prop · G30340 · 1979-12-31 00:00:00 — Förslagetinnebär alt skattechefen skall bevaka del allmännas rält ifastighelslaxeringsfrågor och verka för atl laxeringarna blir likformiga och 1979/80:40 155 rättvisa.Han skall vidare leda och ansvara för deklarationsgranskning och annan kontrollvid fastighetstaxeringen. Vidare skall han ansvara för all taxeringarnagranskas i den omfattning som behövs. Han skall fä anlila sakkunnig och kallaledamol av faslighetstaxeringsnämnd, konsulent m. m. för att erhållaupplysningar. Förslagelhar mottagits positivt av remissinstanserna. anser man pålänsslyrelsehäll atl ocksä frågorna om fastighetstaxering bör behandlas i detsamrådsförfarande som etablerats mellan skallechefen och de lokalaskallemyndigheterna. Jagdelar ocksä uppfallningen atl en anpassning bör göras lill RS-systemet avreglerna om ansvarsfördelning mellan myndigheterna vid fastighetstaxeringen.Jag anser kommitténs förslag ändamålsenligl. Nägrasynpunkler har emellertid framförts frän länsstyrelsehåll om vissa brisier i demöjligheter all fullgöra sina skyldigheler som skattechefen ges enligt FTL.Möjligheterna att följa eller leda förberedelsearbetet på lämpligl sätt blir,sägs det, otillräckliga om inte skattechefen eller av honom beordrad tjänstemanunderrättas och flr närvara vid sammanträde med och överiäggningar inomarbelsgruppen vid förberedelsearbetet. Man kritiserar ocksä den begränsning somgjorts i skattechefens rätt atl delta i nämndens överiäggningar. Kommitténanser att det liksom vid allmänna fastighetstaxering bör finnas enbefattningshavare vid varje länsstyrelse, som handhar de arbelsuppgifter vidfastighetstaxeringen som åvilar resp. skattechefen. Kommitténföreslår aU denna befauningshavare benämns kontaktman för fastighetstaxering islällel för som lidigare fastighelslaxeringsspecia-list. Kommittén anser inteatt det behövs någon författningsbestämmelse om utseende av kontaktman. Det börenligt förslagel inrällas en permanenl Uänst som kontaktman på länsstyrelsenstaxeringsenhet. Denna placering bör inte hindra kontaktmannen frän atlövergångsvis della i arbelel med besvär allmännafastighetstaxering. Förslagelhar mottagits positivt av remissinlanserna. Länsslyrelsen i och ifrågasätter emellertid om det är tillräckligt med en konlaklman i länet. Redanvid allmänna fastighetstaxering kunde länsstyrelserna mol särskillarvode knyta s. k. faslighelstaxeringsspecialister till sig för handläggningav fastighetslaxeringsärenden och vissa andra frågor om fastigheter. Fr. o.m.den 1 januari 1974 kunde länsstyrelserna efter framslällning lilldelas medelför att inrätta en särskild tjänst som fastighetstaxeringsspecialist. Faslighelstaxeringsspecialislernahar gjorl etl värdefulll arbele vid 1970 och allmännafastighetstaxeringar. Avsikten med faslighelstax-eringsspecialislernas faslatjänster ärs taxering var att tjänste- 1979/80:40 156 manneni fräga skulle väsentligen ägna sig ät fastighetstaxeringsfrägor, bäde vidallmänna och särskilda fastighetstaxeringar. Tjänsten var placerad påtaxeringsenheten. Varje län tilldelades i allmänhel en tjänst somfasUghets-laxeringsspecialist. En bedömning gjordes emellertid av behovet avspecialister pä de olika länsslyrelserna, så atl de större länen fick fleraspecialist-tjänster. Avsiklenmed ijänslen, dvs. alt upprätthålla en konlinueriig kompetens vidlänsslyrelserna i fastighetstaxeringsfrägor, har inte fullföljts. De specialislersom var verksamma vid 1975 ärs taxering har överiag fåll andra arbelsuppgifter.I samband med RS-reformen har tjänsten givits annat innehåll inomtaxeringsenheten eller den nya besvärsenheten. Jagfinner det helt nödvändigl att lillförs tillräcklig specialistkompetenspå fastighelsomrädei, i första hand ärs allmänna fastighetstaxeringmen också för därefter följande särskilda fastighetstaxeringar och som enberedskap inför ett eventuellt kommande system med rullande taxering. Medel harocksä redan fr o. m. detta år ställts till förfogande föv en tjänstsom kontaktman vid varje länsstyrelse. Alla