prop · G303143 · 1979-12-31 00:00:00 — Med hänsyn till detbetydande intresse det allmänna har i företagen ej enbart på grund av skatterutan även som kreditgivare och lönegarant är det av största vikt att denkontroll av bolagen som revisorema utför skötes enligt aktiebolagslagensbestämmelser. Länsåklagaren i : Något som arbelsgruppen inlehar beröri men som framstår som önskvärt atl reglera är att avgående revisorborde åläggas skyldighet att skriftligen dokumentera de skäl han har för sinavgång. Denna handling skulle ny revisor vara skyldig atl ta del av innan hanpåbörjar sitt arbete. Med en sådan ordning skulle bl. a. möjligheternainskränkas för en styrelse att behändigt göra sig av med en för slyrelsenobekväm revisor. Prop.1979/80: 143 234 Beiräffande frågan om revisors tystnadsplikt vill jag iallt väsentligl instämma i arbelsgruppens överväganden. Del kan inle accepterasatt en revisor - under hänvisning till lystnadsplikten - vägrar atl lämnaupplysningar om bolag som är inblandade i brottslig verksamhet.Hittillsvarande reglering av tystnadsplikten har länge framstått som otillfredsställande.Under hänvisning till rekvisitet "förfång för bolagel" har revisoribland vägrai atl lämna uppgifler. Dessutom är rekvisitet vagt. Länsåklagren i : Att som enrevisor i samband med konkursulredning i gäldenärs- eller skatiemål i slorutsträckning är förhindrad att lämna upplysningar om etl bolags angelägenheterär otillfredsställande. Ofta ärdet vid nämnda uiredningar just revisorn som ären av de vikligasle informationskällorna. Föreslagen omarbetning medför onekligenen större möjlighel för åklagare atl få angelägen information av revisor isamband med brottsutredningar. Gällande lags gmndläggande syn på revisorstystnadsplikt säkerställs i förslaget genom att tystnadsplikten skallgälla "i olrängi mål". Härigenom fås en viss garanti för att revisornäven fortsättningsvis kommer att bli betrodd viktig informalion frånbolagsledningen. 1 förslaget har använts det ålderdomliga uttrycket "ioträngt mål". En klarare formulering bör sökas. Oberoende av vilket utirycksom väljs är väsentligt för rättstillämpningen all detta noga definieras iförarbetena. Med hänsyn lill den oklarhet som enligt arbetsgruppenråder beträffande revisors nuvarande upplysningsskyldighet gentemot bl.a. nyrevisor och konkursförvaltare, tillstyrkes arbetsgruppens förslag till nylydelse av 10 kap. 13 8 2 st. aktiebolagslagen. Länsåklagaren för speciella mål: Arbetsgruppen behandlar isin pm även tystnadsplikten. Rent allmänt villjag framhålla att den inte fårutformas på sådant sätt att beivrande av brott försvåras. Som förebild borde i detta avseende tjäna den praxis somutvecklats beträffande bankers ullämnande av uppgifter till åklagare. Sådanauppgifter lillhandahålles därest utredningsskäl moiiverar detta. Hovrätten över och : Arbetsgruppen föreslärändrad lydelse av regeln om revisors tystnadsplikt. På s 47 och 48 redovisararbetsgruppen vissa synpunkier som enligt dess mening bör ligga lill grund förrevisors tystnadsplikt och upplysningsskyldighet. Man bör enligt gruppeninföra en reglering som ger revisorn både möjlighet och skyldighet alt i varjeenskilt fall göra en avvägning mellan å ena sidan den skada som kan förorsakasföretagel genom att elt visst förhållande yppas och ä andra sidan det intressesom talar för att förhållandet avslöjas. Det grundläggande måste dock enligtgruppen vara att revisorn har tystnadsplikt beträffande förhållanden vilkasyppande kan skada det reviderade företaget. Enligt hovrättens mening är del ytlerst tvivelaktigt omdet är mycket vunnet med en ändring av lyslnadspliktsregeln efter sådanariktlinjer. Avslöjandet av ett företags skumrasktransaktioner får givetvis oftaen förödande effekt för företaget. Det kan inte under några omständigheter varaett legitimt inlresse att skydda etl sådanl företag från de skador somavslöjande skulle innebära. Arbetsgruppens resonemang synes närmasl innebäraalt revisorn får avslöja endast