prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — ^avsäits för ^della ändamål, liksom all^rekrealionsberedningen kan fullfölja ^ulvecklingsprogramarbe-^lel. Jag harlikaså vid min ^medelsberäkning räknat med att ^nalurvårdsver^kel skall kunnaöka sin ^bidragsgivning ^lill mindre ^rekrealionsanläggningar av ^riksinlresse. ^Rekreaiionsberedningensförslag rörande ^Åreprojektel bereds ^f. inom ^regeringskansliel ^efler ennyligen slutförd remissbehandling. Regeringen kommer senare i ^proposiiion^lill all lämna förslag om hur ^slatens ^engiigemang i ^Åreprojektelbör ^sluiföras. För kännedomvill jag anmäla all ^fjällsäkerhelsrådel ^lills vidare, i ^avvakian på^ulredning av frågan om lämplig lokaliseringsort, ^adminislralivi ^knulils^lill ^jordbruksdepartemenlel. Vid riksdagensbehandling av ^proposilionen om den kommunala ekonomin ^(prop. 1978/79:95,^KrU 1978/79:^4y, ^FiU 1978/79:35, ^rskr 1978/ 79: 335) avslog ^riksdiigen vadsom där föreslogs om slopande av det särskilda ^slalsbidragel till kommunalamindre idrottsanläggningar. a. all den i ^proposilionenföreslagna ordningen med ^ell bibehållet stöd till ^föreningsägda anläggningaroch ^ell slopat ^slöd ^lill kommunala anläggningar skulle kunna ge upphov tillvissa gränsdragnings- och ^tolk-^ningssvårigheter. Med anledning av riksdagens^beslul har en översyn av ^bidrugssyslemet gjorts inom jordbruksdepartementet.Jag vill nu återkomma till denna fråga. Jag förordar allbidragen till kommunala mindre ^idroltsanläggningar slopas fr. o. ^m. den 1juli 1980. Kommunerna bör då i stället få ^möjlighel att liksom för andraändamål åtnjuta ^skalteuljämningsmedel till sin ^idrollsan-^läggningsverksamhelenligt de principer som ^beslulal i samband med sin behandling av^proposilionen om den kommunala ekonomin ^(rskr 1978/79: 335). Bidrag ^lillkommun för anläggning som är av ^belydelse för ^fjärrekrealion skall dock kunnalämnas även i fortsättningen. För ^uppföiande,^lillbyggnad eller ^upprusining av mindre idrottsanläggning som ägs avidrottsförening eller därmed jämförbar sammanslutning skall däremot bidragkunna lämnas. villkor alt berörd kommun skall lämna ekonomiska bidrageller garantier skall ej längre ^slällas. 1 övrigt bör bidragen till föreningarutgå ^efler de principer som ^hillills ^lillämpal.^Detla innebär bl. a. all ^bidragel skall vara av ^belydelse för anläggningenstillkomst. Vidare skall varje beslut om bidrag prövas ^ulifrån sökanden^s^investerings- och ^driflkalkyl. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 13 167 Bidrag skall såledeskunna utgå till sådan mindre^idrollsanlåggning av traditionell ^lyp. motions-, rekreations- eller^friluflsanläggning, som ägs eller förvallas av förening. Som mindre anläggningbör ^beiraklas ^invesle-^ringsobjekl vars ^lolala kostnad är lägre än 0.5 milj.kr. Anläggningar som inte kan rymmas inom denna^koslnadsram ^lill följd av sin storlek bör betraktas som en kommunalangelägenhet. ^Della gäller t. ex. ^slörre idrotts- och ^friluftsanläggningar såsomidrottshallar, ^idrolts-^plalser, ^f^iilufls- och bassängbad, ^friluftsgårdar,ridanläggningar ^m.m., vilka i huvudsak är avsedda för allmänna ^ändiimål ochnormalt finansieras och förvaltas av kommun ulan ^slalsbidrag. Med de regler för bidrag ^lill ^föreningsägdaidrottsanläggningar som jag nu har ^redovisal skall inga gränsdragnings- ellertolkningsproblem behöva uppslå vid prövningen av kommande bidragsansökningar.Slopande av bidragen till