prop · G30390 · 1979-12-31 00:00:00 — den översyn av skolbyggandels finansiering som kan ansesinledd genom den insats arbelsgruppen utfört. Enligt styrelsens uppfattning måste förenklingen avstatsbidragssystemet genomföras på elt sådant sätt atl del inle sker någonkostnadsövervältring från stat lill kommun och atl enskilda landsting och kommunerinle råkar i finansiella svårigheter. Styrelsen anser i likhet med utredningenatl statsbidraget till skolbyggnader har en relativt lilen ekonomisk belydelseför landstingen lolall sett. Under enskilda år varierar emellertid bidragelsbetydelse avsevärt mellan landslingen beroende på skillnader i investeringsverksamhet.Styrelsen anser atl denna variation borde ha belysts i ulredningen. De enskilda landslingen kommer således all drabbas olikahårt om bidraget slopas. Utredningen har inte gått in på vilka övergångsbestämmelsersom skall gälla om bidragel slopas. Enligl slyrelsen bör övergångsbestämmelsernaulformas på elt sådanl sätt atl huvudmännen hinner anpassa sin planering eflerde nya förutsällningarna så all uppkomslen av omedelbara finansieringsproblemmotverkas. Huvudmän som har fått investeringsobjekt godkända för statsbidragbör därför även erhålla sådanl. Mot bakgrund av vad som framförts ovan vill styrelsen ickemotsätta sig en avveckling av stalsbidragel lill skolbyggnader för landstingensdel. En avveckling förutsätter emellertid enligt styrelsen dels att destatsmedel som frigörs lillförs landslingen på annal säll dels allövergångsbeslämmelsema får en sådan utformning alt landslingen hinner anpassasin planering efler de nya förutsättningarna. Slyrelsen utgår ifrån atl dessafrågor kommer att behandlas i samband med överläggningarna mellan stal och kommunoch väntar därtör tills dess med all la definitiv slällning utredningensförslag. Samlliga anvisade lösningar innebär skattehöjning, omoförändrad slandard skall kunna upprätthållas. Med samma styrka somutredningen påstår motsatsen kan vi göra gällande att det blir orimliga konsekvenser,eftersom finansieringsbördan helt faller på kommunen. Ulredningen har också fört in del refomeradeskalleutjämningssystemet i finansieringsbilden. Detta är vilseledande eflersomden kostnadsfaktor som vägts in för ulgörs av driftkoslnader plusavskrivning och ränta på genomförda investeringar. Där finns ingel utrymme förfinansiering av nya investeringar. Del skulle också innebära en urholkning avdet reformeradeskatteutjämningssystemels effekler på den kommunala ekonomin, vilket inte kangodtagas. Kommuner,som får ogynnsamma effekler av ell slopande av statsbidraget, borde enliglutredningen kunna hänvisas till extra skatteutjämning. värjersig mot denna utväg mol bakgrunden av alt andra myckel angelägna uppgifterhänvisats till dessa bidrag. Motdenna bakgrund framstår del som angelägel att statsbidraget bibehålls i denulsträckning som f. n. gäller. Delta uppnås bäst enligt kommunens mening genomatl den nuvarande ordningen för slatsbidrag bibehålls oavsett de invändningar somkan riklas mot den slalliga regleringen. Detta ställningstagande klargör detangelägna i all garanlier skapas för alt kommuner, som har enavsevärd skolutbyggnadsvolym erhåller hjälp till investeringarnas genomförande. Sannerligenfår kommunerna belala ett högt pris för de förmåner som erbjuds. Del kärvaekonomiska lägel har föranlett regeringen alt allvarligt tillhålla kommunernaom försiktighet, när det gäller beslut om invesleringar, som medför ökadeskatteuttag. Skulle besluta enligt ulredningens förslag innebär det,att staten l'ägger ytterligare bördor på kommunernas ekonomi. Skolsektorn ärredan nu en mycket lung post i kommunens årliga budget. Ökade koslnader förskolbespisning, reparationer av skolbyggnader, undervisningsmateriel,skolskjutsar, ulbyggnad av vuxenutbildning m. m. inger ingaförväniningar om att skolan i fortsättningen kommer alt kräva mindre utrymme ibudgeten. Menall som föreslås i utredningen (Ds U 1979: 15) en väsentlig del avkostnaderna vid skolbyggandet överförs från