prop · G30372 · 1979-12-31 00:00:00 — Särskildlalan föres genom besvär hos bostadsdomstolen frän den dagbeslutet meddelades. Besvärshandlingen skall inges till domstolen. Uppräkningeni första stycket av hänvisningar till den lagstiftning som innehållerbestämmelser om talan mot hyresnämnds beslut har kompletterats med enhänvisning till bostadsanvisningslagen. Även tredje stycket har kompletteratsså atl det gäller ärenden enligt den nya lagen. Föresej talan mot nämnds beslut enligt 9 kap. 14 § eller 12 kap. 24 a § jordabalken,22, 23, 26 eller 27 § hyresförhandlingslagen (1978:304), 13 a § denna lag eller13 eller 15 § eller 25 § första stycket bostadsförvaltningslagen (1977:792)eller 12 eller 14 § bostadsanvisningslagen (1979:000), fär beslutet verkställassåsom lagakraftägande dom. med stöd av 31 § första stycket bostadsförvaltningslagen förordnatatt beslut enligt 13 eller 15 § eller 25 § första stycket nämnda lag skalllända till efterrättelse genast, fär även sädant beslut, om bostadsdomstolenej förordnal annat, verkställas såsom lagakraftägande dom. 1paragrafen finns bestämmelser om att vissa beslut av nämnden, som innebär altnågon skall ulge ett visst belopp eller avflytta frän en lägenhet, kanverkställas i likhet med vad som gäller i fråga om domstols avgörande. Som enförutsättning gäller att lalan inte förs mot beslutet. Verkställigheten följerreglerna om verkställighet av lagakraftägande dom. Enligtbostadsanvisningslagen kan nämnden beslula om bl. a. återbetalning av förmyckel uppburen hyra (12 §) och om ersättning för kostnader i form av uteblivenhyra m. m. (14 §). Beslämmelsen i 32 § bör omfatta också sådana beslut.Paragrafens första stycke har därför ändrats i enlighel härmed. Dennalag träder i kraft . Lagenbör träda i kraft som bostadsanvisningslagen. Någraövergångsbeslämmelser behövs inte. 4.5Förslaget till lag om ändring i lagen (1974:1082) om bostadsdomstol Beslutav bostadsdomstolen äger rättskraft, såviit därigenom avgjorts fråga som avsesi 4 § 2,2 a, 3,5 a, 6, 7 ellerS lagen (1973:188) om arrendenämnder ochhyresnämnder. Vad som sagts nu gäller dock ej beslut, varigenom ansökan omreparationsföreläggande enligt 12 kap. 16 § andra stycket eller tillståndenligt 12 kap. 34,34 a eller 36 § jordabalken eller ansökan om förbud ellermedgivande som avses i 2 a § bostadssaneringslagen (1973:531) eller Prop.1979/80:72 61 yrkandeom rätt till förhandlingsordning enligt 9 § hyresförhandlingslagen (1978:304)lämnats utan bifall. Paragrafenhar på samma sätt som 22 § lagen om arrendenämnder och hyresnämnderkompletterats med en hänvisning till 4 § 8 nämnda lag. I paragrafen hardessutom tagits in en hänvisning till den föreslagna 34 a § hyreslagen, sä attavslagsbeslut i dessa ärenden undanlas frän rättskraftsregeln. Dennalag träder i kraft . Lagenbör träda i kraft som bostadsanvisningslagen. Någraövergångsbestämmelser behövs inle. Jaghemställer att lagrådets yttrande inhämtas över förslagen lill 1. bostadsanvisningslag, 2. lag om ändring i jordabalken, 3. lag om ändring i bostadsrättslagen(1971:479), 4. lagom ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder, 5. lagom ändring i lagen (1974:1082) om bostadsdomstol. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Prop.1979/80:72 62 Nuvarande orilning 1 Bostadsförsörjningslagen Grundernaför den nuvarande uppgiftsfördelningen och organisalionen inom bostadspolitikensaml plan- och byggnadsväsendet fastlades i princip redan i mitlen och slutetav . Enligt dessa ligger ansvaret för planering ochproduktionsinitiativ saml ett ändamålsenligt byggande och en ändamålsenligförvaltning på kommunerna, medan staten i huvudsak står för de finansiellainsatser som behövs för att förverkliga de bostadspolitiska målen. Decentrala bestämmelsema om kommunernas befogenheter och skyldigheter i fråga ombostadsförsörjningen finns i lagen (1947:523)om kommunala åtgärder lillbostadsförsörjningens främjande m.m. (omtryckt 1975:131, ändrad senast1978:379) (bosladsförsörjningslagen). Lagenkan sägas innehålla fem huvudpunkter: - Kommunen är berättigad attställa medel till förfogande för åtgärder i syfte att nedbringa den enskildeskoslnader för all anskaffa eller inneha en fullvärdig bostad. - Kommunen är skyldig attförmedla län och bidrag som staten ställer till förfogande i syfte att främjabostadsförsörjningen samt i övrigt biträda vid handhavandet av låne- ochbidragsverksamheten. - Kommunen är skyldig att samlain uppgifter om bostadsförsörjningen i kommunen samt förmedla sådana uppgifter. - Kommunen är skyldig altupprätta bostadsförsörjningsprogram. - Kommunen är skyldig alt anordnaavgiftsfri bostadsförmedling i erforderiig omfallning. Dessutomhar en kommun eller ett kommunalförbund rätt att besluta alt anvisning ellerförmedling av bostäder genom den kommunala bostadsförmedlingen skall ske undervillkor att den bostadssökande medverkar lill all den boslad, som han hyr ellerinnehar med bostadsrätt och som han lämnar i samband med inflyttningen i dennya bostaden, överiåts på den bostadssökande som kommunen ellerkommunalförbundet anvisar. Varidenna medverkan skall bestå anges inte i lagen. Enligt uppgift brukar i frågaom hyreslägenheter den ordningen tillämpas att förmedlingen i samband med attanvisning lämnas på den nya bostaden avkräver hyresgästen en fullmakt förförmedlingen att överiåta hyresrätten till den lägenhet som hyresgästen lämnartill någon som förmedlingen finner lämplig. Hyresgästens medverkan kan ocksåbestå i att han själv skaffar en s. k. värdförbindelse från hyresvärden, dvs.en skriftlig utfästelse från värdens sida att hyra ut den ledigblivnalägenheten lill någon som anvisas av bostadsförmedlingen och som värden kangodta som hyresgäst. 1979/80:72 63 Bostadsförsörjningslagenger således visst stöd för kommunen att öva inflytande på fördelningen avhyres- och bostadsrättslägenheter. Kommunens möjligheter i detta avseendebegränsas emellertid genom bestämmelserna om hyra i 12 kap. jordabalken(hyreslagen) och om bostadsrätt i bostadsrättslagen (1971:479, ändrad senast1978:309). Både hyreslagen och bostadsrättslagen bygger pä principen alt det ärhyresvärden resp. bostadsrättsföreningen som avgör vem som skall godlas somhyresgäst eller bostadsrättshavare. Som kommer atl framgå i det följande finnsemellertid undanlag från denna princip. Decentrala bestämmelserna om hyra finns i 12 kap. jordabalken (hyreslagen).Hyreslagen bygger pä att villkoren för förhyrning bestäms av hyresvärden ochhyresgästen genom hyresavtalet. Denna huvudregel har emellertid undantag. Delskan ett avtalsvillkor jämkas eller lämnas utan avseende enligt 36 § lagen(1915:218) om avtal och andra rättshandlingar på förmögenhetsrättens område(avtalslagen), om villkoret är oskäligt med hänsyn till avtalets innehåll,omständigheterna vid avtalets tillkomst, senare inträffade förhållanden