prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — ^CSN föreslär vidare en höjning av^fribeloppsgränserna för egen ^inkomsi, all nuvarande ^45-årsgräns för ^rälttill studiemedel höjs till . all studiemedlen beräknas per dag i stället för per ^15-dagarsperiod samt alt^slalligl ^bosladsbidrag och ^naiuraförmåner inte skall räknas som inkomst istudiemedelshänseende. Jag är ^inle nu beredd all förorda ^någol av dessaförslag. Jag förordar ^däremoi en ^föi ändringmed innebörden att ^barnlillägget. som enligt nuvarande regler i vissa fallbildar underlag på vilket studiebidrag beräknas, i sin helhet alltid skallutgöra ^återbelalningspliktiga ^sludie^medel. Jag beräknar att förslagetmedför all kostnaderna för studiebidrag minskar med I milj. kr. och ^atl^kosinaderna för ^ålerbelalningsplikliga ^Sludiemedel ökar med ^molsvarandebelopp. För ^sluderande somhar sill uppehälle bekostat av siat och kommun, huvudsakligen intagna ifångvårdsanstalt, föreslår ^CSN ^atl sådana bestämmelser införs som gör delmöjligt alt reducera beviljade ^sludiemedel. Förslaget bör enligt min meningbli föremål för ytterligare överväganden. Enligt ^direkliven (Dir 1979: 104) till den tillsatta ^ulredningen (Ju 1979:08) om ^marknadsanpassad^arbelsersällning till intagna i ^fång-^vårdsanslaller ^m. bör utredningenla ställning till de eventuella konsekvenser när det gäller studiebidrag,studielön, arbetsmarknadsstöd ^elc. som ^etl system med ^marknadsanpassad^ersäitning kan få för ^inlagna som 1979/80:100 Bilaga12 660 ^dcltai^'^ i studier,^arbeislräning eller ^tiibelsicrapi eller som av annan anledning inte kan erhålla sådan ersättning. Jag avser ^atl^övcrlåmna ^CSN:s förslag ^liil nu nämnda ^ulredning för ^beakumde i detfortsatta arbetet. I skrivelse den 22december 1978 har ^CSN föreslagit alt studiemedlen betalas ut två gånger pertermin i stället ^föi som ^f. engång per ^lermin. ^CSN har ^lidigare aktualiserat denna fråga ^ochjag anförde ibudgetpropositionen 1978/79: 100bil. 12 ull ^resulialel av det då införda ^s.k. ^STIS-systemcl(studiestödets ^informati^t)nssystem) borde ^avvakias innan ytterligare^ruiiner infördes. De ^erfarenheler som har vunnits tyder på ^atl ^sysiemelhar ^medförl goda ^effekler på handläggningen vid ^studieme-^delsnämndern^tioch ^atl det fungerar med sådan säkerhet att det enligt min mening nu finnsanledning att ^l;i till ^v^tira demöjligheter till utveckling som systemet rymmer. Nuvarande system med enutbetalning per termin innebär flera nackdelar. Såväl social- somkriminalvårdsmyndigheter har vid upprepade ^lillfäl^len påtalat de problem somär förknippade med del förhållandel ^atl ett så ^storl belopp ^(f. ^n. ca^lOOOO kr.) ^belalas ut vid ^ell och samma ^lillfälle. För en del studerandemedför delta ^titt studiemedlen, som är avsedda all räcka för fyra ^lill femmånaders studier, förbrukas . Följden blir dåofta alt ^sludierna måste avbrytas ulan alt de avsedda studieresultaten haruppnåtts. Även om det fördel stora flertalet ^studcian^de inte innebär någraproblem all fördela erhållna ^sludiemedel under terminen så kan man enligt minmening ^inle bortse från de nackdelar som nuvarande ^iitbetalningsrutin medförför vissa studerande. Jag vill dessutom peka på att den nuvarande rutinenavsevärt skiljer sig från vad som ^lillämpas i ^övrigl i ^samhällel. Av de, visserligenbegränsade, undersökningar som ^genomförls framgår alt ett inte obetydligt^anlal ^sluderande avbryter sina ^sludier. Dessa