prop · G30374 · 1979-12-31 00:00:00 — Samtligaremissinstanser tillstyrker att kronotorpare ges en generell och oförbehållsamrätt tiU friköp av byggnader med tomt under förutsättning av 1979/80:74 78 attkronotorpet är försett med tjänligt bostadshus. Lantbruks styrelsen fömtsätteremellertid att en sedvanlig läiiiplighetsprövning sker i samband medfastighetsbildningsförrättningen. Även i länframhåller att innan förvärv av kronotorp med tomt och byggnad samtfastighetsbildning sker bör det prövas om fastigheten är lämplig som permanentbostadeller för fritidsändamål. Domänverketsförslag att kronotorpare som driver aktivt jordbruk normalt bör ges rätt tillförvärv av hela torpet efter tillstyrkan av lantbmksnämnd ochfastighetsbildningsmyndighet godtas i huvudsak av samtliga remissinstanser. Länsstyrelseni finner det nödvändigt att såväl lantbmks- som fastighetsbildningsmyndighetemages ett inflytande när fråga uppkommer om förvärv av hela kronotorp. Härigenomges enligt lantbmksnämnden möjlighet att verka för attåkermarken på de kronotorp där aktivt jordbruk inte längre bedrivs kantillföras de kronotorp i området som bedöms vara utvecklingsbara jordbmksföretag. Såvällantbruksstyrelsen som i framhåller atthuvuddelen av kronotorpen är belägna inom ett område där det s. k.glesbygdsstödet kan utgå till vissa mindre jordbmk fr. o. m. den 1 juli 1978.1dessa områden skall enligt lantbruksstyrelsen lantbmksnämndema i arbetet med jordbmketsoch skogsbrukets rationalisering också ta större regionalpolitisk hänsyn äntidigare. Den jordpolitiska prövningen av fastighetema sker härigenom numeraefter andra regler och även småjordbmk som i kombination med annansysselsättning kan utgöra försörjningsunderlag för en familj betecknas numerasom utvecklingsbara och kan få statligt stöd för nyetablering ochinvesteringar. Lantbmksnämndema torde därför enligt lantbmks- och länsstyrelsenfå möjlighet att tillstyrka ett betydligt större antal förvärv av kronotorp äntidigare då det inte synes nödvändigt att den nybildade fastigheten ger sin bmkarefull sysselsättning. Det är tillräckligt att den utgör ett lämpligt komplementtill annan sysselsättning i orten. Att den inte kan byggas ut till ettrationellt lantbmksföretag får således inte enligt remissinstansema avgörandebetydelse varken från stöd- eller fastighetsbildningssynpunkt. Förslagenrörande forvärvsfrågan utgör enligt RRV en rimlig avvägning mellan å ena sidanen strävan att ge arrendatorema ökade möjligheter att skaffa eget hem och åandra sidan en anpassning till gällande jordbmks-och skogspolitik. SKKFgodtar i huvudsak de förslag angående principer för förvärv av kronotorp somdomänverket framljt men framhåller att formeU rätt att få friköpa hela denarrenderade arealen för en överkomlig summa har varit ett representativtönskemål, vilket framförts av kronotorpama. De aktuella arealernapå kronotorpen har enligt SKKF varit undantagna från domänverkets produktivaareal att det endast är av formella skäl som de inte ännuregistrerats som självständiga enheter. Huvudregeln bör därför vara, att kronotorpsinnehavarenskall ha rätt att friköpa hela den arrenderade arealen. Undantag bör enligt SKKFendast förekomma om synnerligen starka skäl föreligger. Sådana skäl är i stortendast att säkerställa ett effektivt omhändertagande av befintlig . Lantbruksstyrelsenkonstaterar att det i vissa fall i samband med forvärv av torp med åberopandeav främst sysselsättningsskäl kan bli aktuellt att förvärva även skogsmark.Hänsyn bör härvid enligt styrelsen tas till såväl köparens önskemål ochsysselsättningsbehov som och kronotorpets storlek, belägenhet ocharrondering. På gmnd av de varierande 1979/80:74 79 förhållandensom råder i dessa avseenden anser styrelsen det inte vara lämpligt med ettgenerellt ställningstagande i frågan. Även i länframhåller liknande