prop · G30324 · 1979-12-31 00:00:00 — Manbör i detta sammanhang bortse från den takbindning vid för kemiskt renpropån som härstammar från en tidigare uppställning av tulltaxan.Utgångspunkten för sänkningen bör för hela numret vara per . Även takbindningen vid för vissa varor under stat nr 34.01.700 beror på tidigare annorlundauppställning av tulltaxan. Utgångspunkt för sänkningen bör för hela stat numret34.01.700 vara nu utgående tuU 40:-kronor per . Bindningen för stat nr98.11.901 ligger vid samma nivå som utgående tull dvs 250:- kronor per . Överenskommen sluttuU är , dvs samma som för de varor under nummer98.11 som är belagda 1979/80:24 Del A 247 1 detta fall bör man som utgångspunkt förtullsänkningen ta även för nummer 98.11.901. Slutligen finns någranummer där föratom en värdetuUsats också finns en bindning vid viss minimitullberäknad efler vikten, som enligt förhandlingama skall gå ned noll. Då densålunda kommer att helt försvinna medan värdetullsatsen endast undergår enrelativt liten totalsänkning finns knappast någon anledning att behållaminimitullen ens vid första sänkningssteget. Jämförelsen mellan de bådaavgiftsslagen kommer nämligen då att halta. De nummer som avses är ex51.01.700-900, 51.04.600, 53.12.000, 55.09.801, 55.09.802, 56.07.401,56.07.402, 56.07.911 och 56.07.912. Före avslutandet avGATT-förhandlingama har vissa tuUsänkningar för varor inom 6-8 kap i tuUtaxanfaststäUts i SFS 1979:514. Bestämmelsen skall träda i kraft den dag regeringenbestämmer. Om avsikten är att de tullsänkningar som där finns noterade förnummer 06.03 A 3 b, 07.01 C 1, 07.01 H, 07.04 B och 08.07 C skall genomförasutan stegvis avtrappning den underlättas uppställningen avtulltaxan och den statistiska vamförteckningen väsentligt i dessa delar. Förnummer 06.01 A 2 b måste den i SFS 1979: 514 angivna tuUsatsen ändras senastden . Kommerskollegium:Kollegiet har under hand erhållit synpunkler från statens jordbmksnämnd,, , ,kemiska industrikontor, Jemkon-toret,, Svenska cellulosa- ochpappersbraksföreningen samt . , Jernkontoretoch KF instämmer i huvudsak i industriförbundets yttrande. seridag inget hinder att godta tullstyrelsens avtrappningsförslag men förordaratl beslut nu enbart fattas för de två första årens sänkningar. och cellulosa- ochpappersbruksföreningen har inget att erinra mot tullstyrelsens förslag.Grossistförbundet anser det i högsta grad angeläget att genomförandet avtullreduktionerna begränsas till så få tiUfällen som möjligt. När det gäller tullstyrelsens förslag om avstegfrån en strikt matematisk avtrappning för vissa i yttrandet specielltuppräknade varor, har de närmast berörda remissinstansema, dvs.jordbruksnämnden, kemikontoret och textilrådet inget att erinra. Som bekräftelse på vad som under hand meddelatskan kollegiet ansluta sig till tullstyrelsens synpunkter och förslag i fråga ommetoderna för avtrappningen av tullmedgivanden i MTN. : Även om de svenskatullama redan nu är låga är de ofta av stor betydelse som skydd mot import frånvissa länder utanför EFTA och EG. Flertalet av dessa länder har dessutom inlegett några koncessioner på tullområdet i förhandlingarna, varför detockså av Prop.1979/80:24 Del A 248 denna anledning principiellt inte finns någotskäl till att sänker tullama i snabbare takt än som överenskommits,även om avtalet inte uppställer något hinder häremot. För tullar som skallsänkas med är industriförbundet dock berett atttillstyrka avsteg från principen att tullarna skaU sänkas i ålta likformigasleg. Delta avsteg innebäratt om den totala tullsänkningen underåttaärsperiodenunderstiger bör vid första sänkningstillfallet en sänkningmed 2/8 kunna ske. I fråga om tuUsänkningar som understiger en halvprocentenhet kan industriförbundet emellertid tillstyrka att tuUen den 1januari 1980 sänkes med 5/8 av koncessionen. Någon anledning att redan nu fattabeslut om sänkningstakten utgång beträffande varor för vilka detotala luUsänkningama ligger mellan en halv och finns enliglindustriförbundets mening inle. Slällning