sädana förhållanden som medför mindre kännbarakonsekvenser för företaget. Det skulle ju medföra att de mest graverande falleninte skulle kunna yppas av revisorn. Så bör det inle vara. Enligt hovrättensmening bör en revisor alllid vara oförhindrad att yppa sådana förhållanden sominnefattar ett brottsligt handlande frän det reviderade förelagets sida. 1979/80:143 235 Arbetsgruppen föreslår atl lyslnadspliktsregeln omarbetasefter mönster av banksekretessen. De skäl härför som anföris får godtas även omformuleringen av regeln inte är alldeles klar och lättförståelig. Enligihovrättens mening bör uttrycket "i olrängi mål" närmast översättasmed "utan sakligt skäl" och ej, säsom arbelsgruppen funnit, med"obehörigen". Med hänsyn lill all lagändringen syflar till att ökasamhällels resurser för bekämpande av den grova ekonomiska brottsligheten hadedel varit motiverat all arbetsgruppen belyst regelns effekter i fråga omrevisors viiines-mål inför domstol, uppgiftsplikl mot polis och åklagare m.m.Hovrätten utgår från atl gruppen ansett all vad som anförts i Nials skriftBanksekretessen angående sekretessens begränsning gentemoi myndigheler avolika slag skall vara normerande även för revisors lystnadsplikt. Del bör dockframhållas atl förutsättningarna för lillämpning av revisors tystnadspliktmånga gånger skiljer sig från vad som gäller beträffande banksekretessen. Kammarrälten I : Beträffande lystnadsplikten hararbelsgruppen valt att utforma denna efter mönster av banksekretessen. Man hardärvid använt sig av begreppet "i oträngt mål", eftersom dettauttryck preciserats genom praxis och litteratur. Trots atl så är fallel, syneslikväl ett sådanl ordval - som torde vara svårbegripligt för de flesla - inleböra begagnas i en modern lagstiftning. Kammarrätien föreslår därför all man istället - säsom arbetsgruppen varit inne pä - använder sig av uttrycketobehörigen. : BRÅ har ansett att den praxis somgäller beiräffande banksekretessen bör vara vägledande även för revisorernastystnadsplikt. BRÅ hänvisar därvid till professor sammanfatining av dennapraxis. Slyrelsen delar hell BRÅs uppfattning i denna del och menar atl deltakommer atl undanröja den tveksamhet, som synes finnas bland revisorerna, ivilken mån de har rätt respektive skyldighet att under polisensbrotts-uppdagande verksamhet yppa uppgifter som i och för sig omfattas avtystnadsplikt. framhåller nämligen all: Det inte kan vara oträngl mål alt lillhandagåpolisen med uppgifter i och för brottsutredning även utan att vittnesförhör enligt 23 kap 13 8 rätte gångsbalken är för handen Bankerna (dvs.även revisorerna) bör och kan visa polisen rimligt tillmötesgående vidhusrannsakan och beslag av handlingar Bankernas(revisorernas) tystnadsplikt icke kan anses slräcka sig sä långt, att banken(revisorn) bör genom lystnad skydda personer som enligt bankens (revisorns)vetskap eller misstanke är brottslingar. Om banken (revisorn) i sådant fall -av egel inititiativ eller efler förfrågan från polismyndighet lämnarupplysningen, kan det icke sägas ha skelt i oträngt mål. Mot bakgrund härav har ej heller ansettsig nödsakad att påyrka en bestämmelse i 10 kap 13 6 akliebolagslagen allrevisor skall vara skyldig att lämna erforderliga upplysningar lill polis ochåklagare. Revisorns ovan nämnda förhållande till polis och åklagare börverifieras genom uttalande av departementschefen i förarbetena. : 1 anslutning lill behandlingen avrevisors lyslnadspliki och upplysningsskyldighet berörs frågan om revisorsupplysningsskyldighet, när det kan leda till förfång för företaget. Skaderekvisitetär föremål för en omfattande diskussion i betänkandet. RRV ansluter sig i princip lill förslaget i betänkandet.RRV vill belöna Prop.1979/80: 143 236 atl fullgörande av skyldigheter gentemot del allmänna inlerimligen bör kunna anses innebära skada för företaget. Som föreslås avbrottsförebyggande rådet bör revisom inle vara skyldig att lämna upplysningari olrängi mål. 1 andra fall bör dock skyldighel föreligga