staten på kommunerna kan inle slåoemotsagt. Kommunerna kan inte åta sig ytteriigare kostnader. Del nuvarandeinvecklade statsbidraget avvecklas och ersattes lämpligast med etl driftbidrag.För del bör det enklast kopplas lill den lokalarea, som utgår medanledning av elevunderlaget. Eftersom samma generella förulsältningar ej kantillämpas inom gymnasieskolan bör andra principer för driftbidragel utarbetasdär. alternativ lill förslaget om driftbidrag vore alt slaten gick in medden låneform, som gäller för byggandet av bostäder. Därvid skulle ävenkommunerna komma i åtnjutande av ulgående räntesubventioner. Om detta kundebefrämja etl ökat skolbyggande, så atl del uppdämda behovel av nya skolorminskas, vore denna lösning den mesl allraktiva. 10 1979/80. Prop.1979/80: 90 146 Del är------ anmärkningsvärt, att utredningen inle velalföreslå någon form av kompensation till kommunerna via del löpandedriftbidragel. Under förutsättning att kommunerna erhåller ett garanteratsärskilt skalleuljämningsbidrag åtminstone under en övergångstid tillstyrkerFalu kommun att det slatliga investeringsbidraget avseende lokaler förgrundskolan avskaffas. Falu kommun kan dock med hänvisning till bl. a.förhållandet alt gymnasieskolan inle är endast en kommuns angelägenhet ejtillstyrka alt det slatliga invesleringsbidragel lill lokaler förgymnasieskolan avskaffas. Falu kommun är dock angelägen om och tillstyrker atlregelsystemet och handläggningsgången förenklas i största möjliga utsträckningför gymnasieskolbyggen. Slutligen bör enligl Falu kommims mening de särskildainvesteringsbidragen till försia uppsättningen stadigvarandeundervisningsmateriel i gymnasieskolan finnas kvar. då de utgör en betydandestimulans för kommunerna i utvecklingen av gymnasieskolan. Vad gäller finansieringssidan anser skolslyrelsen, atlutredningen alltför lätt konstaterar, alt slopandet av slalsbidraget ej fårnågra större konsekvenser för kommunernas ekonomi. Skolstyrelsen ställer sigtvivlande lill atl kommunerna utan bekymmer kan ta den föreslagnakostnadsöverföringen frän slal till kommun. Vidare skulle skolstyrelsen gärnase ett mera konkret förslag till lånefinansiering av skolbyggnadsprojekt. Utredningens förslag all statsbidraget till skolbyggandeslopas utan alt Irågan om kompensation i annan form ul kaninle accepteras. Utredningens hänvisning till principslällningstagandet atlminska mängden av specialdestineiade statsbidrag håller inle. Här är del inlefråga om elt bidrag av ringa ekonomisk betydelse. För Göieborgs dei kan bidragetberäknas uppgå till 15-18 milj. kr/år. Det får överhuvudlagel anses märkligtoch vittnar inte om insikter i kommunernas ekonomiska förhållanden allarbelsgruppen kunnal göra den bedömningen alt statsbidragets ekonomiskakonsekvenser för kommunerna är så begränsade, alt ett borttagande av bidragelinte motiverar kompensation med finansieringsstöd i annan form. Ulredningen anför att en kompensation genomskatteutjämningssyslemel skulle ligga närmasl lill hands om någon kompensationöverhuvudtaget skulle övervägas. Även detta förslag ler sig oacceptabelt. Delär inle motiverat atl införa ett uijämningsmål i delta sammanhang. Kompensationenbör motsvara bortfallet av det akluella statsbidraget även för de kommuner somstår utanför skatteutjämningssyslemel. Kommunstyrelsen yrkar på atl del slatliga stödel tillskolbyggandel bibehålles tills dess att frågan om kostnadsfördelningen mellanstaten och kommunerna lösts i en mera genomgripande reform. Med hänsyn till debrister som följer av det nuvarande systemels utformning, ser kommunslyrelsenposilivi på all den byls ul mol slalsbidrag i annan form, t.ex. genom ökadedriftbidrag. För expansiva kommuner som exempelvis och Botkyrkakommer framlagt förslag atl få vittgående konsekvenser. Kommunerna har på1970-talet tagit på sig en stor del av ansvarel för bosiadsförsörjningen iStor-Stockholmsområdet. Befolkningsökningen har till största delen utgjorts avbarnfamiljer med låga inkomsler och med ett starkt tryck på