prop · G303150 · 1979-12-31 00:00:00 — Konsumentprisökningenfrån (långtidsindex) uppgick till 9,7%.Mellan genomsnittslägena för kalenderåren 1978 och 1979 blev uppgången 7,,vilket var det tal som förutsågs i PNB. Prisökningstalet för den privatakonsumtionen - den implicila prisuppgången - antogs i PNB med beaktande avutvecklingen för de tre första kvartalen 1979 enligt de kvartalsvisanationalräkenskaperna bli 7,. Enligt nu föreliggande helårsräkenskaper stegimplicitprisindex något mindre, 7,. Prognosenför utvecklingen av konsumentprisindex resulterar ien ökning med 9 1/i del lägre lönekostnadsalternativet och 10 1/2 med dehögre lönekoslnaderna. Delta är en uppjustering av prognosen i PNB med ca 21/av båda alternativen, främst på grund av upprevideradimportprisprognos och högre bostadskostnader bl.a. som följd avdiskontohöjningen . Prisuppgången räknat som höjning mellangenomsnittslagen för konsumentprisindex 1979 och 1980 skattas till 12 1/4alternativt 12 3/. Implicitprisindex beräknas uppvisa en lägreprisslegringslakt, eller med 11 1/2 resp. . Konsumtionssammansättningen harnämligen antagits skifta från varugrupper med stor prisstegring till sädana medlägre prisstegring, något som starkare inverkar på implicitprisutvecklingen. Denprisstegring som ägt rum ligger mer i linje med det högre än det lägrealternativet. Detta kan sägas innebära att den prisuppgång som är förenlig meddet lägre alternativet har sin tyngdpunkt mer i början av årel än det högrealternalivel har. Därav följer alt årsgenomsnitten visar mindre skillnad änutvecklingen under loppet av året. Denprivata konsumtionen ökade 1978-1979 i volym , samma helårsutvecklingsom förutsades i PNB. Sparkvolen steg svagt till 9,. Konsumtionsprognosenhar gjorts med utgångspunkt från de två alternativen förrealinkomstulvecklingen, 3/4 resp. I 1/ökning. Som framgår av diagram. 6:1låg sparkvoten 1979 på en alltjämt mycket hög nivå. Svårigheten att förutsägasparkvotens utveckling gör konsumtionsprognosen osäker. Här har antagils attsparkvoten kommer att minska någol 1980, med den lägre inkomstökningenoch mycket svagt, någon tiondels procentenhet i det högre inkomstalternativet.Konsumtionsvolymen beräknas därmed öka knappl 1 1/i del lägre och 1 3/idet högre alternativet. Den positiva utvecklingen av detaljhandelns försäljningunder årets första månader ligger i och för sig väl i linje med dessaprognoser. 1979/80: 150 Sparandel i procenl av disponibel inkomsi. J I_ L 1964 66 68 70 72 74 76 78 Tabell6: 2 Löneutveckling 1969- 1980 samt arbetskraftskostnader för industriarbetare 3 = (l-)-2) 6 = (4-F5) 5,1 5,4= 8,6 3,0= 8,0' -0,7 ' Timförtjänslen och de sociala kosinaderna i indexformmultiplicerade med varandra. = Enligt lönesummeberäkningarna. Förtjänsisialislikenvisar 4,9 och 4,3 . Inkl. koslnad för femle semeslerveckan. Därav 0,5 i retroaktiva utbetalningar som koslnadsmässigihänför sig lill Ijärde kvartalet 1979. 1 -3 baserar sig pä lönesummeslalislik medanuppgiflerna för induslriarbelare (kol. 4-8) grundar sig på förtjänststalislikulom . Anm. Ang. all. 1 och all 11 se labell 6: 1. Källor: Konjunklurinstitulel och siaiisiiska centralbyrån. Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget III Lönesumman för samtliga anslällda beräknas ha ökal 9,2%1978-1979. Härav kalkyleras löneglidningen ha bidragil med 2,6 procentenhetermedan avtalskomponentens bidrag skattas till 5,8 procenlenheler (exkl.pris-och förtjänstutvecklingsgaranlierna som utbetalades först ). Den ökadesysselsättningen gav ett positivt bidrag på till lönesummeutvecklingen1978-1979. Industriarbetarnas timförtjänsler steg 1978-1979 med 7,(inkl. retroaktiva utbetalningar till följd av lokala avtal fr. o. m.1979-02-01 men exkl. retroaktiva ersättningar till följd av pris- ochförijänslutvecklingsgaran-tierna fr. o. m. ), varavavtalslöneökningar och löneglidning beräknas ha svarat för ungefär hälftenvardera. Ökade sociala avgifter beräknas ha dragit upp timkostnaderna förindustriarbetare med 0,så att totala arbetskraftskostnaderna förindustriarbetare därmed steg 7,(se tabell 6:2). Beiräffande den tolall utbetalda lönesummans ökning 1979-1980 kalkyleras med två alternativa utfall. De båda alternativenöverensstämmer i stort med dem som presenterades i den preliminäranationalbudgeten. Räkneexemplen skiljer sig dock nägot frän dem i PNB beroendepå dels att nya beräkningar nu föreligger för effekterna på lönenivån avavtalen för förtjänst- och löneutvecklingsgaranti, dels atl dessaavtalslönehöjningar ej - såsom antogs i PNB - hann leda till höjdlöneutbetalning förrän /1980. Därtill påverkas kalkylerna av atl löneglidningen 1978-1979 blev något högre än vad som prognoserades i PNB. I del lägre alternativet räknas nu med en total lönesummeökning 1980 på 8,jäm fört med lolalt utbetald lönesumma 1979, medan det högre alternativet slutar på en ökning av den totalt utbetalade lönesumman med 11,1979-1980. Bägge alternativen inbegriper ett beräknat positivi bidrag på 0,från sysselsätlningskomponenten. Båda dessa kalkyler för lönesummeökningen 1979-1980innefattar en komponent retroaktiva löneutbetalningar ochengångsersättningar som koslnadsmässigi hänför sig till fjärde kvartalet 1979.Utbetalningar av dessa belopp skedde som nämnls ochberäknas - för båda alternativen - bidraga med ca I % tillökningen av den totala lönesumman 1979-1980. Överskjutande avtal och effekten av förtjänsl- och prisulvecklingsgarantierna kalkyleras i de båda alternativen ta av ökningsutrymmet i anspråk. Löneglidningen har i båda alternativen satts till 2,. Den lotala förljänsiutvecklingen (inkl. pris- och förtjänstutvecklingsgarantierna) skulle dårmed bli 7,5 resp, 10,1979-1980 jämfört med utbetald lön 1979. Till följd av ökade sociala avgifter beräknas timkostnaderna1979- 1980 stiga med utöver timlönehöjningen. 1980 höjsavgifterna till ATP, delpensionsförsäkringen, arbetsskadeförsäkringen samtbarnom- Vidare tillkommer på den privata sidan smärrehöjningar för tilläggspensioneringen. 6.3 Hushållens disponibla inkomster Hushällens disponibla inkomsler ökade med 9,från 1978till 1979. Prisökningstalet för konsumtionsutgifterna uppgick enligtnationalräkenskapernas helårsberäkningar till 7,. Realt ökade således dedisponibla inkomslerna med 2,. De lotala faktorinkomsterna beräknas ha ökat med 8,1979i löpande priser räknat. Som redovisas i avsnitt 6.2 kalkyleras lönesumman,vilken utgör den övervägande delen av faktorinkomsterna, ha ökal 9,(föreskalt). Lönesummeökningen 1979 har därmed - till följd av gynnsammaresysselsättningsutveckling - blivil slörre 1978-1979 än 1977-1978. De enskilda förelagarnas inkomsler ökade ungefär likamycket 1979 som året innan dvs, ca 5 1/, Inkomsterna från jordbruk ochskogsbruk sjönk. Nedgången uppvägdes emellertid totall sett av ökade driftsöverskottför övriga företagare. Tabell 6:3 Inkomstöverföringar till hushåll 1976-1980 kr., löpande priser pensioner från slal och därav; folkpensioner' ' Kommunala bostadsbidrag till pensionärer redovisas underposten folkpensioner. = Inkl. läkemedelsrabalter. Anm. Ang. alt. I och alt. Il se tabell 6: I. Källor: och . Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 113 Övrigafaklorinkomsler, inkl. det tillräknade driftsöverskoltet från egnahem, var idel närmasle oförändrade 1979 jämförl med 1978. Prognosernaför 1980 ulgår från två alternativ belräftande lönesummeutvecklingen, nämligen8,5 resp, 11,(se avsnitt 6.2). Ökningen av de enskilda företagarnasinkomster skattas i de tvä alternativen till 10 1/2 resp, ,Jordbruksinkomsterna förutses bli ungefär lika stora 1980 som . Förskogsbrukets del väntas en kraftig ökning främst på grund av stigande priser.Anlalet rörelseidkare ulanför jordbruk och skogsbruk har stigit de senaste årenoch förulses stiga även . Detta bidrar till en fortsatt relativtkraftig ökningstakt för övriga rörelseinkomster. Som följd bl. a. avränteeffekter på det tillräknade driftsöverskoltet för egnahem uppskattasövriga faklorinkomsler stiga mer än . Meddessa förutsättningar kan tillväxten i de lotala faktorinkomsterna mellan 1979och 1980 beräknas till i del lägre och i det högrelönesummealternativel. Tabell6:3 ger en delaljredovisning av inkomstöverföringama till hushållen från det offentliga.Inkomstöverföringama beräknas ha ökat 12 1/1978-1979. De egentligainkomstöverföringama, dvs. transfereringarna till hushållen från stat ochkommun exkl. socialförsäkring, steg 1978-1979, ungefär enprocentenhet mindre än föregående är. Ersättningen till deltagare iarbetsmarknadsutbildning ökade , vilket är avsevärt mindre än under1976- 1978. Till följd av höjt bidragsbelopp ökade även barnbidragen närmare12% trols all antalet bidragsberättigade barn fortsatte att sjunka.Utbetalningarna av studiebidrag steg måttligt efter den synneriigen kraftigaökningen . Bostadsbidragen som ökade obetydligt 1978, steg något mer 1979bl.a. pä grund av höjda bidragsbelopp. Ökningstakten försocialförsäkringsulfallen sjönk 1979 lill , bl.a, beroende på enlångsammare tillväxt av såväl ATP-utbetalningarna som övriga pensioner.Utbetalningarna från arbetslöshetsförsäkringen ökade med 1979 mot50% föregående år. Även sjukförsäkringsutfallen visade en lägre ökningslakl äntidigare. Inkomstöverföringarnalill hushållen 1980 har skallats med ledning av gällande prognoser ochantaganden angående löneutveckling, prisstegring, befolkningsutveckling m. m.samt beslutade och föreslagna ändringar i bidragsregler. Totalt ger prognosernaför 1980 en något större ökning av inkomstöverföringarna från det offentliga än1979. De egentliga inkomstöverföringarna förutses i båda alternativen ökadrygt . Höjningen av det allmänna barnbidraget med från den 1 januarigör att utbetalningarna av barnbidrag kan beräknas öka nästan lika mycket som1979. Med de beslutade höjningarna av bidragsbelopp och övre hyresgränserkalkyleras bostadsbidragen åter öka relativt kraftigl. Utbetalningarna till demsom deltar i arbetsmarknadsutbildning väntas stagnera och studiebidragenförutses stiga i endast långsam takt. När det gäller socialförsäkringsutfallenberäknas pensionerna stiga mer 1980 än 1979, omkring 8 1979180. 