att pä förfråganlämna uppgifter lill myndigheterna för att dessa skall kunna fullgöra sina uppgifter. Arbetsgruppen diskuterar revisors skyldighet att göraanmärkning i revisionsberättelse under avsnittet om revisors tystnadsplikt.Arbetsgruppen har däremot inte beröri problemet all i de fall företagetsårsredovisning är försenad eller över huvud tagel inle avlämnas inte hellernågot offentliggörande sker av revisorns iakttagelser genom avlämnande avrevisionsberättelse. Årsredovisningen jämte revisionsberättelse skall läggasfram vid ordinarie bolagsstämma efler ulgången av varjeräkenskapsår. Senast efter det att årsredovisningen blivit fastställdskall avskrift av denna och revisionsberättelse insändas tillregislreringsmyndigheten. Del lar i allmänhet tid, ofta , innanuleblivna handlingar infordras av registreringsmyndigheten. Det torde inte vara ovanligt att företag vägrar atl insealt de borde träda i likvidation och skjuter upp avlämnandet av årsredovisning.Detta torde även vara fallet i de vanligt förekommande fattigkonkurserna. Enligt RRVs mening bör arbetsgruppen närmare utreda fråganom uttalande från revisorn i de fall årsredovisningen inte avlämnas inomfastställd tid och hur detta uttalande skall utformas och offentliggöras.Utredningsmaterialet bör kompletteras i detta avseende. : RSV tillstyrker arbetsgruppens förslagatt i 10 kap 13 8 andra stycket aktiebolagslagen fastslå att revisor är skyldigatt lämna erforderiiga upplysningar till ny revisor, konkursförvaltare m,fl, I betänkandet (SOU 1977:29) att kronofogdemyndigheten skall vara tillsynsorgan ikonkurs. Om della förslag genomförs bör revisor ha ovillkorligupplysningssskyl-dighet även gentemot tillsynsorganet, RSV anser att ordet "obehörigen" är att föredraframför del ålderdomliga uttrycket "i oträngt mål". anföri en artikel i (Om offentliga funktionärerstystnadsplikt. Tystnadspliktens omfattning och innebörd) s 31 bl. Uttrycket "i oträngt mål" brukar i dettasammanhang anses ha samma innebörd som "obehörigen" --- Om lagstiftaren vill att betydelsen av begreppet"obehörigen" använt i detta sammanhang skall överensstämma medbetydelsen av uttrycket "i oträngt mål" i banklagen - preciseratgenom praxis på bankområdet och genom Nials framställning - torde lagstiftarenkunna uppnå den effekten genom att i lagens förarbeten uttrycka denna sinvilja. RSV ifrågasätter om bestämningen "till enskildaktieägare eller utomstående" i 10 kap 13 6 första stycketaktiebolagslagen är nödvändig, RSV föreslår därför att stycket får följandelydelse: Revisor får ej obehörigen lämna upplysningar om sådanabolagets angelägenheler som han fått kännedom om vid fullgörande avsilt uppdrag. RSV vill också peka på en alternativ lösning i fråga omatt bestämma omfattningen av revisors tystnadsplikt. I stadgarna för Sverigesadvokatsamfund har advokats tystnadsplikt angetts på följande sätt i 34 8andra tycket: Prop.1979/80:143 237 Ledamoi är skyldig att, där god advokaised så fordrar,förtiga vad han erfar i sin yrkesutövning. Begreppet "god revisorssed" skulle kunnaanvändas på samma sätt som begreppel "god advokaised". Ansvarei förinnehållet i begreppet god revisorssed åvilar i första handrevisorsorganisalionerna. påverkar dock genom sintillsynsverksamhet innehållel i begreppet. Förslagsvis skulle i så fall 10 kap.13 8 första slycket akliebolagslagen få följande lydelse: Revisor får ej lämna upplysningar om sådana bolagelsangelägenheler som han fåll kännedom om vid fullgörande av sill uppdrag,om elt sådant förfarande strider mot god revisorssed, (en minoritet av två ledamöter): Det äraktiebolags-rättsligt nödvändigl all de olika bolagsorganens ansvarsområde påsått sker enligt gällande räll definieras i förhällande lill varandra. Alluppställa en särskild, inte samordnad regel för revisorer skulle brytasystemet. Vi avstyrker därför förslagel lill ändring i 10 kap, 13 8 försiaslycket aktiebolagslagen. : Enligt aktiebolagslagen skall styrelseoch verkslällande direktör bereda