länsstyrelser har numera en sädankontaktman. Vadgäller de större län eller län med komplicerade fasUghelsförhållanden och därman uttalat önskemål om att knyla lill sig ylleriigare kontaktmän för denallmänna fastighetstaxeringen 1981 vill jag framhålla följande. Samtliga länhar redan genom de fasla ijänsler som länen fält till taxering och somfinns kvar även efter RS-reformen tilldelals en differentierad resurstillgångsom får användas för del avsedda ändamålei om det behövs. Tillfälligaöverflyttningar från besvärsenheten till taxeringsenheten och vice versa börkunna göras allteftersom tyngdpunkten i behandlingen avfastighetslax-eringsärendena skjuls från den ena enhelen pä skatteavdelningenlill den andra. Det får i fortsättningen övervägas om ytterligare någonkontaktman behöver tillföras de s. k. storstadslänen. Länsstyrelsernahar i sina anslagsframställningar begärt alt del inrättas arvodestjänster somfastighetslaxeringsspecialisier även under /81. Kommitténsförslag att en fast tjänst skall inrättas som kontaktman och att denna skallplaceras på taxeringsenheten är redan genomfört. RSVhar i sitt yttrande lill kommundepartemeniet över länsstyrelsernasanslagsframställningar framhållit att inte bara kontaktmannen behövs vidlänsslyrelserna för arbelet med allmän fastighetstaxering utan alt del ocksåbehövs biträdesinsalser. Dessa har RSV beräknat lotalt för alla länsstyrelsernatill ca 30 årsarbetskrafter. Förbilrädesarbete vid allmän fastighetstaxering finns det inle personalresurseravsalta enligl de akluella bemanningsplanerna för länsslyrelserna. RSV anseratt man i samband med beräkningen av resursbehovet för delta ändamål bör beaktaden överbemanning av biträdespersonal på skatteavdelningens uppbördsenheter,som RSV beräknat i samband med sitt uppdrag att utarbeta en utbyggnads- ochavvecklingsplan för bl. a. uppbördsenhelerna. 1979/80:40 157 RSVanser all det tolala resursbehovel för den allmänna fastighetstaxeringen påbilrädessidan, ca 30 årsarbetskrafter, bör minskas med en överföring av 4årsarbetskrafter från uppbördsenhelerna saml att extra medel bör ställas tillförfogande för det ytteriigare resurstillskott som behövs på bilrädessidan hoslänsstyrelserna för den allmänna fastighetstaxeringen. Jag delar dennauppfattning. Vidbäde inkomsl- och fastighetstaxeringen fär kommun förordna tjänsteman hoskommunen atl bilräda vid taxeringsarbetel. Kommittén föreslår atl denna rällför kommunerna skall slopas. 1977/78:181 s. 207 ullalade jag mig föratt rälien skulle behällas belräffande inkomsttaxeringen. Jag är av sammauppfattning för fastighetstaxeringens del. Jag föreslår därför en regel om allkommunen får förordna tjänsteman hos kommunen som länsslyrelsen godkänner atlgranska deklarationer och andra handlingar. Godkännandet bör kunna fåålerkallas när som helsl. Däremolbör statsmedel inte ulgä för ändamålei. 1 delta hänseendel blir förhällandetdelsamma som vid inkomsttaxeringen där stalsbidragel slopals till följd avstatsmakternas beslul vid föregäende (prop. 1978/79:95, bil. 3, FiU1978/79:35, rskr 1978/79:335). Kommitténföreslår vidare atl rätlen för ordförande i fastighetstaxerings-nämnd atlanlila skrivbiträde bibehålls och all en beslämmelse om della las in i FTL. Förslagethar godtagils av remissinstanserna och del bör genomföras. 2.5.3Allmän fastighetsdeklaration m. m. Detaxeringar som åsalts fastigheterna har i allt väsenlligl vilat på deuppgifler som fastighetsägarna lämnar i sina deklarationer vid allmänfastighetstaxering. Till en del ligger ocksä uppgifter frän myndigheter, främslbyggnadsnämnderna, till grund för taxeringarna. Föralt besluten om värden, skattepliktsförhällanden, beskattningsnatur m. m., somfattas vid allmän fastighetstaxering, skall bli så rikliga och likformiga sommöjligt, är det givelvis av största betydelse alt grunden för taxeringen, dvs.uppgiftema i deklarationerna, ger en rällvisande bild av fastigheten. Det ärdärför en grannlaga uppgift för myndigheterna att anpassa uppgiflsskyldighelensomfattning efter delta krav och samlidigl beakta befogade önskemål omreslriklivitel vid uppgiftsinsamlingen. 