kommunala anläggningar får ^inle heller någranegativa ^effekler vad gäller möjligheterna all få bidrag till de ^föreningsägda anläggningarna. Bidrag ^lillanläggningar ^ulgår i mån av ^lillgång på medel. bör beredas^möjlighel all vid ^ell och samma ^lillfälle pröva samtliga under ett ^budgelårinkomna bidragsansökningar och därvid fördela de ^lillgängliga medlen. Därmedbör man kunna uppnå att en kö av ansökningar ^inle förs över från ^etlbudgetår ^lill ^näsla. Med hänsyn ^lill allanslagen ^lill mindre anläggningar enligt beslut våren 1979minskades med 2,5 milj. kr. för /80. utan all den ^förulsatiaförändringen av ^bidragsprincipema genomfördes, föreslås senare denna dag altdessa medel nu återförs ^lill anslaget för ^anlägg-^ningsstöd i form av^lilläggsbudgel till innevarande ^ärsanslag. Anslaget bör för nästa ^budgelår föras upp med 44 milj.kr. Jag ^hemsläller all regeringen föreslår ^atl 1. godkänna de riktlinjer för stöd till mindre idrottsanläggningar ^somjaghar ^förordal, 2. till Stöd till idrotten: ^Aidäggningsstöd^rn. ^förbudgeiårei 1980/ 81 anvisa ^etl ^reservalionsanslag av 44000000kr. 1979/80:100 Bilaga13 168 ^Servitutsnämnder, ^m. 1978/79 ^Ulgift 26695 1979/80 Anslag 80000 1980/81 Förslag 80000 Från anslaget bestrids^kostnadema för ^serviiulsnämndernas ^verksamhel och för utbildning av synemänenligt jordabalken. ^Medelsbehovei för^serviiulsnämndernas ^verksamhel beräknas till oförändrat . För utbildning avsynemän har hitintills 62 kursergenomförts med omkring I 650 deltagare. Under ^budgetårel 1979/80 planeras sexen- eller ^ivådagarskurser för fortbildning av synemän med sammanlagt 200^dellaga^re för en ^koslnad av . Under ^budgeiårei 1980/81 behövs enlika stor satsning på kursverksamhet. Styrelsen föreslår all anslaget las uppmed ^oförändrai belopp . Anslaget bör föras upp med . Jag hemställer all regeringen föreslår att till ^Servitutsnämnder, ^m.m. för^budgeiårei 1980/81 anvisa ^ell förslagsanslag av . Bidrag vid forlust pä grund av naturkatastrof ^m. 1978/79 Utgi^f^t^ 1333699 Reservation 3116708 1979/80 Anslag 1000000 1980/81 Förslag 1000000 Från anslaget utbetalasbidrag såsom ^ersällning för förluster på grund av naturkatastrof ^m. ienlighet med föreskrifter som regeringen meddelar i varje särskilt fall. Anslaget bör föras upp med 1 milj. kr. Jag hemställer ^atl regeringen föreslår alt till Bidrag vid förlust på grund avnaturkatastrof ^m. för ^budgeiårei 1980/81 anvisa ^elt reservationsanslagav . 1979/80:100 Bilaga 13 Bidra^g^ tillvissa internationella ^organisaiioner ^m. 1978/79Utgift 1979/^80 Anslag 1980/^81 ^Förshig 11133 00(^1 Från ^ansliiget bestridsutgifter för dellagande i vissa ^inlernatio^nella ^organisaiioner ochför internationellt ^samarbele på jordbrukels, skogsbrukets, ^f^iskelsochmiljövårdens områden. Från anslaget ^ul^gär också bidrag till vissa^organisaiioner för ^delliigande i internationella konferenser ^m. 1979/80 ^Beräknadändring 1980/81 ^Världslivsmedelsr^ädel 75 (KM) ^l^.lnionen lör skydd av ^växtförädlingsprodukler 170000 - Europeiska ^växtskyddsorganisalionen 58000 ^+^20000 Internationella ^veterådel 60000 - Internationella ^frysinstitulel i 30000 ^Inlernalionella sockerorganisationen 85 000 - ^Inlernationella ^r^ådel för havs forskning 200000 +100000 Finsk-svenska gränsälvskommissionen 111000 - ^Inlernalionella byrån i för bekämpande av ^smillsamma husdjurs sjukdomar 70000 ^+^ 20000 Europeiska kommissionen för be kämpande av ^mul- och