avbrott sker framför ^alllunder terminens . Genom en andra utbetalning ungefär i millenav terminen skulle antalet felaktiga ^ulbelal^ningar kunna minskas betydligtoch därmed också ^anlalel ^ålerkravsären^den. Fördelarna i ^detla avseende ärenligt min mening avsevärda. Dels undviker många ^sluderande all drabbas avofta ^belydande och ^påfrest^tinde ^ålerkrav^,^ dels minskar ^belaslningen påde studiesociala myndigheterna och dels slutligen innebär en andra utbetalningen avsevärd besparing för ^slalsverkel i och med ^aU ^anlalel felaktiga^ulbelalningar minskar. En ytterligare fördelmed två utbetalningar ligger i all del blir möjligt med en bättre anpassning av^sludiemedlen ^lill aktuellt basbelopp. En andra ^ulbeialning skall således^enligi min mening vara förknippad med en ^möjlig^hel ^atl ompröva redanbeviljade ^sludiemedel också så all ^ell högre belopp skall ^ulgå omförändringar i ^basbeloppei ^moiiverar del. Del basbelopp som gäller vidingången av den lidsperiod som ^sludiemedlen är avsedda för bör således^lillämpas. ^Å^ andra sidan bör ändrade förhållanden, ^l.ex. en ^in^komslökning.kunna leda till ^atl redan beviljade ^sludiemedel minskas vid 1979/80:100 Bilaga12 661 den andra utbetalningen. Vidare bör avräknin^g^^kunn^ti göras om del vid del andra ^utbetalningslillfället visar sig att denstuderande fått ett lör högt belopp vid det första ^utbelalningstillfallet.Samtidigt härmed bör nuvarande regler, som säger ^atl ^inkomsien^tinder två ^k^tilenderhalvår i ^viss^ti ^f^till skall läggas till grund förbehovsprövningen, ändras så ^atl hansyn tas endast till ^inkomsien under detkalenderhalvår som ^sludiemedel beviljas för. ^Sammanfailningsvisförordar jag således alt studiemedel betalas ut två gånger per termin och allutbetalningarna relateras till det för perioden aktuella basbeloppet. Jagförordar vidare att omprövning av beviljade studiemedel skall kunna göras vid^ulbelalningslillfallena med hänsyn ^lill ändrade förhållanden. Jag beräknaralt ^förslagel kommer ^atl i vissadelar medföra en ökad utbetalning och i andra en minskad utbetalning av studiemedel.^Totall ^sell räknar jag med ^etl minskat ^uiflöde om ca 30 milj. kr. Då harjag också ^tagil hänsyn till ^atl ^förslagel medför ökade driftkostnader på ca1 milj. kr. Förslagen kräver vissa ändringar i ^sludiestödslagen. I övrigt bördel ankomma på regeringen eller,efter regeringens bemyndigande, ^CSN all utfärda de närmare bestämmelser somföranleds av förslagen. Jag avser alt i ^annalsammanhang föreslå regeringen alt ge ^CSN i uppdrag att, med ^ulgångspunkl idet förslag jag nu förordat, vidareutveckla och komplettera ^daiasyslemel för^ulbeialning två gånger per ^lermin. ^Arbe^lel bör bedrivas så all de nya^rulinerna kan tillämpas fr. o. ^m. Jag förordar all del ^sislasteget i avvecklingen av prövningen mot makes ekonomi på tilldelningssidan nulas. Merkostnaderna för ett slopande av makeprövningen på tilldelningssidan^beräknarjag till 11,6 milj. kr. I skrivelse den 30 augusti1979 föreslår ^CSN ^belydande lättnader i fråga om möjligheterna ^atl erhållastudiestöd för studier ^ulomlands. Förslaget innebär ^etl ^sleg i ^riklning motden ökande internationalisering som pågår inom olika samhällssektorer. Enligtmin mening måste emellertid förslaget beredas ytterligare i samband med ^atlhela det ^siudiesociala systemet ses över. Jag avser därför att överlämna^förslagel till studiestödsutredningen för beaktande i det ^fortsatlautredningsarbetet. För studiemedel och^återbelalningspliktiga medel ^lill ^sluderande med särskilt ^vuxensludieslöd^beräknarjag del ^lolala ^medelsbehovei ^lill 2 304,6 milj. kr. På ^återbeialningssidanföreslår ^CSN förändringar av reglerna om minimiavgiften, dvs. entiondels- och ^Ivå ^liondelsreglerna. Dessutom föreslår ^CSN alt den ^s.k.makeprövningen i ^återbelalningssystemel slopas. Jag är ^inle nu beredd alltillstyrka dessa förslag. Jag tillstyrkerdäremot förslaget om ^förbällrad ^indiivning av avgifter genom en generelltförlängd indrivningslid ^lill ^liedje året 1979/80:100 Bilaga12 662 efter ^avgiftsårel innan indrivningsärende ^avbryls vid^kronofogdemyn-^dighet. Härmed bortfaller behovet av bestämmelserna i 8 kap. 3stycket i ^studieslödslagen om förlängd indrivningslid i vissa fall. Jagberäknar att förslaget medför en ^inläklsökning med 0,4 milj. kr. Slutligenförordar jag ^CSN:s förslag om ^;^Ul avskrivning skall ske efter^beslul om uppskov för äldre ^sludiemedelslag^are som har ordinarie ^ålerbelalningslid^lill , liksom ^förslagel om all ^beslul om ^beftielse från^ålerbetalningsskyl-^dighel på grund av vård av ^handikappal barn skall fallasav ^CSN i ^slällei för som av regeringen. Det senare ^förslagel^beräknarjag medföra en minskning av intäkterna med 0,1 milj. kr. 1978/79: 100bil. 12 ^(s. 677-678) redovisade jag ^CSN:s förslag i skrivelse den 2 ^oklober1978 (senare kompletterad med skrivelse ) angående olikaförändringar i reglerna för ^ålerkrav av både studiebidrag ochåterbetalningspliktiga studiemedel samt i fråga om avskrivningskungörelsenstillämpning pä ^ålerkravsärenden inom studiestöds-systemet. Jag anförde då ^atlförslagen borde bli föremål för ytterligare överväganden. ^Enlig min mening bör reglerna för ^ålerkrav av felaktigtuppburet studiestöd vara samordnade med reglerna för den ordinarieåterbetalningen. ^Ålerbetalningssyslemel skall ses över av^siudiestödsuiredningen. I den mån nya eller ändrade regler för^ålerkravsverksamheien behövs bör delta utredas av studiestöds-utredningen isamband med utredningens översyn av ^återbelalningssyste^mel. Två av de i dennämnda skrivelsen framförda förslagen är jag ^emeller^lid redan nu beredd altla upp ^lill behandling. ^Enligi ^beslämmelseri 9 kap. 2 ^§^ andra ^slyckel ^sludieslödslagen kan, om någon avbryter sinastudier, uppburen studiehjälp genast återkrävas ^lill den del denna ^varilavsedd för lid ^efler ^sludieavbrotlei. Fråga har i vissa fall uppkommit om^ålerkrav i sådant fall skall riktas ^mol förälder eller omyndig elev. Högstadomstolen (HD) har i ett par avkunnade domar, funnit all det, iavsaknad av lagstöd för ^annal, får anses alt skyldigheten all ^ålerbetaliiuppburen studiehjälp åvilar den som studiehjälpen ^tillfallil. Enligt HD är studiehjälpen i nuvarande^sludieslödslag utformad såsom en eleven tillkommande förmån. ^CSN föreslår^mol bakgrund härav all en ändring i ^studieslödslagen införs med innebördenall ^ålerkrav av studiehjälp ^inle skall ske vid studieavbrott under ^lerminför vilken eleven redan ^uppburil ^sludiehjälp. För egen del ^villjag anföra följande. Del torde oftavara förenat med ^slora ^svårigheler och ^belänkligheter alt försöka fåomyndiga elever att återbetala redan uppburen studiehjälp. Jag vill ocksåpåminna om ^atl studiehjälpen är ^ell ^familjepoliliskl ^slöd ^lill familjermed barn i gymnasial utbildning med ^syfle all ^molverka ekonomiska sociala ochgeografiska skillnader. Jag förordar därför i ^slället alt studiestödslagenändras så ^atl ^ålerkrav av ^sludiehjälp ^lill omyndig elev som uppburils^obehörigen eller med för högt belopp eller som avser lid efter studieavbrottskall riktas mot förmyndaren och inte mot eleven. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 12 663 med stöd ^av den ^tindrade bestämmelsenkan ^sj^iilvfallet ^end^tist avse studiehj^älp som betaltals ^ul efter ^bestiimmelsens ikraftträdande. Vidare förordar jag,efter samråd med chefen för ^budgetdepartemenlet, ^atl ^CSN:s ^försliig om att^återkravsfoidringiu inom ^studiestödssysicmel inte bör bli föremål föravskrivning enligt avskrivningskungörelsen. Iställetbör i de ^siudiesociala författningarna införas bestämmelser som gör del^möjligi all bevaka ^ålerkravsfordringar ^tinder som gäller för detreguljära ^ålerbetalningssyslemel. Avskrivning bör däremot kunna göras om^gäldenären avlider och dödsboet saknar tillgångar, liksom när ^gälde-^närcnfyllt . Likaså bör ^återkravsfordring kunna avskrivas i vissa fall dåkostnaderna för indrivning överstiger fordringen. De förslag som jag i det föregående har^lagl fram om att ^barnlillägget alltid skall utgöra ^ålerbelalningsplikliga^sludiemedel, alt ^sludiemedel skall utbetalas två gånger per termin, altmakeprövningen vid ^beviljning av studiemedel slopas, all avskrivningsreglernaför äldre ^sludiemedelslagare ändras, ^atl beslut om befrielse från^återbelalningsskyldighet på grund av vård av handikappat barn skall fattas av^CSN, ^atl ^ålerkrav av studiehjälp till omyndig elev skall kunna ^riklas motförmyndaren, att avskrivning skall ske i vissa fall ^saml ^indrivningslidenskall förlängas kräver ändringar i 4 kap. 17, 19, 21, 23 och 24 ^§^§^ och 8kap. 4, 20, 56. 60 och 66 ^§§ och 9 kap. 2 § ^sludieslödslagen ^saml ^punkl 6 i^övergängsbeslämmelserna ^lill lagen. De nya ^beslämmelsema bör träda i kraftden . Dock bör bestämmelserna i 8 kap. 4, 20 och ^56§§ träda ikraft först . Förslag ^lill ändring i ^studieslödslagen börfogas ^lill delta protokoll som bilaga 12.4. Detta lagförslag innehåller ocksåförslag ^lill de ändringar i ^sludieslödslagen som föranleds av mina ^förs^kigunder anslagen ^Sludiehjälp ^m. och ^Vuxensludieslöd ^m. Jag hemställer att regeringen föreslår all ^anlaga inom ^ulbildningsdeparlemenlel upprättatförslag ^lill lag om ändring i ^studieslödslagen ^(1973: 349), 2. till Studiemedel ^m. för /81anvisa ^elt förslags anslag av . 1980/81^Nyll anslag (förslag) 555 300000' ^'^ Anslaget ^omfallar postenVuxenstudiestöd under det ^lidigare anslaget Studiebidrag ^m. ^m., som brytsupp i fyra nya anslag, samt hela det tidigare anslaget Bidrag tilluppsökande ^verksamhel på arbetsplatser ^m. Från anslage^t^^beslrids ^ulgifter för ^limsludieslöd, ^dagsludieslöd och särskilt^vuxensludieslöd i form av ^vuxensludiebidrag enligt ^studieslödslagens(1973:349, ^omlryckl ^senasl 1975: 359, ändrad ^senasl 1979: 1144) 5, 6 och 7 1979/80:100 Bilaga12 664 kap. Från ^anslagei ^beslrids också enligt riksdagensbeslut ^(prop. ^SfU 1975: 14,^rskr 1975: 176, ^UbU 1975: 16. ^rskr 1975: 177) ^kosl^midcr för ^statsbidrtigtill uppsökande ^verksamhel på ^arbeisplalser ^enligi förordningen (1975:395.omtryckt 1978: .300) därom. Vidare ^beslrids frän anslaget ^kosinader förbidrag ^lill centrala fackliga ^organisaiioner för grundläggande utbildning avfackliga studieorganisatörer. Utgifterna under anslagettäcks genom att motsvarande belopp förs över till anslaget