1979/80:40 158 2.5.3.1Deklarations- och uppgiftsskyldighel Deklarallonsplikt m. m. Fastighetsägareär skyldig atl ulan anmaning lämna allmän fastighetsdeklaration. Undanlag frändenna skyldighel föreligger för staten tillhöriga försvarsfasligheter, allmännakommunikationsanslalter jämte vissa byggnader, anläggningar och markområdensom hör lill dem samt slutligen för byggnad med värde . som äruppförd på annans mark. Kommitténsförslag innebär alt fastighetsägare liksom är generelltdeklaralionsskyldiga och alt undanlag liksom f n. bör göras mycket restriktivt. Kommitléförslagelinnebär alt deklaralionsfrihel liksom skall föreligga för statensförsvarsfasligheter. Deklarationsfrihet föreslås ocksä för skattefriakommunikalionsfastigheter, med undantag för husbyggnad som används för annal änkommunikalionsändamål. Vidare föreslås undantag från deklarationsskyldighet förbyggnad för fritidsändamål pä annans mark, då byggnadens värde understiger . och bostadsytan inte är mer än 10 m. Frihel från deklarallonspliktföresläs säledes inte gälla för någon byggnad som utgör stadigvarande bostadeller som har en bostadsyta som översliger 10 m. 1fräga om uppgiftspliklen för faslighelsägare föreslås vidare alt den som inteär deklarationsskyldig enligl huvudregeln skall deklarera efter anmaning. EnUgtnu gällande bestämmelser är byggnadsnämnd, lantbruksnämnd ochbrandförsäkringsanstalt i vissa fall skyldiga att lämna uppgifterom fastighetertill lokal skattemyndighet. Kommittén har föreslagit att samma bestämmelserbör föras in i FTL. Vidare anser kommittén att liksom f n. bestämmelser börfinnas om att statligt eller kommunalt verk, allmän inrättning elleröverförmyndare i vissa fall skall tillhandahålla handlingar eller uppgifter. Förslagenhar mottagits positivl av de flesta remissinstanserna. Detär också enligt min uppfattning angelägel att ha en så nära heltäckande bas ifastighelsregistrel inför ett eventuellt kommande system med rullandetaxeringar. Från några länsslyrelser har man framfört sådana synpunkler och dåansett alt deklarationsskyldigheten borde gjorts mer generell än vad kommitténföreslagit. Man har framfört förslag om att alla bostadsbyggnader bördeklareras liksom samlliga byggnader på ofri grund. Kommitténhar föreslagit en höjning av värdegränsen för de byggnader på ofri grund sominte skall deklareras från . För min del anser jag atldenna ändring med hänsyn till utvecklingen av värdena på byggnader knappasiinnebär någon ökning av kretsen fritagna byggnader av del aktuella slaget.Detta gäller särskilt i kombination med den regel som föreslagits bl. a. medhänsyn till folk- och bostadsräkningen all alla bostadsbyggnader över 10 mskall deklareras. visst administrativt merarbete med att skilja ul desmåbyggnader som inle behöver deklareras kommer Prop.1979/80:40 159 visserligenliksom tidigare all finnas. Jag anser emellertid atl kommitténs förslag i dennadelen är väl avvägl och bör följas. Förförsvarsfastigheterna har vid de senasle fastighetstaxeringarna lämnalssärskilda regler för redovisningen. Kommittén anser all samma tillvägagångssättbör användas vid taxering. Jag delar den uppfattningen. Någraändringar i den uppgifisplikl som föreslagils för myndigheterna anser jag inteböra göras. Jag vill emellertid liksom man från länsslyrelsehäll gjortunderstryka vikten av atl byggnadsnämnderna fullgör sin skyldighet altunderrätta skattemyndigheterna om innehållet i beviljade byggnadslov. Dennaskyldighet, sägs det, fullgörs på etl bristfälligt sätt. Del ärför laxeringen myckel väsentligt all denna rapportering är enhetlig och av engod kvalitet. Jag avser all, som jag lidigare berört, i det följande föreslåall uppgifler för den kommunala energiplaneringen m. m. tas in och registreras isamband med den allmänna fastighetstaxeringen. Det är också av vikl atlkommunernas rapportering till faslighetsregislrel förbättras och ulvecklas. Kommitténföreslär alt