klövsjuka 30000 Nordiska ^melodikkommiltén för livsm^edel 34000 för ^Öslersjön ^50(X)0 ^+^ ^ ^ ^lO(KX) Kommissionen ^enligi konventionen om skydd av miljö ^IIOOOO - Kommission^en enligt konventionen om förhindrande av havsföroreningar genom dumpning från fartyg och luft fartyg 100000 ^+^ 30000 Nordiskt organ för renforskning - ^+^ ^lOOlXK) Bilateralt samarbete 400000 -80000 Diverse ^inlernationella organisa tioner och kongresser 600000 +400000 En ^ulredning medsakkunniga från , och har ^lämnal förslag om inrättande avett nordiskt organ för renforskning. Dä ^behovel av ^ell effektivt ^gemensamlforskningsarbete är myckel stort ^bilrä^der jag ^förslagel all inrätta ^etlnordiskt organ för renforskning. Medel för denna verksamhet bör redovisas pä ensärskild post under anslaget. Med hänvisning ^lill^sammanslallningen ^hemsläller jag ^atl regeringen föreslår alt till ^Bidrug till vissa^inlernationella organisationer ^m.m. för /81 anvisa ^eltförslagsanslag av . ^Prop.1979/80:100 ^t^iifaga 1^3^ ^ ^ ^Jordbr^uksdeparteme^r^tt^et 170 Ersättnin^gar f^ät vissa bes^iktn^ingar oc^h^ ^s^ynefi^irrätlnii^^^gar 1978/79 ^Ulgift 7428 1979/80 Anslag 5000 1980/81 Förslag .^5^ 000 Från anslaget bestridskostnaderna för dels ^sy^her och be^siktningar på statens hus och byggnader,dels ^syneförrätlningar enligt 10 kap, vattenlagen (1918:523), dels ockersättning i visst fall ^lill förvaltare av avlyst ^floltled. Anslaget bö^r^ föras up^p^ med ^oförändrai belopp. ^Jag^hemsläller all regeringen föreslår ^riksdageri all ^lill Ersättningar för vissabesiktningar och ^syneförrätlningar fö^r^ /81 anvisa ^ellförslagsanslag av . 1979/80:100 Bilaga 13 ^Jordbruksc^fep^d^r^lemenlet 14 Kommittéer ^m. B.Jordbrukets ^ratioi^talisering ^m.m. 20 Kursverksamhetför jordbrukels rationalisering ^m. 21 Bidrag till jordbrukets rationalisering, ^m.m. 23 Markförvärvför jordbrukels rationalisering 25 Lån meduppskjuten ränta 26 Täckande av^förlusler pä grund av ^slallig kreditgaranti 29 Bidrag tillträdgårdsnäringens rationalisering, ^m. 29 Restitution av bensinskatt ^lillträdgårdsnäringen 30 ^Slöd till innehavare av^fjällägenheter ^m. 32 Befrämjande av ^husdjursaveln ^m.^m. 33 ^Slatens hingstdepå och sluteri;^Uppdragsverksamhel 34 Bidrag till ^slatens hingstdepå ochstuleri 35 Särskilt ^slöd ål biskötsel och växtodling 35 Främjande av rennäringen 37 ^Kompensalion för bensinskall ^lill rennäringen 41 ^Prisreglerande åtgärder^på.iordbrukets område ^*3 837000000 42 Inköp av livsmedel ^m. förberedskapslagring 15000000 45 ^Kosinader för beredskapslagring avlivsmedel ^m. 77534000 47 Stöd ^lill jordbruket i norra ^*I41000000 47 Bidrag ^lill permanent^skördeskadeskydd 30000000 47 Administration av ^permaneni^skördeskadeskydd ^m.m. 48 Inlösen av inhemskt ^oljeväxtfrö 52 Bidrag till ^skogsvårdsslyrelserna 54 Kursverksamhet för skogsbrukets rationalisering ^m. 56 Bidrag ^lill skogsvård ^m. ^59 Stöd tillbyggande av skogsvä^gar 60 Främjande av skogsvård ^m. 1979/80:100 Bilaga 13 ^J^ördbtuksdepartementet 64 Främjande i ^allmänhel av fiskerinäringen 64 Kursverksamhet p^å^ fiskets område 65 Bidrag ^lill fiskehamnar ^m. ^M^^ ^ ^ ^Isbrytarhjälp åt fiskarbefolkningen 69 ^Reslitution av bensinskatt till fiskerinäringen 6^4^^ ^ ^ Bidra^g^:^ till fi^skets rationalisering ^m. 71 ^l'iskbcredningslån ^7^'^<^ ^ ^ ^ ^3^ ^äckande av förlustervid statlig kreditgaranti ^lill^f^iske 7^3^ Kostnad^er förfiskeutredningar i ^vatlenmål ^m. 74 ^Ersättning^lill strandägare