härtill bör las , sedan manförhoppningsvis fått kännedom om den tullsänkningstakt som kommer att tiUämpasav EG, etc. Där de svenska medgivandena innebär tullsänkningar med tvåprocentenheter och däröver bör däremol huvudprincipen om sänkning i åtta likarater tillämpas. Beslut omtullsänkningstakten för teko-varor inom kapitlen 5162 i tuUtaxan ochför jäm-och stålprodukter under nr 73.01-73.20 bör fattas först under 1981.TuUsänkningarna inom teko-området är förhåUandevis stora uttryckta iprocentenheter och industriförbundet anser det fullkomligt uteslutet att degenomfors i snabbare takt än som överenskommits. Inte minst när det gällerjäm- och stålområdet har man eftersträvat en harmonisering av de svenska tuUamai förhåUande till EGs. Därför bör heller inte beslut fattas om dessatullsänkningar , då man möjligen fått kännedom om i vilken takt EGavser att sänka sina tullar inom även della område. harberäknal all vatje tullsänkningssteg vid åtta likformiga tuUsänkningar innebärett tullbortfall på ca 15 milj. kr. Mot detta ställer man som ett skäl till ensnabbare tullavveckling än som överenskommits kostnader förframtagning av nya tuUtaxor om ca . , vartiU kommer dekostnader som faller på näringslivet som följd av tullsänkningarna. Även om dekostnader som drabbar vissa industriföretag i samband med omprogrammering avdatorer m. m., inte är försumbara bör varken dessa eUer tullverketsförhållandevis små koslnader i förhåUande till tuUbortfallet tillmätas någonavgörande betydelse då beslut fattas om tullsänkningstakten. kemiskaindustrikontor har i ett tidigare yllrande kritiserat förslag atl sänka tuUarnai färre steg än de åtta som tullprotokollet anger, utom när det är fråga omklart definierade avsteg från huvudprincipen. I sitt senaste yttrande anförkemikontoret; De nya argument som nuanföres i GeneraltuUstyrelsens skrivelse till förmån för en accelereradtullavtrappning för svensk del är inle övertygande. Sålunda anförGeneraltullslyrelsen bl.a., att ett genomförande av Prop.1979/80:24 Del A 249 de svenska tuUkoncessionerna i åtta årliga steginnebär att statsverket går miste om en inkomst av i tull. Enaccelerering i tiden av tullsänkningen och deras gruppering till några få steginnebär alltså, att statsverkets "förlust" av tuUintäkter i motsvarandemån påskyndas. GeneraltuUstyrelsen framhåller att den uteblivna tuUintäktenmåste vägas mot de tolala samhällskostnaderna, dvs. de merkostnader förstatsverket och näringslivet som uppkommer i samband med varje sänkning. Härkvantifierar GeneraltuUstyrelsen endast . i tuUverkets kostnader förredigering och tryckning av varje ny edition av tulltaxan, liksom näringslivetsökade koslnader med /år för inköp av ny edition av tulltaxan. Övrigakostnader för statsverket och näringslivet uppskattas inte - liksom inte hellervad förlusten i skyddseffekt innebär för industrin genom en accelereradtuUsänkning. Det finns dock inte någol i tuUverkets utredning som tyder på att"vinslen" av en accelerering skulle motsvara "kosinadema"härför. Kemikontoret vidhåller därför sin uppfattning i denna fråga, vilkeninnebär att accepterar organisationen en tullsänkningmotsvarande två åttondelar av hela koncessionen under fömtsättning att densenare icke uppgår till eller däröver. Kemikontoret accepteraräven i fortsättningen en accelerering av tullsänkningama när den totalakoncessionen understiger en halv procentenhet. I övriga fall bör koncessionemai princip genomföras i form av årliga sänkningar . I allahändelser är detta ett oeftergivUgt krav när det lotala koncessionsbeloppetuppgår till eller däröver. Statens jordbruksnämndhar lämnat följande komentarer till förhandlingen på jordbmksområdet och dåfrämst de två avtalen om mejerivaror och nötkött: erinra om att man under de nu avslutade GATT-förhandlingama från svensksida endast i mycket begränsad utsträckning ansett sig kunna tillmötesgå de'requests' beträffande gränsskyddet vilka riktats till påjordbmksområdet. Under förhandlingamas gång har, då propåer av