1979/80:150 114 18 1/2 %c mol för de samlade pensionsuibetalningarna1979, Den högre ökningstakten beror till stor del på den automatiskavärdesäkringen av pensionerna. Sjukförsäkringsutbelalningarna inkl. den under1980 utbyggda föräldraförsäkringen, väntas stiga med 14 resp. 15 1/i de tvåalternativen mot 1979. Utbetalningama till arbelslösa kalkyleras öka ca 3%.Totalt skulle därmed socialförsäkringsulbetalningarna öka med 16 1/2 och 171/4%c i det lägre resp. högre lönealternativet, vilkel är 4 resp. 4 1/2 procentenhetermer än fjolårets ökning. Hushällens inbetalningar till stat och kommun av skatter,avgifter rn. (se tabell 6:4) ökade 10 1/1978- 1979. Inbetalningarna avpreliminär A-skati var enligt den preliminära helärsstatistiken ca 850 milj.kr. lägre än vad som fömlsatles i den preliminära nationalbudgeten (PNB). IPNB-prognosen över utbetald lönesumma 1979 inkluderades de förtjänst- ochlöneutvecklingsgarantier som under vissa förutsättningar skulle utfalla fr.o.m.1 november. Avtal om dessa garantier slöts . Utbetalningarna (caen miljard kr.) kom dock atl ske först (se avsnitt 6.2). Denskatt som drogs pä dessa belopp redovisas givetvis också , vilketförklarar en del av nedjusteringen av prognoseradeskatteinbetalningar. Slutskatteregleringen, dvs. skillnaden under ettkalenderår mellan å ena sidan inbetalning av fyllnadsskatt och kvarskatl och åandra sidan återbäringen till hushållen av överskjutande skatt, blev 300 milj.kr. lägre 1979 än 1978. Tabell 6:4 Hushållens direkta skatter och avgifter1976-1980 kr., löpande priser 6 Slutskallereglering(3H-4+5) 8 Summa (1-1-2-1-6-1-7) Anm. Kvarskatlen avser inkomsien , medanfyllnadsskatten och överskjulande skatten avser inkomsten etl år lidigare. 1 och all. 11 se labell 6: 1. Källor: , riksrevisionsverkei ochsiaiisiiska cenlralbyrån. Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 115 Beträffande skatteullaget 1980 har riksrevisionsverketberäknai att omläggningen i den statliga beskattningen' skulle sänkainbetalningarna av preliminär A-skall 1980 med ca , räknal pådel högre lönealternativet. Indexregleringen av såväl skatteskala som särskildskattereduktion kalkyleras innebära all skalteultagel med ca 4 miljarder kr.understiger etl beräknat uttag enligt skatteskala. Den toiala effektenav ändrade skatteregler skulle alltså i det högre altemativet uppgå till 6.6miljarder kr. jämförl med ett beräknai uttag enligt regler. Med denlägre lönesumman kan reformeffeklen myckel överslagsmässigi beräknas bli ca1/. Den sammantagna effekten på inbetalningarna avpreliminär A-skatt 1980 av sänkt statsskatt, inkl. ändrade grundavdrag, höjdkommunal utdebitering (en höjning med ) och slörre inkomstunderlag bliren ökning med 7 3/4 resp. 11 1/. Det sammanlagda inkomstunderlaget, beståendeav löner, beskattade förmåner och pensioner har därvid beräknats öka med 10och 12 1/i resp. alternativ. För B-skatten sker huvuddelen av preliminärdebiteringen påbasis av inkomsi och slutlig debitering . Enskilda företagarehar fr. o. m. större möjligheter alt göra avsättningar till resultatutjämningsfonderm. Av denna anledning har förutsatts atl B-skalte-betalarna i något störreutsträckning än tidigare begär jämkning av den debiterade skatten och i sambanddärmed anpassar skatten till inkomstförhållandena under del löpande året. Slutskatteregleringen, dvs. det för hushällen totalt setlnegativa nettot mellan fyllnadsbetalningar plus kvarskatl och återbetalningarnaav överskjutande skatt, kalkyleras bli närmare 70 milj. kr, slörre 1980 än1979. Totall skulle därmed hushållens inbetalningar till del offentliga öka idet lägre alternativet med 8 och i del högre alternativet med 11 1/. Ovan redovisade beräkningar resulterar