prop · G3031 · 1979-12-31 00:00:00 — De snäva lidsfrislerna innebär risker för bl.a. ulredningens ochbehandlingsplanens kvalild och därmed för den enskildes rälissäkerhelframhåller.S'öic/p komniun. Enligt Uppsulu kommun år liden för underställningoch för ingivande av ansökan alllför knapp. Bland de övriga kommuner som gjorlinvändning mol de föreslagna lidsfrislerna märks , , Skellejteå ochVilhelminu kommuner. TCO ansluler sig till förslagel menframhåller all detta kräver all erforderliga resurser slälls tillsocialljänstens förfogande. anser att fyraveckorsregeln i BvL för ingivande avansökan bör bibehållas. Samma uppfattning redovisas av Föreningen . Även och socionoinförbundframför krilik mol de föreslagna lidsfrislerna. Föreningen i SumhäUet() anser att är en alltför korl lid för ulredningen. kurutorer anser ocksä all utredningstiden bör utsträckas och framhåller att snabb utredning garanterar vare sig barnelsrättsskydd eller bästa möjliga vård och behandling. förslär alträlien atl beslula om vård enligl lagen skall tillkomma länsrällen. Förslagethar från rällssäkerhelssynpunkl klara fördelar anser hovrätt.Tvångsingripanden blir på så sätl föremål för domslois bedömning och enenhetiig rältstillämpning kan främjas. Kammarrällen i Göleborg tillstyrker påde skäl som ulredningen har anfört att beslutanderätten läggs hos länsrällen.Så gott som alla länsslyrelser lillslyrker eller lämnar förslagel utanerinran. anser atl förslaget har klara fördelar bl.a. medhänsyn till au del leder till en enhetligare rättstillämpning. Nära nog alla deandra remissinstanser som har yttral sig har bilrält förslaget i denna del. Prop.1979/80:1 404 avslyrker enöverflyilning av beslutsförtarandd till länsrätten. Nuvarande beslutsordningmed dess möjligheter för klienten alt utan aktivt agerande få sitt ärendeprövat av länsrälten bör bibehållas. socialförbiind avslyrker också enöverflyttning av beslulsförfarande! lill länsrällen, Förbundel framhåller altomhändertagandet är och skall vara ett led i en vårdkedja. meddess samlade kunskap och erfarenhet i sociala frågor, framstår som del organvilket har de siörsla förutsällningarna för att falta riktiga beslut. SACOISR och inslämmer i ulredningens förslag atl beslulanderällen skall liggahos länsrällen. Det framhålls emellertid att utredningen inte tillräckligl harbetonat att rälten måste ha lillgång till tillräcklig expertis vid länsstyrelsenssocialenhet i form av socionomer med bred och lång yrkeseriarenhet. Föreningen i Samhällel() föreslär all del i varje lan skall upprällas en speciell bamdomslol somhar all döma i alla för barn livsavgörande mål som vårdnadsivisler,ivängsomhändertaganden, ungdomsbrollslighel etc. Rättens ordförande bör.förutom sin juridiska kompelens, ha viss bampsykologisk ulbildning ochpraktisk erfarenhet av arbele med barn i kris. Till dessa domslolar skulleockså knytas ell leam av barnsakkunniga. 2.10 Handläggning i länsrätt Förvaltningsprocesslagen reglerarhandläggningen i länsrätl. Ulredningen föreslår vissa kompletterandebestämmelser för förfarandet i mål om omhänderlagande för vård. Ulredningensförslag all munllig förhandling skall vara obligalorisk i sådana mäl harsärskill uppmärksammals av remissinslanserna. Här gör sig olika meningargällande. Kammarrätten i Göleborg lillslyrker förslagel i denna del.Kummurråiien i Sundsvull är ense med ulredningen om värdel av muntligaförhandlingar. Emellertid anser kammarrällen all regeln om munllig förhandlinginte bör vara undanlagslös. I fall där exempelvis länsrätten beslutat omkorlare vårdlid än tre mänader och nämnden finner sig föranlåten att förevårdtidens slut inge ny ansökan om vård. kan uiredningsmaterialel antas oflavara i slorl sell delsamma som . En ny muntlig förhandling korl tidefler den föregående kan enligt kammarrättens mening få onödigt traumaliserandeeffekter och verka uppslitande på den unge. En ny munllig förhandling skulledärvid kunna omintetgöra möjligheterna lill en förtroendefull samverkan.Kammarrätlen anser dock all muntlig förhandling bör vara huvudregel och skallkunna underlåtas endast om synnerliga skäl lalar däremot. De fall där muntligförhandling skulle kunna underiålas bör därvid exemplifieras genommotivullalanden. Flera länsslyrelser har också tagitupp frågan om obligalorisk munllig förhandling. Länsslyrelserna är i allmänhelkriliska lill förslagel. 