prop · G303146 · 1979-12-31 00:00:00 — I fråga om studiemedlen skall sökanden i ansökan liimnauppgifter om inkomsi och förmögenhel. Inkomstuppgiflerna kontrolleras av studieslöds-niimndenbl. a. genom samköming med ett av RSV lillhandahållei magnelband med uppgiflerom taxerad inkomst. Motsvarande kontroll sker av uppgifter i ansökningar omuppskov. Vad jag har anfört om utlämnande av uppgifter omtaxerad inkomsi m. m. lill bostadsbidragsmyndighelerna är i huvudsak tillämpligtäven i detta sammanhang. Jag har sagt att myndighet inom skatteområdet börfå ta del av de ADB-registrerade uppgiflerna i den mån uppgifterna behövs förverksamheten. Detsamma bör också gälla i fråga om de enskilda ijänslemiinnenstillgång till registeruppgifterna. Av inlresse i detta sammanhang år friimst terminalåtkomslenlill uppgiflerna. Ulredningen redovisar ett behörighetssysiein som innebäralt varje person som är behörig atl använda en terminal får elt personligtidentitetskort som identifierar terminalanvändaren för systemet. a medhjälp av korten begränsas den enskilda tjänstemannens möjlighet att ställafrågor mot databaserna och göra uppdateringar av dessa. Såväl geografiska somfunktionella begränsningar förekommer i systemet. Vidare införs etl s. k. loggningssystemsom innebär att alla transaktioner märks med inmatarens identitet. Därigenomkan samtliga åtkomster till regislerinnehållel från terminal alltid spårastillbaka till en enskild tjänsteman. Remissinstanserna godtar i allmänhel utredningens förslagoch åtgärder på säkerhetsområdet. Del gäller bl. Dl som framhåller att deredovisade åtgärderna är i överensstämmelse med inspektionens önskemål. Som jagtidigare har nämnl uttrycker dock några inslanser farhågor för atl obehörigaskall komma åt uppgiflerna. Enligt min mening har ulredningen skapat godaförutsättningar för att trygga säkerheten i ADB-systemet och förhindra obehörigålkomst. Som jag har påpekat ger dock systemet inte möjlighet attbegränsa de enskilda tjänstemännens terminalåtkomst till enbart sådanauppgifter som behövs för verksamheten. Alt en uppgift är tillgänglig viaterminal ökar således risken för att någon obehörigen tar del av den, något somi sin tur är ägnat att försvaga sekretesskyddet. Mot denna bakgrund bör man,som jag också har förutskickat, noga pröva behovet av terminalätkomstför de olika uppgifter som avses ingå i det centrala skatteregislret. Därvidbör för varje uppgift behovet atl ha uppgiflen snabbt tillgänglig i den prakliskaverksamheten vägas mot risken för obehörig ålkomst och utlämnande. Dessa frågorbör bli föremål för ställningstagande. Det bör sålunda anges i skalleregisieriagendels i vilken mån uppgifterna får vara lillgängliga 1979/80:146 31 via terminal, dels lill vilka uppgifter riksålkomsi skallföreligga. Med riksåtkomst menar jag all uppgiften år lillgiinglig för alla liinsslyrelseroch lokala skailemyndigheler och inle bara för dem lill vars område den niirmaslhänför sig. Jag avser atl i ell senare avsnitt redovisa min insliillning idessa frågor. Jag vill också framhålla att del för atl åstadkomma ett effektiviskydd i olika avseenden kriivs fortlöpande systematiska insatser. Det bör iförsta hand ankomma på RSV alt i samråd med Dl noga följa upp frågorna omintegritets- och sekretesskydd, driftsäkerhet och fysiskt skydd. 4.3 De nya ADB-reglstrens innehåll och användning Jag har lidigare redogjorl för huvuddragen i del nya ADB-syslemelenligt principbeslut. Av redogörelsen har framgått all den centrala registerföringenskall omfatta bl. a. uppgifter för taxeringen och för debiteringen av direkl skaltsamt elt organisationsregister lill stöd för bl. a. företagsbeskattningen. Påregional nivå skall finnas register för faslighets-redovisningen och beskatlningen. Utredningen har i sitt arbete med uppbyggnaden av det nya ADB-systemetprioriterat de delar av systemet som avser laxeringen och uppbörden av direklskatt. ADB-systemet för taxeringen och debileringen har som nämnls delvis redantagits i bruk. Systemet för uppbördsredovisningen skall börja tillämpas underår 1980. 