synpunkter. Samtligaremissinstanser godtar av domänverket föreslagna normer for värdering avkronotorp vid förvärv samt regler för erläggande av köpeskillingen. Förslagtill tidpunkt för ikraftträdande av domänverkets forslag Domänverketföreslår att de nya reglema beträffande beräkning av avträdesersättning skall tiUämpasretroaktivt fr.o.m. , medan företrädama för SKKF i särskiltyttrande till utredningen framhåller att de nya reglema under vissa fömtsättningarbör gälla retroaktivt fr. o. m. . i länframhåller att skillnaden i avträdesersättning kan bli betydande beroende påvilken regel som tillämpas. För att undvika alltför stora orättvisor finns detenligt mening skäl att beakta vad SKKF framfört i sitt yttrandeantingen genom att tillämpa de nya reglema retroaktivt fr. o. m. ellerockså genom att för åren 1%7-1977 göra någon form av jämförande skälighetsprövning. Lantbruksstyrelsenbedömer det svårt att förskjuta tidpunkten för bestämmelsemas ikraftträdandelängre tillbaka i tiden än vad domänverket föreslagit men anför att man ärmedveten om att de nya reglema oftast ger ett betydligt bättre ekonomisktutfall för kronotorpama vid beräkning av avträdesersättning . Kronotorparemed avräkningar enligt de äldre reglema skulle därför enligt lantbmksstyrelseni viss mån kunna kompenseras genom en något försiktigare värdering i sambandmed eventuella friköp. SåvälRRV som i finner domänverkets förslag logiskt välunderbyggt. Om det emellertid befinns lämpligt har inte något atterinra mot att retroaktiviteten utsträcks ytterligare bakåt i tiden. SKKFanser att de kronotorpare som fortfarande och utan avbrott haft arrendekontraktmen genom automatiken i ändringen av reglema tvingats att övergå till kontraktenligt nya jordabalken inte skall erhålla sämre villkor än de kronotorpare,vilka lika automatiskt erhåller samma kontrakt efter . Samtligakronotorpare, vilka innehar kontrakt av den nya typen bör därför enligt SKKF avrättviseskäl få avträdesersättningen omräknad enligt de normer vilka föresljitsav domänverket. Vidare anförs att även f. d. kronotorpare som haft en obmtenkontraktsförbindelse med sina gamla hem på kronoparkerna bör få rätt attförvärva dessa. Förvärv bör i dessa fall underlättas genom att man i sambandmed köpet omräknar deras avträdesersättning till det värde, vilket skulle hagällt, om man använt sig av de i utredningen föreslagna normema. Rätt till retroaktivitetenligt denna regel bör enligt SKKF gälla fr. o. m. år 1%7. Blandde kronotorp som förvaltas av domänverket och som kronotorpsutredningenredovisat under samlingsmbriken K/ä finns vissa belägna ovan odlingsgränsen, s.k. fjällägenheter. Huvuddelen av fjällägenhetema förvaltas emellertid av lantbmksstyrelsen.Riktlinjema för förvaltningen av sistnämnda lägenheter behandlas f. n. av denav regeringen 1979/80:74 80 tillsattautredningen om förvaltning av Qällägenheter m. m. inom renskötselområdet, den s.k.fjällägenhetsutredningen (Jo 1976:09). Enligt lantbruksstyrelsen bör deriktlinjer för förvaltning av fjällägenheter som kan komma att bli följden avnu pågående fjällägenhetsutredning gälla även för av domänverket förvaltadetorp ovan odlingsgränsen. I detta instämmer i länsom anser att samma principer vid fnköp av fjällägenhet skall gälla oavsettupplåtelseform och förvaltningsmyndighet. Kammarkollegieterinrar om att överlåtelse av sådan kronomark ovanför odlingsgränsen som stårunder statens omedelbara disposition samt mark på renbetesfjällen skall medhänsyn till berörda rennäringsintressen avgöras av regeringen. Utredningenom fjällägenheter framhåller att den allmänt inte har något att erinra mot kronotorpsutredningensförslag så länge det är fråga om friköp nedan odlingsgränsen. Däremot anser manatt stor restriktivitet skall iakttas, då det gäller avveckling av fjällägenheter,dvs. sådana lägenheter som är belägna ovan odlingsgränsen.