prop · G303150 · 1979-12-31 00:00:00 — baserasi försia hand på material som franilagils av ,, arbelsmarknadsslyrelscn och konjunklurinslilulel. beräkning av utgifter och inkomsler över slatsbudgelen och isocialförsäkringsseklorn som görs i långtidsbudgeten används definitioner sompå vissa punkler avviker från de definitioner som används i den lillfinansplanen fogade nationalbudgeten. Beräkningen i långlidsbudgelen och i denreviderade nationalbudgeten är således inle direkt jämförbara. Beräkningenöver den samlade slalliga verksamhelen resulterar för /81 ilolala inkomsler på ca . och toiala ulgifter på ca 258miljarder kr. Statens och sociairörsakringsseklurnsinkomster, utgifter och finan.siella sparande budgetåren 1980/81-1984/85 (Miljarder kr.) 1982/8. Ranieinkomsler m. m. -41,1 -45,4 -53,6 -55,8 -35,4 -41,4 -44,0 Inkomsternai den konsoliderade beräkningen överstiger därmed den redovisning som sker påstatsbudgeten med ca . Av ökningen är ,atl hänföra lill lagstadgade socialavgifter. Den mycket kraftiga ökningen berorinte enbart pä att fler arbetsgivaravgifter ingår. Dessutom görs - i motsatstill vad som är fallet vid beräkningen av statsbudgeten - en bruttoredovisningav bl. a. inkomsterna av sjukförsäkringsavgiften. avnivålyftet jämfört med statsbudgeten är hånförbart till ränteinkomster. Denhell övervägande delen härav är ränteinkomsterna på AP-fonden. Densamlade beräkningen för den statliga verksamheten innebär att omslutningen påutgiftssidan ökar med . Prop.1979/80:150 72 beror främst på ulbelalningarna av ATP-pensioner saml bruttoredovisningen av utgifterna från sjukförsäkringen. Som framgår av tabell 31 avser en mycket stor andel - ca40 7o - av utgifterna i den samlade slatliga verksamhelen iransfereringai' lillhushåll. De slörre av dessa framgår av labellen nedan: Transfereringar till hushållen från staten ochsociairi>rsåkrinKssL-ktorn. (Miljarder kr.) A. Transfereringar som brulloredovisas Folkpensioner, inkl. KBT' Bosladsbidrag (slatsbidragsdelen) Studiehjälp och sludiemedel (bidragsdel) (delsumma A) B. Transfereringar som redovisas hell vid sidan av stalsbudgelen: (delsumma B) Tran.sfereringarsom endasl i begränsad omfallning registreras på slalsbudgelcn: Sjukförsäkringinkl. Anm. Definilionen av transfereringar till hushåll avvikeri vissa avseenden frän redovisningen i lidigare kapitel. ' Avser beräknadbelaslning för slatens kostnader inkl. belastningen pä slalens checkräkningskredilsom ligger ulanför slalsbudgeten. Underskottet i det finansiella sparandet för budgetåret1980/81 för den samlade statliga verksamhelen btir därmed 30 ä 31 miljarder kr.För statsbudgeten är som tidigare nämnts motsvarande underskott ca 47 miljarderkr. Underskottet i finansiellt sparande förden samlade slalliga verksamhetenberäknas för /85 uppgå till , vilket innebär enförsämring med 13 ä . Förstatsbudgeien är försämringen i det finansiella sparandel underlångtidsbudgetperioden större - ca . Skillnaden i utvecklingeni finansiellt sparande mellan den samlade statliga verksamhelen ochstatsbudgeten beror främst på utvecklingen inom AP-fonden och sjukförsäkringen. Bilaga2.1 Långtidsbudget "73 AP-fondens överskott på 16 ä . budgetåret1980/81 beräknas öka med ca . i löpande priser underlångtidsbudgelperioden. 1 1980/81 ärs priser blir överskottet dock i storlsell oförändrai. Inkomsttillväxten i fasta priser förmår således endastkompensera utgifts-tillväxten i fasla priser. Trots att avgifterna enligtfattade beslut höjs successivt från är är 1984 kommer såledesdet åriiga fondöverskottet att slanna vid ca . i fasta priser.Härav kommer dessutom en avsevärd del atl gå ål för all täcka inftationensurholkning av AP-fondens realförmögenhet. En jämförelse av AP-fonden i börjanoch slutet av långtidsbudgetperioden visar att denna i fasla priser endasl ökatmed . Fondkapitalets reala uppgång stannar således vid igenomsnitt 6 ä . bör observeras att AP-fondensrelaliva styrka, dvs, fondens sloriek i förhällande till