1979/80:1 405 Länsslyrelsen i årtveksam lill ulredningens förslag om obligalorisk munllig förhandling.Erfarenheterna vid länsrällen synes ge vid handen all ur ulredningssynpunklsådan förhandling inte är nödvändig i alla mål. Del slora anlalel mål har ocksåmedverkal lill atl muntlig förhandling begränsais till de fall där pari begärtmunllighel. Frekvensen av sådana förhandlingar har inle överstigit 25 procent.Behovel av personalförslärkningar vid förhandling i samlliga fall blir därförmyckel belydande och länsslyrelsen ifrågasäller om koslnaden är försvarlig medhänsyn lill de fördelar som evenluelll skulle vinnas. Även länsslyrelsen 1 Södermanlandslän anser alt del skulle föra för långt alt göra regeln om muntlig förhandlinghelt ovillkorlig. Om den åigärden avser anhåller om all inle behöva inställasig, bör munllig förhandling inle anordnas. Skäl att frångå 9§ FPL föreliggerenligt mening inle. Enligt länsslyrelsen i Jönköpingslän förekommer muntlig förhandling i så gott som alla de mål, varom här ärfråga. Det bör även i fortsäliningen ankomma på länsrällen all bedöma huruvidamunllig förhandling anses erforderlig. Länsslyrelsen i Kalmur län anser allmunllig förhandling alllid skall hållas när dl mål är aktuellt första gången. 1andra typer av beslut i barnavårdsmål, t. ex. sådana som rör vårdensupphörande, anser all munllig förhandling inle behöver varaobligalorisk. Här får en bedömning ske frän fall till fall. Inte hellerlänsslyrelsen i Gollunds län anser all en regel om obligalorisk muntligförhandling är nödvändig. Den som inle vill inställa sig skall inle tvingas.Vissa mål kan också vara av den beskaffenheten all muntlig förhandling inle ärnödvändig. Munllig förhandling gererfarenhetsmässigt i de fiesta fall länsrätten bätlre underlag för beslutelframhåller länsslyrelsen i Kristiunstuds län. 1 vissa fall synes dock muntligförhandling inte vara nödvändig. Sedan ansökan kommunicerats kan motpart hagett sill medgivande litl ansökan. Om denna inle ålerkallas och det avhandlingarna klarl framgår att vård är motiverad kan munllig förhandlingavvaras. Samma uppfaUning redovisas av länsslyrelsen i Göieborgs och län.Även i län ifrågasätter om del med hänsyn till denenskildes rättssäkerhet är nödvändigt au göra muntlig förhandling obligatorisk. Länsslyrelsen i Ålvsborgs länframhåller all ulredningens förslag innebär atl särskilda processregler skapasi vart fall för länsrätt i mål av ifrågavarande slag. Eflersom del finns en välgenomtänkt lagstiftning för förfarandel är förslaget i denna del onödigl.Enligt förslaget ges länsrätten möjlighet all förordna om viss ulredning (15S). Frågan om koslnaden för sådan av länsrätten initierad ulredning ellerundersökning är inte reglerad. Del föreligger elt behov för länsrällen atlkunna belala de koslnader som föranleds av beslut om utredning. Länsstyrelsenföreslår att den frågan löses på det sällel atl en generell betalningsmöjlighelför länsrällen las in i FPL. Evenluelll kan därvid övervägas huruvida partunder vissa omslän- Prop.1979/80:1 406 digheter skall kunna förpliktas återgälda sialsverketkostnaden för sådan utredning. Utredningens förslag atl införaobligalorisk muntlig förhandling synes varken nödvändig av rällssäkerhelsskäleller ägnal alt specielll gagna den enskilde anför länsslyrelsen iVäsieniorriunds län. Gällande bestämmelser bör bibehållas. iNorrbottens län framhåller all i vissa fall kan undanlagsvis omsländighelernavara sådana alt en muntlig förhandling framslår som hell meningslös, I fråga om handläggningen i övriglhar flera remissinsianser framhållil viklen av all erforderiig sakkunskaptillförs