prop · G303179 · 1979-12-31 00:00:00 — Prop.1979/80:179 Regeringens proposition medförslag till lag om ändring i och jordabalken m. m.; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagils i bifogade utdrag avregeringsprotokoll denna dag. Ipropositionen föreslås skärpt lagstiftning mol dobbleribrott, främsl illegalspelklubbsverksamhet. Förslaget bygger på en promemoria som har utarbetats avbrottsförebyggande rådet inom ramen för rådets översyn av lagstiftningen motden organiserade och den ekonomiska brottsligheten. Syftetmed förslaget är i första hand att molverka all lägenheter (lokaler ellerbostadslägenheter) tillhandahålls för spelklubbsverksamhet. Enligt gällanderätt torde en fastighetsägare som har hyrt ut eller på annal sätt upplåfit enlägenhet där en Ulegal spelklubbsverksamhet bedrivs kunna dömas för medverkanbara om det kan bevisas all han hade uppsåt atl medverka till dobbleribrott vidsjälva upplåtelsen. I propositionen föreslås en ny regel i sominnebär all straffansvaret under vissa fömtsättningar utsträcks till den sominte vid upplålelsen insåg atl lägenheten skulle användas för sådan brottsligverksamhei men som därefter får vetskap om verksamheten. Denne åläggs enskyldighel att göra vad som skäligen kan begäras för att få upplålelsen altupphöra. Underiåter han delta skall han, om verksamheten fortsätter elleråtempptas i lägenheten, dömas till ansvar för medverkan tUl dobbleribrott. Somkomplettering tiU denna straffbestämmelse föreslås att i 12 kap. jordabalken(hyreslagen) förs in en ny gmnd för förverkande av hyresrätt, avsedd bl.a. fördet fall att dobbleribrott förövas i en lägenhet. Enligt förslaget förverkashyresrätten, om lägenheten hell eller till väsentlig del nyttjas förnäringsverksamhet eller därmed likartad verksamhet, vilken utgör eUer i vUkentill ej oväsentlig del ingår brottsligt förfarande. 1 1979/80. 1979/80:179 2 nomkan en hyresgäst skiljas från lägenheten också om denna används t. ex. somillegal sprilklubb eller för koppleri. I bostadsrältslagen(1971:479) föreslås ändringar som svarar mot ändringarna i hyreslagen. Lagändringarnaföreslås träda i kraft . Prop.1979/80:179 3 Lag om ändring i Härigenom föreskrivs att i skall införas enny paragraf, 16 kap. 18 §, av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Insåg den som med nyttjanderätt har upplåtit en lägenhet,som helt eller tdl väsentlig dd används för dobbleri eller grovt dobbleri ellerför försök eller förberedelse till grovt dobbleri, inte vid upplåtelsen attlägenheten skulle användas för sådan brottslig verksamhet men får han däreftervetskap om verksamheten och underlåter han atl göra vad som skäUgen kanbegäras för att få upplåtelsen att upphöra, skall han, om verksamhetenfortsätter eller återupptas i lägenheten, anses ha främjat denna och dömas tdlansvar enligt vad som föreskrivs om medverkan i 23 kap. Denna lag träder i kraft den . Lag om ändring i jordabalken Härigenom föreskrivs alt 12 kap. 42 och 43 §§ jordabalken'skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Hyresrätten är förverkad och hyresvärden såledesberättigad atl uppsäga avtalet, 1. om hyresgästen dröjer med betalning av hyra som utgår ipengar utöver efler förfallodagen och annat ej följer av 53 S,dock, i fall då hyran skall betalas i förskoll än en månad,endast om ' Omtryckt 1971: 1209. 12 kap. omlrycki 1979:252. Prop.1979/80:179 4 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse hyresgästen dröjer med betalning av den på en kalendermånadbelöpande hyran utöver efler månadens början eller, såvitt angårhyran för första kalendermånaden under hyresförhållandet, efler förfallodagen, 2. om hyresgästenulan behövligt samtycke eller tillstånd överiåter hyresrätten eller eljeslsätter annan i sitt ställe eller upplåter lägenheten i andra hand och ej eflertillsägelse vidtager rättelse utan dröjsmål, 3. om lägenhetenanvändes i strid med 23 eller 41 S och hyresgästen icke efler tillsägelsevidtager rättelse utan dröjsmål, 4. om hyresgästeneller annan, lill vilken