från^inkomstskatleliteln. Därvid används medel på ^inkomsl^skatietileln somtillfaller ^slatsverket genom vuxenutbildningsavgiften. ^Cenirala^sludieslödsnämnden ^(CSN) Under /79 har särskiltvuxenstudiestöd beviljats till studerande på ^grundskole- och gymnasieskolenivå samt ^lill ^sluderande i yrkesteknisk ^högskoleulbildning. Den ^toiala ^beviljningcn har ^omfaltal ca 20000 personer och ^uppgåll ^lill omkring 237,5 milj. kr. För ^budgetårel 1979/80 har ^anvisals 331,1 milj. kr.,motsvarande ca 13 900 årsplatser. ^CSN föreslår en ökning avantalet årsplatser ^lill 16800. ^Della medför en ökning av medelsbehovet med68,4 milj. kr. Den ^toiala kostnaden för särskilt vuxenstudiestöd under^budgeiårei 1980/81 blir således 399,5 milj. kr. Liksom för ^sluderande med^sludiemedel föreslås den övre åldersgränsen för ^rält till ^slöd höjas från45 till . ^Timsludieslöd beviljades under föregående ^budgelår med omkring 61.4 milj. kr. ^Ulbelalningarna uppgick dock ^endasl ^lill 26,5 milj. kr.För ^budgeiårei 1979/80 uppgår anvisade medel ^lill 67,5 milj. kr. ^molsvarande 25 000 ^slöd om 90 limmar. ^CSN föreslår ^elloförändrad ^anlal ^slöd för /81 ^lill förmån för en höjning av^beloppel . Enligt ^CSN bör ^limsludieslödet höjas från 30 ^lill 38kr. Medelsbehovet vid ^ell höjt belopp ökar med 18,0 milj. kr.^Totall föreslås för ^limsludieslöd avsällas 85,5 milj. kr. ^CSN föreslår all^delutbelalning av ^timsludieslöd skall kunna göras i del fall en studiecirkelpågår över ^elt kalenderhalvårsskifte. ^Dagsludieslöd ^belalades under föregående ^budgelår ^ul med omkring 41.5 milj. kr. Anvisade medel för /80 uppgår^lill 57,6 milj. kr., ^vilkel motsvarar 16000 ^slöd . ^CSN föreslår allantalet ^dagsludieslöd för ^budgeiårei 1980/81 minskas något så att utrymmeskapas för en höjning av beloppen för dagstudiestöd. ^Anlalel ^slöd föreslåsbli 15 200 . Nämnden anser att inkomstbidraget i ^dagsludieslödetbör höjas från 150 ^lill . och ^inlernatbidraget från 150 ^lill 225 kr.Om ^anlalel ^slöd ^faslslälls ^lill denna nivå och bidragen per dag höjs enligt^förslagel blir ^medelsbehovei för dagstudiestöd totalt 86,7 milj. kr. ^CSN föreslår altresurserna för lim- och dagstudiestöd anvisas inom en gemensam ram och attmedlen får disponeras av vuxenutbildningsnämnderna efter de behov som finns i^vai^je län. Vidare föreslår nämnden ^atl ^Prop.1979/80:100 Bilaga 12 665 fördelning av tim- och ^dagsludieslöd får göras tillpersoner som är bosatta inom ett län och inte, som nuvarande regler anger,^lill personer som har sin huvudsakliga arbetsplats inom länet. ^CSN föreslår vidareatt ^internalbidrag i vissa fall skall kunna beviljas trots att den studerandeuppbär annat ^sludiestöd . Inkomstbidrag föreslås i vissa fallkunna ^ulgå även under icke kursdag då inkomstbortfall har uppstått på grundav ^sludierna. /79 disponerade ^vuxenulbildningsnämnderna22,8 milj. kr. för uppsökande verksamhet på ^arbeisplalser. Härav var 3,8 milj.kr. kvarvarande medel från ^lidigare budgetår. Bidrag söktes med 30 milj. kr.