prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — På inbetalningskorten skallarbetsgivarna lämna ^uppgifler om redovisningsperiod, lönesumma ^m. Också skallskyldiga skall använda de särskildainbetalningskorten om de betalar in sin skall själva, t. ex. vid betalning av^B-skali och vid fyllnadsinbetalning av preliminär ^skatl. I uppbörden avskall medverkar också bankerna. I det nya ^uppbördssyslemelfår de regionala och lokala ^skallemyndighe^terna ett utökat ^ADB-stöd,Därigenom kan kontrollen av all arbetsgivarna gör skatteavdrag och sedanredovisar den innehållna skallen bli effektivare. Den offensiva^källskattekonlrollen kommer också all kunna ^förbältras. Genom uppbördsreformenkommer de olika hanterings- och ^redovis-^ningsrutinema inom postverket och demedverkande ^affärsbankema, ^för-^eningsbankema och sparbankerna ^atlförenklas. Detta leder ^lill minskade kostnader under förevarande anslag. Hurstora besparingarna blir är svårt all säga innan de nya ^mtinerna har börjattillämpas mera allmänt. Med ^utgångspunki i postverkets beräkningar och detavtal som har träffals med bankinstituten om dessas medverkan i skalleuppbördenförordar jag alt anslaget förs upp i statsbudgetförslaget för ^näsla budgetårmed avrundat 23 milj, kr. Del ankommer emellertid på regeringen au sedermerabesluta om de ersättningsbelopp som skall utgå. ^Della sker på grundval avsärskilda framställningar som bygger pä ^vederbörandes faktiska medverkan ^m.^m. 1979/80:100 Bilagall 44 Jag vill i delta sammanhang nämna alt ersättning tillpostverket för distribution av skattsedlar och förtrycktadeklarationsblanketter betalas från del under sjätte ^huvudlileln upptagnaförslagsanslaget ^Ersäitning ^lill postverket för befordran av^ijänsleförsändelser. Jag ^hemsläller att regeringen föreslår ^atl ^lill Ersättningtill postverket ^m.fl. för bestyret med skatteuppbörd ^m.m. för ^budgeiårei1980/81 anvisa ett förslagsanslag av . 1979/80:100 Bilagall 45 BIDRAG OCH ERSÄTTNINGAR TILL KOMMUNERNA Ersättning till for ^mistad ^tolag 1978/79 ^Ulgift 1045452 1979/80 Anslag 890000 1980/81 Förslag 735000 Den ^lolagsersällning som har utgått tillvissa städer har i ^enlighel med ^beslul avvecklats för samtligakommuner utom ^(prop. 1964: 157, ^SU ^l%4: 164, ^rskr1964:342). För denna kommun är avvecklingstiden ^beslämd ^lill . Ersättningar kommer all^belalas ^ul ^l. ^Utbe^talningama för ^näsla ^budgelår uppgår^lill ca . Jag ^hemsläller att regeringen föreslår ^atl ^lill Ersättning till Trelleborgskommun för ^mistad ^tolag för /81 anvisa ett förslagsanslag av735 . O 2.^Skatteutjämningsbidrag till kommunerna ^m. I ^slalsbudgeten förinnevarande budgetår har anslaget ^Skatteutjämnings^bidrag ^lill kommunerna^m. förts upp med 5 325 milj. kr. Från anslaget bestrids^skatleuijämningsbidrag ^lill kommuner, ^lands^lingskommuner och kyrkligakommuner enligt lagen (1979:362) om ^skat^leuijämningsbidrag. för ^bidragsgivningen finns i förordningen (1979: 363) om^skatteutjämningsbidrag. Genom ^beslul av riksdagenvåren 1979 ^(prop. 1978/79:95, ^FiU 1978/ 79: 35, ^rskr 1978/79: 335) genomförsen ^omfallande reformering av ^skat^ieuljämningssystemel fr. o. ^m. år 1980.Den kraftigt förstärkta och förbättrade ^skalteuljämningen inleds nämnda årmed en första ^ulbyggnadseiapp. ^Enligi ^beslul skall ett andra stegi skatteutjämningsreformen genomföras . ^Somjag tidigare dennadag har anfört vid min anmälan av budgetförslaget för ^näsla budgetår (bil. 2^lill budgetpropositionen) finner jag del ofrånkomligt att taklen igenomförandel av skatteutjämningsreformen omprövas. Därför bör det andrasteget i denna reform, ^vilkel skulle ha genomförts , fördelas över tvåår. Hälften av denna andra ^elapp bör genomföras år ^I98I och återstående delår 1982. Med anledning härav och alt beredningen av andra frågor som rör denkommunala ekonomin ännu ^inle är ^avslulad avser jag all senare anmäla fråganom anslag ^lill ^skalteut^jämningsbidrag under ^budgeiårei 1980/81. Enligt minmening bör regeringen avge en proposition ^lill innevarande sombehandlar olika 1979/80:100 ^BUaga11 46 I avvaktan på delta börförevarande anslag föras upp med 7 356 milj. kr. i förslaget till statsbudgetför ^budgetårel 1980/ 81. Jag hemställer alt regeringen föreslår att, i ^avvakian på särskild^proposiiion i ämnet, ^lill ^Skalteutjäm^ningsbidrag till kommunerna ^m. ni.för ^budgeiårei 1980/81 beräkna ^elt förslagsanslag av 7 3.^56 000 000 kr. Skattebortfallsbidrag till kommuner ^m. 1978/79 ^Ulgift 513 340 720 1979/80 Anslag 340000000 1980/81 Förslag 184 000000 Från anslaget bestridsskattebortfallsbidrag ^lill kommuner, landstingskommuner och kyrkliga kommunersom kompensation för alt det kommunala skatteunderlaget minskade ^lill följd av skattereform^(prop. 1972:60, ^FiU 1972:23, ^rskr 1972: 139 och ^prop. 1972: 130, ^FiU1972:39, ^rskr 1972:336). ^Bidragsbes^iämmelserna återfinns i förordningen(1972: 140) om ^skaliebortfallsbidrag (ändrad ^senasl 1979:365). Till grund för ^bidragsgivningenligger ^ell ^beräknai skallebortfall för bidragskommunerna på 1200 milj. kr.För ^inkomslårel 1971 beräknades dock ^skallebortfallel bli ca 50 milj. kr.högre eller 1 250 milj. kr. ^Skatle^bortfallsbidrag ^utbelalades förslå gångenår 1973 och utgår på grundval av tillskjutet skalleunderlag. ^Della^skaiteunderlagsiillskott fördelas mellan bidragskommunerna i relation ^lill^skallekraflen, beräknad som ^skalte-^kronor per inkomsttagare. I takt med ^lill följd av skattereform förlorade skattekraften återvinnsminskar ^skattebortfallsbidragen successivt. Utbetalningen av^skattebortfallsbidragen följer del gällande ^sysiemel för utbetalning av^kommunalskaltemedel. Under ^ell ^vissi år ^ulbeialas dels försko^tt på^bidragel avseende ^inkomslårel i fråga, dels ^slulligl bidrag avseende^inkomslårel ^ivä år ^lidigare. ^FörskoU avräknas sedermera vid utbetalningenav kommunalskattemedel . Utbetalningarna av ^kommunalskaltemedelregleras över ^driftbudgeiens inkomsttitel ^Skatl på ^inkomsi och ^förmögenhel^saml ^socialförsäkringsavgifier ^m.m. För all de ^slulliga^skattebortfallsbidragen skall komma ^lill ullryck i statsbudgeten finnsförevarande anslag uppfört på driftbudgetens utgiftssida. ^Medelsbehovei /81 avser bidrag som utbetalas under andra hälften av år 1980och första hälften av , då slutligt bidrag utgår för halva inkomståret1978 resp. halva . För beräknas^skalleborlfallsbidragen ^ulgå med omkring 262 milj. kr. och de kan för^inkomslårel 1979 beräknas utgå med omkring 106 1979/80:100 Bilagall 47 Medelsbehovet för ^budgeiårei1980/81 kan med ledning härav beräknas ^lill ca 184 milj. kr. Jag förordar all^anslagei förs upp med ^della belopp. har ^(prop. 1979/80:58,^SkU 1979/80:20, ^rskr 1979/ 80: 137) ^beslulal om en förenklad beräkning avdel kommunala skalleunderlaget. Beslutet innebär bl. a. all kommunerna,landstingskommunerna och de kyrkliga kommunerna tillförs skatteunderlag