årets utbetalningar,kommer att avta . Resterande del av differensen i utvecklingen av detfinansiella sparandet mellan statsbudgeten och den konsoliderade beräkningen ärfrämsl hänförlig till sjukförsäkringen och förklaras bl.a, av att i beräkningenöver siatsbudgetens inkomster har förutsatts atl viss del av sjukförsäkringensöverskott överförs till sjukförsäkringsfonden /85, vilket ökarunderskottet i finansiellt sparande pä statsbudgeien. Sjukförsäkringsfondensenda uppgift är att reglera över- och underskott. Detta är således närmasl enbokföringsleknisk fråga. Det överskott som beräknats för sjukförsäkringen ärbl. a. en följd av att längtidsbudgettekniken utgår från nuvarandeersättningsnivå inom sjukförsäkringen. 1 realiteten höjs dock ersättningsnivånmed jämna mellanrum genom avtal med landstingskommunerna, vilket leder tillatt kostnaderna för sjukförsäkringen kommer att öka mer än vad som framgår avlångtidsbudgetberäkningen. Följaktligen blir överskottet i realiteten mindre.Den slutliga effeklen pä slatsbudgelen av inkomsler och utgifter försjukförsäkringen återges genom redovisade förutsättningar på ett merrealistiskt sätl. Försämringen i del finansiella sparandet för statsbudgetenoch socialförsäkringssektorn ställer krav på ökat sparande inom övrigasektorer för alt bytesbalansen inte skall försämras. Förändringar i sparandetinom den kommunala sektorn är från denna synpunki inte så intressant, bl. a. avdel skälet att den kommunala budgeien skall vara formellt balanserad i denmeningen att samtliga utgifter skall motsvaras av inkomsler. De kommunalabudgetbestämmelserna leder till att de samlade över- resp. underskotten ikommunernas och landstingskommunernas finansiella sparande blir relativtbegränsade. Det finansiella sparandet för den lotala offentliga sektornöverensstämmer därmed i slort med sparandet inom staten och socialförsäkringssektorn.Därmed skulle det ackumulerade sparandeunderskottet för den offentliga sektornför hela långtidsbudgetperioden komma atl uppgå till . I detta sammanhang bör också uppmärksammas attlånglidsbudgettekni- Prop.1979/80:150 74 ken endasl beaklar redan fattade beslul och gjordaälaganden. Beslul om nya utgiftsålaganden inom den slalliga verksamhelensläller direkla krav på ökat sparande inom övriga sektorer, allernativiinkomstförstärkningar inom den statliga verksamhelen, om inle bylesbalansenskall försämras ytterligare. Det finansiella sparandel inom olika seklorer kandock inte betraktas hell fristående från varandra. reducerarinkomstförstärkningar inom den slalliga verksamhelen förulsällningarna försparande inom övriga sektorer. Nya utgifler pä statsbudgeten kan skapa underlagför ökat sparande i andra sektorer. Nettoeffekten på samhällets sparandebalansberor i sådana fall pä den marginella sparbenägenheten hos mollagaren. Bilaga 2.1 Långtidsbudget 75 8 Den kommunala sektorn Av stor betvdelse i ftera olika avseenden för debedömningar som görs i anslulning lill länglidsbudgelarbelel är ulvecklingen avde verksamheier som har kommuner och landslingskommuner som huvudmän. Den kommunalaseklorn har fåll en sädan samlad ekonomisk lyngd att denkommunala utgiftsutvecklingen numera har en avgörande belydelse för densamhällsekonomiska balansen. Av denna anledning måste den kommunala sektornsekonomi i alll slörre ulslräckning bli föremål för sialsmaklemas uppmärksamhelvid de mer övergripande ekonomisk-politiska bedömningarna av det totalaskaltelrycket i samhällel och den offentliga seklorns reala resursutnyttjande.Vidare påverkas olika poster pä statsbudgetens utgifts- och inkomsisida avkommunernas och landsiingskommunernas ekonomiska förhållanden. Statsbidragen lill kommuner och landslingskommuner utgören alll lyngre post bland ulgifterna på statsbudgeten. 