prop · G303109 · 1979-12-31 00:00:00 — Vidare kan det förekomma att faktureringsadress och inte leveransställe i vissa fall har redovisats. Därigenom kan leveranser till t.ex,större industriföretagmed flera verksamnetsställen ha hänförts till enenda kommun i stället för att fördelaspå flera. Enligt SCB bör den framtagna statistiken emellertid trots nu an- Prop.1979/80:109 102 givnabrister ge en god bild av fördelningen inom landet av konsumenternas inköp avframför allt drivmedel och tunna eldningsoljor. Enskilda leveranser av tjockoljorkan dock vara mycket stora, varför ofull-komligheterna i materieilet medför attleveransuppgifterna för några kommuner kan vara missvisande för dessaoljor. Medhänsyn till den osäkerhet som den regionala leveransstatistiken sålundakunde vara behäftad med har vi också gjort jämförelsermed viss industristatistik. Det gäller uppgifter om användning av inköpt energiår1976 med regional och branschvis fördelning. När detsedan gäller den ytterligare uppdelninge.n av eldningsoljeförsäljningenpå förbrukarkategorier vi haftatt hålla oss till - 1976 - är den givetvis mer osäker än försäljningensortsfördelning, eftersom metoden för uppgiftsinsamling och bearbetning prövatsunder endast . Efter samråd med SCB har vi emellertid ansett att uppgifterna är användbara för detbegränsade ändamålet att i stora drag belysa den regionala försäljningenav eldningsolja. SCB tillhandahöll därför en internt framtagen sammanställning ivilken den regionalt fördelade oljeleveranserna ävendelats upp på förbrukarkategorierna industri, el-, gas-och värmeverk,samfärdsel och övrigt. Vidbearbetningen av den regionala leveransstatistiken har vi belyst dels ettalternativ med total utjämning av ortstilläggen av det slag somtidigare diskuterats, dels ett mera regionalt betonat system som avser att utjämna de högsta tilläggen.Statistikbearbetningen har således i detta sammanhang begränsatstill förhållandena ifråga om eldningsolja I slutet av detta avsnitt återkommervi med vissa uppgifter om drivmedelsleveranserna till olika delar av landet. 1979/80:109 103 Ortstilläggssystemethar varit utgångspunkt vid de olika sammanställningarvi gjort. Vissa tilläggsnivåer har därvid använts för att belysa de nuvarande ortstilläggensbetydelse för oljekonsumenterna och konsekvenserna av ovannämnda utjämningsalternativ.Ett problem har varit att leveranserna i statistiken är fördeladepå kommuner medan de valda tilläggsnivåerna skär igenom kommunerna. Vi har då valt attmed hänsyn till uppgifter om församlingsinvånare försöka beräkna hur stor del av de totala leveranserna tillkommunen i fråga som har gått till orter med tillägg över respektiveunder den bestämda tilläggsnivån. En viss osäkerhet ligger därmed i beräkningarna.Det bör också påminnas om den osäkerhet som ligger ileveransstatistiken. För attbelysa konsekvenserna av en total utjämning av ortstilläggen har vi utgått ifrån en tilläggsnivå vid 32kr som enligt 0K:3 beräkningar ungefär motsvarar det genomsnittliga tillägget ilandet för eo 1978. Detframgår att orter i 195 av landets kommuner har tillägg över 32 krper m-. Det sammanlagda invånarantalet i dessa orter kan uppskattas till ca 38procent av den totala befolkningen. Oljeleveranserna till industrin 1976 utgjorde av de totalaindustrileveranserna medan av oljan till el-, gas- och värmeverklevererades till området. Av den eldningsolja som i SCB:s statistik hänförts till förbrukarkategorinövrigtoch i huvudsak används för bostadsuppvärmning levererades till orter med tillägg över 32 krper m . För dessa orter skulle således c«rtstilläggenkomma att sjunka med varierande belopp vid en total utjämning. När detsedan gäller att belysa ett alternativ som s.kulle innebära en utjämning avde högsta ortstill- 1979/80:109 '04 läggen harvi ansett det lämpligt att bestämma till-läggsnivån så att i första handorter i inre och västra kom att ligga ovanför denvalda nivån. Vi fann att detta i huvudsak blev fallet med en tilläggsnivä vid 44kr per m om