sammantagna i enökning av hushållens disponibla inkomsler i löpande priser med 12 1/i detlägre och 13 3/i det högre alternativet. Ökningen i implicitprisindex harskattats lill 11 1/resp. (se avsnitt 6.3) och realinkomstökningen1980 skulle därmed bli 3/4 resp. drygl I 1/. Ulvecklingen av de olika posterna i den realt disponiblainkomsten efter det att skatteinbetalningarna dragits från resp. inkomstslagredovisas i tabell 6:5. Det bör understrykas att det statistiska underlaget ärbristfälligt och atl redovisningen i labellen endasl ger en grov indikation påden reala utvecklingen för olika inkomstslag efter skatl och påinkomstposternas relativa belydelse för den totala ökningen av realinkomsten. Tabell 6:5 bygger på överslagsmässiga kalkyler överfördelningen av A-och B-skatteuitagen - däribland även skatl påkapitalinkomster m. m. ' För en kortfattad redovisning av skalteomläggningarna1980 se avsnill 6.3 i den preliminära nationalbudgeten 1980. Tabell 6: 5 Realinkomstutveckling efter skatt 1977-1980 -3 1/2 -1 1/2 -1/2 -8 1/2 6 1/2 7 1/2 -1/2 1 1/2 1 1/2 8 1/2 2 1/2 5 1/2 4 1/2 7 1/2 4 1/2 2 1/2 4 1/2 -11/2 -11/2 ' Inkl. nationalräkenskapens s. k. restposter iinkomstberäkningarna. Sjukpenning och föräldrapenning, ulbelalningar fränarbelslöshels- och arbelsskadeförsäkring och lönegarantifond samt vissa bidragi samband med arbeismarknadsulbildning. Anm. Ang. all. I och alt. 11 se tabell 6: 1. Källor: Konjunkturinsliluiet, riksrevisionsverkei ochstatistiska centralbyrån. på inkomstslagen löner, förelagarinkomster, pensioner ochbeskattade förmåner. Som framhållits ovan har omräkningen frän belopp i löpandepriser till belopp i fasta priser gjorts med hjälp av prisökningstalet förtotalprivat konsumtion (implicitprisindex, se avsnitt 6.3). I implicitprisindexåterspeglas förskjutningar i konsumtionens sammansättning mellan 1979 och 1980.I denna index påverkas dessutom utgifterna för boendet i egnahem inte likadirekl av diskontoändringar som i konsumentprisindex. Den reala löneinkomsten slog om i sin utveckling frän enkraftig minskning 1978 lill en ökning 1979 med efter skatt.Löntagarhushållens inkomster lolalt torde också ha förstärkts något genom attde beskattade sociala förmånerna ökade. En starkare ökning noterades förpensionsinkomsterna, som realt efter skall beräknas ha ökat 5 1/. Tillväxten i den realt disponibla inkomsten 1979-1980beräknas bli något mindre än vad som förutsades i PNB. Prisstegringen enligtimplicitprisindex är enligt föreliggande prognos högreän motsvarande prisprognos i PNB. Eftersom inkomsterna i löpande priserreviderats upp blir nedjusteringen i realinkomsten inte lika stor. Vissafaktor- och kapitalinkomster har höjts på grund av diskontohöjningen i januari.Prognoserna för driftsöverskotten från enskilda förelag har justerats upp,dels till följd av förväntade högre priser (skogsbruk, övrig rörelse), delsmed beaktande av ny statistik (övrig rörelse, jordbmk).Erfarenhetsmässigt är såväl preliminär statistik som prognoser Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 117 överutvecklingen av driftsöverskott och övriga faklorinkomsler myckel osäkra. Enligtdet lägre alternativet för 1979-1980 skulle reallönesumman efler skatt minskamed ca I 1/och de beskaltade sociala förmånerna med . Det högrelöneallernalivel ger en svag minskning av den reala löneinkomsten. Nägon realförstärkning av de beskattade sociala förmånerna är inte heller i dettaalternativ all