^Tolall kunde av sökta belopp beviljas. /80 disponeras 22 milj.kr. vartill kommer 10 milj. kr. som^ålersiår från ^vuxenstudieslöden /77. Under de ^närmasle åren planeras enfortsall ^ulbyggnad av ^verksamhelen. Efter förslag frän berörda^organisaiioner och ^vuxenutbildningsdnämn-^derna föreslår ^CSN all medelanvisas med 27 milj. kr. av uppsökande ^verksamhel ochutbildning av fackliga studieorganisatörer. Under innevarande år finns^lill förfogande för ^della ändamål 8 milj. kr. i ^Tjänslemännens ^cenlralorganisalion begär en ökning ^lill 10 milj. kr. ^CSN föreslär all medel under denna delpost räknas upp^lill 10 milj. kr. Bidrag ^lill ^informalionsverksamhel avseendesvenskundervisning för invandrare. ^CSN anser att^beloppel för ^della ändamål bör ^beslämmas ^oförändrai ^lill . ^CSN har den 25 maj 1977^inkommii med en skrivelse angående ^bevilj^ning och ^ulbeialning av ^särskili^vuxensludieslöd i vissa fall. ^CSN har den 27 ^seplember1979 ^inkommii med en skrivelse rörande särskilt ^vuxensludieslöd för ^sludierpå högskolenivå. I en skrivelse yrkarkommunala vuxenutbildningens elevkår i alt de sjukförsäkringsregler sominfördes bör ^lillämpas retroaktivt. ^CSN har på uppdrag avregeringen gjort en ^ulvärdering av den uppsökande ^verksamhelen på^arbelsplalsen. Resultatet av denna^ulvärdering presenteras i en ^rapporl Vem blev uppsökt och vad hände sedan -En analys av uppsökande verksamhet på ^arbelsplalsen ^(CSN den 6 september1979). Jag lämnar här en ^korlfallad redogörelse förrapportens innehåll. I rapportens ^sammanfatining^konstaierar ^ulvärderarna all man av rimliga skäl nått olika ^långl mot demål som gäller för den ^verksamhel som bedrivs med medel som slår ^lillförfogande för uppsökande ^verksamhel på arbetsplatser ^(VUN-medel). Men,framhålls i rapporten, man har ^kommii en bit på vägen all nå den egentligamålgruppen med ^verksamhelen. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 12 666 Svårigheterna beskrivs som^slora. ^Förulom all de människor, som del gäller, är ^sludie^t>benägna,^vilkel ju var orsaken ^lill åtgärden med ^VUN-^medel till uppsökandeverksamhet, motverkas deras dellagande av all de ^studiealternaliv som deerbjuds ofta ler sig som alltför ^skollika. Därför intresserar man sig inte fördem eller anser dem alltför betungandeför all man skall väga eller kunna ge sig på dem. Till delta kommerpraktiska problem, när det gäller ^atl kombinera ^arbe^le, familjeliv, fritid och studier. I synnerhet är deproblemen besvärande för sådana som exempelvis har skiftarbete, arbetar påmindre företag eller i mindre arbetslag, där man är mycket beroende avvarandras insatser. I glesbygderna ^lillkommer problem med avstånd ^m. ^Ulvärderarna menar^emellerlid all det ^slörsia hindret för ^verksamhelen är otillräckligheten isatsningen, salt i relation ^lill ambitionerna med den. Uppsökeri, i synnerhetnär målgruppen är negativ eller likgiltig till ^sludier. är ett tidskrävande^arbele. ^Uppsökaren får etiskt ^selt inte agera som "försäljare" avcirklar eller kurser och ^harockså på ^sikl dålig framgång om han gör det. Delmåste mer bli fråga om ^atl genom överläggningar med de uppsökta finna vilkabehov och intressen de har och hur dessa bäst skall ^lillgodoses. Uppsökarnahar ^inle tid ^atl annat än i mindreutsträckning ^arbela på ^della sätt. Även samarbetet mellan deuppsökande organisationerna och arbetsgivarna kan förbättras. ^Arbelsgivarnaförhindrar vanligen ^inle den uppsökande ^verksamhelen. Men de befrämjar den^oflasl ^inle heller, bl. a. av del ^skälel all del inte har klarats ut ivilken utsträckning del ligger inom företagens intresseområde ^atl aktivt ageraför ökade möjligheter till de studier, som del gäller. Del är ^inle ^uteslulel all problemen ökar, omfrånvaron för studier ökar och därmed den ^akluella ^verksamhelen ^måsleplaneras och genomföras på ^etl ^annal ^säll än om fä eller inga är