senasle tidpunkt för all lämna allmän fastighetsdeklarationliksom f n. skall vara den 15 seplember årel före taxeringsåret. Vidareföreslås atl deklaration liksom f n. skall fä lämnas lill länsstyrelse ellerlokal skattemyndighet eller vid särskill uppsamlingsslälle som anordnas avkommun. Kommittén anserockså att fastighetsdeklaration bör kunna sändas in medposlen porlofritt. Någoninvändning i remissyttrandena om den föreslagna deklarationstid-punkten harinle gjorls ulom frän SCB. SCB vill med hänsyn lill samordningen med FoB 80all den senasle dagen för att avge deklaration skjuts fram från den 15 till den18 september. Jag anser att den invändningen har fog för sig. Jag återkommertill den frågan senare när jag skall behandla samordningen mellan den allmännafastighetstaxeringen och FoB 80. Remissinstansernahar också så gott som enhälligt godtagit kommitténs förslag om portofrihel och- ulom SCB - insamlingsställe. Även jag är posiliv lill dessa förslag menåterkommer närmare lill dem i avsnittet om samordningen med FoB. Kommitténhar ansett att innehållet i allmän fastighetsdeklaration enligl huvudregeln börvara i slort sett detsamma vid allmänna fastighetstaxering som vid1975 års taxering. Kommittén föreslår emellertid ocksä atlfastighetsdeklaration för skattefria fastigheter skall kunna lämnas i förenkladform. Uppgiftsskyldighetensomfattning föreslås bli närmare reglerad i FTL. 1979/80:40 160 Detaljbestämmelserom normalblankeliernas innehåll samt vilka skattefria fasligheter som fårredovisas på förenklad blankett och om dennas innehåll flr enligl förslagellämnas i verkslällighetsföreskrifter. Enliglde regler som kommiuén anser böra tas in i FTL skall i huvudsak följande gällaom innehållet i allmän fastighetsdeklaration. Deklarationenskall liksom f n, avfallas på blankett enligl faslslälll formulär. Blankettenskall liksom f n. tillhandahållas koslnadsfrilt. Fastighetsdeklarationenskall innehålla uppgift om namn, adress och personnummer för fastighetens ägareeller om denna är juridisk person, organisationsnummer. Kommun och församlingdär fastigheten ligger skall anges liksom fastighetens gatuadress ellerbrukliga benämning på orten samt den officiella beleckningen. Liksomf n. skall uppgifter lämnas om bl. a. fastighetens areal av olika ägoslag,användning och byggnader, hyror samt särskilda förmåner som hör tillfastighelen. Vidare skall uppgifter lämnas om sådana förhållanden som behövsför atl beslämma de värdefaktorer som taxeringen skall grunda sig på. Uppgiftom huruvida fastighelen har olika ägare till skilda delar av marken och om deninnehas med lomträtl skall också lämnas. Liksom f n. skall anges den senast förfastigheten betalda köpeskillingen. Detta skall gälla endasi somhar belalals . Remissinstansernahar i slorl sett inte några invändningar mot förslagen om vilka uppgifter somför fastighetstaxeringen skall lämnas i den allmänna fastighetsdeklarationen.Förslagen utgör också enligt min uppfattning i huvudsak en anpassning till deföreslagna värderingsreglerna och en med hänsyn till nya RF längre gåendeprecisering i FTL av vilka uppgifler som skall tas in i deklarationen än inuvarande regler i TL. Förslagen innebär således inte någon utvidgning avuppgiftsinsamlingen lill fastighetstaxeringen. Förutomvissa formalieuppgifter om fastighetsägaren och fastighetens beteckning m.m.skalt liksom enligt nuvarande regler lämnas uppgifter om 1. ex. areal av olikaägoslag och om användning, byggnader och skogen. De uppgifter i dessahänseenden som skall lämnas för värderingen har i förslagel lill FTLpreciserats till sådana uppgifter som behövs för atl beslämma de värdefaktorersom laxeringen enligl FTL skall grunda sig på. Detbetyder t. ex. beträffande småhus att uppgifter skall tas in i deklarationensom gör det möjligt för taxeringsnämnden alt bedöma och klassificeravärdefaktorerna sloriek, ålder, slandard och byggnadskategori. Dådet gäller atl ange storieken har delade meningar kommit till uttryck iremissyttrandena. anser jag att del är angeläget att inom såmänga områden som möjligt lillämpa den nomenklatur som officiellt harfastställts som svensk slandard. Medbyggnadskategori avses om huset är ett friliggande småhus, kedjehus ellerradhus. Dessa uppgifter har också lämnats tidigare. 