1979/80:90 omkommunalekonomiska frägor tas omfaltningen av slalsbidragsgivningenupp till prövning från ivå grundläggande utgångspunkter. För det försia måsteden kommunala utgiftsökningen av samhällsekonomiska skäl dämpas jämförl medulvecklingen de senasle åren. För del andra är det av slalsfinansiella skälangelägel all begränsa ökningslakten i de statliga transfereringarna tillkommunsektorn. I propositionen föreslås, efter överläggningar medkommunförbunden, en viss omprövning av de slalliga transfereringarna lillkommunsektorn är 1981 för all därigenom ocksä en dämpad ökningslakt i dekommunala utgifterna skall kunna uppnäs. Förslagen innebär all takten igenomförandel av skatteutjämningsbidragen omprövas så att del andra slegel ireformen, som skulle ha genomförts , fördelas med hälften ochåterstående del . Vidare föreslås all vissa specialdestineradeslalsbidrag, främst på skolans område slopas. Del största bidraget som föreslåsslopat är skolbyggnadsbidraget. Trots den förordade långsammare laklen i genomförandel avskalleuljämningsreformen och förslagen om avveckling av vissa specialdestineradestatsbidrag, blir nettoeffekten ändå en betydande real förbällring av denstatliga bidragsgivningen till den kommunala seklorn . De allmänna bidragen till kommunerna kommer atl minskabudgelåren 1981/82 och 1982/83 som tidigare redovisats. Detta beror påslopandet av de båda kompensationsbidragen fr. o. m. i samband medgenomförandet av den s. k. förenklade beräkningen av det kommunalaskatteunder- Prop.1979/80:150 76 Som berörls lidigare ökar skatteutjämningsbidragelkraftigt budgetåren 1981/82 och 1982/83 till följd av reformeringen avskalleutjämningssyslemel. De specialdestinerade bidragen uppgår lill omkringtre fjärdedelar av de samlade slalliga iransfereringarna lill den kommunalaseklorn. Denna andel var. innan reformeringen av skalteutjämningssystemet inleddesinnevarande år, ytterligare två till tre procenlenheler högre. Till skillnadmol de allmänna bidragen siär omfaltningen av de största specialdestineradebidragen i direkt förhällande lill ulvecklingen av de kommunala verksamhetersom får de statliga stöden. 1 del föregående har de bidrag som har den slörsiaekonomiska betydelsen för den kommunala sektorn kommenterats liksom fakiorersom är avgörande för bidragens utveckling. Sammanfattningsvis gäller atl juhögre den kommunala expansionstaklen blir, deslo snabbare ökar ocksåstatsbidragens omfattning. 8.2 Den kommunala sektorns volymutveckling Den särskilda arbetsgruppen om kommunernas ekonomi (),som består av företrädare för och de båda kommunförbunden,har i en rapporl redovisat ett underlag inför överläggningar mellan regeringenoch kommunförbunden om utvecklingen av den kommunala verksamhetensvolymutveckling . 1 rapporlen presenleras kalkyler över delsvilkel konsumtionsutrymme som är intecknat av befolkningsförändringar ochredan fattade beslut, dels alternativa utbyggnadstakter för olika kommunalaverksamheier. De kalkyler som avser förändringar i befolkningens storlekoch åldersstruktur saml av statsmakterna fattade reformbeslut och andra bindningarknyter nära an till de baskalkyler som utarbetas av de statliga långtidsutredningarna.Beräkningsmetodiken har dock på flera punkter förbättrats genom mer djupgåendeundersökningar av de fakiorer som styr de kommunala konsumtionsutgifternasutveckling. Förulom beräkningarna av redan inlecknat kommunaltkonsumtionsutrymme behandlas som nämnls olika alternativ för fortsattutbyggnad och standardförbättring av kommunala verksamheter och effekten på denkommunala konsumlionsvolymen härav. Del bör enligt understrykas alt detinte har varit möjligt all i siffermässiga kalkyler fånga in alla de fakiorersom inverkar pä den kommunala konsumtionens utveckling. Det är viktigt att ävenbeakta den mer svårkvantifierbara volymökning som förekommer, när man bedömerden framtida kommunala konsumtionsnivån. Kalkylerna för kommuner resp. landslingskommuner är avprakliska skäl uppbyggda på olika sätt. För kommunerna har utbyggnadsprogrammeni huvudsak beräknats fristående från lillgängliga långtidsplaner, medan KEAför landstingskommunerna har utgått från de aktuella långtids-planerna