servicefrämst då inom de ofrånkomliga och myckel kostnadskrävande skol- ochbarnomsorgsseklorerna. har lell lill avsevärt lägre skatteunderlag ochhögre utdebitering än för länet i genomsnitt. Följden har också blivil altulbyggnaden av annan nödvändig service har fåll stå tillbaka. Varjeytterligare övervältring av kostnader från stat till kommun inom skolområdetmedför för ovannämnda kommuners del ofrånkomligt ell behov av ökadutdebitering. Med hänvisning lill ovan anförda sakskäl anser Haningekommun del oacceptabelt med ett slopande av investeringsbidraget lillskolanläggningar med mindre än all kommunen lill fullo kompenseras på annatsäll. Etl möjligt säll vore all kompensera ett bortfallet investeringsbidragvia ett tillskott i någon form till skolans löpande driftbidrag. är en skatteövervällring lill kommunerna somJönköpings kommun ej kan acceplera. Kommunen instämmer i reservanternasuttalanden om atl de skatteutjämningsbidrag som beslulal blirurholkade om del föreliggande förslaget antages. Prop.1979/80: 90 148 Kommunen åberopar som eget yttrande skrivelse frånlänsskolnämnden i . Om förslagel kommer atl realiseras blir del enliglnämndens mening etl dråpslag mol skolbyggnalionen i landel. En mängd angelägnaskolbyggnadsprojekt kommer inle alt kunna realiseras av kostnadsskäl. Arbetsmarknadspolitiskaskäl kommer atl avgöra vilka projekt som skall realiseras, ochskolbyggnadsstandarden kommer all visa stora skiljaktigheter mellan kommunerna,en utveckling som länsskolnämnden med skärpa motsätier sig. Kommunen avstyrker förslaget om inle staten i del slutligabeslutet i ärendet garanlerar atl kommunerna på någol säll erhåller ersättningför nuvarande slatsbidrag. Kommunen avstyrker i enlighet härmed föreliggande förslagom slopandet av nuvarande system med statsbidrag till skolbyggnader. Som kompletterandeuppgift beträffande verkningarna av förslagel må framhållas, alt dettasgenomförande skulle för kommun medföra bortfall av slalsbidrag om ca 20milj. för objekl uppiagna i kommunens flerårsplan . föreliggande promemoria har utmynnat i ell förslag tillslopande av nuvarande investeringsbidrag lill skolbyggnader och även nuvarandebidrag till förhyrning av lokaler, utan alt la upp frågan om kompensation tillkommunerna. Detta kommer således att innebära en ökad ekonomisk belaslning påkommunerna i form av dels alternativ finansiering av de bortfallandestatsbidragen dels räntekostnader i de fall finansieringen sker genom ökad upplåning. För kommuns del skulle detta innebära attkompensation ej erhålls då kommunen f. n. ej omfattas avskatteutjämningsbidraget. Borttagandet av statsbidraget innebär således atl denutjämningseffekt som detta inneburit mellan olika kommuner, med hänsyn tillinvesteringskostnader, bortfaller. Dessa investeringar omfaltar dessulom oflaslora, enskilda objekt, vilka, som ovan , faller ojämnt på olikakommuner. Det är tveksamt om kommunema kan sägas bli kompenseradeför bortfallet av slalsbidrag för grundskolebyggnader. Förgymnasieskolbyggnader är del däremot enligt en proposition klart uttalat atlkompensation ej skall utgå. Därför föreslås alt de ekonomiska konsekvenserna av ellslopande av nuvarande investeringsbidrag närmare utreds specielll dä vad gällerkompensation för kommunerna via syslemel med skalleuljämningsbidrag. Skolslyrelsen tillstyrker utredningsgruppens förslag omalt slopa investeringsbidraget till grundskolebyggnader under förutsätlning att kommunerna totalt sell genom ell förbättratskatteutjämningsbidrag kompenseras för det inkomstbortfall som detla medför, all kommuner med svag bärkraft och relativt selt storainvesteringsbehov kompenseras genom alt reella möjligheter lill extraskatteutjämningsbidrag skapas samt alt skollokaler och andra lokaler för boendeservicebehandlas lika ur lånesynpunkt. Skolstyrelsen anser all de speciella investeringsbidragenför gymnasieskolan måsle bibehållas samt alt skolenheter, som har hela läneller hela landel som upplagningsområde, måsle särbehandlas i de fall, då dessahar exceptionellt stora investerings- och driftkostnader. 