1979/80:40 161 etlnybyggt småhus kunna differentieras i minst fem klasser avseende husetsbyggnadsmaterial och utrustning. För att kunna göra en sådan differentieringmåste uppgifler lämnas i deklarationen avseende sådan utmstning som harbetydelse för värderingen. Omfattningen av dessa uppgifter har vid någratillfållen påtalats. Den närmare bestämningen av frågorna i deklarationsformuläretär en uppgift för RSV. Verket har där atl göra en avvägning mellan å ena sidanönskemålet om all fl fullständigast möjliga underiag för värderingen och åandra sidan viklen av att inte driva detaljeringen så långl atl allmänhetensförståelse för behovet av uppgifterna hotas. Jag vill särskill betona detlasista; ytterst hänger nämligen en stor del av fastighetstaxeringens framgångpå att dess uppläggning för allmänheten framstår som rimlig. Insamlingenav uppgifter vid allmän fastighetstaxering skall kombineras meduppgiftsinsamling för Fob 80 och även för den kommande energiplaneringen. Jaghar under hand tagit del av de förslag till småhusdeklarationer som tagitsfram fördetta kombinerade ändamål. Min uppfattning är att den gemensammauppgiftsinsamlingen kommeratt vara åtskilligt mer rationell förfastighetsägarna än vad som kan förutsättas vid tre separatauppgiftsinsamlingar. Jag erinrar här om villaägareförbunds uttalandeom att fastighetsdeklarationen bör utnyttjas för att inhämta information omvissa viktiga omständigheter som har betydelse också i andra sammanhang, t.ex. radonförekomst. Förskogstaxeringens del skall uppgifter hämtas in som möjliggör en bedömning ochklassificering av värdefaktorerna godhet, kostnadsklass, virkesförråd perhektar, trädslagsklass och barrskogens grovskogsprocent. I stort seu är delsamma värderingsunderiag som vid tidigare allmänna fastighetstaxering. Här haremellertid den avsevärda förenklingen föreslagils i fräga om värderingen ochdeklarationerna att endast en och en förhållandevis enkel melod skall kunnalillämpas i stället för tvä metoder vid 1975 ärs taxering.Deklarationsuppgifterna kommer därigenom att minska i fräga om skogen. Idet sammanhanget vill jag understryka vikten av att de insatser görs som ärmöjliga för att förbättra uppgiftslämnandet vid skogstaxeringen. Enligtkommilléns undersökningar har deklarationerna för skogen varil myckel däliglifyllda. En utföriig information måste därför säviU jag kan bedöma lämnas föratl förbättra uppgiftslämnandet. Detta flr sägas gälla generellt förfastighetsdeklarationen men särskilt beträffande uppgifterna om skogen. Som enkomplettering bör även möjligheten aU - eventuellt efter anmaning -ta del avskogsbruksplaner och andra uppskatlningshandlingar utnyttjas mer än tidigare avnämnderna. Fråganom påföljder vid försummelser m. m. vid fastighetstaxeringen las upp i någraremissyttranden. Man diskuterar om del är lämpligl alt införa förseningsavgiftoch skattetillägg vid fastighetstaxeringen och om straff för oriktig uppgiftvid fastighetstaxeringen bör inlemmas i skatlebroitslagen. 1979/80:40 162 Kommitténhar emellertid anfört all den avser all i ett senare betänkande redovisaöverväganden och påföljder vid fastighetstaxeringen. Jag anser därför att detär lämpligt alt låla dessa frågor anslå till dess kommittén lämnal sina förslagi den akluella frågan. Frånförenklingssynpunkl är del tillfredsställande att kommittén föreslagit all enmindre omfattande deklaration skall användas för skattefria fastigheter.Kravel är här främst all uppgifler lämnas så att användningen av fastighelensäkerl kan bedömas. Enligtde nya reglerna för inkomsttaxering finns möjlighet för deklarationsgranskarenatl efter överenskommelse med den deklarationsskyldige företa s. k.laxeringsbesök. Kommittén har med della som förebild föreslagit att enbeslämmelse förs in i