hyresrätten överlåtits eller lägenheten upplåtits,genom vårdslöshet är vållande lill atl ohyra förekommer i lägenheten ellergenom underlåtenhet att undertälta hyresvärden därom bidrager till att ohyransprides i fasligheten, 5. om lägenhetenpå annal sätl vanvårdas eller om hyresgästen eller annan, till vilkenhyresrätten överiätits eller lägenheten upplåtits, åsidosätter något av vadsom enligt 25 § skall iakttagas vid lägenhetens begagnande eller brister i dentillsyn som enligt nämnda paragraf åligger hyresgäst och rättelse icke utandröjsmål sker efter tillsägelse, 6. om i strid med26 § tillträde till lägenheten vägras och hyresgästen ej kan visa giltigursäkt, 7. om hyresgästen åsidosätter av- 7. om hyresgästen åsidosätter av talsenlig skyldighet, som går ulöver lalsenligskyldighet, som går ulöver hans åligganden enligt detta kapilel, hansåligganden enligt detta kapitel, och det måste anses vara av syn- och detmåste anses vara av syn nerlig vikt för hyresvärden att skyl- nerligvikt för hyresvärden atl skyl digheten fullgöres. om lägenheten heh eller tdl väsentlig del nyttjas förnäringsverksamhet eller därmed likartad verksamhet, vilken utgör eder ivilken tid ej oväsentlig del ingår brottsligt förfarande. Hyresrätten är icke förverkad, om det som liggerhyresgästen till last är av ringa betydelse. Uppsäges avtalet, har hyresvärden rält till ersättning förskada. Är hyresrätten förverkad på grund av förhållande som avsesi 42 § första stycket 1 3, 5 eller 6 men sker rättelse innan hyresvärdengjort bmk av sin rätt alt uppsäga avtalet, kan hyresgästen icke därefterskiljas från lägenheten på den gmnden. Detsamma gäller om hyresvärden ickeuppsagt avtalet från del han fick kännedom om förhållande somavses i 42 § första stycket 4 eller 7 eller hyresvärden icke inom två månaderfrån det han erhöll vetskap om förhållande som avses i nämnda slycke under 2tillsagt hyresgästen att vidtaga rättelse. En hyresgäst kan skiljas från lägenheten på grund avförhållande som avses i 42 § första stycket 8 endast om hyresvärden har sagtupp avtalet från Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse det att han fick kännedom om förhållandet. Om den hrolisligaverksamhelen har lill åtal eller förundersökning rörande denna annarshar inletts , har hyresvärden dock kvar sin rätt att säga uppavtalel intill dess att har förflutU från det att domen ibrottmålet har vunnit laga kraft eller del rättsliga förfarandet har avslutalspå annat sått. Denna lag träder i krafl och lillämpasäven på avtal som har slutits före lagens ikraftträdande. Till gmnd förförverkande enligt 12 kap. 42 § första stycket 8 får läggas endast brottsligtförfarande begånget efter lagens ikraftlrädande. Lag om ändring i bostadsrättslagen (1971:479) Härigenom föreskrivs att 33, 34 och 36 §8bostadsrältslagen (1971:479) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lyddse 33 §' Nyttjanderätlen lill lägenhet som innehas medbostadsrätt och som tillträtts är förverkad och föreningen såledesberättigad all uppsäga bostadsrättshavaren till avflyttning, 1. ombostadsrättshavaren dröjer med betalning av grundavgift eller upplåtelseavgiftutöver eller den längre lid som kan vara bestämd i stadgarna fråndet att föreningen efter förfallodagen anmanat honom att fullgöra sinbetalningsskyldighet eller om bostadsrättshavaren dröjer med betalning avårsavgift utöver efter förfallodagen, 2. ombostadsrättshavaren utan behövligt samtycke eller tillstånd upplåterlägenheten i andra hand, 3. om lägenhetenanvändes i strid med 25 eller 31 S, 4. ombostadsrättshavaren eller den, till vilken lägenheten upplåtits i andra hand,genom vårdslöshet är våUande till atl ohyra förekommer i lägenheten eller ombostadsrättshavaren genom underlåtenhet alt utan oskäligt dröjsmål undertältastyrelsen om förekomst av ohyra i lägenheten bidrager till all ohyran sprides ifastigheten, 5. om lägenhetenpå annat sätt vanvårdas eller om bostadsrättshavaren eller den, till vilkenlägenheten upplåtits i andra hand, åsidosätter något av vad som enligt 