från^skatleplikliga förmåner vid sjukdom, ^arbeislöshel, ^arbetsmarknadsuibildning^m. ^sam^iidigi som skattebortfallsbidragen till kommuner ^m. i anledning av 1970 ars skattereform samtkompensationen till kommuner ^m. i anledning av skattereformavvecklas. ^Medelsbehovei på förevarande anslag under /81 avserslutligt bidrag för delar av inkomståren 1978 och 1979. Anslaget för^budgetårel 1980/81 påverkas därför inte av nämnda riksdagsbeslut. Jag hemställer att regeringen föreslår att ^lill Skattebortfallsbidrag tillkommuner ^m.^f^l. för ^budgeiårei 1980/81 anvisa ett förslagsanslag av184000000 kr. Kompensation till kommuner ^m. 1978/79Utgift 1693 514923 1979/80 Anslag 2 180000000 1980/81 Förslag 2 666000000 Från detta anslag utgår^kompensalion ^lill kommuner och landstingskommuner ^saml församlingar,pastoral och andra kyrkliga ^samfälligheler för den minskning av skatteunderlagetoch de kommunala ^skatteinkomslema som har ^uppkommil på grund av ändradeavdragsregler ^fr.o. Denna ändring ^beslulades av 1974års riksdag ^(prop. 1974: 132, ^SkU 1974:54, ^rskr 1974:329). Minskningenuppkom emellertid först fr. o. ^m. på grund av de ^avräkningsmeioderför allmän kommunalskatt som tillämpas. ^Rikllinjema för^kompensalionen beslutades vid /76 ^(prop. 1975/76: 147, ^FiU1975/76:30, ^rskr 1975/76:258). Del ^skalleunderiag som skulle ha förelegatenligt ^lidigare gällande avdragsregler räknas fram med hjälp av ^automaliskdatabehandling. Del underlag som därvid erhålls jämförs med det ^fakiiska^skalleunderiag som har ^bestämls vid taxeringen. Skillnadsbeloppet läggs tillgrund för ^kompensalion. ^Kompensalionen utbetalas fr. o. ^m. På samma sätt som beträffande ^skattebortfallsbidragen i anledning av1970 års skallereform följer utbetalningen av ^kompensalionen i anledning av1974 års skallereform del gällande ^sysiemel för utbetalning av^kommunalskaltemedel. 1979/80:100 Bilaga11 48 slutliga regleringen av kompensationen skall komma till uttrycki statsbudge^ten finns förevarande anslag uppfört på driftbudgetensutgiftssida. ^Medelsbehovei på ^ulgiflsanslagelunder ^budgeiårei 1980/81 avser den ^kompensalion som utbetalas under andrahälften av och första hälften av , då slu^tlig kompensation^ulgår för halva ^inkomslårel 1978 resp. halva ^inkomslårel 1979. För inkomståret 1978beräknas ^kom^pensalion utgå med omkring 2 471 milj. kr. och den kan för^inkomslårel 1979 beräknas utgå med omkring 2861 milj. kr. Medelsbehovetför ^budget^årel 1980/81 kan med ledning härav beräknas till ca 2 666 milj.kr. Jag förordar att anslaget förs upp med ^detla belopp. Vid min anmälan av anslaget ^Skatlebortfallsbidrag^lill kommuner ^m.fl. nämnde jag att har ^beslulat om en förenkladberäkning av det kommunala ^skalteunderiaget. Beslutet innebär bl.a. allkompensationen till kommuner ^m.^f^l. i anledning av skallereformavvecklas- Liksom i fr^åga om ^skattebortfallsbidragen i anledning av 1970 årsskallereform påverkas emellertid ^inle ^medelsbehovei för /81härav. Jag ^hemsläller all regeringen föreslår all till ^Kompensalion ^lillkommuner ^m. i anledning av skattereform för ^budgetårel 1980/81anvisa ^elt förslagsanslag av . Särskilt statsbidrag till landstingskommuner ^m. 1979/80Anslag 50 000 000 1980/81 Förslag 50000000 Vid riksdagensbehandling av den kommunala ekonomin ^(prop. 1978/79:95, ^FiU1978/79:35, ^rskr 1978/79:335) ^beslulades ^aU det särskilda bidrag som^underår 1979 ^ulgär till kommuner och ^landslingskom^muner skulle förnyasövergångsvis för för de landstingskommuner och ^landstingsfria kommunersom inte omfattas av det nya^skalleutjäm^ningssy^slemel. Bidraget ^ulgår enligt förordningen (1979:364) omsärskilt statsbidrag ^lill ^landslingskommuner ^m.