detta slaggjorts, framhållits att vi avsett att lämna vårt bidrag i förhandlingama påjordbrakssidan främst genom medverkan i förhandlingsarbetet beträffandevaraavtal för olika jordbruksprodukter. har sålunda aktivt engageratsig i arbetet på atl åstadkomma intemationella varuavtal, i första hand förspannmål och mejeriprodukter. Detta har för övrigt legat i linje med dentraditionella, positiva svenska inställningen till åtgärder för att åstadkommasä stabila prisförhål- Prop.1979/80:24 Del A 250 som möjligt på världsmarknaden, vilket ärav intresse för såväl import- som exportländer. Avtalet består av enallmän del och en varaavtalsdel. Den allmänna delen upptar bestämmelser rörandeinformation, konsultafioner, multilaterala uppföranderegler m. m. och omfattarfärskvaror, mjölkpulver, smör, ost och kasein. De i avtalet deltagande ländemaåtager sig att regelbundet lämna upplysningar om utvecklingen beträffandeproduktion, konsumfion, priser, lager och handel (inkl. icke-kommersiellatransaktioner). De skall vidare lämna redogörelser för den inhemska politikenpå varaområdet samt för handelspolitiska åtgärder (bl. a. i avseende påingångna bilaterala och mulfilaterala åtaganden). Från notifikationsplikten harundantag gjorts i de fall detta skulle strida mot gällande lag eller skadaenskilda företags legitima, kommersiella intressen. Vamavtalsdelen omfallartre protokoU, vilka har formen av minimipris-avtal för respektive mjölkpulver,mjölkfett och ost men inte innehåUer några köp- eller säljåtaganden. Följande minimipriserskall gälla fr.o.m. , den tidpunkt då det intemationella mejerivamavtaletträder i kraft: US $/ton kr/dt" Skummjölkspulver .................................................... 425 179 Helmjölkspulver ....................................................... 725 306 Kärnmjölkspulver ....................................................... 425 179 Smörolja ..................................................................... 1000 464 Smör ......................................................................... 925 390 Ost ........................................... ;............................... ....... 800 338 " I US dollar=4.2225 kr. Minimipriserna ärberäknade med avseende på s. k. pilotprodukter med viss fetthall (ostundantaget) och paketering samt under fömtsättning av atl produktema exporteras"fob ocean-going from the exporting country". Om deexporterade produktema skiljer sig från pilotproduk-tema i något av nämndaavseenden skall minimipriserna justeras därefter. Minimiprisema fömlses bliföremål för översyn minsl en gång . Följande kriterier skall därvidbeaktas: produktionskostnader, relevanta ekonomiska faktorer påväridsmarknaden, behovet av att på lång sikt upprätlhålla en minimiavkastningför de mest effektiva producentema, behovet av att upprätthålla stabilitet iutbudet och av att tillförsäkra konsumentema acceptabla priser, den rådandemarknadssituationen samt önskvärdheten av att förbättra förhållandet mellanavtalets minimipriser och stödnivåema i de största producentländerna. Prop.1979/80:24 Del A 251 Beträffande fob-reglemahar (tillsammans med och ) krävt atl få tillämpa vissareferenspunkter (hamnar) utanför landets gränser där minimiprisema skall gäUa.Detta har skett i syfte att förhindra att kommer i en ofördelaktigexportsituation i relation tiU andra exportörer som är bättre geografisktgynnade. Utan sådana referenspunkter skulle del i en situation medvärldsmarknadspriser vid eller strax över minimiprisema vara närmast omöjligtför den svenska exporten att konkurrera med t.ex. EG;s. För (Finlandoch ) kommer , och att gälla somreferenspunkter för såväl mjölkpulver som smör och ost. För smör kommerdessutom att gälla som referenspunkt för exporten till . Undantag från minimiprisbestämmelsema gäller förskummjölkspulver och kämmjölkspulver till foderändamål. Även livsmedelsbiståndär undantaget från minimiprisbestämmelsema. Ett mejerivararåd bestående av representanterför alla deltagande länder skall inrättas. Rådet