ochomständigheterna i övrigt. Dels har hyresnämnderna enligl 51 och 55 §§hyreslagen befogenhet att i en föriängnings- eller villkorstvist, som harhänskjutits till nämnden, fastställa villkoren för den fortsatta förhyrningen. Iprincip innebär hyreslagen alt avtalsfrihet råder i fråga om hyrans storiek.Hyran för en bostadslägenhet skall emellertid enligt 19 a § första styckelhyreslagen vara till beloppet bestämd i avlalel eller, om avlalel innehåller enförhandlingsklausul enligt hyresförhandlingslagen (1978:304), i en förhandlingsöverenskommelse.Undantag görs för ersättning för kostnader som hänför sig till lägenhetensuppvärmning m. m. Hyreslageninnehåller bestämmelser om lägenhetens skick och om hyresgästens skyldighetervid nyttjandet av lägenheten. Enligt 9 § skall hyresvärden tillhandahällalägenheten på tillträdesdagen i ett sådant skick alt den enligt den allmännauppfattningen i orten är fullt brukbar för det avsedda ändamålet. En motsvarandeskyldighet åligger hyresvärden (15 § första stycket).Enligl 15 § andra stycket skall hyresvärden med skäliga tidsmellanmm ombesörjatapetsering, målning och andra sedvanliga reparationer med anledning avlägenhetens försämring genom ålder och bmk. Föratt hyresvärdensreparationsskyldighet enligt beslämmelsen skall aktualiseras krävs att detföreligger behov av reparation och atl en rimlig tid har förflutit sedanmotsvarande arbeten företogs i lägenheten. Hyresgästenär ä sin sida skyldig dels atl inte använda lägenheten för något annat ändamålän det som har avsetts (23 §), dels alt väl vårda den (24 §första stycket). I hyresgästens vårdnadsplikt ligger att han är skyldig attersätta atl skada som han eller någon som hör lill hans husfolk Prop.1979/80:72 64 m.fl. har vållat. Om en hyresgäst åsidosätter sin vårdnadsplikt kan hyresrättenförklaras förverkad enligl 42 § hyreslagen. Enhyresgäst befrias inte från silt värdnadsansvar för lägenheten om han ulan erforderiigtsamiycke eller tillstånd har överiåtil hyresrätten till någon annan ellerupplåtit lägenhelen i andra hand (24 § fjärde stycket). Hyresgästen kan alllsädä bli ersättningsskyldig även om han inte själv varit vårdslös eller försumligbeträffande lägenhetens skötsel. Omen överlåtelse av hyresrätten däremol sker med hyresvärdens samtycke ellerefter tillstånd av hyresnämnden, är den avträdande hyresgästen enligt 38 § frifrån sina förpliktelser enligt hyresavtalet för tiden efter överiåtelsen, ominte annal har avtalats eller bestämts. Vid andrahandsuthyrning liggervårdnadsskyldigheten på förstahandshyresgästen liksom ansvaret för övrigakontraktsförpliktelser, oavsett om nägot samtycke eller tillstånd tillupplåtelsen har lämnats eller inle. Enligt24 a § har en bosladshyresgäsl rält atl på egen bekostnad utföra vissareparaiioner och andra arbeten i lägenheten. Om de åtgärder, som hyresgästenhar vidtagit, medför atl lägenhetens bmksvärde minskar blir hyresgästenemellertid skadeståndsskyldig genlemot hyresvärden. prövarersättningsskyldighet enligt 24 a §, medan ersättningsfrågor enligt 24 § prövasav allmän domstol. Nämndens beslut kan överklagas till bostadsdomstolen. Enligt25 § är hyresgästen skyldig atl iaktta allt som fordras för att bevara sundhet,ordning och skick inom fastigheten. Liksom när det gäller vårdnadspliklenansvarar hyresgästen även för sitl husfolk m. fl. Om hyresgästen åsidosättersina förpliktelser enligt 25 §, kan hyresrätten förverkas