1 fråga om registerföringen i övrigt befinner sig arbetetalltjämt på elt planerande eller förberedande sladium. Del gäller bl. a. dedelar av det s. k. organisationsregistret som avser mervärdeskall ocharbetsgivaravgifter. Ulredningens förslag i dessa delar innefattar i huvudsakendast riktlinjer för det fortsatta uppbyggnadsarbetet. Enligt utredningentorde arbetet kunna slutföras under början av 1980-talel. Jag skall här enligt vad jag har sagt redovisamin inställning lill utredningens förslag rörande utbyggnaden av det nya ADB-systemet.Jag ulgår därvid frän den registrering som har skelt vid laxering. Pånågra punkter skall jag emellertid också kommentera den redan genomförda registerföringen. Det finns emellertid anledning atl först saga några ord omhur det nya ADB-systemet har fungerat vid taxering. Frän skilda håll -bl. a. i massmedia- har sålunda riktats kriiik mol sysiemel. Man har bl. a.ansett alt detta inle har gett de rationaliseringsvinster som man hoppats på.Några kritiker har gått längre och hävdat atl del nya sysiemel medfört enförsämring av kvaliteten på taxerings- och debileringsarbelet jämfört medtidigare år. Föregen del vill jag anföra följande. Del saknas ännu underlagför all göra. en helhetsbedömning av hur det nya ADB-systemet har fungeratunder 1979/80:146 32 De uppgifler som hillills föreligger geremellerlid inle någol slöd för påståendet atl del nya ADB-systemet inneburil enförsämring i förhållande lill lidigare ordning. I mänga avseenden harväsentliga förbällringar skett. Det kan dock konstateras all del har förekommilförseningar och andra problem med del nya sysiemel. Niirman bedömer resultatet för genomförandeåret mäste man emellertid beakta atl detrör sig om genomgripande föriindringar av de administrativa rulinerna och altde nya rulinerna inle alltid har kunnal prövas i förväg i den prakliskaverksamheten. Det är också fråga om elt myckel omfattande deklarations-materialsom skall behandlas. Det iir mot denna bakgrund naturligt med vissainkörningsproblem. Dessa har enligt vad jag har inhämtat i huvudsak kunnatlösas så att man inle skall behöva räkna med en upprepning vid årels taxering.Del finns därför enligi min mening goda föruisäiiningar all del nya ADB-systemeti framtiden verksamt kommer all bidra till den åsyftade rationaliseringen avskatteadministrationen. Jag följer givetvis noga den fortsatta utvecklingen av ADB-systemetoch RS-reformen i övrigl. Visar del sig att det finns behov av ytterligareförbättringar i systemet kommer jag självfallel all verka för att sådanaföretas. Innan jaggår in på utredningens förslag lill utbyggnad av registren skall jag ocksåberöra en terminologisk fråga som utredningen tar upp. Utredningenkonstaterar sålunda att de data i ADB-systemet som lagras centralt i RSV:s daloroch som avser beskattning bör anses uigöra etl enda regisler i DL:s mening.Registret bör kallas det centrala skatteregistret. börsåledes enligt utredningens mening ime betraktas som ett särskilt regisler ulanbör anses ingå i det centrala registret. De regionala registren förbeskattningen och fastighetsredovisningen bör däremot enligt utredningensmening uppfattas som två skilda register. De bör benämnas regionaltskatteregister resp. regionall fastighetslaxeringsre-gister. Jag ansluter mig i princip till utredningens synsätt. Närman beskriver det centrala skaileregislrets innehåll och olikaanvändningsområden kan det emellertid, som också utredningen har påpekal, vara lämpliglatl tala om olika delregister i det centrala registret. I enlighet härmedkommer jag att i den fortsatta redogörelsen för utredningens förslag först atlberöra register-fönngen för taxering och debitering. Därefter lar jag upp densamordnande registerfönngen av företagsskattedata inom organisationsregistret. 