man utgår års ortstillägg. Detfinns 35 kommuner i vilka samtliga orter har till-lägg som överstiger44 kr per m . Med undantag för och i samt och Hjo i är det fråga omkommuner i västra och inland. I dessa 35kommuner bor av landets befolkning. Leveranserna av oljeprodukter tillindustrin inom området utgjorde av den totala volymenav sådana leveranser, övriga eldningsoljeleveranser uppgick till . Utöver de nämnda 35kommunerna finns det ett större antal kommuner som innehållerorter med tillägg såväl över som per m . Antalet kommuner ivilka orter med högre tillägg än per m är helt övervägande är 19. Ifråga om befolkning och eldningsoljeleveranser uppvisade dessa kommunerandelstal på . Leveranserna till industrin utgjordedock av den totala volymen av sådana leveranser. Sammanlagtfinns det således 54 kommuner med orter som till övervägande delhar ortstillägg som är hög-re än den valda gränsen per m . I dessa kommuner, som harknappt av landets befolkning, förbrukades av den totala eldningsoljevolvmen.Det innebär ungefär 1,8 milj m . Materialethar bearbetats ytterligare ett steg. I syfte att belysa förhållandenabeträffande ett sammanhängande område, som mera ansluter sig till stödområdena 5och 6, har vi från de nyssnämnda 54 kommunerna 1979/80:109 105 Det gällerYdre, , , , , , , , , , ochAskersund. De flesta av dessa kommuner har genomsnittliga ortstillägg som endast obetydligt överstiger per m . Genomsnittstillägget för ligger dock på per m" I det nu ifrågavarandeområdet, bestående av 4 2 kommuner bor av landetsbefolkning. Oljeleveranserna till industrisektorn kan beräknas till av den totala volym som går till industrin. För sektorn övrigt var motsvarande andel ca 8 %.I området förbrukades något mer än 1,5 milj m eldningsolja eller av hela förbrukningen i landet. De närmare uppgifterna redovisas i tabell 6:1. I detta sammanhang kan nämnas att det utöver de i tabellen redovisadekommunerna finns sju kommunera tillhörandestödområde 5 och 6 som också har ortermed tillägg per m . Det är Ange,, , , , och Överkalix.För alla dessa gäller att endast en mindre del av oljeleveransernatill kommunerna går till orter med tillägg över denvalda nivån. Således kan den totalt levererade volymen eldningsolja till sådana orter i samtliga sju kommuner beräknas understiga 25 000 m . Prop.1979/80: 109 Tabell6:1 Oljeleveranser till komjnuner därorterr.f till övervägande del har ortstillägg över 44 ,'cr per m med undantag for kommuner i södra Leveranser med fördelning på förbrj-fcarkategori 1976 (m) Genomsnittligt orts-tilläggl kr/m 15 471 3765 12 910 30 514 10 725 17 344 15 228 26 215 20 348 32 006 9 600 16 000 18 500 3 682 10 585 17 741 47 196 16 481 8 146 17 270 30 994 16, Sivdalen 67 18, M:ra 56 19 941 41 814 17 347 120 797 22 753 7 712 18 598 8 391 14 626 13971 14 203 36 207 77 849 586 9 164 23 499 12 458 16 218 31 794 15 253 8 175 44 169 41 243 93 146 68 661 8 600 11 900 9 500 13 000 10800 200 400 500 200 46 100 33 000 1 023 7 816 7 884 22 792 11852 8 728 16 427 72891 9 489 4 273 10 524 10 523 22 029 10 061 17 738 14 021 4 491 13 100 54 800 Genomsnittliga ortstillagg har beräknats utifrånde nuvarande tillaggen med hänsvn tagen till 19:'6 ärs leveransfbrhä11 anden. Tabell 6:1 (forts) de total f( Anm: Som tidigare antytts har SCB:s regionala leveransstatistiknär det gäller industrisektorn jämförts med den regionala förbrukningsstatistik för industrin so.m SCB publicerat. Vid kolumnen för leveranserna till industrin har således angivits förbrukningsuppgifterna1 de fall då större avvikelser kunna konstateras. Avvikelserna kan ha olika orsakermen torde i de mest markanta fallen ,och kunna förklaras påföljande sätt. När det gäller Borlängetorde huvuddelen av förbrukningen kunna hänföras till och massa- och pappersindustrin i . Enligt uppgift skeroljetillförseln till anläggningarna i huvudsak genom att oljan köps cargo till eller . Eftersom landdistributionensedan sköts i företagens egen regi har volymen i leveransstatistikenkommit att hänföras