28 §skall iakttagas vid lägenhetens begagnande eller brister i den tUlsyn somenligt nämnda paragraf åligger bosladsrältshavare, ' Lydelse enligt 1980:96. Prop.1979/80:179 6 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6. om i slrid med29 S tillträde lill lägenheten vägras och bostadsrättshavaren ej kan visagiltig ursäkt, 7. ombostadsrättshavaren åsido- 7. om bostadsrättshavaren åsidosätterskyldighet, som går utöver sätter skyldighel, som går ulöverhans åligganden enligt denna lag, hansåligganden enligt denna lag, och del måsle anses vara av syn- och det måste anses vara av synnerlig vikt förföreningen all skyl- nerlig vikt för föreningen all skyldighetenfullgöres; dock kan skyl- digheten fullgöres; dock kan skyldighetför bostadsrättshavaren att dighetför bostadsrättshavaren alt inneha anslällning i vissl företag el- inneha anslällning i vissl förelag eller liknandeskyldighet ej åberopas ler liknande skyldighel ej åberopassom grund för förverkande. som grund för förverkande, 8. om lägenheten hed eller tid väsentlig del nyttjas förnäringsverksamhet eller därmed likartad verksamhet, vilken utgör eller ivilken till ej oväsentlig del ingår hrottsligt förfarande. Nyttjanderätlen är icke förverkad, om det som liggerbostadsrättshavaren lill last är av ringa betydelse. Inte heller ärnyttjanderätten till en bostadslägenhet förverkad pä grund av atl en skyldighetsom avses i första slyckel 7 åsidosätts, om bostadsrättshavaren är en kommunoch skyldigheten inte kan fullgöras av en kommun. Uppsägning på grund av förhållande som avses i förstastycket 2, 3 eller 5 7 får ske endast om bostadsrättshavaren underlåter altpå tillsägelse vidtaga rättelse utan dröjsmål. Uppsäges bostadsrättshavaren till avflyttning, harföreningen rätl till ersättning för skada. Är nyltjanderätten förverkad på gmnd av förhållande somavses i 33 § försia siycket 1-3 eller 5-7 men sker rättelse innan föreningengjort bruk av sin rätt uppsägning, kan bostadsrättshavaren icke därefterskiljas från lägenheten på den grunden. Detsamma gäller om föreningen ickeuppsagt bostadsrättshavaren till avflyttning från detföreningen fick kännedom om förhållande som avses i 33 § första siycket 4 eller7 eller icke från det den erhöll vetskap om förhållande somavses i nämnda stycke 2 tillsagt bostadsrättshavaren att vidtaga rättelse. En bosladsrältshavare kan skiljas från lägenheten pågrund av förhållande som avses i 33 § första stycket 8 endast om föreningen harsagt upp bostadsrättshavaren till avflyttning från det attföreningen fick kännedom omförhållandet. Om den brottsliga verksamheten harangetts tdl åtal eder förundersökning rörande den- naannars har inletts . har föreningen dock kvar sin rän lilluppsägning intill dess att har förflutit från det atl domen ibrottmålet har vunnit laga krafl eller det rättsliga Jörfa-randet har avslutatspå annat sätt. Uppsägesbostadsrättshavaren till avflyttning av orsak som anges i 33 S första siycket 1eller 4-6, är han skyldig att genast avflytta, om ej annal följer av 35 §.Uppsäges bostadsrättshavaren av annan i 33 S angiven orsak, får han kvarbo lillden fardag för avträdande av hyrd lägenhet som inträffar närmast efter tremånader från uppsägningen, om ej rätlen eller överexekutor prövar skäligtålägga honom atl avflytta tidigare. Uppsägesbostadsrättshavaren lill avflyttning av orsak som anges i 33 S första styckel1, 4-6 eller 8, är han skyldig all genast avflytta, om ej annal följer av 35 S.Uppsäges bostadsrättshavaren av annan i 33 S angiven orsak, får han kvarbo lillden fardag för avträdande av hyrd lägenhet som inträffar närmasl efter tremånader från uppsägningen, om ej rätten eller överexekutor prövar skäligtålägga honom att avflytta tidigare. Dennalag Iräder i krafl och lillämpas även på avlal som harslutits före lagens ikraftträdande. Till grund för förverkande enligt 33 §försia siycket 8 får läggas endasl brottsligt förfarande begånget efler lagensikraftlrädande. 