för ^mistad fiskerätt ^m. 74 Bidrag till^f^iskare med anledning av ^avlysning ^av ^(iskevalten 7^5^ ^Pii^iie^gleiandcåtgärder på fiskels område ^25^000(K)0 1000 ^*1000 78 Tackande avvissa kostnader för ^köllbesiklning vid 82 Bekämpande av smittsammahusdjurssjukdomar, ^m. 88 Staten^s^ utsädeskontroll: ^Uppdragsverksamhel 90 Bidra^g^ till stålen^s^ utsädeskontroll 90 Bekämpande av ^växtsjukdomar 91 Statens lantbrukskemiskalaboratorium: 92 Bidrag till^slatens lantbrukskemiska laboratorium 9^3^ ^Slatens maskinprovningar: ^Uppdragsverksamhel 95 Bidra^g^ till ^slatens maskinprovningar 1000 5 435 000 112 ^Dri^f^tkosinader 127 251000 115 ^Djursjukhusel i 639000 116 ^Byggnadsarbelen vid ^m. 17000000 118 Inredning och ^ulrusining av lokaler vid 127 Stöd ^lill kollektiv^jordbruksleknisk forskning 1823 000 128 Bidrag till växtförädling 23 200000 128 ^Skoglig forskning 9 ^L^SOOOO 129 Stöd ^lill kollekliv forskningrörande skogs- trädsförädling och skogsgödsling ^m. 130 Stöd ^lill kollektiv skogstekniskforskning 7350000 131 Bidrag ^lill Skogs-ochlantbruksakademien 463000 1979/80:100 Bilaga 13 ^\^y4 Statens^strålskyddsinslilul 140 Vår^d^ av ^nalurreserval ^m.m. 146 Stöd ^lill kollekliv forskning inom miljövårdsområdet 147 Undersökningar av ^hälso- ochmiljöfarliga varor 147 Särskilda undersökningar inom miljövårdsområdet, ^m 149 Program för övervakning avmiljökvalitet 150 Bidrag till kommunalaavloppsreningsverk ^m. 151 ^Slöd till avfallsbehandling ^m.^m. 153 Bidrag ^lill ^kalkning av sjöar och vattendrag 157 Ersättning för vissa skador avrovdjur, ^m. 158 Bidrag till Förent^a^Natione^r^na^s^ miljöfond 68 330 (HK) 12 06^3^ 000 5 34^2^ 000 3 ^900000 20000000 26000000^380(X)000 1.^^00000 6200000 3 700000 9000000 ^6^ ^7IK)000 80000000 .^59000000 ^15(H)0000 ^3^ ^2(M)(K)0 9000000 ^Slöd till idrotten: 159 ^Organisalionsstöd ^m.^m. 161 ^Anläggningsslöd ^m. ^143 ^8.^S0OO0 44 000000 168 ^Servitutsnämnder, ^m. 168 Bidrag vid förlust på grund avnaturkatastrof ^m. 169 Bidrag ^lill vissa ^inlemalionellaorganisationer ^m. 170 ^Ersällningar för vissabesiktningar och syneförrättningar ^Norsiedls Trycken, 1980 Bilaga14 till budgetproposition 1980 ^Prop. Handelsdepartementels^verksamhel ^omfallar ^ulrikes- och inrikeshandel, ^lurism, ^ekonomisklförsvar, ^palenl- och ^regislreringsväs^cndel ^saml ^lullar och ^lullväsendet. På u^trikeshandelnsområde handlägger tre för handels- och ^ulrikesdepar-^lemenlen gemensammaenheter bilaterala frågor samt multila^terala frågor med anknytning till^inlernalionella ^organisaiioner såsom Europeiska ^frihan^delssammanslutningen(EFTA), de Europeiska gemenskaperna (EG), del allmänna tull- ochhandelsav^talet (), ^Organisalionen för ^ekonomiskl samarbete ochu^tveckling () samt för handel ^oehu^tveckling ^(). Den kommersiella representationen i ullandel,exportfrämjande ^ålgärder och ^expor^tkredilgaranlier hör ^lillhandelsdepartementets arbetsområde. ^Depariemenlei ansvarar vidare för pris-,konkurrens- och konsumentfrågor, frågor om den inrikes handelns struk^tur ochverksamhetsförhållanden, tillämpning av viss ^associalionsrälis-^lig^lagslif^tning samt lotterifrågor. ^Krigsmalerielinspeklioneninom departementet kontrollerar tillverkning och utförsel av krigsmateriel. Till departementet hörde ^stalsägda företagen Aktiebolaget , Svenska penninglotterietaktiebolag och Aktiebolaget ^Oljelransit. Departementets budgetför /81 föreslås öka med 76 milj. kr. från 1 352,3 milj. kr.till 