vidbedömningen av utbyggnadsalternativens omfattning. delar som bör ingå i de olika ulbyggnadsallernativen kannaturiiglvis diskuleras. Redovisningen bör därför enligt endast ses som enillustration. För kommunerna har en konsekvenl genomförd kalkyl övereffekler av befolkningsförändringar inte av bedömts vara meningsfull atlulföra. förklaras av atl utvecklingen inom ftera av de tunga kommunalaverksamhetsområdena, bl.a. delar av utbildningsområdet och barnomsorgen,direkl påverkas av slatliga beslul eller av träffade överenskommelser mellanstaten och kommunerna. Konsekvenserna av olika ulbyggnadsprogram pä kommunernasvolymutveckling sammanfallas i tabell 33. Tabellen angerde procentuella förändringarna i kommunernas lotala konsumtionsvolym. Somtidigare har nämnts bygger kalkylerna pä en rad schablonmässiga antaganden. Ävenom förändringstalen ullrycks mycket detaljerat måste de alltså enligt KEAbedömas utifrån den osäkerhel som inryms i antagandena. Raderna 1-8 i tabellenutgör en slags "baskalkyl" som anger de Kommunernas konsumtion åren 19801983 (Bidraglill volymförändring, %) 1980- 1981- 1982- 1981 1982 1983 1.37 0,.30 0,03 0,52 0.07 0,31 Lgr 80, exkl. (samlad skoldag) 2 Gymnasieskola,intagning av 16-åringar 3 Vuxenutbildning,oförändrad dimensionering av kom.vux. 4 Barnomsorg,överenskommelse uppnås , därefler oförändrat anlal platser 6 Hälso- ochsjukvård (inkl. långtidssjukvård ) 7 Övriga tjänsterexkl. 10 Genomförande av (samladskoldag) 11 Gymnasieskola, intagning av16-åringar 12 Barnomsorg, utbyggnad enligtplanerna 14 Långtidssjukvård, folktandvård,omsorg enligi planer 16 Vuxenutbildning, ökning av kom.vux. per är 0,06 0.06 0,06 17 Barnomsorg, utbyggnad i samma takt som i överenskommelsen frän - 0,13 0,51 18 Ulbyggnad av öppen sjukvård 0,05 0,05 0,04 19 Summa 1-18 3,92 2,88 2,28 Prop.1979/80:150 78 inteckningar i ulrymmel för kommunernas konsumlion sombefolkningsförändringar, statliga beslut och andra bindningar ger upphov till.Pä de därefter följande raderna i labellen anges effeklerna av utbyggnadsallernalivinom olika verksamhelsgrenar med varierande grad av bindningar. Kalkylerna för kommunerna kommenteras i del följande. Till utgångspunkt för beräkningarna för grundskidan harlegat dels SÖ:s bedömning av elevutvecklingen under läsåren 1979/80-1983/84,dels de antaganden uiifrän denna som SÖ gjort i den reviderade långtidsbedömningenangående utvecklingen av organisation, dels uppgifter frånkommunförbundei om kommunernas skollokalkoslnader och övriga kostnader förgrundskolan. Härulöver har ell försök gjorts all uppskatta den volymmässigaexpansion som erfarenhetsmässigt sker och som till största delen sannoliktförklaras av geografiska befolkningsom-ftyttningar. Elevantalet i minskar successivt underperioden från ca I 028000 elever /81 lill ca 978 000 elever läsårel1983/84. avspeglas också i beräkningarna över grundskolansvolymutveckling. Vid beräkningarna har hänsyn även lagits till de förändringarsom nya läroplan (Lgr 80) innebär. Här har de ökade kosinadernaför lärarlöner beaktats. är den dominerande posten vid en bedömning aveffekterna av läroplansreformen. Dessa kostnader beräknas lolalt uppgå lill ca300 milj. kr. (i 1979/prisläge) i slulel av perioden. Förändringen avden kommunala konsumtionsvolymen lill följd av elevförändringar ochläroplansbeslul anges på rad 1 i labell 33. har beslulat alt samlad skoldag skall införas igrundskolan med början /79. Det ankommer på vederbörande kommun attbesluta om i vilken lakl införande skall ske. Beslulel om samlad skoldag harockså legat till grund för Lgr 80, /80 omfattas av eleverna i grundskolanav samlad skoldag enligt uppgift frän SÖ, Vid beräkning av kommunernas kostnadför samlad skoldag har den fortsatta utbyggnaden anlagils ske så atl andelenelever i som omfattas av samlad skoldag ulvecklas enligt följande: 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 Vid beräkningen av kommunernas merkoslnad för samladskoldag har antagits