rälten vid avgörande av mål enligt den föreslagna lagen. Del är,säger5ACO/5'y?, väsentligt att del inom länsrälten finns kompelens, ulbildningoch lillgång lill barnpsykiatrisk och psykologisk expertis saml socionomer medbred yrkeserfarenhel. Även framhåller vikten av alllänsrällen har lillgång till bl. a. barnpsykiatrisk expertis. anser att utredningen inle tillräckligt har betonat atlrälten måste ha tillgång till lillräcklig expertis vid socialenheti form av socionomer med bred yrkeserfarenhel. säger förbundel,väsenlligl för all länsrällen skall kunna göra en juridisk bedömning som ävenomfatlar psykosociala faklorer. föreslår attlalan mol socialnämndens beslut skall kunna föras om nämnden i fall då vårdenskall pågå än har - avslagitframställning rörande underårigs placering i vissl hem, - avslagitframställning om vårdens avslutande saml - meddelatföreskrift belräffande umgänge med den underårige eller vägrat uppge hansvistelseort (18S). Frågan om besvärsrällens ulformninghar tagits upp endast av ell par remissinstanser. Kammarrätten i Göteborgerinrar om all socialulredningen i den allmänna motiveringen uttalat all delbör finnas möjligheler för föräldrarna att besvära sig över förändringar somfördas i vårdformen i de fall då vården enligl länsrättens beslul skall pågåunder längre lid än ire månader. Ulformningen av 18 § försia styckel stämmeremellertid inte överens med delta uttalande. 1 paragrafen har besvärsrällengells en snävare ulformning än vad som tycks vara avsiklen enligl den allmännamotiveringen. Kammarrällen, som ansluler sig lill den slåndpunkl som har kommillill ultryck i den allmänna motiveringen, förordar alt förevarandelagbestämmelse utformas i enlighel därmed. Enligl 18 § 2 p. kan lalan förasmol socialnämndens beslut all avslå framställning om vårdens avslutande. Föratt regeln skall bli tillämplig förutsätts att den enskilde har begärt attvården skall avslulas. 1979/80:1 407 nande enligl 3S andra stycket meddelats, skallsocialnämnden enligl 6S pröva frågan om vården allijäml skall bcslii.Någon möjlighel au besvära sig över socialnämndens beslul i dessa fall skallenligl förslagel inte finnas. Följden blir alt den som är missnöjd medsocialnämndens beslut att lata vården beslå är hänvisad atl begära altsocialnämnden pii nytt prövar om vården kan avslutas. Endast mot beslut i sistniimndafall skall nämligen lalan kunna föras. Den föreslagna ordningen är enliglkammarrällens mening onödigl omständlig. Bällre vore om den missnöjde kundeföra lalan direkl mot social-nämi,. 'ens beslut enligl 6S andra stycket alt låtavården bestå, gäller frågan ombesvärsrätt bör föreligga när socialnänmden har beslutat att vården skallupphöra ansluter sig kammarrätten till den uppfattning som anges i enreservation. Genom ett beslut om vård enligl den särskilda vårdlagen tas denfaktiska vårdnaden iftan föräldrarna. Sa kan inle ske med slöd avsocialtjänstlagen som vilar pa frivillig grund. Eftersom det inle lorde varaovanligi au föräldrar och barn har olika upplänningar i frågan om vården börbestå och eftersom inle socialtjänstlagen i alla avseenden kan erbjuda parternasamma möjligheler, bör talan kunna föras även mol socialnämndens beslul attvården skall upphöra, Kammarrällen föreslår all I8S 2 p,ges följande ulformning. "2, har pröval fråga om vården skall beslå," i länanmärker all enligl 18 S i lagförslagel skall besvär kunna anföras bl. a. om nämnden "i fall som avses i 3 S andra slyckel avslagil framslällning rörande underårigs placering i vissl hem ". Av Ulredningens molivering framgår atl ulredningen har funnil "övervä gande skäl tala för all föräldrarna i de fall beslulad vård skall pågå under längre lid än bör ha möjlighet all besvära sig över de föränd ringar i vårdformen som fördas ". I specialmoliveringen lill 18 S sägs följande: "1 de fall beslulad vård ej skall pågå längre lidän tre mänader----- . Skall emellertid vården vara längre lid får den av nämn den valda vårdformen samt förändringar i denna väsentligt