1979/80:179 8 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , Åsling, Söder, ,, , , , , , , , Lagrådsremissom ändring i och Jordabalken m. m. () fick av den dåvarande regeringen i uppdrag att göraen översyn av lagstiftningen mot den organiserade och den ekonomiskabrottsligheten. BRÅ har i enlighet med uppdraget bildal bl. a. en styrgmpp ocholika arbetsgrupper. En av arbetsgmpperna, arbetsgruppen mot organiseradbrottslighet, tog sig först an häleribrottsligheten och lade på hösten 1978fram promemorian (BRÅ PM 1978:1) Sakhäleri m.m. På gmndval av förslagen ipromemorian lade regeringen fram propositionen 1979/80:66 med förslag lilländring i bestämmelserna i (BrB) om häleri. Denna proposition,som har antagits av (JuU 1979/80:26, rskr 1979/80:183),innehöU också etl annal förslag som är etl resultat av del aktuellaöversynsarbetet inom BRÅ och som gäller en ändring av åtalsregeln beträffandebrottet vållande lill kroppsskada eller sjukdom. Som sin andra uppgift togarbetsgruppen upp dobblerilagstiftningen. överlämnade BRÅ påstyrgruppens rekommendation den av gmppen utarbetade promemorian (BRÅ PM1979:4) Dobbleri med förslag till vissa författningsändringar. Förslageninnebär i korthet följande. Gränsen mellan "äventyrligt spel", vilketenligt BrB bestraffas som dobbleri om det anordnas för allmänheten och gällerpengar eller pengars värde, och "lotteri" enligt lotteriförordningen(1939: 207, omtryckt 1974:221, ändrad senasi 1978:759) dras annorlunda . Förslaget medför bl. a. att BrB:s bestämmelser om dobbleri utvidgas tillatt omfatta även vad som är allvarliga brott mot lotteriförordningen ochdessutom några former av skicklighelsspel som f. n. inte är Prop.1979/80:179 9 kriminaliserade.Straffen för dobbleri och grovt dobbleri skärps. Ett annal förslag tar sikte påde s. k. bakmännen, dvs. hyresvärdar, finansiärer och andra som gör sig vinsterpå spelklubbar utan att direkt delta i verksamheten. Arbetsgmppen föreslår härlättnader i bevisbördan för åklagarna genom en bestämmelse som straffbeläggeroaktsam medverkan till grovt dobbleri. Slutligen föreslås en ändring i 12 kap.jordabalken (hyreslagen) som innebär att hyresrätten till en lägenhet därillegal spelverksamhel bedrivs kan förklaras förverkad. Till protokollet idetta ärende bör promemorian fogas som bilaga 1. Beträffandedobbleribrottslighetens utbredning, gällande rätt och arbetsgruppens närmareöverväganden hänvisas till promemorian. En förteckning över remissinstanserna och ensammanställning av deras yttranden bör fogas till regeringsprotokollet i dettaärende som bilaga 2. Härkan skjutas in att lotteriutredningen avlämnade sitthuvudbetänkande (SOU 1979:29) Lotterier och spel. Betänkandet, som omfattar entotal översyn av lotteri- och spelverksamhetens reglering, innehåller bl. a.ett förslag tiU en lag om lotteri och spel, avsedd atl ersättalotteriförordningen. Jagavser att nu ta upp frågan om lagstiftning på gmnd av några av de förslag somförs fram i BRÅ-promemorian. Nordiska överläggningar i detta ärende har medhänsyn till frågans natur inte bedömts som erforderUga. Meddobbleri förstås enligt 16 kap. 14 § BrB att för allmänheten anordnaäventyrligt spel om pengar eUer pengars värde. Dobbleri kan även beslå i attnågon tillåter äventyrligt spel i en lokal som han har upplåtit ål allmänhetenliksom att någon deltar i sådant spel om det har anordnats för allmänheteneller annars äger mm i en lokal vartUI allmänheten har tilllräde. Straffet ärböter eller fängelse . För deltagande är straffet endastböter. Sedan den 1 juli 1972finns vidare en straffbestämmelse om grovt dobbleri i 16 kap. 14 a § BrB(prop. 1972:96, JuU 1972: 15, rskr 1972:206). Enligt denna skall grova fall avanordnande eller tillåtande av ävenlyriigl spel bestraffas med fängelse . Vid bedömande huruvida brottet är grovt skall särskilt beaktas omverksamheten har bedrivits yrkesmässigt, omfattat avsevärda belopp eller annarsvarit av särskill fariig art. Grovt dobbleri är - i motsats lill dobbleri -straffbart redan vid förberedelse eller försök (16 kap. 17 § BrB). 