att kommunema i betydande utsträckning kan användabefintlig personal för att leda aktiviteter inom den samlade skoldagen. Deltagäller framför allt fritidshemspersonal samt skolvärdar/fritidsledare. I vadmån detta kommer all vara möjligt anser vara svårt att med säkerhet uttalasig om. Det bör därför enligt siarkt betonas alt underlaget för beräkningarav kostnaderna för samlad skoldag är mycket bristfälligt. Redovisademerkostnader måste därför anges med klara reservationer. I tabell 33 redovisas separat förändringar av denkommunala konsumtionsvolymen om samlad skoldag genomförs i den takt somdiskuterats i detta avsnitt och med angivna förutsättningar i övrigl (rad 10 itabellen). har beslutat att planeringen avgymnasieskolan fr, o. m. /81 bör inriklas på all anlalelutbildningsplatser på linjer eller direkl grundskoleanknuina specialkurser om minslell är skall vara av årskullen 16-åringar. KEA:s beräkningar enligtgrundalternaiivet utgår därför från en dimensionering av stora ramen om 100%av antalet 16-åringar, medan utbyggnadsallernalivel utgår från en dimensioneringom 110%> av antalet 16-åringar fr. o, m. läsårel 1980/81. I labell 33 redovisas förändringen av den kommunalakonsumlionsvolymen vid en intagning i gymnasieskolan av av antalet16-åringar på rad 2. Effekterna av en utvidgning av gymnasieskolansdimensionering till anges på rad 11 i tabellen. vuxenutbildning (KOMVUX) omfattar utbildningenligt läroplanerna för högstadium och för gymnasieskolan. Enligtförslag i årels budgetproposition skall antalet undervisningstimmar i såvälgrundskole- som gymnasieskolkurser /81 uppgå till högsl del anlalsom de har under /80. För gymnasieskolkurserna har denna nivå legalfast i ftera är, Grundalternaiivet för KOMVUX innebär oförändraddimensionering . I elt utbyggnadsalternativ har antagits enårlig ökning av antalet undervisningstimmar i både grundskole- och gymnasieskolkursermed . GRUNDVUX (grundutbildning för vuxna) antas i båda allernaliven öka med50-60000 undervisningstimmar per läsår, I tabell 33 anges förändringen av den kommunalakonsumlionsvolymen om enbart GRUNDVUX får expandera på rad 3, Vid en ulbyggnadav KOMVUX påverkas kommunernas konsumtionsvolym pä del sätt somframgår av rad 16 i labellen. Till barnomsorg förs daghem, fritidshem, familjedaghem,deltidsförskola samt hem- och barnvårdarverksamhet. I överenskommelse mellan regeringen och Svenskakommunförbundei höslen 1975 och därpå följande riksdagsbeslul våren 1976fastställdes en plan för barnomsorgens utbyggnad. Enligt denna skulle 100000nya daghemsplalser och 50000 platser på fritidshem tas i drift under perioden1977-1981. Därjämte förutsattes en utbyggnad av familjedaghemmen enligt denbedömning som görs lokalt i varje kommun. Kommunerna räknade vären 1979 inte med att den iöverenskommelsen fastställda ulbyggnaden helt skulle hinna realiseras iillslutet av . Eftersläpningen beräknades till 11 600 daghemsplatser och 10100 platser på fritidshem. planeras platserna ifamiljedaghem öka mycket kraftigt ( + 37 200). Som ett utgångsläge i kalkylen har utgått från atl denår träffade överenskommelsen om utbyggnad skall vara helt infriad . Prop.1979/80: 150 80 i perioden räknas med ett oförändraiantal platser för all därmed uppnå den karaklär av baskalkyl som hareftersträvats. Med detta utgångsläge för barnomsorgen kommer den kommunalakonsumlionsvolymen att öka i den lakl som anges på rad 4 i labell 33. Om ulbyggnaden av barnomsorgen skall redan lill är1981, dvs. inom den överenskomna liden, kommer detla all ge ell bidrag lillkommunernas lotala konsumlionsvolym med . Del anges irapporten vara osäkeri om praktiska fömlsätlningar ftnns i kommunerna all klaraen sä snabb ökning av anlalet platser under näsla år. För alt illustrera vad olika utbyggnadsalternativ förbarnomsorgen innebär har två alternativ beräknals; dels en utbyggnad enligtkommunernas planer säsom de redovisades vären 1979, dels samma utbyggnadstaktefter är 1981 som stipuleras i överenskommelsen frän . För familjedaghemoch deltidsförskola har i utbyggnadsalternativen räknats med en utveckling ienlighel med kommunernas planer. 