FTL om möjlighel att efter överenskommelse medfastighetsägaren besiktiga fasligheten. Detta föreslås fl ske endast omdeklarationen eller andra uppgifter, som nämnden kan begära in, inte gertillräckliga upplysningar för atl åsätta en riktig taxering. Förslagetom att införa möjlighel till besiktning av fastighet har mottagits positivt avremissinstanserna. Några remissinstanser har ansett att besiktning skall kunnaske i större utsträckning än vad förslaget innebär t. ex. där deklarationsaknas och vid provvärderingen. Man har ocksä ansett att det bör göras klartvilka som får delta vid besiktningen. Föregen del anser jag det ändamålsenligt att besiktning kommer till stånd då denbehövs för att nämnden skall kunna fl en tillräckligt fyllig bild för atttaxera fastighelen. Möjligheten bör därför inte begränsas lill de fall dädeklaration avgetis, såsom den föreslagna lagtexlen tycks utvisa. Jag anservidare all besiktning bör kunna ske även vid provvärderingen. Jag vill erinraom att möjligheten för nämnden och granskaren att fl göra en besiktning grundarsig pä en frivillig överenskommelse med ägaren. Fastighetsägarnas organisaUonhar uttryckt sin tillfredsställelse med att besiktningsinstitulel införs ocksåvid fastighetstaxeringen och de har inte förespråkat någon restriktivitet i detsammanhanget. Eftersom besiktningen gmndar sig på en frivillig överenskommelseanser jag inte att del behövs regler om vilka som kan delta vid besiktningen.Innehållet i regeln om besiktning bör ändras så att den överenstämmer med vadjag nu anfört. 2.5.3.3Anmaning, deklarationsförvaring m. m. Kommitténhar föreslagit atl nuvarande regler om anmaning och vite vidfastighetstaxeringen förs över till FTL med endast smärre ändringar. Dessainnebär en anpassning lill vad som gäller vid inkomsttaxeringen. Sådananpassning föreslås t. ex. i fräga om vem som skall vara berättigad atlförelägga vite i samband med anmaning. Vidare har kommittén ansett att 1979/80:40 163 minimitidför svar på anmaning skall vara och normalliden minsl fjorton dagarliksom vid inkomsttaxeringen. F.n. kan enligl TL böler eller fängelse högst komma i fråga vidoriktig uppgift i allmän fastighetsdeklaration eller underiåtenhet att lämnasådan deklaration. Jag föreslår, i likhet med kommittén, atl dessa regler skallflyttas över till FTL. Ocksånär det gäller lillgång till samt förvaring och gallring av allmännafaslighetsdeklaralioner har kommittén föreslagit endasi smärre ändringar. 1 TLfinns bestämmelser om vilka som har rält att granska eller på annat sätt ta delav lämnade inkomstdeklarationer och om förvaring av deklarationer.Deklarationer skall förstöras efter taxeringsårets utgång om interegeringen föreskriver annat. Dessa bestämmelser skall tillämpas även vidfastighetstaxeringen för vilken det även finns särskilda bestämmelser. Samtligaledamöter i fastighetslaxeringsnämd, fastighelstaxeringsombud och konsulent förfastighetstaxering flr nämligen också delta i granskningen av deklarationer ochandra uppgifter, som lämnats till ledning vid allmän fastighetstaxering. Kommiuénhar föreslagit att dessa bestämmelser med vissa ändringar tas in i FTL. Vidarehar föreslagits atl Uänsteman som av LMV har beordrats biträda arbetsgruppenvid förberedelsearbetet skall fl rätt att granska fasligheisdeklaralioner Kommitténhar vidare föreslagit att nuvarande bestämmelserom tystnadsplikl las in i FTLi avvaklan pä den övergripande lagstiftning som f n. pågår. Remissinslansernahar i huvudsak inle haft några invändningar mot förslagen om anmaning och vite.De innebär i stort sett endast en anpassning av nuvarande regler till de nyareglerna för inkomsttaxeringen. DEFUhar emellertid ansett all minsla tid för svar efter anmaning inte skall , som föreslagits, utan i överensstämmelse med RSV:srekommendation för inkomsttaxeringen. Jag vill i det sammanhanget framhålla altden minsta liden även vid inkomsttaxeringen enligt 53 § TL är . Detflr ankomma pä RSV att meddela en anvisning om svarstiderna också vidfastighetstaxeringen.