revisor tillfälle att verkställa granskningi den omfattning revisorn finner erforderlig samt lämna de upplysningar och delbiträde revisorn begär. Denna öppenhet gentemot revisorn från bolagsledningenssida är självfallet en grundläggande förutsättning för alt revisionen skallkunna genomföras effektivt. Ovillighet från den granskades sida att efterkommavad som sålunda föreskrivs i aktiebolagslagen torde vara relativt sällsynt.Denna öppenhet med ofta känsliga uppgifter torde lill alldeles övervägande delkunna förklaras med den förvissning bolagsledningen kan hysa om atl tillrevisorn lämnade uppgifter ej förs vidare av denne. Osäkerhel härom skullesäkeriigen kraftigt begränsa den nu allmänl rådande öppenheten, vilket i sintur oundvikligen skulle minska revisionens effektivitet. Mot dennabakgrund måste stor försiktighet iakttagas med att rubba den nuvarandelångtgående tystnadsplikten för revisorer. Kollegiet tvivlar starkt på lämlighelenav atl uppluckra tystnadsplikten genom atl i lagstiftningen införa ett såobestämt begrepp som "oträngt mål". Förutom den negativa inverkan påöppenheten från de granskades sida som oundvikligen lorde följa, måste beaklasatt den enskilde revisorn härigenom skulle kunna försättas i mycket svårasituationer. Del måste bli mycket svårt för denne alt i visst fall avgöra omhan kan lämna uppgifler eller ej. Del kan heller inte bortses från atl det förden enskilde revisorn ofta måsle vara svårt alt utan stöd i lag stå emot enbegäran om uppgifler, även om förhållandena är sådana att övervägande skältalar för att sekreless bör råda. Inte minst torde detta vara fallet närbegäran kommer från myndighet eller annat organ av "tung" karaktär. Vad här sagts skall ej tolkas så atl kollegiel finner enöversyn av tystnadspliktsbestämmelserna obehövlig. Det finns fall där det kanvara berättigat atl överväga om inte tystnadsplikten bör fä vika för andraintressen. Detla kan exempelvis gälla information till domstolar och broltsutredandeorgan, vissa samarbetsorgan inom företaget och enskilda styrelseledamöter. Desituationer där anledning finns alt mildra tystnadsplikten bör så långt möjligtanges direkt i lagtexten. Frågan bör underkastas en noggrann utredning för attklarlägga dé situationer i vilka tystnadsplikten bör mildras. Även denna frågasynes kunna behandlas inom ramen för en ökad aktivitet från kollegiets sida. Prop.1979/80:143 238 Vad gäller förslagel om upplysningsskyldighel för revisori vissa i laglexlen angivna fall finner kollegiet däremot ej skäl lillerinran. Kollegiet vill erinra om atl de nu framlagda förslagenendast berör revisorn i egenskap av revisor. Den i sammanhanget viktiga rollensom konsult/rådgivare har ej behandlats i promemorian. Dessa funklioner berörsdäremot direkt av tystnadspliktsbeslämmelserna i 8 8 förordningen (SFS1973:221) om auktorisation och godkännande av revisorer. Vid den mer ingåendeöversyn av lyslnadspliklsreglerna som kollegiel ovan förespråkat bör även dessabestämmelser överses. Ifråga om de olika tyslnads-pliklsbestämmelsernasinbördes samband vill kollegiel hänvisa till skrivelse frånkollegiet till åklagarmyndigheten i (dnr REV 100/77). i Siockholms län: Det ligger i tiden atl -även i lagtext -uttrycka sig på sådant sått att envar förslår innebörden av delskrivna. Uttrycket "oträngt mäl" är säkerligen inle begripligt förflertalet människor och bör därför inle införas i en lag som allmänt tillämpasinom samhällslivet. Tillägget i andra stycket av 13 8 om ovillkorligupplysningsskyldighet bör enligt mening också gälla gentemoitaxeringsrevisor. Enligt arbetsgruppens uttalande bör den intresseavvägningsom uppnås genom lagändringen göras olika beroende på vilkel uiomslåendeinlresse som påkallar viss upplysning. Revisorn har alt tillse att bolagels och aktieägarnasbästa behörigen iaktlages men ocksä att bolagsborgenärernas, annan tredje mansoch del allmännas intressen skyddas. Såsom närmare kommenteras nedan har detallmännas intresse fått en alltmer