slörre belydel se för den enskilde. I sådana fall bör därför lalan kunna föras över beslut, varigenom nämnden avslagit begäran om placering av den underårige i vissl hem. Härav följer att talan även kan föras över beslut av nämnden all flytta barnel från elt hem till ell annat." finner del mot bakgrund av dessa två uttalanden och innehållet i lagtexten oklart i vilka fall talan får föras. Kan t.ex. talan föras beträffande första beslutet om placering, vilkel inle innebär något avslag på föräldramas begäran om placering i vissl hem? Länsslyrelsen i Väslernorrlands länanser alt föräldrarna inle bör ha besvärsrätt i någol fall som gäller vårdensulformning. Som skäl åberopar länsslyrelsen bl.a. hänsynen lill barnel ochprincipen om all socialnämnden bör la hela ansvarel för barnel sedan beslul omvärd har fallals. Länsslyrelsen anser atl del i första hand är barnets räll ochskydd som skall tillgodoses. Prop.1979/80:1 408 Det fär enligt iJämilunds län anses rikligt att berörda parter ges formella möjligheler attpåverka vårdens ulformning, även om det är fråga om tvångsvård.Socialutredningens principiella resonemang förtjänar därvidlag allt beaklande.Emellertid har socialutredningen föreslagit några till synes onödigainskränkningar i besvärsrällen. För det försia skall besvärsräll föreliggaendasi då länsrätten har förordnal om längre vårdlid än . Molivenlill denna inskränkning är svärförsläeliga. Även vid korlare lider lordeberörda parter ha etl intresse av alt kunna påverka vårdens utformning. Beaklasbör även atl tvångsvården kan komma all följas av en längre frivillig vård.DeUa innebär renl prakliskl en låsning vid det val som nämnden först gjorde ochsom berörda parter inle har kunnat påverka. Det finns en risk för alt exempelvisföräldrarna ivingas acceplera etl foslerhem som de inle anser vara så bra,exempelvis har samarbelssvårigheter med, bara för alt alternativet skulleinnebära atl barnet skulle behöva omplaceras och därmed får konlinuileien ivården avklippi, Molsvarande belänkligheler lorde besvärsmyndighelen ha om denursprungliga värden har salls lill ire månader, men denna efler ny ansökan frånnämnden har föriängls. Även besvärsmyndighelen blir då läsl av nämndens försiaval. För del andra gäller endasi besvärsrällen då nämnden har avslagilframställan om underårigs placering i visst hem. innebär 1. ex. atlföräldrarna har besvärsräll om nämnden vill omplacera barnel, men föräldrarnabegäran barnel skall vara kvar i hemmet. Del innebär även alt besvärsräll föreliggerom nämnden vill att barnel skall placeras/kvarstanna i vissl hem ochföräldrarna föreslår ett konkrel alternativ. Är föräldrarna emeUertidmissnöjda med nämndens val, men inte kan föreslå något allernaliv ("visslhem") har de följaktligen ingen besvärsräll. Del förefaller olyckligl altbesvärsrällen skall bero pä vilken kännedom om de biologiska föräldrarna har omfoslerhemslillgängen inom och utom kommunen. Som bekanl bereder delta t.o.m.nämnden ofla svårigheter. ifrågasäller slulligen om inle enerinran om rätlen till offentligt biträde borde las in i lagen. 3 Offentligt biträde i mål eller ärende enligt LVU föreslår attoffentligt biträde alltid skall förordnas i mål eller ärende om omedelbartomhändertagande eller om beredande av vård enligt LVU. I mål eller ärendeangående vårdens avslutande skall offenfiigt bilräde förordnas, om det behövsför atl lillvarala den unges rält. Offentligt biträde skall utses för den ungeoch föräldrama eller annan vårdnadshavaré gemensamt. Offentligt biträde kanäven utses särskilt för föräldrama eller annan vårdnadshavaré. Beslut i frågaom offentligt biträde skall enligt förslaget meddelas av länsrält. Utredningens förslag lillsiyrks utan särskilda kommentarerav länssty- Prop.1979/80:1 409 relsen I , i Västerbottenslän, Kuhnur, , och kommuner och . Ingen remissinstans molsälier sigförslaget att räll lill offenlligl bilräde skall finnas för såväl barn somföräldrar eller annan vårdnadshavaré. Invändningar förs fram