4.3.2 Regislerföring för laxering och debitering Som jag har nämnt omfattade registrenngen påskattebandet personer som bedömdes vara skattskyldiga samt personer som varinskrivna i allmän försäkringskassa. Samma princip har tillämpats vid registrenngeni det nya centrala skatleregistret års taxering. Utredningen föreslår att registreringen i det centralaskatteregistret skall 1979/80:146 33 omfatta inte bara personer som är skattskyldiga ulan ocksåvarje annan fysisk person i rikel. För ej skattskyldiga fysiska personer uniler15 år skall dock införas endasl vissa identifikationsuppgifter såsom namn,adress, personnummer etc. Några remissinstanser är kritiska mot förslagel alt skalleregislrenskall innehålla uppgifter om alla personer i riket. De anser atl della inleslår i överensslämmelse med de ftittade principbeslulen och ifrågasiiller behovelav en registrering av personer . Minderåriga borde, enligi dessaremissinstansers mening, registreras endast om de var skattskyldiga resp.skyldiga att avlämna självdeklaration. För egen del anser jag att det år en naturlig och rikligutgångspunkt all registren inte skall omfatta andra personer ån vad som behövsför ändamålet med dem. Det är emellertid inte möjligt att i förväg avgöra vilkapersoner som behöver registreras. Uttrycket skattskyldig är inte heller entydigli detta sammanhang. Det lorde - liksom vid en anknytning lilldeklarationsskyldig-hel - förutsätta att en efterhandsbedömning sker. Enligt min mening ar det från administrativ synpunki värdefulllatt vissa basuppgifter får las in i regislret även för personer som vid enbedömning vid ingången av beskattningsåret kan antas inte komma alt uppbära skatleplikligainkomster. En del av dessa personer kommer sålunda att få inkomsler under åretoch det är viktigt att en snabb och säker registrering av inkomnakontrolluppgifter och deklarationer kan ske. Arbetet med sortering ochregistrering av kontrolluppgifter och deklarationer är omfallande och skerunder lidspress. En ordning som innebär alt man måste söka ifrågavarandepersoner i andra register och lägga upp nya registerposter i det ceniralaskatteregistret under det löpande arbetet skulle komplicera och försena detla.De uppgifter som enligt utredningen skall tas in i registret för dessa personerär inte heller av känslig natur. Mot denna bakgrund bilräder jag ulredningensförslag. En fullständigare regisirering av minderåriga skall givetvis ske omdel behövs för beskattningen. Några remissinstanser har ifrågasatt registreringen avuppgift om förmögenhet som väsentligt understiger . Därvid harpåpekats att uppgifterna i vissa av dessa fall inte har underkastats någonegentlig granskning av taxeringsnämnden. För egen del vill jag anföra följande. Uppgifter omförmögenhet i skatleregistret behövs uppenbartigen i de fall denna - ensameller tillsammans med förmögenhet med vilken den skall sammanläggas vidbeskattningen - översiiger . Av praktiska skäl bör i dessa fallregistrering ske redan från deklarationerna. Även bortsett frånsammanläggningsfallen kan en förmögenhet som understiger . habetydelse vid beskattningen, nämligen vid beräkning av avdrag för väsentligen nedsaltskalteförmåga. För folkpensionårer gäller att annars utgående extra avdragjämkas om förmögenheten överstiger . (i förekommande fall för makarnagemensamt). Härvid gäller vissa specialregler för värdering av bostadsfas- 3 1979/80. 1979/80:146 .34 Enligt vad jag har inhämtat pågår arbete i syftealt nå fram till möjligheier lill ADB-måssig beräkning av exira avdrag även isådana fall då jiimkning skall ske på grund av förmögenhelsinnehav. Prakliska skiiltalar således för registrering av deklarerad skaileplikiig förmögenhel i ålskilligafall. Del framstår inte som praktiskt möjligt alt före registreringen unilersiJkai vilka fall uppgiflen behövs. Jag föreslår därför atl uppgiflen fårregistreras för samiliga personer. 