1979/80:179 10 Synenpå äventyrligt spel har växlat . Ursprungligen betraktades dethuvudsakligen som ell brott mol goda seder. överflyttades dendåvarande straffbestämmelsen till del kapitel i strafflagen som handlade ombrott mot allmän ordning. Den nutida synen på dobbleri har av den dåvarandedepartementschefen lagstiftningsärende beskrivits på följande sätt(prop. 1972:96 s. 11). SomJag förut nämnt har dobbleri betraktats huvudsakligen som elt brott mot godaseder och god ordning. Den allmänna utvecklingen liksom nytillkomnaförhållanden på della område har emellertid delvis ändrat bilden i fråga omvissa grenar av denna verksamhei. har sålunda organiseratdobbleri börjat bedrivas på affärsmässigt sätt i former och i en omfallning somhitintills varit helt okända här i landet. utmärkande drag hos dennaverksamhei är alt den i regel försiggår i särskilt iordningställda lokaler,ofta myckel dyrbart inredda, och ibland kombineras med olaga utskänkning avalkoholhaltiga drycker. Insatser och vinster uppgår som regel till avsevärdabelopp. Del finns vidare anledning antaga att det inte sällan föreligger eltmer eller mindre direkt samband mellan ifrågavarande spelhåleverksamhet ochannan brottslighet. Jag tänker här på bl.a. atl det ingalunda är ovanligt allpersoner som driver spelhålor har lidigare, ofta svår kriminell belastning ochfortfarande synes vara inriktade på atl försörja sig på lukrativ brottsligverksamhet. Belägg fmns även för att annan brottslighet har förekommit ianslutning till spelverksamhet och att speldellagare lill följd av förlustervid spelbordet har drivits in i brottsliga förehavanden. Till detla kommer allade svåra skadeverkningar av ekonomisk, social och personlig nalur som har singrund i de förluster och den skuldsättning vissa spelare fört eller senare drarpå sig. Del är sålunda känt alt spelförluster har varit den direkta orsakentill personliga tragedier för deltagare och deras närstående. Brottslighetenpå detla område har alltså till viss del ändrat karaktär. Det är inte längrefråga om bara elt ordningsproblem utan dobbleriet har efler hand kommit attspela en alll mer framträdande roll som elt belydande sociah faromoment ochsom en inkörsport till annan brottslighet av allvariig natur. Deninledningsvis nämnda arbetsgmppen inom BRÅ uttalar alt den delar den grundsynpå dobbleriet som framgår av det återgivna uttalandet. Arbetsgruppen tilläggeratl förhållandena nu ger anledning till oro. Med hänvisning till verkställda utredningar,varav en - Illegal klubbverksamhet, en kartläggning av spel- och spritklubbari - har fogats som bilaga till promemorian, hävdar arbetsgruppen attden lagsliftning som trädde i kraft inte har förmått vändautvecklingen utan alt del organiserade illegala spelet har oförändrad ellerökad omfattning. En särskild källa lill oro är enligt arbetsgmppen att detnyligen beslutade förbudet mot s. k. enarmade banditer kan befaras leda tillatt en illegal verksamhei med sådana automater etableras i vårt land. Motden tecknade bakgrunden granskar arbetsgruppen tillämpningen avdobbleribestämmelserna i . Granskningen mynnar ut i förslag lill änd- Prop.1979/80:179 H rade rutiner för polisingripanden vid misstanke om grovtdobbleri samt ändringar i BrB, lotteriförordningen och jordabalken. Promemorian har fått ett övervägande positivt mottagandeunder remissbehandlingen. Att det föreligger ett behov av ytterligare åtgärdermot dobbleribrottsligheten understryks av en nära nog enhällig remissopinion.De föreslagna ändringarna i BrB, lotleriförordningen och jordabalken har ocksåmött instämmanden. Viss kritik hardock riktats mot förslagen på en del punkter.Vidare betonas från många håll vikten av samordning med den fortsatta behandlingenav lotteriutredningens belänkande. Åven enligt min mening framgår klart av de undersökningarsom arbetsgruppen har redovisat alt dobbleribrottsligheten nu har oförändradeller möjligen en något ökad omfattning Jämfört med , när statsmakternasenasi log ställning till lagstiftningen mot dobbleri. Man har ocksä kunnalkonstatera en