främsl molförslagen om obligaloriskl biträdes-förordnande och förordnande av bilräde förbarnel och föräldrarna gemensaml. Förslagel all offenlligl biträdealllid skall förordnas när fråga uppkommer om omhänderlagande ellerom vård enligl LVU tillstyrks av riksåklagaren, kummurrätten I Sundsvull,ulredningen om burnens rält och Föreningen . Ävenlänsslyrelsen I lillslyrker förslagel. Enligtlänsstyrelsens mening är även upphörande av vård en så ömtålig fråga atlförordnande av bilräde bör vara obligatoriskt. Broltsförebyggande rådel år kritisktmot förslaget och anser atl det leder för långt all schablonmässigt förordnaoffenlligl bilräde även i situationer 1. ex. där den enskilde förklarar althan inte önskar biträde. Regeln borde enligl rädd i stället utformas så attutgångspunkten är alt offentligt bilräde skall förordnas i de akluella fallenmen all undanlag sker dä det är uppenbari atl bilräde inte erfordras. Enprövning av frågan om behovel av offentligt bilräde kommer härigenom tillständ. Prövningen kan dock oftasi ske på ell summariskt sätt så alt del inleuppslår någon fördröjning i ett ärendes handläggning. Rätlshjälpsulredningenhar i silt betänkande (SOU 1977:49) Översyn av rättshjälpssystemel föreslagil -belräffande bl.a. ärenden om adminstraliva frihelsberövanden - atl offentligtbilräde skall förordnas, om det ej är obehövligt. En sådan regel förefallerenligl rådets mening i vart fall lämpligare än den som socialulredningen harföreslagil. Även kammarrällen i Göleborg anseralt rällshjälpsutredningens förslag i denna del är lämpligare änsocialulredningens. Länsslyrelsen i länanser all ulredningens förslag bygger på uppfallningen alt länsrälterna inte ierforderlig grad skulle överväga om den underårige har behov av bilräde. Någolstöd för uppfattningen om att det föreligger en sådan risk har emellertidenligl länsslyrelsen inte redovisais i belänkandet. har inteerfaril all det i andra sammanhang har gells ultryck äl all del iförvallningsprocessen inle förordnas offenlligl bilräde i den omfallning somgällande besiämmelser fömlsälter. Med utredningens förslag om atl länsrällen iförsia inslåns skall besluta om såväl omhändertagande som vård av underårigsaknas enligl länsslyrelsens mening uirymme för någol Ivivel om all offenlliglbilräde skall förordnas när målels beskaffenhel föranleder till del. Prop.1979/80:1 4,0 övrigl ger enligl förvallningsprocessen medden utformning den har myckel goda garanlier för all parternas rält blirlillgodosedda. Enligt 8S förvaltningsprocesslagen skall rätten tillse att målblir sa utrett som dess beskaffenhel kräver. Vid behov skall rälien vidareanvisa hur utredningen bör kompletteras, Ltinsslyrelsen i lan för framliknande synpunkler. Även länsstyrelserna i Jönköpingsoch är kriliska mol förslagel. Länsslyrelsen i länpåpekar att barnavårdsnämnden har till uppgift atl tillvarata barnets inlresseoch all en föreskrift om obligaloriskl förordnande av bilräde kan uppfällas someu missiroende mot nämnden. Av de remissinsianser som haryttral sig särskill i denna fråga tillstyrker länsslyrelsernu i ochUppsula län förslagel. Flera remissinstanser gör gällandeatl barnet och föräldrarna aldrig eller endast undantagsvis kan ha eltgemensaml intresse i mål av det slag som del här är fråga om. Från dennaulgångspunkt lämnas olika förslag om de regler som bör gälla vid förordnande avoffentligt biträde. Länsslyrelsen i länframhåller att om offentligt bilräde förordnas för all lillvarala enbartbarnels inlressen föreligger viss risk all ell mål får en slagsida till förmånför barnavårdsinlressena när dessa slår emot föräldrarnas inlresse alt vårdasilt egel barn. Även om någon egenllig intressekonfrontation inte föreliggermellan föräldraintressd och barna-vårdsinlressel är föräldern inle garanleradalt hans intressen beaktas av del offentliga biträdd. Eftersom del inle alllidär möjligi all av handlingarna i ett mål bedöma om molslridiga intressenföreligger mellan föräldrarna och barnel är del enligt länsslyrelsen