4.3.3 Samordnad regislerföring av förctagsskaltedata (organisationsregister) I olika sammanhang har framhållils fördelarna med ensamordning av företagsskattedata vad gäller insamling, regislerföring och utdalaproduk-tion.Enligt principbeslul skall som jag lidigare har nämnt inrättas cllorganisationsregister. Detta skall innehålla alla juridiska personer som driverrörelse eller annan verksamhel samt alla fysiska personer som har någonanställd eller driver rörelse. Registret skall skapa föruisäiiningar för ellenkelt informalionsulbyle mellan skatteförvaltningens olika enheler. Enligtprincipbeslutet skall regislrel lagras centralt och vara åtkomligt viaterminal. Utredningen har belriiffande organisationsregislret iförsta hand inriklal sig på atl utforma ett ADB-stöd för kontroll- ochrevisionsverksamheten vid den årliga taxeringen. ADB-stödet har som nämnlsdelvis lagits i bruk vid taxering. Vidare har utredningen utarbetatett syslem för ADB-mässig behandling av arbetsgivarnas inbetalning ochredovisning av källskatter (arbetsgivarregister). Detla system tas 1980. Som jag har nämnl planerar utredningen också alt organisationsregislretpå sikl skall omfatta även bl. a. mervärdeskalt och arbetsgivaravgifter. Vad först beträffar ADB-stödet för kontroll- ochrevisionsverksamheten finns som tidigare bar nämnts tre delfunktioner eller delregister,nämligen referensregistret, revisionsregistrel och arbetskortsregislrel.Referensregistret innehåller uppgifter om fämansföreiag och deras delägare.Revisionsregistret innehåller uppgifter om planerade, pågående och avslutaderevisioner. innehåller taxeringsuppgifter om fysiska ochjuridiska personer som driver rörelse eller jordbruk samt delägare i fämansföreiag. Jag har tidigare angivii de uppgifter som f. n. ingär i detre delregistren. Utredningen föreslär att registren skall fä lillförasytterligare några kategorier av uppgifter. a. föreslås beträffanderevisionsregistret att i fråga om avslutade revisioner skall få införasuppgifter om föreslagna beloppsmässiga ändringar, vad beloppen avser och hur dehar beräknats. Flera remissinstanser anser i likhet med ett par reservanter i RSV:sslyrelse. att registrering inte bör få ske av vad granskningsman har föreslagilmed anledning av revision. Dessa remissinslanser anser all anteckning om 1979/80:146 35 revisionsresultatet bör begränsas lill all avse myndighetsbeslul. Även andra enskildheter i förslaget kriliseras frän några håll. Enligt min mening skapar det föreslagna ADB-stödet godaförutsättningar för en samordnad och effektiv kontroll av företagensdeklarationer. De invändningar som riklas mol förslagel från remissinslansernassida tar främst sikte på atl vissa uppgifter inte motsvarar det kvalitetskravsom bör ställas på ADB-registrerade data. Jag har tidigare framhållit att detär angelägel från integritetsskyddssynpunkt att man tillser att de registreradeuppgiftema är riktiga oeh aktuella. När det gäller uppgifter om revisionsresultat anser jag deinvändningar som har framförts under remissbehandlingen lungl vägande. Uppgiflernaär i hög grad inlegrilelskänsliga. Starka krav bör därför ställas bäde påuppgifternas kvalitet och pä behovet av regisirering för att en sådan skall fåske. I det första avseendet är att beakta att fortsatt ulredning avbeskattningsfrågan kan leda till att revisorns förslag inte längre framstår somvälgrundat. Jag är å andra sidan medveten om all det för planeringen ochuppföljningen av revisionsverksamheten, åtminstone i de större länen, är avstort värde att ha tillgång till registrerade uppgifter om revisionsresultaten.Enligt min mening innebär det en lämplig avvägning att tillåta registrering avrevisionsresultaten endast såvitt avser myndighets beslut. Dessutom bör uppgiftom huruvida bokföringsskyldigheten har fullgjorts få registreras. Med detta undantag tillstyrker jag det av utredningenföreslagna ADB-stödet för revisions- oeh kontrollverksamheten. När det sedan gäller ADB-registreringen i fråga omarbetsgivarnas inbetalning och redovisning av källskatter utgör denna en avgrundvalarna för den reform av uppbördssyslemel som har beslutatskall genomföras fr. o. m. . Jag har redogjort för arbetsgivarregi-stretshuvudsakliga innehåll och användning. Jag skall här bara erinra om attregistret avses omfatta alla arbelsgivare och