^f^l. per invånar^e^ i de berörda ^landsiingskommunerna och ^landstingsfria kommunerna.Det utbetalas med en sjättedel under var och en av månaderna januari, mars,maj, juli, . Medelsbehovet beräknas upp^gå till ca 100milj. Till följd av ^utbelalningsreglema faller hälften på ^budgetårel1979/80 och resterande del på /81. Förevarande anslag bördärför tas upp i ^slalsbudgeten för ^näsla budgetår med oförändrat belopp. Jag h^emställer att regeringen föreslår att till Särskiltstatsbidrag till ^landslingskommuner ^m.fl. för ^budgeiårei1980/81 anvisa ^etl förslagsanslag av . 1979/80:100 Bilagall 49 1978/79 Utgift 1979/80 Anslag 1000 1980/81 Förslag 1000 ärcentral förvaltningsmyndighet för ärenden om anskaffning av lokaler förstatliga myndigheter och förvaltning av statligafasligheter. I verkets uppgift ingår^främsl att förvalta de fastigheter som redovisas under de delfonder avnuvarande statens allmänna ^fastighetsfond som ^äi ställda under ^verkel, alt anskaffa lokaler för^slaismyndighelerna och utreda behovet av statliga byggnadsprojekt, allt i denmån dessa uppgifter inte ankommer på annan myndighet, alt efter uppdragprojektera, utföra och inreda byggnadsprojekt för statens räkning samt ^atlgenom ^utvecklings-^och ^normeringsarbete verka för rationaliseringar ochbesparingar i fråga om byggande och fastighetsförvaltning för statens räkning. ^Verkel leds av en ^slyrelse. Chef för^verkel är en ^generaldirekiör som också är ordförande i ^slyrelsen. Den^cenirala ^förvallningen är uppdelad på ^åtla byråer, nämligen enintendentsbyrå, en ^uiredningsbyrå, en ^projekle-^ringsbyrå. en byggnadsbyrå,en ^utrikesbyrå, en teknisk byrå, en administrativ byrå ^saml en ekonomibyrå.Härtill kommer ett planerings- och budgetsekretariat, ^etl ^revisionskonlor, en^faslighelssektion och en ^inred-^ningsseklion. Vidare finns fem regionala^byggnadslörvaltningar, nämligen i , , , och Umeå.^Byggnadsföivallning-^arna i , ^Siockholm och har enheter förbyggnadsverksamhet i egen regi. Inom ^slyrelsen fanns vid utgången av^budgeiårei 1978/79 sammanlagt 2 285 ^anslällda, varav I 525 i den regionalaorganisationen. Av dessa var 669 sysselsatta med ^fastighelsdrift och 483 medbyggnadsverksamhet i egen regi. ^Kosinaderna för ^byggnadsslyrelsens^adminislralion regleras över en ^slai som fastställs av regeringen. I bokslutetför budgetåret fördelas enligt nuvarande ordning de ^kosinader som harbestridits från staten mellan dels delposterna ^lill ^förvaliningskostnaderunder posterna Reparations- och underhållskostnader ^m.m. för^slollsbyggnadernas, ^beskickningsfasiighe^iernas och byggnadsstyrelsensdelfonder av statens allmänna fastighetsfond, dels tillgängliga^invesleringsanslag, dels medel som ställs till ^bygg^nadsslyrelsensförfogande för inredning av lokaler och för ^energibesparan^de åtgärder ochdels ^inkomsler från ^uppdragsverksamhel. I ^slalsbudgeten förs upp endast ^elt^formelll anslag av . 