till respektive importhamn. I stort sett likartade förhållanden gäller förGällivare och . köper hela fartygslaster olja till där man disponerarlagringsutrymmen. Vidaretransporten som sker på ]ärnväg omhändertas av . På grund av metoden för insamlandet av uppgifter till SCB:s laveranssta-tistik återfinns dessa volymer i huvudsak bland uppgifternaför . För den nu nämnda eldningsoljan har ortstillägg inte utgåttvid leveranserna. Denregionala leveransstatistiken har också använts för att beräkna försäljningen av drivmedel i de tre nuvarande zonerna.Vi har då utgått från uppgifterna som avser . fiveni detta sammanhang försvåras beräkningen av att zongränserna i vissa fall delarkommuner. Vi har då gjort uppskattningar av fördelningenpå zoner. När det gäller dieselbrännolja har vi antagit att den i avsnitt 3.1 angivnaandelen som försäljs från pump - - kan tillämpas för olikadelar av landet. Med dessa förutsättningar erhålls följande ungefärliga uppgifter. TillO-zon levererades ca 2,6 milj m av ifrågavarande crivmedel, till 1-zon ca 2,3 milj m ochtill 2-zon ca 0,6 milj m . Den procentuella fördelningen Var så-leaes ca47 % till O-zon, till 1-zon och till 2-zon. Om man utgår från denna fördelningav volymerna mellan zonerna kan det totala zontilläggsbeloppetberäknas till . Det vägda genomsnittliga tillägget blirdå per m eller0,per liter. Prop.1979/80:109 109 Oe regionala prisskillnadernas ekonomiska betydelse för olika förbrukarkategorierhar undersökts på olika sätt. I detta avsnitt har bortsettsfrån den inverkan pä priserna som rabatter av olika slag kan ha. Den frågan behandlas närmarei aet följande avsnittet. Vad gäller industrins förbrukning av eldningsolja har vi tidigare nämnt att en stor del av oljan köps i cargoform och att ortstilläggssystemet dåinte tillämpas. En mindre ael av leveransernatill industrin sker dock mot uttagande av ortstillägg. Som utgångspunkt för en belysning av ortstilläggens ekonomiska betydelse för industrin har vi tagit förhållandena ifråga om eo IV LS. För den produkten tillämpades fram till ett av regeringenfastställt högstpris på per m . I relation tilldetta pris utgör det nuvarande genomsnittligaortstillägget för tjocka eldningsoljor - ca per m - . Motsvarande andelstal för det lägstatillägget - i t.ex.Göteborg - och det tillägg som t. ex, gäller för , , kan beräknas till 3 respektive . Priset förvarje m eldningsolja i kan i vårtexempel beräknas vara högre än i och någotmer än högre än i ortermed det för landet gällande genomsnittstillägget . Ett annat sätt attbelysa den ekonomiska betydelsen äratt relatera bränslekostnaderna till andra produktionskostnader.Vissa uppgifter i det avseendet har vi nämtatfrån en undersökning av energipolitikens effekter inom industrinsom ingår som bilaga 14 i Ds I 1977:17.Undersökningen omfattar de energiintensivasektorerna massa- och pappersindustri, gruvor och metallverk samttegel-cement- och kalkindustri. 1979/80:109 110 talaenergikostnaden 197 5 i procent av saluvärdet för dessa industrigrenar varierar mellan 7,1 för massa-ochpappersindustri och 23,7 för tegel-, cement- och kalkindustrin medan den för övrigindustri endast uppgår till 1,7. Oljekostnaden i procent av saluvärdet harför massa- och pappersindustrin beräknats till 2,9 och för järn- ochstålverk till 2,6. För tegel-, cement- och kalkindustrin lågmotsvarande tal . När det gäller ortstxlläggensinverkan på boendekostnaderna i olika delar av landet kan eoI, för vilken ortstilläggssystemet tillämpas vid den helt övervägandedelen av leveranserna, användas som exempel. För den produkten gällde islutet av ett av regeringen fastställt högstpris på 860 krper m . Ortstilläggets andel av priset blir således enannan än i fråga om de tjockare oljorna. Det genomsnittliga tilllägget - 32kr per m - utgör av priset. För Göteborgs-och Kirunakonsumenten blir motsvarande procenttal 2 respektive nägot under9. Förbrukningenav bränslen för uppvärmning påverkas självfallet av klimatförhållandena.För att belysa klimatets