1 428,3 milj. kr. Under loppet av år 1979har utsikterna för den internationella ekonomiska utvecklingen försämrats.Orsaken härtill har främst ^varil oljeprishöjningar och den i Förenta staternainledda konjunkturnedgången. Mellan steg^OPEC-ländernas genomsnittliga oljepris med 60 ^%. De höjda oljeprisernaberäknas ha påverkat såväl ^produklion som prisutveckling och förstärkt de^underiiggande inflationstendenserna. Den genomsnittliga prisnivån i^OECD-området beräknas ha stigit med ^t.o.m.september 1979. genomförde flera av ^OPEC-länderna ytterligarekraftiga oljeprishöjningar. uppgick den^toiala produktionstillväxten för ^OECD-området som grupp till ca 4 ^%, dvstill i ^slort ^selt samma tal som . Arbetslösheten kom därmed att förblipå en fortsatt hög nivå. Industrin hade överlag åtskillig ledig kapacitet, ochinvesteringsaktiviteten var ringa. Den relativt svaga konjunkturutvecklingenspeglades i en långsam tillväxt i världshandeln, som 1 ^sami Nr 100. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 14 2 ökade med ^endasl 5 ^%. Vidare dämpades^prisulvecklingen på varor i ^inlernalionell handel, men högre ökningstaktnoterades för industrivaror än för råvaror. Härigenom förbättrades^OECD-ländernas bytesförhållande gentemot omvärlden. a. av denna orsakkunde, efter underskott i den samlade bytesbalansen , ett överskott påca registreras för . De ^exierna obalanserna mellan^OECD-länderna kvarstod dock. ^Mol ^sluiet av menframför ^alll har en utjämning skett av över- och underskotten ide ^slora industriländernas bytesbalanser. De ^lidigare betydande överskotten iJapan och har vänts ^lill underskott respektivebalans. ^OECD-ländernas samlade ^exierna position har emellertid försvagats.1978 års överskott ^vänlas bli förvandlat ^lill ^ell underskoll på ca 30miljarder dollar för . En motsvarande ökning av de ^oljeexporterandeländernas överskott beräknas resultera i ^etl samlat överskott för deras del pådrygt . Gruppen ^u-länder utan oljeproduktion har fåttvidkännas en ytterligare försämrad extern position. Underskottet ibytesbalansen för gruppen som ^helhel väntas stiga med ca 10 miljarder dollartill bortåt 45 miljarder. Totalproduktionen inom^OECD-området beräknas öka med ca 3 ^%, den lägsta tillväxttaktenpå . Del är främst den mer dämpade konjunkturen i somreflekteras i den totala bilden. I och i har totalproduktionenhållils jämförelsevis väl uppe. Världshandeln beräknas ha ökat i ungefär sammatakt som . ^OECD^-ländernas importtillväxt var mer expansiv, men densamlade importen drogs ned av främst ^OPEC-länderna, där importen bara ökademarginellt. Värdeni milj. kr. -4,8 -7,0 Den svenska exportenhar ^visal en förhållandevis gynnsam utveckling . ^Frånräknas den fallande fartygsexporten växte exportvolymenmed i ^årstakt ,Inkluderas ^farlygsexporlen blir motsvarande siffra 1979/80:100 Bilaga14 3 senaredelen av torde framför allt bero på dels den ^krafiiga sänkning avexportens relativpris som blev en följd av de båda devalveringarna ,dels den avsevärda ^eflerfrågeförsvagning i som inträffade åren1975-77. Utvecklingen på olika marknader och för olika varugrupper haremellertid varit myckel olikartad. Under första halvåret1979 ökade exporten till ^EG-länderna värdemässigt och uppgår nu till49 % av den ^toiala exporten. Motsvarande ökning till EFTA-länderna var endast10 ^%. Efterfrågan i var fortfarande svag. Detta land har fallit^lillbaka ytterligare från sin tidigare tätposition som ^slörsia