1979/80:100 Bilaga 11 ^-^F^ 3 453 000 ^(^ ^+ ^(-) Bidrag till kontorsdrift ^m. och byggnadsanslag ^m. ^'^ Personal verksammed ^fastighelsdrift. ^byggnadsverksamhei i egen regi samt gemensam^kontorsdrifi i ^kv. Garnisonen, ^m. ^ingär ej i staten förbyggnadsstyrelsen. för utredningar rörande byggnadsföretag ^m. Konsekvenserav omläggningen av budgetsystemet Innan jag går närmarein på ^verksamhel vill jag redovisa de följder som den avriksdagen beslutade omläggningen av ^budgetsystemel får för redovisning ^m. ^m.inom styrelsens ansvarsområde. Jag har redan ^lidigaredenna dag vid min anmälan till För ^fiera huvudtitlar gemensamma frågor merövergripande redogjort för de frågor som sammanhänger med omläggningen avbudgetsystemet. En av ^konsekven^sema av omläggningen är att den redovisningsom har skett över statens allmänna ^faslighelsfond upphör. Redovisningen^ersätls med ^enhelliga balansräkningar som upprättas av de ^myndigheler som^f^ ^n. förvallar delfonder av statens allmänna ^fastighetsfond.Byggnadsstyrelsen svarar därvid för redovisningen av de fasligheter som t. o.^m. ^ulgängen av innevarande ^budgelår redovisas på slottsbyggnadernas,^beskickningsfasiigheiernas och delfonder.Förmögenhetsredovisningen kompletteras med resultaträkningar för årets^verksamhel. Förslag ^lill resultaträkningar ^ersäller del förslag ^lill ^inkomsi-och ^ulgiftssiai för ^slalens allmänna ^faslighelsfond som har förelagtsriksdagen i särskild bilaga ^lill ^budgelproposilionen. 1979/80:100 Bilagall 51 innevarande ^budgelårhar ^etl särskilt anslag benämnt Utredningar rörande byggnadsföretag förts uppi statsbudgeten. Frän anslaget bestrids konsultkostnader^m.m. för dels ^uiredningar som leder fram ^lill byggnadsprogram, delsutredningar i inredningsfr^ågor och inredningsprojektering. Till ^slörre delenhar anvisade medel använts förskottsvis. De ^förskolterade beloppen harsedermera återbetalats ^lill anslaget från anslag som har anvisats för berördabyggnads- och ^inred-^ningsprojeki. Till en mindre del har anslaget avsett^kosinader för lokalförsörjningsplanering, normerings- och utvecklingsarbete^m. ^m., vilka slutligt belastat anslaget. Kostnader för verkställdautredningar som inte har lett ^lill realiserade projekt har också ^slulliglbelastat anslaget. De medel somursprungligen beräknades under del anslag som benämns var avsedda för att täcka kostnader för statliga bidragtill viss planering. Efter hand har ändamålet ändrats och medelberäknas nu för den ^verksamhel jag ^redo^gjorl för. De uppgifter ^lill vilkamedel nu beräknas under anslaget faller helt inom ramen för den verksamhet somåligger . Medel för ändamålet bör därför fortsättningsvisberäknas under anslaget till byg^gnadsstyrelsen. 1 ^mitl förslag ^lill ^slalför ^byggnadsslyrelsen för /81 har jag även beräknat medel till ^uiredningar rörande byggnadsföretag^m. Även i fortsättningen bör ^slörre delen av de anvisade medlenåterbetalas från anslag som anvisas för berörda byggnads- och inredningsprojekt. Pä slottsbyggnadernas delfond avstatens allmänna ^fastighetsfond redovisas bl. a. de av byggnadsstyrelsenförvaltade slotten och vissa andra byggnader som har ^förls upp i förteckningenöverbyggnadsminnesmärken. Med ^lanke på arten av del ^faslighelsbeslånd somredovisas på delfonden har ^nägot ^förräntningskrav inte ansetts börauppställas. Av redovisningstekniska skäl har emellertid en formell^överskolisposi om . ^uppla-^gits i ^slaien för fonden. Eftersominkomsterna under delfonden inte varit tillräckliga för all läcka utgifternaför reparations- och ^underhållsålgärder har ett ^lillskotl till ^inkomslsidanbehövts för alt uppnå balans i staten. Delta tillskoll har t. o. ^m.innevarande ^budgelår ^anvisals under ett