fortsatt utveckling av det slag som redovisades redan i 1972 årslagstiftningsärende och som innebär att dobbleri efter hand har kommit altspela en allt mer framträdande roll som ett betydande socialt faromoment ochsom en inkörsport lill annan allvarlig brottslighet. Det finns alltså allanledning att sätta in ytterligare åtgärder för att molverka dobbleriet. Det finns enligt min mening starka skäl som talar för altelt arbete med denna inriktning bör la sikte i främsta rummet på all ge ellökat underlag för ingripande mot de personer som, enligt vad somerfarenhetsmässigt har kunnat konstateras, inte sällan ligger bakom denbrottsliga verksamheten utan att direkl delta i eller synas som organisatörertill själva spelet. Angeläget är vidare att komma lill rätta med det oftaiakttagna förhållandel alt en spelklubb efter en polisrazzia medåtföljande lagföring återuppstår på samma plats som förut. Del finns anledningall på grundval av arbetsgruppens förslag överväga ändringar i BrB ochjordabalken i det syfte som har angetts . Jag behandlar dessa frågor särskilli följande avsnitt (2.2. och 2.3). I delta sammanhang vill jag ta upp de övriga frågor somarbetsgruppen berör, försl frågan om polisens rutiner vid ingripanden motspelkluhhar. Arbetsgruppen påpekar att beslämmelserna om dobblerisällan tillämpas i praxis. lagfördes sålunda endast ett femtiotalpersoner för brott mol 16 kap. 14 eller 14 a S BrB. En av anledningarna härtillär enligt arbetsgruppen de bevissvårigheler som gör sig gällande på områdel.Från polishåll har sålunda för arbetsgruppen framhållits alt de illegalaspelklubbarna ofta är utrustade med gallergrindar, varningssystem och liknandesäkerhetsåtgärder. Till följd härav förekommer del enligt uppgift ofta allpolisen inte vid sina razzior hinner säkra bevisning om alt dobbleri harförekommit. Med anledning härav erinrar arbetsgruppen om att en avgrundtankarna med 1972 ärs lagstiftning var all genom kriminalisering avförberedelse lill grovt dobbleri öppna möjligheter för polis och åklagare attingripa redan på den grunden atl säkerhetsåtgärderna vittnade om sådanstraffbar förbere- 1979/80:179 12 delse.I de fall där del har förekommit särskilda säkerhetsanordningar på klubbarnasåsom väl bevakade ingångar med ståldörrar och gallergrindar, särskilda vakteroch varningssyslem m. m., torde del enligt arbetsgruppen vara uppenbart atl denspelverksamhet som bedrivs är av sådan omfattning och inriktning atl grovtdobbleri föreligger eller förbereds. Polisingripanden mot spelklubbar ocksåvid tidpunkter då spel normalt sett inte pågår skulle enligt arbetsgruppensmening få en god brottsförebyggande effekl. Sådana aktioner skulle dessulom försitt genomförande kräva mindre personal. Arbetsgruppensrekommendation att ändra rutinerna för polisingripandena kritiseras av någraremissinstanser, som menar alt den förordade taktiken inte kan tillstyrkasannal än i undantagsfall. Dessa instanser gör gällande att det vid ettingripande normalt är önskvärt alt direkl kunna gripa så många som möjligt avde ansvariga för spelet och atl bevissvårigheterna vid ingripanden enligtarbetsgruppens modell skulle bli betydligt störte än f.n. Jag harförståelse för de invändningar som sålunda har gjorts från några håll men anserändå att arbetsgruppens uppslag är värt all ta tillvara. Enligt min mening kandet således i en del fall vara lämpligl all göra polisrazzia mot en spelklubbvid en tidpunkt när spel ännu inte har hunnit komma igång. Fömtsättningar föratt fillämpa straffbestämmelsen om förberedelse torde sålunda inte sällanföreligga i fall där den som har gjort sig skyldig till grovt dobbleri kortdärefter visar sig ånyo ha anskaffat spelulruslning som är väl lämpad förillegalt spel i oförändrad omfallning (jfr prop. 1972:96 s. 15). Av de skäl somremissinstanserna har angett kan dock givetvis polisrazzior mot spelklubbarmedan spel pågår inte undvaras. Någraremissinstanser har betonat vikten av alt polisen får tiUräckliga resurser isitt arbete med denna typ av brottslighet.