enligt 42 §. Ihyreslagen har bostadshyresgäster tillförsäkrats etl direkt besittningsskydd.Det innebär alt hyresgästen i princip har rätt att vid hyrestidens utgång fähyresavtalet förlängl. Bestämmelserna om bosladshyresgästers rält tillföriängning av hyresavtal finns i 45-53 §§ hyreslagen. Något besittningsskyddföreligger emellertid inle om hyresrätten är förverkad. Enligt 42 § hyreslageninträffar detta om hyresgästen inte uppfyller sina skyldigheler, t. ex. aUbetala hyra i rätt tid eller aU vårda lägenhelen. Föratl besittningsskyddet inte skall sättas ur spel genom att hyresvärdenuppställer oskäliga hyreskrav eller andra obilliga hyresvillkor har skyddetförenats med normer för hyressättningen, de s. k. bmksvärdereglerna,och förandra hyresvillkor. Bestämmelserna om villkoren för den fortsatta förhyrningenav bostadslägenheter finns i 48 § hyreslagen. Enligt48 § första stycket utgår vid föriängning av hyresavtal hyran med skäliglbelopp. Den hyra som hyresvärden fordrar skall godlas, om den inte är oskälig.Den fordrade hy ran är att anse som oskälig, om den är påtagligt högre än hyranför lägenheter som med hänsyn till bmksvärdel är likvärdiga. Härvid skallbortses från lägenheter vars hyra inte är rimlig med hänsyn till det allmännahyresläget i orten för närmast jämföriiga lägenheter i nybyggda Prop,1979/80:72 65 bostadshus.Vid bruksvärdeprövningen skall enligl 48 § andra stycket främst beaktas hyranför lägenheter i hus som ägs och förvaltas av allmännyttiga Dosladsföretag.Enligt 48 § tredje stycket skall andra av hyresvärden uppställda villkorgälla, om de inte strider mot god sed i hyresförhållanden eller eljest ärobilliga. Vissainskränkningar i besittningsskyddet finns emellertid. Hyresgästens intresse avatt få bo kvar i lägenheten anses nämligen böra vägas mot hyresvärdens behov ivissa fall av att kunna disponera över lägenhelen pä annat sätt. Bestämmelsersom närmare reglerar inskränkningarna i besittningsskyddet finns i 45 och 46§§. 145 § anges vissa generella begränsningar i besittningsskyddet medan 46 §reglerar under vilka omständigheter besittningsskyddet bryts i det enskildafallet. Enligt45 § undantas från besittningsskyddet bl. a. upplåtelse av lägenhet som utgördel av upplåtarens egen bostad samt hyresförhållande som upphör på den gmnd allhyresrätten är förverkad. Bestämmelsernai 46 § innebär att hyresgästen har rätt till förlängning av avtalet, om intenägon viss i paragrafen angiven situation föreligger. Debesittningsskyddsbrytande grunderna tas upp i särskilda punkter. De innebär bl.a. alt besittningsskyddet bryts om hyresgästen har förverkal hyresrätten elleri annat fall åsidosatt sina förpliktelser i sådan män att hyresavtalet skäligeninte bör föriängas. Detsamma gäller om huset skall rivas, om det skall undergåstörre ombyggnad och det inte är uppenbart att hyresgästen kan bo kvar utannämnvärd olägenhet för genomförandet av ombyggnaden samt om lägenhelen inlevidare skall användas för bostadsändamål, allt dock under förutsättning alt detinle är obilligt mot hyresgästen att hyresförhållandet upphör. Hyresgästen harinte heller rätt till förlängning av hyresavtalet, om detla avser en lägenhet ien- eller tvåfamiljshus och upplåtaren har sådant inlresse av att förfoga överlägenheten att hyresgästen skäligen bör flytta. Även när en bostad harupplåtils i anslutning till anslällning kan besittningsskyddet i vissa fallbrytas. Uppräkningen