särskilt anslag i statsbudgeten,benämnt Ersättning till statens allmänna fastighetsfond: Slottsbyggnadernasdelfond. De inkomster ochutgifter som ^l.o. innevarandebudgetår redovisas under ^slollsbyggnadernas delfond av statens allmännafastighetsfond, beräknas ^fr.o.m. ^budgeiårei 1980/81 i förslag ^lillresultaträkning för . Ävenfortsättningsvis beräknas utgifterna översliga ^inkomslerna. Det underskollsom därvid uppkommer beräknas dock inrymmas i del sammanlagda överskotte^t^för styrelsens ^fas^lighelsförvallning. ^Enligi min mening bör ^någol^särskili anslag för all läcka underskottet för förvaltningen av de byggnadersom ^redovisals på slottsbyggnadernas delfond inte föras upp i statsbudgeten.^Underskollet bör i 1979/80:100 Bilagall ^52 ^Slället läckas inom ramen för den samladefastighetsförvaltningen som bedriver. Byggnadsstyrelsenredovisar sin verksamhet uppdelad på huvudområdena ^Förvallning av fastigheteroch lokaler. Anskaffning av fastigheter och lokaler. Inredning samt Övrig^verksamhel. Styrelsen redovisar den ^ulrikes ^verksamhelen separat.^Kosinaderna för den ^ulrikes ^verksamhelen inräknas dock i resp. huvudområde.Kostnaderna för ^byggnadsslyrelsens verksamhet har indelats i dels direkta^kosinader, dels indirekta ^kosinader. Med indirekta kostnader avses^adminis^tralionskoslnader, vilka redovisas i stålen för ^byggnadsslyrelsenunder ^della anslag. De direkta kostnadernaföreslås fr. o. ^m. /81 finansieras på följande sätt:Förvaltning av ^fasligheler och lokaler från hyresinkomster. Anskaffning avfastigheter och lokaler från anslag till byggnadsverksamhet ^m. ^m.. Inredningfrån inredningsanslag och Övrig ^verksamhel med ^uppdragsiniäkter,^parkeringsavgifier ^m. ^saml ^Ulrikes ^verksamhel från hyresinkomster,anslag till ^byggnadsverksamhei ^m.m. ^saml anslag för inredningsändamål ochanslagsposter för bostadskostnader. ^Byggnadsslyrelsenshuvuduppgifter ^faslighelsförvallning och lokalanskaffning - styrs avutvecklingen inom de statliga ^verksamhelsgrenar för vilka styrelsen äransvarig för lokalhållningen. ^Della innebär all uppgifterna inom dessaområden ^inle primärt kan styras genom förslag från ^byggnadsslyrelsen. 1 ^siltförslag ^lill ^anslagsframslällningför ^budgetårel 1980/81 har ^slyrelsen bedömt ^atl ^arbelsvolymen med^förvallning av ^faslig^heler och lokaler kommer all öka under de närmasteåren ^samiidigi som ^invesleringsvolymen inom ^verksamhelen med anskaffning av^fasligheler och lokaler beräknas bli i ^slort sett oförändrad. ^Slyrelsenberäknar i ^förslagel medel för åtta nya tjänster. I en senare redovisadkomplettering ^lill ^förslagel tillanslagsframställning beräknas dock en ^belydligl lägre investeringsvolym förnästa budgetår. Mot denna bakgrund gör styrelsen den bedömningen ^atl någon^ulökning ^lolall ^sell av resurserna inte erfordras under /81^saml all en viss minskning av resurserna jämfört med innevarande ^budgelår börvara möjlig men alt ^omfaliningen och ^innehållel i en sådan minskning närmarebör preciseras först sedan investeringsvolymen kan bedömas ^bälire. Pris- och^löneomräkning ^m.m. inom staten för ^byggnadsslyrelsen beräknas ^lill^sammanlagi . Härav avser 6,7 milj. kr. ^kosinader som kommer attbelasta staten redan innevarande ^budgelår. I den följande redovisningen ingårdessa 6,7 milj. kr. - fördelade på verksamhetsområden - i de siffror som angesför innevarande ^budgelår. 