tillföras uppgifter om bl. a.innehållen källskatl från uppbördsdeklarationer och kontrolluppgifter samt om erlagdaskatter. Registret skall användas för bl. a. maskinell avstämning och bokföringav källskatter. Vad slutligen angår registerföringen i övrigt inom ramenför organisationsregistret innefattar utredningens förslag enligt vad jagtidigare har sagt i huvudsak endast riktlinjer för det fortsatla utvecklingsarbetet.Utredningen slår dock fast att organisationsregistret bör innehålla uppgifter ifråga om sjömansskatt, mervärdeskatt, punktskatter och arbetsgivaravgifter.Utredningen anser att den centrala registerföringen hos RSV på dessa områdenbör omfatta i vart fall sådana uppgifler som behövs för atlskatteförvaltningens olika enheter skall kunna samarbeta på etl enkelt ocheffektivt sätt, bl. a. vid s. k. integrerade granskningar. Däremot tarutredningen inte nu ställning till frågan om man bör hänföra även ADB-verksamheteni fråga om fastställelse och uppbörd av sådana skatter och avgifier lill dencentrala hos RSV. Utredningen förordar dock att även ADB-verksamheteni dessa 1979/80:146 36 avseenden på sikl integreras med övrig regislerföringrörande företag i organisationsregislret. Från denna ulgångspunkl föreslår ulredningen olika ålgiirderi syfte alt främja en samordnad regislerföring av förctagsskaltedata. a. föreslås att företagen i princip skall redovisaalla skatter och avgifier på företagsnivå och under en gemensam idenlifikalionsbeleckning(person-eller organisationsnummer). Vidare föreslås atl all regisirering påsikt förs över till en enda myndighet. Ulredningen påpekar dock attregistreringen av skattskyldiga till mervärdeskalt, som f. n. sköts av länsslyrelserna,intar en särstiillning i sammanhanget. Med ledning av uppgifterna iregistreringsansökan skall sålunda bl. a. frågan om skattskyldighet prövas.Utredningen anser atl frågan om lämplig organisatorisk lösning av densamordnade registerföringen bör utredas vidare. Utredningen framhåller ocksäatt man har utarbetat etl preliminärt förslag till en särskild registreringsansökanför företag och arbetsgivare. Denna avses ersälla nuvarande blankett föranmälan till mervardeskatleregistret och också innehålla uppgifter som behövsför uppbörden av källskatl och arbetsgivaravgifter. Remissinstanserna ställer sig i allmänhet positiva tillförslaget atl samordna insamlingen och registerföringen av företagsskattedaia.Många anser emellertid att bl. a. de organisaloriska frågorna behöver utredasvidare. Från några håll anförs betänkligheter från integritetssynpunkt mol enså stark koncentration av uppgifler till ett enda register. För egen del får jag anföra följande. I nuvarande systeminsamlas och registreras företagsskatteinformation i stor utsträckning inomresp. Detta medför i vissa fall onödigt dubbelarbeteför skatteförvaltningen och företagarna. En samordning av insamling, regislerföringoch utdataproduktion av företagsskattedata skulle enligt min mening innebärafördelar både för det allmänna och för de enskilda uppgiflslämnarna. En sädansamordning ligger också i linje med 1975 ärs principbeslut omorganisationsregistret och med de åtgärder som i övrigt har vidtagits på senaretid i syfte att förenkla uppgiftslämnandet. Jag ansluter mig därför i principtill ulredningens förslag. Som både utredningen och flera remissinstanser harpåpekat behöver dock vissa frågor underkastas ytterligare utredning. Det gäller bl. a. frågan om registerföringen avmervärdeskatteuppgifter. På detta område pågår för övrigt redan en översyn inomRSV. Jag återkommer till denna fråga når resultatet av översynen föreligger. Det är enligt min mening också för tidigt att nu ta slulligställning till den framtida registerföringen i fråga om arbetsgivaravgifter.Utredningen har sålunda inte utvecklat något system för debitering och uppbördav sådana avgifter i del nya centrala skatteregistret. Härtill kommer attutformningen av det framtida ADB-systemet på detta område är beroende av ellpar andra frågor som f. n. övervägs