknadsföring av prefabriceradeprocessanläggningar för 360 milj. kr., dels verksamhet inom nya områdenberäknade lill 440 milj. kr. Konkreia planer för sistnämnda verksamhet saknasdock f. n. Kostnadernaför Projekt 80 AB beräknas till 240 milj. kr. Även för harkostnader för Projekt 80 belastat . Beloppet är 26 milj. kr. förvilkel någon ersättning inte utgått. De toiala kostnadema föranslällningsgaranlin kan således beräknas till 266 milj. kr. Baseratpå långsiktsplaner för de i den kommersiella sektorn ingående industribolagenbedöms dessa uppnå en gynnsam resultatutveckling. Deförändringar som stmkturplanen medför innebär all de kosinader Prop.1979/80:165 37 som är hänförliga till Eriksbergsnedläggningen inle längrekan särskiljas . Den reserv som bedöms vara kvar vid utgången avår 1980, 184 milj. kr., kan därför lösas upp. Till poslen övrigl hänför Jag bl. a. Cityvarvet,Kariskronavarvet, varv samt vissa mindre bolag. Resullatet fördessa bolag bedöms under de närmasle två till tre åren kunna vändas från ennivå med förhållandevis stora förluster till etl resullal som ligger näranoll. I SvenskaVarvs räkenskaper uppgår, före de återföringar bokslut avförlustreserveringar som Jag har nämnl, reserver förkundfordringsrisker och borgensåtaganden lill 2 307 milj. kr. Mol bakgmnd avförbättringen av fraktnivåerna och ökal marknadsvärde för koncernensfartygsengagemang bedömer Svenska Varv atl 596 milj. kr. bör kunna återföras avreserverna. Enligt vadJag har nämnl har fullmäktige i bemyndigats attikläda staten garanlier till till ell sammanlagt belopp av 3350 milj. kr. avseende förlusUäckning för kundfordringar och fartygsproduktionavseende verksamhelsåren 19771979.