1.Förvaltning av fastigheter och lokaler ^omfallar fastighetsförvaltningsamt frågor som rör ^disposiiion av lokaler, ^uiredningar om myndigheternaslokalbehov, ^inhyrning samt uthyrning. 1979/80:100 Bilaga 11 Den av byggnadsstyrelsendisponerade lokalarean uppgick till ca 7 milj. ^m^^^ vid utgången /79, varav ca 5 milj. ^m^^^ avsåg statsägda lokaler.^Byggnadsslyrelsen räknar med en ökning av det ^toiala ^lokalbeslån^det med1^-3^%^ . Andelen inhyrda lokaler beräknas minska från till ca 15%under en tioårsperiod. Planering och genomförande av ^omdis-^posilioner sker^konlinueriigl för all ^möla förändringar i myndighetemas lokalbehov. ^Resultairäkning förfastigheter som förvallas av Av beräknad ändring 1980/81 Ersättning för lokaler somupplåts till statsmyndigheter 1834497000 4- 548503000 Hyror och arrendenför lokaler och markområden somupplåts till enskilda 74200000 ^+^ ^ ^ ^ 21400000 Diverse inkomster 20 351000 - 5 151000 Summa ^inkomsler 1929048000 ^+^ ^ ^ 564752000 Reparations- och underhålls kostnader ^m. 576747000 4- 132853000 ^Hyres-och^arrendeutgifler ^m.m. 557930000 4- 144970000 Kapitalkostnader a) avskrivningar 81383000 4- 93617000 b) ränta påkapitalet - 4- 700000000' Summa ^ulgifter 1216060000 4-1071440000 Överskott att tillföras ^Slatsbudgelen 712988000 - 506688000 ^'^ Beräknad enligt ^slalens normalränta (/80 9 1/; jfr SFS 1979:525). I ^förslagel ^lill resultaträkningför fastighetsförvaltningen ^budgetårel 1980/81 beräknar ^byggnadsslyrelsen ensammanlagd ökning av hyresinkomsterna med ca 570 milj. kr., ^vaav ca 550 milj.kr. från ^slatliga ^lokalbm-^kare. Under posten till Diverse inkomster beräknasen minskning med ca 5 milj. kr. Minskningen förklaras av att^rundradioavgifismedel för avskrivningar av ^invesleringar i radio- och^lelevisionshus ^efler omläggningen av ^budgelsysiemel beräknas ^ulanför^slatsbudgelen. Under ^ulgifterna för fastighetsförval^tningen har^byggnadsslyrelsen ^beräknai sammanlagt ca 710 milj. kr. för reparations- ochunderhållskostnader ^m.m. Av ^beloppel avser ca 423 milj. kr. ^faslighetsdrifi,^vilkel innebär en ökning om ca 67 milj. kr. För fastighetsunderhåll ^samlombyggnad och ^komplellering beräknar ^byggnadsslyrelsen ^sammanlagi ca 222milj. kr., varav ca 13 milj. kr. avser slottsbyggnader ^m. och ca 10 milj.kr. ^Detla innebär ökningarmed resp. 61,5 milj. kr., 4,6milj. ^administralionskoslnader för^programmei beräknas ^lill ca 65 milj. kr., dvs. en ökning med ca 2,5 milj. kr.Förräntning av del av ^byggnadssty- 1979/80: 100 Bilagall 54 ^relsen förvaltade kapitalel beräknas med statensnormalränta för innevarande budgetår till 700 milj. kr. Avskrivningarnaberäknas till 175 milj. kr. Överskottet av ^faslighelsförvaliningen beräknasuppgå ^lill ca 206 milj. kr. Anskaffning av fastigheter och lokaleromfattar delprogrammen ^Byggnadsprodukiion och ^Easlighetsköp. Till^programmei hänförs också ^inhyrningar i de fall dessa förutsätter nybyggnadtill en beräknad investeringskostnad av 2 milj. kr. ^Delprogrammel ^Bygg-^produktion omfattar^projekiering och ^produklion (byggande). För projekteringen anlitasutomstående konsulter. Projektledning utförs av ^projekle-^ringsbyrån och iviss ^ulslräckning av de regionala ^byggnadsförvallning-^arna.^Byggnadsförvallningarna svarar även för byggledning, kontroll och besiktning.^Eör utförandet anlitas entreprenörer eller de tre ^egenregienhe-^lerna iStockholm, och . De senare omsätter sammanlagt ca 195 milj. kr. perbudgetår varav huvuddelen inom anskaffningsprogrammet.