1 annat fall måsteslaten helt svara för investeringar i och driften av sådana skolenheter. Med den kommunalekonomiska utveckling som kan förutses ochi en silualion där kommunerna får la på sig allt större uppgifter - särskillnär del gäller prioriterade områden som exempelvis barnomsorgen och äldrevården- måsle varje ålgärd som försämrar kommunernas ekonomiska förulsällningaravvisas. Förslaget framslår som deslo mer allvarligt då del utgör endast ellexempel på olika åtgärder som från statsmakternas sida vidtagils för allövervältra kostnaderna på kommunema. Särskilt för , som intealls fär kompensation för bortfall av specialdestinerade slalsbidrag genom detallmänna skalleuljämningssystemet, innebär den föreliggande ulredningensförslag försämrade ekonomiska förutsättningar. Prop.1979/80:90 150 Om de statliga investeringsbidragen till skolbyggandetbortfaller i enlighel med ulredningens förslag uppkommer betydande ekonomiskakonsekvenser för . För de nybyggnadsprojekl som ingår ikommunens femårsplanering - gymnasium, verkstadsbyggnad vid Åsögymnasium saml Igelbäcksskolan - skulle alltså beräknat statsbidrag bortfalla.Föruiom de direkla finansieringsproblem - ökade svårigheter atl tillgodosekommunens långfristiga upplåningsbehov lorde kunna förutses - uppkommer som enföljd av bortfallet årliga koslnadsökningar för kommunen för dessa projekt.Nuvärdet av dessa kostnadsökningar kan beräknas till ca 40 milj.kr. Om dessutomnuvarande hyresbidrag såsom föreslås i utredningen till viss särskiltkostnadskrävande utbildning indrages kommer kommunen härulöver alt åsamkas enårlig kostnad (i dagens prisläge) av ca 5 milj. kr. När ulredningen för sin del har kommil lill denuppfallningen att det varken ur ekonomiska eller finansiella aspekier finnsanledning all ersätta investeringsbidraget med elt statligt stöd i andra formerhar utredningen också förbisett del nuvarande statsbidragels funktioner som enstimulansfaktor. Eu bortfall av stalsbidragel kan således medföra att urfunktions-synpunkt olämpliga lokaler ej kan las ur bruk eller måste bibehållasunder långlid. Vidare bör påpekas alt inom nyexploateringsområden kan -tvärtemot vad ulredningens förslag bl. a. syftat till - en samplanering medannan byggnation komma att försvåras, vilkel går slick i stäv med vad förslagelsäger sig åsyfta. Bidragsbortfallet försvårar självfallet också en anpassningav skolbyggandet efter ändrade förulsättningar. De negativa effeklerna ur de synpunkler som berörtsav utredningens förslag torde bli särskilt märkbara när det gäller gymnasieskolanmed dess höga investeringskostnader. I sammanhanget bör också erinras om att engymnasieskola i allmänhet har elt elevområde som omfattar flera kommuner ochinle sällan är riksrekryterande. Bidragsbortfallel kommer självfallet atlminska incitamentet för den enskilda kommunen atl ensam svara förgymnasieskolans lokalbehov. I synnerhet kan detla beräknas bli fallel när delgäller speciellt kostnadskrävande utbildningar såsom de yrkesinriktade. Medtanke inte minsl på strävandena att genom en ökning av antalet elevplatser igymnasieskolan minska ungdomsarbetslösheten vore detta en olycklig utveckling. De problem som åsyftas har av ulredningen förutsattskunna lösas genom interkommunala ersättningar. Med de erfarenheter som hittillsvunnits av detta system, mäste man hysa stora farhågor för att tillräckligkompensation inte kommer atl erhållas på detta sätl. Det nuvarande systemetlöser ej heller de stora finansieringsproblem som den byggande kommunenåsamkas. Kommunen finner alt ulredningens förslag, attinvesleringsbidragel för skolbyggande slopas, alt något nytt bidrag inteinföres samt att kommunerna hänvisas lill finansiering på den öppnakredilmarknaden, inte slår i överensslämmelse med ulgångspunklerna förulredningen. kan ej acceplera en sådankostnadsövervältring från staten lill kommunerna som det nuvarandestatsbidraget utgör netto, nämligen 350 milj. kr. Den av ijänslemän iberörda