skall svara för bevakning avvärldsmarknaden för mejeriprodukter, marknadsbedömning, övervakning avmejerivamavtalets funktion. Det skall dessutom fungera som foram förkonsultationer. Om rådet finner att en allvarlig marknadsstöming eller nskhärför föreligger, skall rådet identifiera möjliga lösningar som regeringamasedan kan ta ställning till. Det skall mötas minst och beslutskall fattas enhälligt. Under mejerivarurådetförutses kommittéer för respekUve protokoll. Dessa kommittéer, i vilka ingärrepresentanter för aUa i respektive protokoll deltagande länder, skallövervaka avtalets funktion och möts när någon deltagares handelsintressenhotas. Möten skall hållas minst en gång per kvartal och beslut fattas enhäUigt. Avtalstexten föratser attett land skall kunna ansluta sig fill den aUmänna delen av avtalet jämte etteller flera av protokollen eller helt stå utanför de . Ett inskränktdeltagande skall godkännas av övriga deltagande länder. Vidare skall det varamöjligt för ett land att med 60 dagars varsel utträda ur den allmänna deleneUer ur något av protokollen, i sistnämnda fall enligt de villkor som deltagarnai respektive protokoU kan enas om. I sitt yttrande tilljordbmksdepartementet (H 52-935/78) har nämnden lämnat enaUmän översikt rörande det då föreliggande avtalsutkastet och i anslutningdärtill närmare behandlat prisbasfrågan. Som framgår av den tiU citeradeyttrande fogade skrivelsen från krävdeorganisationema atl de fömtsedda minimiprisema för svenskdel skulle gälla "fob fritt vald hamn inom EG" eller alternativt"fritt , , , och ". Oavsett denlösning som kunde nås beträffande prisbas ansåg organisationerna att man frånsvensk sida borde kunna ansluta sig till mejerivaruavtalets allmänna del.Organisationema har emellertid sedermera förklarat sig beredda att tillstyrkaen svensk anslutning inte enbart Prop.1979/80:24 Del A 252 tillden allmänna delen i avtalet utan jämväl till protokollen rörande mjölkpulver,mjölkfett och ost trots en viss inskränkning i avtalets referenspunkter (jfr sid. 3 tredje slycket).Organisationernas inslällning har dock varit förbunden med att avtalet skall få"en bred anslutning, dvs. att de nordiska ländema och deväsentligaste export- och importländema ställer sig bakom avtalet, och att har möjligheter att utan alltförstora svårigheter lämna detsamma, om det skulle visa sig att andraländer otillbörligt utnyttjar avtalet ellerall export av mejeriprodukter försämras långsiktigt". Kravet påbred anslutning torde ha tiUgodosetls genom all följande länder per den 11 majparaferal avtalet: Det intemationellaköttavtalet är utformat i stort sett som mejerivaraav-talets allmänna del. Syftet med avtalet är bl.a. alt fåtiU stånd en ökad liberalisering ochstabilisering av världshandeln medkött samt att främja en expansion därav. Liksom när det gäller mejerivaraavtaletanses det angeläget att särskilt främja utvecklingsländernas slällning. Avtalet omfattar färskt, kylt och frystnötkött (inkl. ätbara djurdelar); saltat, torkat och rökt nötkött (inkl. ätbaradjurdelar) samt levande nötkreatur. Deavtalsslutande ländema åtager sig att regelbundet lämna upplysningar omutvecklingen i respektive länder beträffande produktion (inkl. kreatursbeståndets sammansättning), konsumtion, priser, lageroch handel. De skall vidare lämnaredogörelser för den inhemska politiken på vamområdet samt förhandelspolitiska ätgärder (bl.a. i avseende på ingångna bilaterala ochmultilaterala åtaganden). Från notifikationsplikten har liksom i mejerivaruavtalet undantagits vissa upplysningar. Ett köttrådbestående av representanter för alla deltagande länder skaU inrättas. Dessuppgifter skall vara att bevaka tillgångs- och efterfrågesituationen på världsmarknaden för nötkött ochatt övervaka köllavlalels sätt att fungera.Dessutom kommer köttrådet att fungera som foram för konsultationer ifrågor rörande handeln med nötkött. Om rådet finner att en allvarlig stöming eller risk härför föreligger påvärldsmarknaden för nötkött, skaU rådet identifiera möjliga lösningar somregeringama sedan kan ta ställning till. Rådet skall mötas minst två gånger perår. Besluten skall fattas enhälligt. 