av viktatl i mål av detla slag offentligt biträde regelmässigi uises för barnel ochall särskill bilräde uises för föräldrarna. Även kammurrätten I i sumhäUet anser all bilräde regelmässigt bör förordnasför barnet och föräldrarna var för sig. Kummarräiten i menar altbiträde alllid skall förordnas för barnet och alt särskill bilräde förföräldrarna bör kunna förordnas om så är lämpligt. Några remissinstanser betonarvikten av all särskilt biträde utses för barnel ulan att la slällning lillförulsältningarna alt förordna biträde för föräldrarna. Dessa årskolöverstyrelsen, länsstyrelserna i och och . JO underslryker au man iniegenerelll kan förordna bilräde gemensaml för barn och föräldrar, ulan alt mandärigenom allvarligt försämrar barnets rällsliga Slällning jämförl med vad somgäller . 1 fall när det gäller omhänderlagande av barn på grundav föräldrarnas förhållanden 1979/80:1 411 föreligger del enligt JO praktiskt laget alltid enmoisätlning mellan ä ena sidan barnels och ä andra sidan föräldrarnasinlressen, vilkel i viss mån framgår redan av alt föräldrarna molsälier sig denvård som föreslås för barnel. Del finns därvid en slor risk all elt bilräde somförordnals för barn och föräldrargemen.samt huvudsakligen kommeratt företrädaföräldrarnas intressen pä bekoslnad av barnels. JO anser därför all delföreslagna tillägget till 42 S rällshjälpslagen inle kan godlas. Regeln bör islällel formuleras sä alt offentligt bilräde inte får förordnas för föräldraroch barn gemensaml, annal än om del är uppenbari all någon molsällning mellandem inle föreligger. Del senasle kan enligt JO närmasl bli aktuellt i fråga omungdomar som omhändertas pä grund av sitt eget beteende. Obliga-loriel i 41 Sbör knyias lill barnel. Det skall alltså alltid förordnas offentligt biträdeför barnet. I fråga om särskill offentligt bilräde för föräldrarna ler det sigenligt JO lillräckligl alt länsrällen, om så anses behövligt, kan förordnabilräde. Om föräldrarna begär det bör bilräde som regel förordnas. i Koppurbergs lånanser att redan svårigheten alt i förväg avgöra om molslridiga inlressenföreligger gör länsslyrelsen iveksam i fråga om den allernaliva möjlighelen.Härtill bidrar också all enligt länsslyrelsens erfarenhet barnels evenluellasärintressen genlemol föräldrarna i lillräcklig ulslräckning blir lillgodoseddagenom del ansvar som i sammanhängd åvilar den sociala nämnden. Pä grund häravoch då även har intrycket att ell särskill för barnel förordnaloffenlligl bilräde ofta slår villrädigi i fråga om den roll del skall spela,särskill när barnet är i sådan ålder atl del ej själv kan ha någon självsländigmening i saken, finner länsslyrelsen all det bör övervägas om inlealternalivmöjlighden skall slopas helt. Länsslyrelsen I Mulmöhus länföreslår alt offentligt bilräde alltid skall förordnas för föräldrarna och allsärskill bilräde bör kunna förordnas för barnet om det har uppnått ålderoch har annan inställning lill omhändertagandet än föräldrarna. Skälet för länsstyrelsensståndpunkt är följande. Omhändertagande för samhällsvård är ell ingripande motföräldrarna som därigenom berövas sin rätl atl vårda barnel. Föräldrarna bördärför självfallet som parter i målel och på grund av ingreppels natur alllidha möjlighel all erhålla biirädes-hjälp. Del får också anses moliveral au iangivel fall ge barn biirädeshjälp. Offenlligl bilräde ål elt lilelbam synes däremol ej böra förekomma. Det är i själva verket här ej fråga om enförsvarare i vederlagen bemärkelse som skall bislå parlen och ulveckla hanslalan. Det offentliga biträdet för det lilla barnet kan ej framföra barnetsmening och framför ej heller föräldrarnas. Han är närmast en juridisk sakkunnigsom tar Slällning lill om de lagliga förutsällningarna för barnelsomhänderlagande föreligger och framlägger sin egen åsikt om omhändertagandet.En sådan medverkan är - även om den mången gång visat sig värdefull - ejerforderlig för målets prövning. Del är tillräckligl all omhändertagandefrä- Prop,1979/80:1 4,2