departement, verk och organisationer sammansatta arbetsgruppen torde ejhaft tillräckliga kunskaper om den anslrängda kommunala ekonomin, när manhävdat att kommunerna utan plåga kan bära della inkomstbortfall. Arbetsgruppenlorde här ha i huvudfrågan åstadkommit elt förslag som i hög grad påverkar sade ligga uianför uppdragel. nämligen frågan om kostnadsfördelningenmellan slal och kommun. Utifrån den effekl skalleuljämningsbidragel har för Umeåsdel och den redan höga skattefinansieringen av invesleringarna i kommunen,kommer elt slopande av investeringsbidraget alt få en ytterst negaliv inverkanpå kommunens ekonomi. Etl slopande av investeringsbidraget måsle kopplas medvillkor som kompenserar statsbidragsbortfallet. Förslaget om slopande av investeringsbidragen medför enbetydande kostnadsövervältring från staten lill kommunerna. Förslaget innebärökade finansiella påfrestningar för kommun och behov av utdebiteringshöjningar,betydligl slörre än vad ulredningens undersökning i fem kommuner visar. Arbelsgruppen avfärdar de ekonomiska följderna av allslopa investeringsbidragen med atl del får relativt begränsade konsekvenser påkommunernas lolala ekonomi selt i relalion lill det finansiella tillskott somriksdagen beslulade om . Delta avslöjar utredningens brisl på verklighetsförankringoch oförmåga atl se på konsekvenserna för de enskilda kommunerna. Genom atlgöra genomsnittsberäkningar för samlliga kommuner undgår man alt se, atl ettslopande av slalsbidragen för skulle ha inneburil en årliguldebileringsökning om . Med del skolbyggnadsprogramvi har motsvarar de beräknade slalsbidragen 1979- 1983 ca iuldebileringshöjning. Förslagel är hell oförenligl med statsmakternas krav päåterhållsamhet med kommunala skallehöjningar. Prop.1979/80:90 152 kommun avstyrker på del bestämdastearbetsgruppens förslag om slopande av investeringsbidrag till skolbyggnader. Utredningens förslag om slopande av de särskildastatsbidragen till investeringar i skolbyggnader kan enligt nämndens meningtillstyrkas endast under den beslämda förulsällningen, all överenskommelseiräffas om full kompensation lill skolhuvudmännen för de ekonomiskakonsekvenser som blir en följd av förslagens genomförande. Ett uteblivet slatsbidrag för byggnation av en störreskolenhet ökar betydligt utbildningskostnaderna per elev och påverkar ävenutdebileringsbehovet. Förslaget sirider därmed mol statens krav pååterhållsamhet med kommunala skattehöjningar. Förslagel är betänkligt av fiera skäl. Det är storaskillnader mellan kommuner vad gäller behovel atl uppföra nya skolbyggnader.Ell allmänl skallebidrag kan inte läcka kostnaderna för en kommun som tvingasbygga nya skollokaler. Samlidigl kan en annan kommun som fått sill skolbyggnadsbehovtillgodosett gynnas genom etl allmänl skalleuljämningsbidrag. Detta kan allvariigtpåverka det framlida skolbyggandel. 1 ell utbildningspoliliskt perspektiv kan slopandet av eltsärskill bidrag för skolbyggande få myckel negaliva följder. Förslagel innebärall kommunerna kan tvingas välja mellan atl göra investeringar i skolbyggnadereller andra viktiga investeringar. En sådan avvägning kan läll leda lill allskolbyggnader inte prioriteras. föreslås - i bl. a. budgetpropositionen - altföretag ska erhålla krafligl ökade bidrag för ulbildning av ungdomar. Vi befararall kommunerna av direkla kostnadsskäl ivingas förlägga yrkesinriktadgymnasieutbildning i företag, på företagens villkor, utan att det ärutbildningspoliliskt motiverat. skulle enligt Landsorganisationensbestämda uppfattning lätt innebära en kraftig kvaliletsförsämring av denyrkesinriktade gymnasieutbildningen, därmed också allvarliga konsekvenser förden svenska gymnasieskolan. Vi föreslår att arbetsgruppens förslag lämnas utanbeaklande. Vi föreslår också all särskill slalsbidrag för skolbyggandebibehålls och alt regeringen tillkallar en parlamentariskt sammansatt kommittémed uppgift alt utarbeta elt förslag till enklare handläggning avskolbyggnadsärenden och där de utbildningspolitiska målen