i 46 § av de besittningsskyddsbrytande grunderna avslutasmed etl allmänl hållet sladgande av innebörd alt förlängning kan vägras, om detinte strider mol god sed i hyresförhållanden eller på annat sätt är obilligtmot hyresgästen alt hyresförhållandet upphör. Om hyresgästen avträderlägenheten eller en del av lägenheten med anledning av att huset skall undergåstörre ombyggnad, skall enligt 46 § tredje slycket hyresgästen om möjligtberedas tillfälle att efter ombyggnaden hyra en likvärdig lägenhet i huset.Bestämmelsen skall tjäna som ledning vid den billighetsprövning som skall skenär genomgripande ombyggnad äberopas som gmnd för upplösning av etlhyresförhållande (prop. 1974:150, s. 495 Tvistom föriängning av hyresavtal prövas av hyresnämnd. Avintresse i detta sammanhang är också hyreslagens bestämmelser om överiåtelse avhyresräll till bostadslägenheter (32-35 och 37 §§) och om upplåtelse avbostadslägenheter i andra hand (39 och 40 §§). Prop,1979/80:72 66 Enligt32 § gäller som huvudregel atl hyresgästen inte utan hyresvärdens samiycke färöveriåta hyresrätten. Hyresgästens make fär dock under vissa förutsäitningarträda i hyresgästens eller, i händelse av dennes död, i dödsboels ställe.Motsvarande gäller när någon har övertagit hyresrätt enligl lagen (1973:651) omogifta samboendes gemensamma bostad (33 §). Dessutom kan i vissa situationer,som närmare regleras i 34 och 35 §§, hyresvärdens samtycke ersällas avhyresnämndens tillstånd lill överiåtelse. Omhyresgästen inle skall använda lägenheten för återstående hyrestid, får h msålunda enligt 34 § första stycket överlåta hyresrätten till närstående somvaraktigt sammanbor med honom, om hyresnämnden lämnar lillslånd tillöveriåtelsen. Tillstånd skall lämnas, om hyresvärden skäligen kan nöjas medförändringen. Dessa bestämmelser skall enligt paragrafens andra stycke ägamotsvarande tillämpning, om hyresgästen avlider och dödsboetvill överiåta hyresrätten till sådan dödsbodelägare eller annan hyresgästennärslående som varaktigt sammanbodde med honom. I35 § (ändrad senast 1978:305) finns bestämmelser för det fall att hyresgästenvill överlåta hyresrätten i syfte att genom byte fä en annan bostad. Omhyresvärden inte samtycker till överiåtelsen, kan hyresnämnden enligtparagrafens första stycke lämna tillstånd lill den. Lägenhetsbyte i lagensmening föreligger så snart hyresgästen avstår från sin hyresrätt i syfle atterhålla en annan bostad. Det förutsätts alt överiåtelsen är etl villkor för allhan skall fä den nya bostaden. Tillstånd till byte skall lämnas, om hyresgästenhar beaktansvärda skäl för bytet och det kan ske utan påtaglig olägenhet förhyresvärden. Har hyresgästen fält lägenheten genom byle och innehaft den mindreän , fär tillstånd lämnas bara om det föreligger synneriiga skäl.Bestämmelserna om bytesrätt gäller enligt paragrafens andra stycke inte omlägenheten är förhyrd i andra hand, om den ulgör del av upplätarens boslad, omden är belägen i enfamiljshus som inte är avsett att uthy ras-varaktigt eller itvåfamiljshus, om lägenheten har upplåtits av någon som innehade den medbostadsrätt och lägenheten alltjämt innehas med sådan rätt eller omhyresavtalet avser möblerat mm eller lägenhel för fritidsändamål ochhyresförhållandet inte varat i fölid. Isyfte atl stärka bostadsförmedlingarnas ställning infördes ett tredjestycke i 35 § med bestämmelser som ger kommunen rätl all ansöka om tillståndtill lägenhetsbyte