1979/80:24 Del A 253 Per hadekötlavtalet paraferats av samtliga länder som paraferal mejeriavtalet medundantag föf . Trots att de för olikamejeriprodukter fastställda exportminimiprisema är mycket låga i förhållandetill f n rådande intemationella priser och det inom köttavtalet inte fömtsesnågra minimipriser överhuvudtagel bör avtalet genom sinakonsultationsmekanismer utgöra välkomna instmment i arbetet på atl förbättraförhållandena på den internationella marknaden. Genom atl till avtalen knyta deviktigaste export-och importländema har man skapat föratsättningar för eneffektiv diskussion av åtgärder för att förhindra allvarliga kriser påmarknaderna, vilket bör gynna samtliga deltagande länder. Etl deltagande i de bådaavtalen kommer för svensk del att innebära en viss arbetsbelastning i form avframtagning och bearbetning av olika uppgifter för vidarebefordran tillavtalssekretariatet samt förberedelser inför och medverkan i sammanträden medrespektive råd och kommittéer. När del gäller mejerivaruavtalet tillkommerövervakning av att avtalets minimipriser och andra särskilda bestämmelserrespekteras. Deltagandet i avtalen kommer emellertid att för Sverigeoch andra anslutna länder ge förbättrad tillgång till informalion om denintemationella marknaden på berörda vamområden. Eftersom de båda avtalendirekl berör den svenska jordbmksprisregleringen faller de arbetsuppgifter somföljer av anslutning till dessa på ett naturiigt sätt in ijordbmksnämndens verksamhet. Vad speciellt gäller övervakningen av att defastställda minimiprisema respekteras kan detta lämpligen ske genom särskildaöverenskommelser mellan nämnden och , Svenska Kontrollanstalten förMejeriprodukter och Ägg respektive , ek för. Mot bakgmnd av debedömningar som gjorts av de berörda jordbraksor-ganisationema och desynpunkter i övrigt som anförts i det föregående vill nämnden tillstyrka från svensk sida ansluter sig lill del intemationella mejerivamarrangemanget (allmänna delen jämte varaprolokoll) ävensom till detintemationeUa köttavtalet. 4 Subventioner och utjämningstullar Kommerskollegium:Kollegiets allmänna bedömning och värdering av överenskommelsen sammanfaller iallt väsenlligl med de synpunkler som framförts av remissinstansema. Som ettsärskilt betydelsefullt inslag i överenskommelsen ser kollegiet den preciseringoch uppslramning som åstadkommits i fråga om användningen av uljämningstullaroch i det sammanhanget framför allt del förhållandel att det i artikel VI uppställdaskaderekvisiiel för uttagande av utjämningstullar nu accepterats av ,åtminstone i förhållande till de länder som ansluter sig till överens- Prop.1979/80:24 Del A 254 Det hade dock varit önskvärt om begreppet"material injury" iden amerikanska lagstiftningen "Trade Agreements Act of 1979" givitsen annan mer konkret innebörd. När det gällerförbudet mot exportsubventioner för andra varor än vissa råvaror (artikel 9) kan noteras att dettaär strängare än lydelsen i artikel XVI: 4 iså måtto att tvåpriskriteriet nu ej längre är ensamt avgörande för om enexportsubvenlion skall anses utgå. Vilka praktiska konsekvenser delta kan få är osäkert. Det hade enligtkollegiet varit att föredra om det i denslutliga överenskommelsen hade ingått en allmän definition av begreppetexportsubvention av ungefår den lyp som förekom i tidigare versioner. Som överenskommelsen nu är ulformad ärgränsdragningen oklar mellan "rena" exportsubventioner ochandra subventioner som fär till effekt att exporten ökas. Den illustrativaförteckningen över förbjudna exportsubventioner som fogats som bilagatill överenskommelsen utgör en uppdaterad och utvidgad version av förbudslista.Förteckningen bör kunna bidra tiU en bältreefterlevnad av förbudet mot exportsubventioner men har, som ett resultatav nödvändiga kompromisser under förhandlingamas gång, på några punkter fått en inte hell tiUfredsstäUandeutformning. Exempel