vänta. Pensionsinkomslerna - som realt efter skatt ökar med ca4% i båda alternativen - beräknas bidra med omkring hälften av den totaladisponibeiinkomstökningen på knappt I % enligt det lägre lönealternativet resp.1/3 av ökningen på 1 1/enligt det högre löneallernativet. Enligttabell 6:5 skulle övriga faktor- och kapitalinkomster lämna positiva bidragtill realinkomstökningen. Definitionsmässigt ingår i dessa inkomster, somtidigare nämnts, det tillräknade driftsöverskottel frän egnahem. Dellamolsvaras i konsumlionskalkylen av tillräknade ökade ulgifter föregnahemsboendet. Som inledningsvis framhållits har skatten på kapitalinkomsternainte kunnat brytas ut ur den preliminära A- och B-skatten resp. urslutskatteregleringen. Kapilalinkomstbeskaltningen reducerar därför iföreliggande beräkning inkomstslagen löner, driftsöverskott, pensioner ochövriga förmåner och inle de faktor- och kapitalinkomster som den avser. Fråndecember 1978 till steg konsumentprisindex med 9,7 %o enligtlångtidsindex. Detta var mer än dåprisuppgången var 7,. Nettoprisindex som visar konsumentprisutvecklingen medavdrag för indirekta skatter och tillägg för subventioner steg med10,. I tabell 6:6 redovisasprisutvecklingen för delgrupper i konsumentprisindex. Som framgår därav har dekraftiga prishöjningarna på bränsle och drivmedel påverkat totalindex med 1,8procentenheter. Enbart eldningsoljan som ingår i denna grupp har ökat med över60% i pris och bidrog med till den totalakonsumentprisuppgången. De skatte- och prishöjningar på bensin och eldningsoljasom ägde rum är inte medräknade här eftersom depåverkat konsumentprisindex först . Även bostadsposten (exkl.bränsle och lyse) har ökat mer än normall. Av de 2,som utgör bostadspostensbidrag till uppgången i totalindex så är att hänföra till detre diskontohöjningar på sammanlagt (från till 9,) som ägde rumunder . Dessa har påverkat räntekostnaderna för egnahem somingår i bostadsposten. De totala kostnaderna för egnahem steg med drygt 20%1979, till skillnad frän 1978 dä egnahemskostnaderna sjönk med . Avden höga prisökningen på alkohol och tobak. Tabell 6:6 Konsumentprisindex december 1978december 1979 Bränsle och drivmedel' Övriga icke varaktiga varor ' Exkl. kokgas och elström, vilka ingår i offenlligaIjänsler. Källor: och . , så kan nästan hela uppgången hänföras tillpunktskattehöjningarna på dessa varor . Livsmedelspriserna steg med 6,och bidrogdärmed till den totala prisökningen. Priserna på delivsmedel som påverkas av jordbruksregleringen steg med och övrigalivsmedel med 4,. Prisökningarna för offentliga tjänsler var endast 4,ochvar därmed betydligt lägre än de två föregående åren. 1 tabell 6:7 redovisas prisindexhöjningen 1979 liksom denprognoserade höjningen med uppdelning på olika prishöjandekomponenter. Av den totala ökningen i konsumentpriserna på 9,under loppet avperio- Tabeli6:7 Konsumentprisförändringen 19651980 uppdelad påkomponenter tuella uppgång, tolall därav hänförs lill: ändring i indirekta skaller automatiska effekter av indi- ändring av bostadsprissätlning 5,0 ändring i diverse taxor trendavvikelse i priserna på -0,3 -0,1 -0,2 Anm. Ang. all I och alt. II se tabell 6: Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 119 den beräknas restfaktorn, sominnefattar lönekostnadsökningarnas genomslag inom de från internationell konkurrensskyddade näringsgrenarna ha svarat för . Delta värde varbetydligt lägre än genomsnittet under 1970-lalet, vilkel främst lorde