dominerande betydelse. Direkla ochindirekta skatter samt avgifter av olika slag som påläggs företag och enskildaär etl av de viktigaste medel genom vilket slallig påvekan gör sig gällande.Staten har tillförsäkrat sig rätten att direkt ingripa i kontrollen avföretagens redovisning genom beskatlningsmyndigheternas rätl atl utförataxeringsrevision. Genom bestämmelserna om taxeringsrevision i 56 8laxeringslagen har det allmänna långtgående befogenheter och rättigheter att tadel av ett förelags samtliga räkenskapshandlingar. Omfattningen av dennabefogenhet har ytterligare belysls i ell uttalande av JO 1978, som gälldefrågan om av bolags internrevisor upprättad handling skulle vara tillgängligför beskattningsmyndigheien eller inte. Även utomstående kan av taxeringsrevisor med slöd av 39 81 mom,, 49 och 51 88 taxeringslagen anmanas all lämna upplysningar om detföretag som revisionen avser. Det är också så atl i många företag saknas ingående kunskaperpå det redovisningslekniska och skattetekniska områdel varför det endast ärrevisorn i förelaget som kan svara på frågor om bokföring, bokslulsdisposilioner,deklaration etc. Mot bakgrund av vad nu sagts och med beaklande avtaxeringsrevisors i lag stadgade tystnadsplikt anser atl denovillkorliga upplysningsskyldighet som enligt förslaget skall gälla däruppräknade personer också bör gälla gentemot den revisor som förordnats atl fördel allmännas räkning granska förelagets räkenskaper. föreslår alltså atl tillägget i 10 kap 13 8aktiebolagslagen i stället ulformas: "Revisorn är vidare skyldig alt lämnamedrevisor, granskare som avses i 14 8, ny revisor, laxeringsrevisoroch, ombolaget försatts i konkurs, konkursförvaltare erforderliga upplysningar ombolagets angelägenheter." Prop.1979/80: 143 , , 239 Med taxeringsrevisor förstås tjänsteman som förordnats altulföra revision enligt 57 8 laxeringslagen, 28 8 lagen om mervärdeskall, 7 8lagen om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allmän försäkring m. m. saml78 8 uppbördslagen. Lokala skattemyndigheten i fögderi: LSMS harintet atl erinra mot all den s.k. banksekretessen blir vägledande. Del bör docknärmare utredas om inte också centrala myndigheters författningssamlingar idetta sammanhang bör likställas med lag. Vad gäller tillgång till revisors handlingar om företagvill LSMS föreslå följande. De handlingar, som revisor överlämnat lillföretaget, bör jämväl vara - i form av kopior - lillgängliga hos revisor vidmyndighets taxeringsrevision m. m. betr. företaget. Bevissäkringslagensbestämmelser bör anpassas därtill. Arbetspapper, revisors akt i övrigl betr.förelaget bör vara tillgängliga för tillsynsmyndigheten inom ramen för dennaverksamhet. protokoll över utförd lillsyn behöver i ochför sig inte innehålla uppgifter om specifika företag men måste redovisabrister mot lag, författning eller revisors instmktion som framkommil vidberörd revisors ulförande av granskning. Härigenom blir protokollen offentlighandling, vilket bör bidra till stärkande av seriöst arbetande revisorersanseende. LSMS anser del nödvändigl alt revisorsupplysningsskyldighet vid konkurs och ackord bör vara obegränsad molkonkursförvaltare och skattemyndigheter. Det ankommer emellertid inte påmyndigheten att bedöma vilken form sädan beslämmelse skall ha. i : Enligtlänsstyrelsens mening är del nödvändigl att reglera revisornsupplysningsskyldighet. ifrågasätter dock om den uividgning somarbelsgruppen föreslår är tillräcklig. Det finns situationer då upplysningarfrån revisorn kan vara av stort värde för myndigheterna. Det bör här genastfastslås, all inte anser att man bör föreskriva en obligatoriskuppgiftsskyldighet för revisorn eller att revisorn skall ha till uppgift attdirekl bekämpa skattefusk och skatteflykt som han genomför sittrevisionsarbete. syflar i stället på några andra situationer därdel allmänna måste göra ekonomiska bedömanden beiräffande det revideradeföretaget. Det kan gälla fråga om att bevilja företagel ackord för restfördaskatter