frånvarandeför ^sludier. En ^viklig erfarenhet som redovisas i rapportenär ^atl bland uppsökta som också har ^kommii ^lill ^sludier, såväl som bland^sludieorganisatörer med perspektiv över tiden, är den vanliga uppfattningenall del är uppsökarnas ^verksamhel som har varit den drivande och i många fallavgörande kraften bakom ^sludierekryieringen. Man anför all folders ^o.d. intehar samma övertygande effekt som en personlig ^konlakl. ^Dessulom kan man i^elt samtal med en ^uppsökare få tillfallaatt på ^ell konstruktivt vis belysa sin totala studiesituation och ^dessulom ge^synpunkier på fack och förelag, som annars ^inle kommer fram. Uppsökarna självaanger ^oflasl alt verksamheten är stimulerande och ^atl de själva får stort^utbyle av den. är det uppenbart att den är svår, betungande och ofta^ångestskapande. En ^forlbildning av uppsökarna bör därför ske med tanke på^inle ^endasl deras behov av tekniska kunskaper. också så ^atl de får^lillfälle alt odla ^perspeklivel på sig själva och ^verksamhelen. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 12 667 Av rapportensavslutande reflexioner kan bl. a. följande citatvara varda att begrunda. "Del som urstudiesynpunkt är ^gemensaml för de personer, som med den största rätten börsökas upp, är all de är myckel litet studiebenägna. De har ^inle den sortens^erfarenheler av ^sludier att de tar egna ^studieinitiii-^livoch del finns sällan faktorer i deras arbete, som medför att de ^spontiint fårökad lust till studier. Ofta har de ^sådiina minnen från skoltiden - och ^detlagäller oavsett om de lyckades bra eller dåligt i skolan - att de upplever^sludier som ^någol myckel ^negaiivt." "Uppsökande^verksamhel behövs ^inle eller är lättall bedriva bland dem som själva söker sig ^lill studier, men den behövs och ärsvår ^atl bedriva bland dem som inte villstudera eller som är negativa ^lill studier."" "'Om den uppsökandeverksamheten skall kunna göras optimalt effektiv, ^måsle uppsökarna kunnaerbjuda myckel mer jordnära ^allernaliv ^lill många av de uppsökta. Det kan blifråga om ^arbetsplalssamtal, om samtal om förhållandel mellan föräldrar ochbarn ^elc. ^måsle också möjligheterna all lära sig mer och förindividen själv ^direkl praktiskt användbara ^verksamheier ökas om man vill nåalla." "Sammanfattningsviskan det om ^studieallernaiiven sägas, alt de -delvis på grund av^sialsbidragsbeslämmelserna - i ^slori ^selt genomgående är konstruerade förstudiebenägna. De kan därför 1. o. ^m. verka så avskräckande för många inommålgruppen, all deras ovilja ^mol studier snarare ökar än minskar av all deuppsöks." ^""Ambilionerna medden uppsökande verksamheten och de resurser som står ^lill förfogande svarar^inle mot varandra. Det är nästan omöjligt att bedriva en kontinuerliguppsökande verksamhet, där ^uppsökare och uppsökta kan föra en diskussion övertiden. Uppsökarna har helt enkelt inte ^möjlighel ^lill mer än korta,informerande ^samlal. om de ^inle gör speciella arrangemang eller använder egenlid, av ^organisalionen tillskjutnamedel ^e.d." ^"Atl vara ^uppsökareär både emotionellt och ^kunskapsmässigl krävande. Del lar lid alt bygga uppden fond av erfarenheter som behövs, för all man skall bli både effektiv och såöppen för de uppsöktas synpunkter all man kan bidra till alt ^studiealternalivblir ^realistiskl ^ulform^tide. Den ^uibildning som^siudieuppsökarna får är i och för sig bra i flertalet fall. men den ärotillräcklig". ^Prop.1979/80:100 Bilaga 12 668