inom regeringskansliel. Jag tänker påpensionskommitténs förslag om enhetligare och enklare regler för beräkning av 1979/80:146 37 socialförsäkringsavgifter (SOU 1977: 46; Pensionsfrågor m.m.) och på RFV:s förslag om decentralisering av de rulinerna påavgiftsområdet lill lokal skattemyndighet (den s. k. DEMA-rapporten1978-05-12). Jag är således inte f. n. beredd att ta ställning till denslutliga omfattningen och utformningen av den samordnade registerföringen avföretagsskattedata. Som utredningen har föreslagil bör dock iorganisationsregistret las in sådana uppgifter rörande företagen som behövs församarbetet mellan skatteförvaltningens skilda enheter. Jag förordar vidare attdet fortsatla utredningsarbetet inriktas på att åstadkomma ettsamordningssystem i huvudsaklig överensstämmelse med de riktlinjer som ulredningenhar dragit upp. Ulredningen föreslår som jag lidigare har nämnt all bestämmelserom registerföringen i del nya ADB-systemet skall tas in i en ny lag, som kallasskatleregisterlag. Lagen avses reglera registerföringen i del centrala skatteregislretsamt i de regionala skatteregistren och de regionala fastighetstaxeringsregistren. föreslår utredningen att nuvarande bestämmelserom fastighets-bandet, skallebandet och det ADB-mässigt fördamervärdeskatteregistret skall utgå. Det gäller bestämmelserna i 1 och 3 §§registerkungörelsen samt 21 § ML. De s.k. J-aviregistren (kortregisler överjuridiska och vissa fysiska personer) enligt 4 § registerkungörelsen och dekortregister avseende mervärdeskatt som förs med slöd av 21 § ML föreslås varakvar tills vidare. Utredningen framhåller emellertid att J-aviregistren börändras eller upphöra och avser all återkomma med förslag härom. Det nya ADB-systemetaktualiserar också frågan om avskaffande av det särskildaorganisationsnummerregistret. Utredningen anser alt detla register böravskaffas men att det tills vidare måste finnas kvar av tekniska skäl i sambandmed inkörningen av de nya registren. Som jag har framhållit föreslårutredningen inte heller någon ändring av nuvarande bestämmelser i 74 §folkbokföringskungörelsen om personbandet. Jag skall mot bakgrund av de nu redovisade förslagen förstta upp frågan om avgränsningen av det centrala skatteregislret resp. deregionala registren mot annan regislerföring på skatteområdet. Jag har lidigareanslutit mig till utredningens ståndpunkt atl de uppgifter som lagras centralthos RSV i den nya databasen lagtekniskl bör anses utgöra ett enda register, somkallas det centrala skatleregistret. Till detta register bör också räknas demagnetband som används för uppdatering av databasen liksom även sådana magnetbandmed uppgifter från databasen som lagras hos RSV. 1979/80:146 38 Den regionala registerföringen omfaltar enligt ulredningensförslag två register, nämligen regionalt skalleregisler och regionall fasiigheisiaxerings-register.Vartdera registret avses bestå av flera olika magnetband eller andra ADB-medier.Till regionalt skalleregisler hör enligt förslagel i första hand sådanamagnetband med uppgifler från det centrala skatteregislret som länsstyrelsenerhåller från RSV samt sådana magnelband som framställer genombearbetning av de erhållna banden. Men även sådana magnetband som länsstyrelsenframställer för beskattningsändamål utan direkt samband med det centralaskatteregistret faller enligi lagförslaget i princip in under det regionalaskatteregistret, t. ex. de nuvarande mervärdeskattebanden. Som utredningen har påpekat kan det vara lämpligl altbetrakta hela system av magnetband o. d. som ett enda personregister i DL:smening under förutsättning att systemet tekniskl och administrativt fungerar såatt det är naturligt alt uppfatta det som en enhet. Mot denna bakgrund kan detifrågasättas om t. ex. nuvarande mervärdeskatleregister i fortsättningen böringå i det regionala skatteregistret och således regleras iskatteregisterlagen. Som framgår av vad jag har anfört tidigare intarregistreringen av skattskyldiga lill mervärdeskatl en viss särställning.