inte eftersatts. Förbundet instämmer i atl ett generelll stöd tillkommunerna i form av ell skalleuljämningsbidrag är fördelaktigare förkommunerna än de ända- Men om det slopade investeringbidraget skall ersättas enbarl med skatteutjämningsbidrag kommerdetla alt urholkas på elt sätl som inte kan ha varit riksdagensavsikt. Tjänstemännens cenlralorganisalion (TCO) anser allbortfallet av del särskilda statsbidraget och finansieringen genom skattemedelinle får innebära att byggandet av erforderiiga skollokaler senareläggs elleromintetgörs. Sedan utredningen framlade sitl förslag vilket TCO i principkan lillslyrka med vissa reservationer har regeringen i årets budgetpropositionanmält att den avser all föreslå riksmöiet att ompröva och delvis skjuta uppdel redan beslulade andra slegel i skatteutjämningsreformen. 1 detta läge kan TCO för sin del inle tillstyrka atl de avarbelsgmppen föreslagna nya formerna för finansiering av skolbyggandet nugenomförs. Om arbetsgruppens förslag likväl genomförs mol TCO:s avslyrkan förutsätterTCO atl den slatliga styrningen som sker genom bl.a. anvisningar också kommeratl inrymma bestämmelser om skolbyggnadsnormer. De krav läroplaner,skolförordning och andra beslul ställer på skollokalerna bör regleras avcenirala myndigheler så atl lokalnormerna ger en garanti för atl alla skolormed lika organisation får en likvärdig fysisk slandard oberoende av var i landelde byggs. 1.30 Centralorganisationen /SR Förslaget innebär en kostnadsövervältring från staten tillkommunerna. Kommunförbundels representanter i arbetsgruppen har i enreservation angett ökade koslnader för kommunerna till ca 350 milj. kr. Det är tveksamtom den ändrade kostnadsfördelningen mellan stat och kommun tillfullo skullekunna beaktas vid de återkommande överläggningarna om den kommunalaekonomin. Slorieksordningen av det finansiella nelto-tillskott till kommunernaför 1980 och 1981 som fattat beslul om innebär all endasi en del avkommunerna därigenom skulle kunna erhålla medel för sina grundskolebyggenmotsvarande de belopp som ulgår vid ell bibehållet statligt investeringsbidrag. Om förslaget genomförs skapar man enligtCentralorganisationen /SR:s (/SR) mening under en ganska långtidsperiod en interkommunal orättvisa. Den kommun som har sloraskolbyggnadsbehov missgynnas, eftersom man i etl generelllskalteutjämningssystem knappasi Prop.1979/80:90 154 kan ta hänsyn lill de betydande skillnader som finnsmellan olika kommuner i fråga om behovet all uppföra nya skolbyggnader. Enkommun som fått sitt skolbyggnadsbehov tillgodosett kan också komma attgynnas genom etl allmänt skatteutjämningsbidrag. 1 försia hand kommergymnasieskolkommuner alt missgynnas. För starkt expanderande kommuner kanockså negativa effekter vad gäller skolbyggnader för högstadiet befaras. Enligl /SR:s uppfattning föreligger en uppenbar riskalt skolbyggnadsprojekt ges en lägre priorilel i kommunerna om slalsbidragetslopas, och atl därmed arbelsmiljön i skolorna försämras. Speciellt gällerdetta gymnasieskolans yrkesinriktade linjer, som är kostnadskrävande och därkommunerna har svårt att klara invesleringarna. Kommunerna kan i eltsådant läge i alllför stor utsträckning välja all anordna inbyggd utbildning pågymnasieskolans yrkesinriktade linjer i slällel för alt bygga för sådanutbildning. Liknande problem kan befaras för särskolan. Det kan leda lill all integreringav särskolans elever i grundskola och gymnasieskola inle kan genomföras iönskvärd omfattning. Risken för överbeläggning av högstadieskolor kan ävenkomma atl öka. /SR anser----- all nuvarande slatligainvesteringsbidrag lill skolbyggen lills vidare bör bibehållas. Del finns enuppenbar risk all ell slopande av investeringsbidraget kommer atl bidra tillfinansieringen av skalleuljämningsreformen utan all några fördelar förskolbyggandel uppnås, som motiverar en sådan förändring. Sammanfattningsvis anser /SR att hela frågan omskolbyggnadsverksamheten måste bli föremål för en förutsättningslös ochövergripande undersökning.