mottagarlandför svensk export och ligger nu på tredje plats efter ^Slorbrilannien ochVästtyskland. ^EFTA^rs andel av vår export har minskal från under år1978 till . och ^Canada lar emot av densvenska exporten, medan går ^lill ^slalshandelsländerna och lika myckettill ^OPEC-staterna. De icke ^oljepro^ducerande ^u-länderna svarar för ca 8^%. Volymmässigt beräknasden ^lolala exporten, ^exkl. fartyg, öka med drygt 7,8 ^%. Underår 1980 räknar man med en svagare ökning, ca 3,3 ^%, Om fartygsexporteninkluderas blir den väntade exportökningen för och knappt 2,för . export av bearbetade varor ^(e^xkl fartyg) tillolika ^länderområden -13,3 -18,2 -12,7 der ^** -11,6 -12,1 ^*Ulom , ,, , , , och . ^*Oatar, ,, ^Kuwail, , , , , , Källor: ^saml beräkningar ochbedömningar inom ^konjunkturinslilutel. Av totalaexport svarar bearbetade varor för ca 81 ^%. Härav går till^OECD-länderna och till ^statshandelsländerna, ^O^PEC-slaterna och de icke^oljeproducerande ^u-länderna. Den volymmässiga ökningen av exporten avbearbetade varor uppskattas till 9,5 ^%. Under år 1980väntas emellertid denna höjning stanna vid drygt 4,5 ^%. Nedgången i tillväxttaktenhar beräknats bli betydligt större på ^OECD-marknaden - där utvecklingen undersenare tid varit relativt svag - 1979/80:100 Bilaga14 4 än på de övriga exportmarknaderna, där ökningen avexporten av bearbetade varor ^vänlas sjunka med halvannan^procenlenhel ^lill 7,5 ^%. ^Råvaruexporten bedömsbara uppvisa en blygsam ökning -ca 1 ^%. Prognosen för ärhär en minskning med drygt 1,5 ^%. ^Detla sammanhänger dels med ett begränsatutbud, dels med risken för ökad konkurrens från den nordamerikanskaskogsindustrin på den europeiska marknaden. Under senare delen avår 1978 började den svenska importen åter stiga efter ^atl ha sjunkit kraftigtsedan början av år 1977. var importvolymen högrejämfört med . ^Imporlökningen var särskiltstark från ^EG-länderna. Importen av petroleumprodukter ökade med ivärde ^jämförl med första ^halvårel 1978. kan denna ^imporl pågrund av prishöjningar beräknas ^kosla åtminstone . mer än åretdessförinnan. ^Importlillväxten beräknas ligga på i volym. ^Exkluderas införseln avfartygen, där en fortsatt minskning väntas, antas importen stiga med närmare11,5 ^%. Importen av olja ökade under ^della år med 5 ^%. förutses^efterfrågetrycket i den svenska ekonomin fortsätta ^atl öka i relation tillomvärlden. En volymmässig ökning av importen ^(exkl. fartyg 5,5 ^%) ärprognosen . Även om svensk industriunder har förmått öka sin export kan den internationellakonjunkturutvecklingen väntas medföra problem under den närmaste framtiden. Densvenska exportens marknadsandelar i ^OECD-området, som är vår viktigasteavnämare, ^vänlas bli i ^slort ^sell oförändrade efter en mindreökning , Svensk exportindustri har emellertid trots förbättratförsäljningsresultat inte kunnat öka sin totala marknadsandel medmer än någon procent . Detta innebär att vi befinner oss långtfrån den ställning på världsmarknaden som hade . För attinte försämra vårt konkurrensläge är det därför av vikt attkostnadsutvecklingen inte blir snabbare än i de länder med vilka vi i förstahand måste konkurrera. Det finns risk för att världsekonomin under lång tidkommer att präglas av ett otillfredsställande kapacitetsutnyttjande, med kortacykliska uppgångar, vilka snart hejdas av ökad inflation och följs av längreoch djupare nedgångsperioder än vi har varit vana vid. Låg tillväxt ide olika ländernas