förklarasav all lönekostnadsökningen 1979 likaså var lägre än . Utvecklingen av internationellt bestämda priser beräknasha bidragit till konsumentprisökningen under loppet av 1979 med nästan 4procentenheter. Importprisernas genomslag i den svenska prisnivån har dock fördröjtsgenom prisreglering på bensin och olja. Hade den prisuppgång på råolja ochpetroleumprodukter som framträtt i importstatistiken tillätits atl omedelbartslå igenom på de svenska konsumentpriserna skulle ytteriigare ca 1,5procentenheter ha tillskrivits den internationella prisfaktorn. Som framgår avdiagram 6:2 var de kvartalsvisa förändringarna i konsumentprisindex,uppräknade i årstakt ännu lägre för än för genomsnittet avövriga europeiska , Årsgenomsnittet för konsumentprisindex 1979 läg 7,övermotsvarande genomsnitt . Vid beräkningen av implicitprisindex för dentotala privata konsumtionen enligt nationalräkenskapernas kalkyler framkommeren något svagare genomsnittlig prisökning, 7,. Diagram 6:2 Konsumentprisindex 19751979 Kvartalsvisa förändringar uppräknade lill årstakt 40 35 30 25 20 f 15 10 5 O -5 -10 1975 1975 1977 1978 1979 Källor: , economic indicators.Bank for Inlernalional settlemenis - press review, Wirtschaft und Statistiksaml Monthly report of the Deutsche . Prop.1979/80:150 120 lill ' harkonsumentprisindex sligil 5,. Molsvarande månader 1979 var uppgången endasl1,. Höjd energibeskattning (olja, bensin) och (elström) svarade för av den lolala prisuppgängen iår. Däruiöver har de höjda priserna på olja och bensin haft en direkl uppdragandeeffekt pä lolala prisnivån. De indirekla effekterna avoljeprishöjningarna slår delvis igenom i konsumentprisnivån med avsevärdfördröjning. exkl. bränsle och lyse har bidragit till totala prisökningenmed en procenlenhel, varav 0,4 berodde på den direkta ökningen avegnahemskostnaderna till följd av diskontohöjningen . Utlösningenav jordbruksavtalet medförde att konsumentprisindex steg med 0,4procentenheter. Den anmärkningsvärt starka prisstegringen pä guld- ochsilvervaror drog upp totalindex med . Toialaindexhöjningen var13,5%-. För varor var uppgången 13,och förtjänster 12,8 %p. Bedömningen av prisulsikterna 1980 grundas på de i tabell6:7 redovisade prisslegringskomponenterna. Dessa bygger på tillgängligaprognoser och antaganden om utvecklingen av arbetskraftskostnader, importpriserm. m. samt förutsätter oförändrat diskonto, oförändrade växelkurser ochoförändrade skatter räknat från prognostidpunkten. Med utgångspunkt från de allernaliva lönekalkyler somgjorts har de genomsnittliga kostnaderna för samtliga anställdaberäknats öka med 8,1 resp. 10,. Lönekostnadernas genomslag i priserna inomde för internationell konkurrens skyddade områdena har antagits få ettnormalt värde. Härtill har i prognosen lagts en viss återhämtning avmarginalerna. De priskomponenter som innefattas i restfaktorn (inkl. diversetaxor) väntas under dessa förutsättningar bidra lill ökning avkonsumentprisindex med 1,7 resp. i de två alternativen.Restfaktorn (inkl. taxor) skulle 1980 i det högre alternativet bli slörre änunder 1979 men mindre ån genomsnittet för 1970-talet. Bedömningen av prisstegringen på inhemskajordbruksprodukter utgår från att subventioneringen inte utökas ytteriigare.Med tanke bl.a. på jordbrukels förväntade kostnadsutveckling första halvåret1980 har inverkan på toiala konsumentprisindex av höjda jordbrukspriser sattstill i det lägre resp. högre alternativet. ' Mätperiod resp. .