1 tabell 33 anges på rad 12 effekterna på den kommunalakonsumlionsvolymen om barnomsorgen byggs ul enligt kommunernas planer jämförlmed volymutvecklingen i KEA:s beräknade utgångsläge (rad 4). Den yllerligareinteckning av utrymmet för volymökning som inträffar om KEA:s mest expansivautbyggnadsallernaliv väljs redovisas på rad 17 i labellen. Del är enligt oklart vilken utbyggnadstakt förbarnomsorgen som skulle krävas för atl nå full behovsläckning lill mitten av1980-lalel. Om man räknar med en ulbyggnad av yllerligare 10000 platser per åråren 1982 och 1983, uiöver vad som anges i KEA:s mesl expansiva utbyggnadsalternativ(rad 17 i tabell 33), innebär del elt ytterligare bidrag lill den kommunalavolymutvecklingen med om platserna lillkommer idaghem. Motsvarande volymökning blir om platsernai stället förläggs till familjedaghem. I ovanstående beräkningar har genomgående anlagitsoförändrad personaltäthet. För att få en uppfallning om hur ändradpersonaltäthet påverkar kommunernas kosinader har vissa beräkningar utförtsför . Beräkningarna har anknutits lill alternativet med barnomsorgensutbyggnad är 1981 enligt planerna och baseras pä en ytterligare tiondelspersonalförtälning för berörda institutioner, vilkel för exempelvis dagheminnebär en nedgång från 4,1 till 4,0 barn per vårdpersonal. Räknat som bidragtill ökning av den kommunala volymutvecklingen skulle detla innebära en ökningmed 0,2 procenlenheler. 1 gruppen äldreservice ingår ålderdomshem, socialhemhjälp, färdtjänst och posten "övrigt" (bl, a. dagcenterverksamhet,fotvård, hobbyverksamhet m. Framskrivningen för ålderdomshem, social hemhjälp ochgruppen "övrigt" har gjorts med befolkningsutvecklingen iåldersgruppen vägt med det av pensionärsundersökningen konstateradenyttjandet av den kommunala servicen. Färdtjänsten har skrivits fram med befolkningsutvecklingen70 är och äldre. I tabell 33 anges förändringen av kommunernaskonsumlionsvolym lill följd av äldreservicens utbyggnad på rad 5. Gruppen övrig socialvård har skrivits fram i takt medtotalbefolkningens ökning. Förändringen av kommunernas konsumtionsvolym blirhell obelydlig och redovisas inte separat i tabell 33. Till gruppen övrig socialvård hör även . KEAhar i beräkningarna utgått från ett genomförande av den föreslagnasocialtjänslreformen den . Det är svårt att ange dekostnadsökningar lill följd av reformen som är ofrånkomliga för kommunerna.Kostnader för utbildning och information uppstår enligt . Vidare kanåtgärder av lyp ändring av registerkort behöva vidlas. Övriga kostnadsökningarblir beroende av kommunernas val av ambitionsnivå. Kostnadsberäkningen för socialljänstreformen är såledesmyckel osäker. Effekterna på förändringen av kommunernas konsumtionsvolym avett genomförande av socialtjänstreformen redovisas på rad 13 i tabell 33. Kommunerna har ansvaret för hälso- och sjukvården iGotland, och . Ändamålet behandlas utföriigt i det följandeunder avsnittet om landstingskommunerna. Gmndalternativet för hälso- och sjukvården inkl. enutbyggnad av långtidssjukvården enligt gällande överenskommelse för åren 1980och 1981 anges på rad 6 i tabell 33. Två utbyggnadsalternativ för hälso- och sjukvården, vilkanärmare kommenteras vid behandlingen av landstingskommunerna, redovisas på raderna14 resp. 18 i tabell 33. Vidare omfattar beräkningen övriga tjänster exkl. allmänförvaltning. Hit räknas brandförsvaret, väg- och gatuväsendet, fritid ochkultur och en rad andra verksamheter som planering, sanitära tjänster osv.Framskrivningen har genomgående gjorts med totalbefolkningens ökningstakt. Förbrandförsvaret har dessulom hänsyn tagits till den avtalsmässiga arbetstidsförkortningenår 1981. Detta förklarar den något snabbare volymökningen jämfört medåren 1982 och 1983. Förändringen av kommunernas konsumtionsvolym redovisas pärad 7 i tabell 33,