ekonomier och hög arbetslöshet kommer fortfarande attinnebära strukturella påfrestningar för många industribranscher. I ett sådant lägeinträffar det lätt att olika länder vill skydda sina av konjunkturnedgångdrabbade branscher genom såväl handels- som ^valuta-^och näringspolitiskaåtgärder. Strukturella anpassningsproblem tas ofta till intäkt för krav pårestriktioner, medan del faktum att de ^senasle årtiondenas 1979/80:100 Bilaga14 5 ekonomiska uppsving inte hade kunnat skeulan en omfattande liberalisering av världshandeln och ett avlägsnande avskilda handelshinder faller i glömska. För ^etl land som i likhetmed exporterar halva sin industriproduktion ställer del sig naturligtatt aktivt verka ^fören friare handel både regionalt och globall ^oeh attinskränka våra egna skyddsåtgärder till ^etl minimum. I den mån sådanaupprätthålls sker det inom de ramar som utstakas av vara ^inlernationellaåtaganden. ^Mol denna bakgrund harslutförandet av de multilaterala handelsförhandlingarna inom ramen för GATThälsats med tillfredsställelse från svensk sida, såsom ett ^vikligl bidrag fortsall fri världshandel. har påsina håll märkts tendenser ^lill en ökad ^bilaleralisering av handeln ochnärliggande områden. På svensk sida har vi i första hand eftersträvat ekonomisksamverkan med omvärlden inom ramen för multilaterala ramavtal, vare sig del rönsig om världsvida regelsystem som eller regionalt samarbete som vårtmedlemskap i eller frihandelsavtalet med har dock i en radfall-och antalet kan bli ^slörre - ingått ^bilalerala överenskommelser med^l.ex. ^oljeproducerande länder och även med andra stater. Det harhuvudsakligen rört sig om länder som ej är ^anslulna till och vilkashandelsförbindelser med ^inle regleras på annat sätt. I ^detlasammanhang kan noteras ^atl en ^ulredning ^f.n. pågår om ingående avsamarbetsavtal med ^u-länder ^m.m. Frihandeln mellan desexton länder som utgör EFTA och EG ^måsle ständigt befästas. För att förhindraall frihandelns fördelar urholkas måste EFTA-länderna och EG utveckla sittsamarbete i fråga om både ekonomi och handel. Den dialog om utvidgadeförbindelser, som inleddes genom EFTA-ländernas ^iniliativ vid^regeringschefsmölet i , har fortsatt . En inventeringav önskvärda och möjliga ^samarbelsfält har pågått på ömse håll. Därigenom har eninformell process inletts för ^atl kontinuerligt fastställa aktuella ^oehframtida områden för samverkan. har ocksåfrågan om ^EG:s utvidgning förts framåt. slöt avtal om ^atl den1 inträda som medlem i gemenskapen. Medlemskapsförhandlingar medPortugal ^oeh ^fortsälter. Mellan och har slutitsett multilateralt frihandelsavtal som har förelagts . Avsikten är attavtalet skall träda ^ikraft , för att vid ^etl spansktinträde i EG ersättas av EFTA-ländernas frihandelsavtal med gemenskapen.Särskilda övergångsbestämmelser kommer då att erfordras. bevakar noga^EG:s utvidgning med hänsyn ^lill de förändringar i ^EFTA:s förhållande till gemenskapen^,^ som den kan komma allmedföra. I synnerhet söker vi säkerställa att den ytterligare handelsliberaliseringi som utvidgningen bl.a. innebär även kommer vår handel ^lill del. Idetta syfte har inlett förhandlingar med EG om att anpassa det övergångsarrangemang,som kommer att gälla för under del inledande skedet av dess^EG-medlemskap, till frihandelsavtal med 1979/80:100 Bilaga14 6 Motsvarande förhandlingarkommer att föras också ifråga om och så snart beslut harfattats om dessa länders medlemskap i .