inverkan på eldningsoljeförbrukningen utgår man oftast från det s.k.graddagssystemet. Graddagstal fastställs av meteorologiska och hydrologiskainstitut () för vissa orter som ett visst antal graddagar. Medgraddagar förstås produkten av tid mätt i dygn ochtemperaturskillnad inom och utomhus, varvid förutsätts uppvärmninginomhus till 17 C. Med hjälp av graddagssystemet kan den temperaturberoendedelen av oljeförbrukningen beräknas. Förbrukningenför varmvattenuppvärmning förutsätts inte påverkas av temperaturskillnader. Ifråga om en villa i storleksordningen ca 125 m brukar oljeförbrukningenför uppvärmning och varmvattenberedning på den ertsom kan sägas ha det genomsnitt- liga klimatlägeti landet beräknas till ca 4 m . Denna förbrukningssiffragäller i trakten av . Med utgångspunkti denna årsförbrukning kan sedan med hjälpav graddagssystemet den ärliga normalförbrukningen i övrigadelar av landet uppskattas. Förbrukningeni och skulle vid en sådan beräkning således uppgåtill ca 3,6 m per är medan motsvarande siffra för t De förbrukningstal som erhålls vid en strikt tillämpning av graddagssystemet synes emellertid ge större regionala skillnader än vad som förekommer,i praktiken. Den statistik som finns pådet området är visserligen begränsad men gerdock en viss uppfattning om f örhållande.na. OK har under flera årstatistiskt bearbetat oljeför-orukningenför uppvärmning av småhus(en- och tvåfa-miljsnus). Underlaget utgörs av OK:s faktiska leveranser av eldningsolja tillsådana hus. Vid bearbetningen utgår man fränindelning av landet i tio temperaturzoner. Inom varje zon kan medelförbrukningen per villa fastställas. Genom sammanställning av de olika zonernas andel av det totala villabeståndet kan också oljeförbrukningen i en tänkt genomsnittsvilla i landet beräknas.Enligt uppgifter utvisar statistiken en till normalår omräknad oljeförbrukning förgenomsnittsvillan på något mer än 3,9 m . Den högsta förbrukningen,4,3 m , sker i temperaturzon 01, som i huvudsak omfattar medan den lägsta 3,7 m , gällerför temperaturzon 09 () . I den av SCB framtagna energistatistiken 1977 användsen indelning av landet i fyra temperaturzoner. Det medför naturligtvis att spännvidden mellan förbrukningeni de olika zonerna minskar jämfört med OK:s statistik. SCB:s uppgifter synes ändock utvisa att den faktiska oljeförbrukningen i oli- 1979/80:109 112 kadelar av landet varierar mindre än vad som borde följa av olikheterna i klimatförhållanden. Avden nämnda statisti.ken är det svårt att dra några slutsatser om anledningen till att den faktiskaför-Drukningen inte följer skillnaderna i klimat. Vissa skillnader ifråga omvillabeståndets genomsnittliga storlek mellan olika delar avlandet kan naturligtvis inte uteslutas men aen vanligaste förklaringenbrukar vara att husen i de kallare trakterna har en effektivare isolering. För villaägaren kanmed hjälp av de nu redovisade uppgifterna om regionala förbrukningsskillnaderberäknas den totala ärliga merutgift som de nuvarande ortstill-läggen meaför. Om mananvänder sig av de skillnader som K.an uppskattas med hjälp av graddagssystemetblir den i ca och i ca . För envilla i med genomsnittlig för-rukning ocn belägen i enort med genomsnittligt ortstillägg (per m ) är utgiften ungefär 130 krper år. Läggs istället OK:s uppgifter till grund för beräkningenblir motsvarande tal (), () och (genomsnittsort). När det gäller deregionala oljeprisskillnadernas ekonomiska betydelse förhyreskostnaderna är det betydligt svårare att göra säkra bedömningar.I den män särskilda oränsleklausuler som bygger på faktiskbränslekostnad används vid .hyressättningen är det möjligt attgöra vissa beräkningar av prisskillnadernas betydelse. Eftersomflera faktorer t.ex. fastigheten ålder- och upp-värmningssätt(oljepanna i huset, kvarterscentral, fjärrvärme m.mj påverkar oljeförbrukningen blir dock sådana beräkningarmycket osäkra. Vi har därför inte gjort nägon närmare undersökning. Det finns dock ingen anledning att anta att- relativt sett - den ekonomiska betydelsen av de regionala oljeprisskillnadernaför 1979/80: 109 113 hyresgäster i någon väsentliggrad skulle avvika från vad som gäller för villaägare. a,uppgifterna beträffande det område med ortstillägg över 44 krper m som vi redovisat i tabell 6:1 i föregående avsnitt kan hämtas viss information om hurstort sammanlagt ortstilläggsbelopp som faller på leveransernainom det området. Överslagsvis har det genomsnittliga tillägget inomområdet beräknats till per m . På grund avavvikelserna mellan den regionala oljeleveransstatistiken och industriförbruk-ningsstatistikenärdet svårt att avgöra hur stor del av den till industrin levereradevolymen som omfattas av orts tillägget. Det kan dock antas att leveransuppgifterna istort sett visar den delen. Därmed kan totalbeloppet ortstillägg som erläggs avindustrin uppskattas till . För övrig eldningsolja blir motsvarande summa drygt 40milj kr. När detsedan gäller dri'/medelssidan har vi utöver de uppgifter i fräga om förbrukningeni olika delar av landet som erhålls av den regionala leveransstatistiken hafttillgång till undersökningar angående personbilarnas årliga körlängder somgjorts inom statens vägverk. I fråga om undersökningsmaterialet bör nämnas attdet består av ett vid AB genomfört urvalav protokoll avseende fordon som genomgått kontrollbesiktning. Av protokollen kan utläsasfordonens körsträckor. Dessa uppgifter tillsammans med vissa dataom fordonen som kan hämtas ur bilregistret datorbe-nanGlas sedan på olika sätt. För vårtvidkommande är den redovisning som görs avregionala variationer i körlängderna av särskilt intresse. Deregionala körlängdsskillnaderna i undersökning för , då dengenomsnittliga årliga kor-längden för hela landet var , kan erhållas meduppdelning på landets 70 A-regioner. I det följanderedovisas exempel varvid inom parentes efter varje 8 1979/80. Prop.1979/80:109 114 körlängdsuppgift anges det medelfel uttryckt i mil som enligt undersökningen kan förekomma. Körlängderna varierar mellan (114) för Sala ocn 1 (119) förLycksele. Den årliga kurlängden i är den enda som ligger under 1 . Många regioner i de södra delarna av landet har körlängder som betydligt överstiger genomsnittet förlandet. Av vissa A-regioner som helt eller till stor del nör till 2-zonen i tilläggshänseende kan nämnas 1 (110), 1 (70), 1 (91), /1 (92) och 1 (152). I undersökningenfinns också en uppdelning på körlängds-regioner som består av ett antal A-regioner. Av den framgår att den norra delen av landet har en genomsnittlig årlig körsträcka som överstigerden allra sydligaste med . I förhållande till den förhela lanaet genomsnittliga körlängden har denna nordliga region ett nögre genomsnitt. Den genomsnittliga bensinförbrukningen för personbilar bru.kar beräknas till ungefären liter per mil. Därmed motsvarar de nämnda årliga körlängderna också för-orukningenav oensin uttryckt i liter. Bensinpriset varierar mellan de olika delarna av landet pgazontilläggen med tvä öre perliter. Av det 7 9 gällande högstpriset förmediumbensin - per liter - utgör det högstatillägget således mindre äne.n procent och tillägget i 1-zon mindre än en halv procent. Ett annat sätt attbelysa den ekonomiska betydelsen av zontilläggenär att med hjälp av de tidigare angivna genomsnittliga årliga körlängdssträckorna beräknanur stort belopp bilisten erlägger i form Prop.1979/80: 109 115 Det rör sig om i 1-zon och i 2-zon. I fråga om drivmedelskostnadernas andelav de taxor som förekommer på transportmarknaden har vi erhållit vissa uppgifter från SPK. Förden yrkesmässiga lastbilstrafiken kan andelendrivmedelskostnader (dieselbrännolja ochsmörjmedel) beräknas utgöraca 3,4 och av de totala transportkostnaderna för beställnings-respektive fjärrtrafik. En höjning av drivmedelskostnaderna skulle såledesmotsvara en höjning av transportpriserna för beställnings-och fjärrtrafik med ca 0,03 respektive ca0,. Kostnaderna för drivmedel (inkl. smörjmedel) förbuss- och taxitrafiken kan beräknas utgöra ca 6 respektive