i de fall kommunen medverkar till att hyresgästen fär enannan bostad (se prop. 1973:23 s. 132). För alt kommunen skall ha talerättfömtsätts att kommunen medverkar till att hyresgästen fär en annan bostad genomalt anvisa eller förmedla den. Byten som sker direkt mellan hyresgäster utankommunens medverkan omfattas alltså inle av dessa bestämmelser. Tillståndenligt 34 eller 35 § kan förenas med villkor (37 §). Enligt70 § andra stycket fär talan inte föras mol hyresnämndens beslut i fräga somavses i 35 §. Prop, 1979/80:72 67 Bestämmelsernai 35 § första och andra styckena grundades på ell förslag avhyreslagstiftningssakkunniga i betänkandet (SOU 1966:14) Ny hyreslagstiftning(s. 355-363). Såvitt gäller förutsättningarna för byte stämmer 35 § överens medde sakkunnigas förslag utom pä en punkl. Enligt förslaget krävdes nämligen attbytet skulle kunna äga rum utan påtaglig olägenhet inle bara för hyresvärdenulan också för annan hyresgäst. Ikravet att bytet inte fär medföra påtaglig olägenhet för hyresvärden skulleenligt de sakkunniga ligga bl. a. att den som hyresgästen vill sätta i sittställe skäligen skall kunna godtas som hyresgäst. Därvid skall hänsyn tas tillden nya hyresgästens förmåga att fullgöra sina skyldigheler som hyresgäst sävälmed avseende på hyresbelalningen som belräffande vårdnadspliklen ochiakttagandet i övrigt av ordning och skick i fastigheten. Somnyss anmärktes gällde som fömtsättning för byte enligt de sakkunnigas förslagatt bytet skulle kunna ske utan olägenhet inte bara för hyresvärden utan ocksåför annan hyresgäst. Även om en person i och för sig skäligen kan godlas somhyresgäst kunde det enligt de sakkunniga likväl finnas befogad anledning förhyresvärden att motsätta sig bytet, nämligen om detta kunde anlas vållapåtaglig olägenhet för hyresvärden eller för annan hyresgäst i huset. Somexempel anförde de sakkunniga att en i huset boende har fält hyresvärdensutfästelse atl vid närmaste tillfälle fä flytta till ledigbliven lägenhet. 1968:91 angående ny hyreslagstiftning anslöt sig departementschefen iallt väsentligt till de sakkunnigas förslag (prop. 1968:91 s. 56 och 57, 80-82samt Bihang A s. 193). I ett avseende förordade dock departementschefen avstegfrån förslagel. Enligt hans mening borde nämligen intresseavvägningen ibylesfallen inte ske under hänsynstagande även till önskemål från annanhyresgäst som bor i huset att fä byta till sig den omtvistade lägenheten. Någolkrav att bytet skall kunna ske utan olägenhet för annan hyresgäst uppställdesdärför inte (prop. 1968:91 Bihang A s. 220 och 221). Förupplåtelse av en bostadslägenhet i dess helhet i andra hand gäller somhuvudregel att sådan upplåtelse inte fär ske utan hyresvärdens samiycke (39 §).Om en hyresgäst inte är i tillfälle att utnyttja sin lägenhetkan hyresnämnden enligt 40 § lämna tillstånd till upplåtelsen. Sädant tillståndskall lämnas om hyresgästen har beaktansvärda skäl för upplåtelsen och hyresvärdeninle har någon befogad anledning att vägra samtycke. Enligt paragrafens andrastycke kan tillståndet begränsas till och förenas med villkor. beslut enligt 40 § fär lalan inte föras (70 § andra stycket). Förbudetför hyresgäst att upplåta hela lägenheten i andra hand avser endast det falletatt hyresgästen ät tredje man upplåter en självsländig rätt att nyttjalägenhelen. Hyresgästens husfolk och gäster omfattas alltså inte av förbudei. Detnyss nämnda kravet för