prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Man kan således inte förvänta sig att de ökade^salsningar på forskningen som vi nu gör ^annal än i undantagsfall kan bidra^lill all lösa problem som är ^akluella ^Prop.1979/80:100 Bilaga 12 379 ^Däremoi bidrar de till ^iitlbygga upp den kunskap som fordras för alt lösa problem som möter oss fram . De långa perspektiv som således måste anläggas för ^bedönmingarav forskningens roll i ^samhällsuivecklingen leder ^niilurligl ^lill all också resursfrågorna för forskningen -^lillgång på ^forskarulbildad ^personiil. - måste ses långsiktigt. Del är inte möjligt all nä en ^tillfiedsställandc utveckling avforskningen under en längre lid med enbart ^lillfälligaökningar av forskningsresurserna. Jag gav i förra ^budgelproposilionen uttryckät ^della ^synsäll bl. a. genom all föreslå alt s^ärskilda medel skulle anvisasför dyrbar vetenskaplig utrustning och att ^dessii medel successivt skulle förstärkas. I propositionen1978/79: 119 om forskning och forskarutbildning ^m.m. framhöll jag att del är^nödvändigl all sträva efter en balans mellan ^å^ ena sidan den grundläggandeforskningen och ^forskarulbildningen, ^å^ andra sidan sektorsforskningen. Densenare måste kunna bygga på den forskning och utbildning som bedrivs inomhögskolan. Denna skall bistå sektorsforskningenmed ^forskarulbildad personal, nya kunskaper vunna genom grundläggande forskningoch en välutvecklad forskningsmiljö. Den översikt av forskningsbudgetens^siruklur ^somjag har ^redovisal visar all ^seklorsforskningen förstärkts^kraftigl under de ^senasle åren. ^Åven ^della förhållande gör del enligt minmening angelägel ^atl nu gå vidare med en ^forlsall uppbyggnad avforskarutbildningen och den grundläggande forskningen. Vad jag nu har anfört^ulgör för mig avgörande skäl för alt i det följande förorda en ^belydande^försiärkning av resurserna ^lill forskarutbildning och forskning, ^tolall ca70 ^milj.kr. för budgetaret 1980/81.^Eör all ^underiälla den ^längsikliga planeringen av ^forskningsverksamhelenvill jag redan nu anmäla all jag för de därefter följande budgetåren kommer attförorda ^förslärkningar av ^molsvarande ^omfallning. I den^forskningsbudgei som jag lägger fram i del följande har jag fäst särskild^vikl vid ^behovel av all förslärka högskolans ^forskningsorganisa^lion.Basresurserna under ^fakulleisanslagen föreslås uppräknade med ^drygl 18 milj,kr. Därigenom kan man bl. a. i ^avvakian på ställningstagande ^lill^lärartjänslulredningens förslag ^inräita ^ytteriigare extra forskartjänster.Jag förordar också, i enlighet med ^UHÄ:s förslag, en uppräkning med 5^milj.kr. av de medel som är avsedda all möjliggöra universitetslektorers^(motsv.) Genom ochregeringens beslut med anledning av ^prop. 1978/ 79: 119 kommer ändrade ^leglerför behörighet ^lill forskarutbildning att gälla ^fr.o.m. ^läsårel 1980/81.^Detla kommer all medföra all ^sloia grupper som inte gått igenom traditionell^universilelsulbildning får allmän behörighet ^lill forskarutbildning. Somexempel kan nämnas sjuksköterskor, förskollärare, fritidspedagoger. Del är^sannolikl all dessa nya forskarstuderande, ^älminslone inledningsvis, ^inlekommer all ha samma ^möjligheier som 1979/80:100 Bilaga12 380 andra grupper av forskarstuderande att finansiera sin forskarutbildnin^g^genom ^l.ex. innehav av ^assislenl- eller ^amanuensljänst eller arbete inomforskningsprojekt. Jag kommer i det följande att föreslå att ^anlalet utbildnin^gsbidragför doktorander ökas med 75. ^Medlen förforskningsanknytning och kons^tnärligt utvecklingsarbete föreslås förstärktamed 2 ^milj.kr. Jag vill erinra om att ^högskoleenhelerna har^cll ansvar för forskningsanknytningen av den grundläggande utbildnin^genockså oavsett de särskilda medel som av ^siaismaklerna ^lilldelas för deltaändamål. Denna verksamhet har en central roll för all ^knyla samman deutbildningar inom högskolan, som saknar forskningsöverbyggnad, med högskolansforskningsverksamhet. Jag kommer i detföljande ^atl förorda inrättande av tjänster som professor ^(L 22) inomområdena spanska, långvårdsmedicin, ^onkologi, cancer-epidemiologi,^reumatologi, fjärranalys - särskilt tillämpad fjärranalys, ^ma^lerialvetenskap,^polymera materials egenskaper och användning, ^arbels^miljöutformning och^kvalitelsleknik ^saml för den ^lemaorienierade forskningen i två^ijänsler inom vartdera av lemana ^Hälso- och sjukvården i ^samhällel ochKommunikation ^-^ överföring av ^informalion. Vidare för ^jiig fram förslag omomvandlingar och ^omprioriteringar inom givna resurser inom följande områden:massmedieforskning, klinisk ^bakle-^riologi, ^anestesiologi ^-^ särskiltintensivvård, fasta tillståndets kemi och datalogi (två tjänster). Jag tarockså upp medel för en gästprofessur vid ^lekniska högskola. Vid^forskningsiåden bör inrättas tjänster som professor ^(L 22) inom områdena ^bysantinologi,historisk ^demografi och ^hälso-och sjukvårdsforskning. beräknar jag en medelsökning om sammanlagt drygt47 milj. kr. Därtill kommer all jag förordar en ^forlsall ökning av medlen