på detta är, somkoUegiet vid tidigare tillfäUen framfört tiU departementet, fotnot 2 tillpunkt e) som berör det av tillämpade sk DISC-systemet och som innebär att en avveckling av della enligtpunkl e) icke tiUålna system skjutspå framtiden. Andra tveksamma avsnitt, som också påtalats avexportkreditnämnden, är sista satsen i första stycket under punkt k) ("inso fas as ... on export credits terms") samt punkt 1) som båda är alltför vaga och som, när det gäller den senarepunkten, därmed också kan ges en alltför vid tolkning. har i silt yllrande pekat på vissa oklarheter i det avsnitt av överenskommelsen som berörexportsubventioner. Detla gäller bl abegreppet "vissa råvaror" under artikel 10 och mer konkret frågan om detlabegrepp skall anses inbegripa även livsmedelsindustriprodukter. Med ledning av den definition som finns avbegreppet "råvara" i anmärkningentill artikel XVI: 3 anserkollegiet att livsmedelsindustriprodukterej torde kunna hänföras till denna kategori varor och att de därför omfattas av det strängareexportsubventionsförbudet enligt artikel 9. Vad beträffar de i överenskommelsen under artikel 10:2 och 3 angivna kriterierna för fastställande av ej tillåtnaexportsubventioner delar kollegiet jordbruksnämndens uppfattning atldessa är vaga och lätt kan ge upphov till olikatolkningar. Särskilt gäller detta uttrycket "... prices materially below..." i artikel 10.3. En annan fråga somtagits upp av Jemkontoret gäller frågan om vederbörande myndighetsjälvständigt skall kunna ingripa mot marknadsstörning som orsakas avsubventionering i exportlandet eller dumping. Möjlighet härtill bör enligt Jemkontoret finnas föratl skyddet skall bli effektivt, då Prop.1979/80:24 Del A 255 det för den berörda industrin i allmänhet stäUer sigsvårt att framskaffa nödvändigt bevismaterial. I den män man frän Jemkontoretssida avser inledandet av undersökning enligt artikel 2: 1 i överenskommelsen ärsådan möjlighetinte utesluten såvitt kollegiet kan finna. torde det bli svårt att få framerforderligt bevismaterial utan industrins medverkan. Kollegiet bedömerdet som sannolikt att det i kommittén på subventionsområdet kommer attföras intensiva diskussioner och överläggningar om olika åtgärdersförenlighet med den nu träffade överenskommelsen. Bla tyder olikauttalanden från amerikanskt håll på att avser att akfivt utnyttja de nyamöjligheter som ges att påtala och söka beivra sådana subventioner i andra länder som skadaramerikanska intressen. Det blir mot den bakgranden angeläget att för svensk deltiUräckJiga resurser avdelas för att aktivtfölja och delta i kommitténs arbete, något som också fleraremissinstanser framhållit. 1 det gemensammayttrande som lämnats av med flera näringslivsorganisationerhar framhållits att de av Ullämpade subven-tionema för mineralolja böravvecklas med åberopande av kodens bestämmelser. Enligt dessa organisationerbör i samförstånd med EG anhängiggöra denna fråga i . För att taställning härtill fordras enligt koUegiet närmare uppgifter om beskaffenheten hosden påtalade subvenlionenngen och om de skadeverkningar denna eventuellt har medfört för svensk del. Det bör observerasatt blotta förekomsten av en subvention isig själv ej ger någon grand för ell land att vidta motåtgärder, varkenmed stöd av artikel XVI eller av subventionskoden. Härför krävs att subventionen ifråga antingen förorsakar skadapå ett annat lands industri,upphäver eller minskar de förmåner som fiUfaller det enligt ellerinnebär allvarligt förfång ("serious prejudice") för dess intressen. En allmän kommentarsom kan göras när det gäller avsnittet om intema subventioner iöverenskommelsen är att det hade varit värdefullt om man kunnat komma fram tillvissa riktlinjer som grand för regeringamas handlande. Den skrivning som finns äraUtför vag för att fyUa den funktionen.Betecknande är att den exemplifiering av intema subventioner som ges i den i antagna "TradeAgreements Act of 1979" på flera punkter skiljer sig från den somförekommer i GATT-överenskommelsen.