av de totala kostnaderna.Det medför att en höjning av drivmedelskostnaderna skullemotsvara en taxehöjning med 0,06 respektive 0,07 -,. I den tidigare redovisningen av de nuvarande regionalaprisskillnadernas betydelse bortsågvi från den prispåverkan som uppnåsgenom att olika former av rabatter tillämpasvid försäljningen. För att komplettera den bild av orts-och zontilläggs-systemets betydelse för olika förbrukarkategorieri skilda delar av landet som bl a SCB:s regionala leveransstatistik ger har vimed hänsyn till frågans tidigare behandling funnit det lämpligt att försöka kartlägganettoprisbildningen på eldningsolja och bensin. Visskunskap i det avseendet kan hämtas urolika rabattundersökningar som SPK gjort, men när det gällerde för oss intressanta regionala aspekternaräcker inte det materialet. Vi ställde därför ett antal frå- Prop.1979/80:109 116 gortill fyra av oljebolagen - , , Nynäs och OK. Vidare frågade vi ,och såsom representanter för förbukarsidan.Dessutom utvidgade SPK för vår räkning sin återkommande undersökning om generellt tillämpadevillarabatter for eldningsolja I i vissa städer till att omfatta ytterligareett antal orter. Det bör framhållas att förhållandena ifråga om rabatter på oljeprodukter förändrats iolika avseenden sedan undersökningarna gjordes. Sedan den nu gällande högstprisregleringeninfördes torde rabattnivån allmänt ha sjunkit. Våra frågor avsäg i första handförhållandena beträffande elaningsolja. Vissa av svaren fränoljebolagen tar emellertid ocksä upp drivmedelssidan. I det följanderedovisas det inkomna materialet med uppdelning efter de olika uppgiftslämnarna. Förhållandenai fråga om drivmedel tas upp i avsnitt 6,3.6. Oljebolagenssvar avser om inte annat anges förhållandena under bränsleåret1976-1977. På frågan om förekomsten av generella rabatter påeldningsolja svarar alla bolag att sädana endast lämnas när det gäller villaolja. När det gällerandra rabatter anger bolagen olika typer. Hos förekommerriksrabatt, kvantitetsra-Datter, fasta tidsbegränsade och tills vidare gällanderabatter. BP har en prestationsbaserad rabattskala som i princip utgår från kundensberäknade årsförbrukning och som för eo I varierar mellan 10 kroch per m och för eo III-V mellan O kr och . Högrerabatter förekommer emellertid också. Sådanarabatter är enligt BP betingade av konkurrenssituationoch/eller speciella förhållanden som t.exiatt kundens mottagningskapacitet är sådan atttransport- 1979/80:109 1 '7 kostnaden kan avsevärtreduceras genom sjö- eller järnvägstransport,kundens egen insats - hämtning vid depå - kortare kredittid eller annan fördel som överenskommelsenkan erbjuda och alltså skall kompenseras. a.Nynäs använderintroduktionsrabatter för villaägare som ansluter sig till systemet med automatiskaoljeleveranser. OK uppger att det förekommerindividuella rabatter baserade på köparens årsvolym,mottagningsmöjligheter m.m. Prestationsrabattskalorna har fram till hösten1978 regelmässigt överskridits. Vär huvudfråga om man kan konstatera skillnader i rabatternasstorlek mellan olika orter och regioner besvaras jakande av ae tillfrågade bolagen. I fräga om orsakerna till dessa skillnader framhåller bolagen i förstanand den lokala konkurrenssituationen. påpekar att även kundkretsens sammansättning kan leda till lokala prisskillnader.Konkurrensen kan enligt vara betingad av olikheter i import-/leverans-mönster. BP lämnarföljande förklaringar. Skillnader i rabatternas storlek mellan olika regionertorde utslaget kunna konstateras så att ju längre leveransplatsen är belägen från raffinaderi/ importhamn desto lägre är rabatten.Detta sannolikt beroende pä att ortstilläggen inte helt återspeglarverkliga kostnaden för leveranserna. Det bör också påpekas att högre generella rabatter pä villaolja kan förekomma påvissa orter eller inom Degränsade områden där en enstakami.idre importör kan ha transportmässiga fördelarsom avvi.ker från branschens genomsnittligaleveranskostnader sådana de å-terspeglas i ortstilläggen.