och avgifter, upprätta amorteringsplan för obetalda skatter ochavgifter, bedöma förutsättningama för statliga stödinsatser m. m. För myndigheternas övervägande i sådana här frågorerfordras prognoser för den framtida resultat- och likvidiieisutvecklingen.Revisorn bör ha en obligalorisk skyldighet att lämna erforderliga upplysningari sådana här sammanhang samt alt uttala sin mening om gjorda prognoser m. m. I : Förslaget alt i A L omarbeiabestämmelsen om revisors tystnadsplikt och upplysningsskyldighet i enlighetmed den av arbetsgruppen föreslagna ordalydelsen biträdes. Emellertid är uttrycket"i oträngl mål", vilket hämtats ur banklagen, diffust och börersättas med annat ordval. I annat fall får innebörden av uttrycket närmareförklaras så atl en gränsdragning kan ske. FAR: Tystnadsplikten är en nödvändig föruisättning för eneffektiv och tillfredsställande revision. Arbetsgruppen anför på sid 48;"Genom den inskrivna lystnadsplikten garanteras att revisorn fårupplysningar av företagsledningen och också förtroenden från den. Detta ärnaturligtvis något som man bör slå vakt om." Arbetsgruppen erinrar ocksåom att revisorn ej får skada företaget. Prop.1979/80:143 240 Mot bakgrund av ABLs beslämmelser om tystnadsplikt ochupplysningsskyldighel uppger arbetsgruppen atl det förekommer att revisor underåberopande av tystnadsplikten inte i sin berättelse anmärker mol gravamissförhållanden. Arbetsgruppen hänvisar till exempel som hämlats blandKommerskollegiets disciplinärenden. FAR vill understryka att lystnadsplikten aldrig fåråberopas som skäl för all underlåta all i revisionsberättelsen inlaga befogadeanmärkningar och FAR ansluter sig således självfallel till den ståndpunkt somKommerskollegium - och BRÅs arbetsgrupp - intagit vad gäller t. ex. fall nr 14i bilaga 1 lill promemorian. Enstaka avvikelser i tillämpningen kan ejmotivera vittgående lagändringsförslag. FAR finner del angeläget all härtill knyla följandereflexioner. En verksamhet som innebär lagbrott kan självfallet inteaccepteras. FAR önskar emellerlid framhålla atl såviit bekant tystnadsplikteninte i något fall åberopats av kvalificerad revisor som stöd för att ej irevisionsberätlelse anmärka mot mer eller mindre klara fall av ekonomiskbrottslighet. Arbetsgruppen "konstaterar vissa brister - inte minst ifråga om möjligheterna att molverka ekonomisk brottslighet - som har sin grundi tolkningen av revisors lystnadsplikl". Något belägg härför föreliggerdock inte. Arbetsgruppens angivna exempel härrör från den lid, då ABL1944 var gällande och under vilken avsevärt mindre fullödig information ibolagens årsredovisningar var förenlig med lagen. ABL 1975 har skärpt bolagensupplysningsskyldighet och revisorerna har i anslulning härtill en klararepreciserad och en i förekommande fall kompletterande informationsskyldighet. FAR stöder arbetsgruppens uppfattning att av lagenuttryckligen bör framgå att revisor har ovillkorlig upplysningsskyldighetgentemot medrevisor, särskild granskare, ny revisor och, om bolagel försatts ikonkurs, konkursförvaltare. FAR anser att i övrigt bestämmelserna om tystnadsplikt iden anlagna akliebolagslagen bör bibehållas i sina huvuddrag. Del ärdock värdefulll atl de för yrkesutövningen vikliga reglerna om revisorns tystnadspliktblir föremål för fortlöpande överväganden. 1 andra sammanhang har FAR pekat päbehovet av etl klarläggande av möjligheten att informera exempelvisekonomikommittéer och enskilda styrelseledamöter. Begreppet "oträngt mål" förefaller ålderdomligtoch har en oklar innebörd, varför del inte ger nägon tillfredsställandevägledning. Uttrycket har hämlats från banklagens bestämmelser om sekreless.Enligt professor tolkning av banklagens sekretessregel (se sid 49 ipromemorian) är en bank "berättigad alt lämna upplysningar i vissa fallehuru juridisk skyldighet därtill icke är förhanden. Givet är emellertid attbanken i sådana fall bör handla med försiktighet; i tveksamma fall börupplysningen hellre vägras än lämnas".