tillstånd till upplåtelse - alt hyresvärden skall saknabefogad anledning att motsätta sig denna - innebär att den föreslagna Prop, 1979/80:72 68 andrahandshyresgästenskäligen skall kunna godtas som faktisk utövare av nyttjanderätten. Hansförmåga att betala hyra saknar däremot i allmänhel belydelse i dettasammanhang, eftersom upplåtaren inle utträder ur rättsförhållandet medhyresvärden utan kvarstår som ansvarig för avtalets ekonomiska förpliktelser,om inte hyresvärden befriat honom frän det. Enligt uttalanden i förarbetena(prop. 1968:91, Bihang A s. 226) bör hyresgästen inle ha rält att upplålalägenheten utan hyresvärdens samtycke, om sådana förhållanden föreligger somenligl 35 § andra slyckel utgör hinder för hyresgästen att överiåta hyresrättenutan samtycke. Upplåtelseav hus eller del av hus till nyttjande mol vederiag ulan begränsning till tidensker enligt bestämmelserna i bostadsrättslagen (1971:479, ändrad senast1978:309) (1 §). Sädan nyttjanderätt får upplåtas endast av enbostadsrättsförening till någon som är medlem i föreningen (2 §). Bostadsrättkan upplåtas även för annat ändamål än bostad. I detta sammanhang är endast deregler som gäller bostadslägenheter av intresse och då främst de som gäller förupplåtelse och medlemskap i bostadsrättsförening. Innanbostadsrätt upplåts, skall ekonomisk plan för föreningens verksamhet hagodkänts av (3 §). Upplåtelsen skall vara skriftlig och innehållauppgift om parternas namn, den lägenhet som avses samt vilka belopp som skalleriäggas som gmndavgifl (insats), årsavgift och eventuell särskildupplätelseavgift (6 §). Uppfylls inle formkravet är upplåtelsen ogiltig (7§)och bostadsrättsföreningen kan bli skadeständsskyldig. Detsamma gäller omupplåtelsen har skett innan ekonomisk plan har upprättats. Bestämmelsernaom bostadsrättshavarens rättigheter och skyldigheter har utformats medmotsvarande regler i hyreslagen som förebild (se avsnitt 2.2) och stämmer iallt väsentligl överens med dessa. I fråga om bostadsrättslägenheter finnsdock inte något förbud alt upplåta lägenhelen i dess helhel i andra hand, omupplåtelsen sker till någon som är medlem i bostadsrättsföreningen. Densom har övertagit en bostadsrätt fär - med visst undantag - utöva den endast omhan är eller antas till medlem i föreningen (10 §). Han fär inte vägras inträdeom han uppfyller de villkor för medlemskap som föreskrivs i stadgarna ochföreningen skäligen kan nöjas med honom som bostadsrättshavare. Särskildaregler gäller då bostadsrätt har övergått till bostadsrättshavarens make (11§). Fråga om antagande av medlem avgörs av föreningens styrelse (51 §). Vägrasförvärvaren inträde, kan han inom efter det atl han fick del avbeslutet hänskjula tvisten till hyresnämnden (52 §). Mot hyresnämndens beslutkan talan föras hos bostadsdomstolen (76 §). Prop, 1979/80:72 69 Omden som har förvärval bostadsrätten inte blir anlagen som medlem, äröveriåtelsen ogiltig. Detta gäller dock inte om förvärvet har skett videxekutiv försäljning eller offentlig auktion. Antas förvärvaren i sädant fallinte till medlem, är föreningen skyldig att lösa bostadsrätten mot skäligersättning (13§). 4Bostadsflnansieringsförordningen m, m. Bestämmelserom statliga bostadslån finns i bostadsfinansieringsförordningen (1974:946,omtryckt 1976:788, ändrad senast 1979:30). Förordningen trädde med vissaundanlag i kraft den och ersatte dä bostadslånekungörelsen(1967:552) som hade gällt .