fördyrbar ^velenskaplig ^ulrusi^ning med 10 milj. kr. ^lill 25 milj. kr. UHÄ har i sina förslag^lill ^anslagsframslällning även ^angell riktlinjer för utbyggnaden av denhumanistiska och leologiska forskningen t. o. ^m. ^bud^getårel 1984/85. Jaganser denna ^långlidsplanering värdefull men finner del inte möjligt att göraen närmare prövning av förslagen sä länge ^inle planer föreligger även förövriga vetenskapsområden, varigenom man kan väga skilda yrkanden ^mol varandra.UHÄ har även ^redovisal att arbete pågår med ett principprogram med en gemensammålsättning och planering för den odontologiska forskningen i . Initiativet härtill har ^lagits av deodontologiska fakultetsnämnderna. Jag finner alt även denna ^långlidspla^neringär värdefull och räknar med alt berörda myndigheter fullföljer densamma. Jag har i detföregående - och också i ^lidigare budgetpropositioner -berört ^behovel avgrundläggande forskning för alt på ^sikl lägga en grund för en förnyelse av^vårl näringsliv. Denna fråga har också tagils upp av ^UHÅ i dessbudgetförslag, ^Ingenjörsvelenskapsakademien i dess rapport ochkonkurrenskraft till regeringen och styrelsen för ^Prop.1979/80:100 Bilaga 12 381 teknisk utvecklin^g^ ^(STL^M^ i dess , ^SlU-per-^spekiiv 1979. Del genomgående^temiit i särskilt de ^sisinämndaskrifterna är alt den tekniska och^niiltirvctenskapliga forskningen nu måste tillförasbetydande resurser. Del ur inom ^dessii områden som grunden måste läggastill en industriell utveckling som ^kiinge ^vårl näringsliv en långsiktig konkurrenskraft. ^Samiidigi betonasockså ^angelägenhelen av all särskilt ^siödja sådana områden där kanbedömas pä sikt ha antingen ^kompiirativa fördelar eller behov av all närafölja den internationella utvecklingen. Exempel på sådana områden är^inftiimiilionsteknik, ^mikroelektroleknik, biovetenskaper ochmaterialvetenskaper. De nämndaforskningsområdena stämmer väl med de inriktningar jag i ^lidigare budgetpropositionerhar angivit bör eftersträvas inom den ^mate-^malisk-nalurvelenskapliga ochtekniska forskningen. Flertalet av de nya professurer ^somjag tar upp för de^matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna faller också inom de angivnaområdena, vilket framgår av min gjorda redovisning. Jag avser vidare altvid min fördelning av ^basresursför-^stärkningarna på fakulteter läggatyngdpunkten på naturvetenskap och ^leknik. Även om det således nu är angelägel alttillföra naturvetenskap och teknik^belydande nya resurser får ^della förhållande ^inle leda ^lill en ensidiguppbyggnad av vår forskningsverksamhet. Humanistisk, samhällsvetenskaplig ochmedicinsk forskning är oundgängliga för utvecklingen av välfärden ochkvaliteten i vårt samhälle. Jag har ^tidigaie^framhållil, och det förtjänar att upprepas, alt det ^inle är möjligt ^atlbygga ^elt väl fungerande samhälle baserat på ^ell ^lekniskl högtståendenäringsliv utan ^belydande bidrag från forskningsområden, som riktar in sig påförändrade mönster för kulturella aktiviteter, nya former för kommunikationerinom och över nationella gränser, skyddet av personlig ^integrilel, ändradebeslutsstrukturer inom demokratins ram och fördjupad social omvårdnad i vidbemärkelse - för all endast nämna några aktuellaproblem. Därför förordar jag också en. om än begränsad, utbyggnad av resursernaäven för sådana forskningsområden. Inrättandet av ^ijänstsom professor är ^elt av de få medel regering och riksdag har för ^atl styraresurser direkt ^lill ^ell ^avgränsal forskningsområde. I många fall kan deltavara tillfyllest. Det gäller ^l.ex.när ett nytt forskningsområde växer fram inom ramen för ^elt ämne. Enprofessur inom det nya forskningsområdet innebär då ^elt statsmakternaserkännande av en specialisering inom del gamla ^ämnel. ^Forskningskapacilet ochlämpliga sökande ^lill en professur finns i allmänhet i det nya ämnet.^Situalionen blir emellertid en annan om regering och riksdag skulle viljastödja ^elt ^nylt område som antingen ligger mellan olika ämnen eller går tvärs över skilda ämnesgränser. I sädanafall är inte alltid en professur det^mesl ändamålsenliga sättet att initieraforskning. Enligt min uppfattning är del ^nödvändigl au prövaolika ^meloder för all 1979/80:100 Bilaga 12 382 stimulera ^ftamväxlen av forskning. ^Ell skäl ^iir bl.a. att ^loibältrii högskolans möjligheter att bistå ^seklorsforskningen. ^Dennii är inte ^disciplinorien-^leradpå samma sätt som hö^gskolans forskning. Ofta ^eftcifrågar ^sektorsoi-^ganenforskning av just det slag som ligger mellan disciplinernaeller går över gränserna för dem. De problem som sektorsforskningen skallangripa är inte av naturen ^struktureiiide ^enligi ^mönslrel för ^högskoliins^läkullels-^och ämnesindelning. Inom högskolan har ansatser ^gjoits för attmöta dessa nya forskningsbehov. Den mest omfattande är lemaforsknin^gen i Linköping.Andra exempel är centrumbildningar såsom centrum för tvärvetenskapliga studieri och ^forskningspoliliska ^inslilulet i . Uppbyggnad av resurserför konsumentforskning, jämställdhetsforskning, ar-betsvetenskaplig forskningoch energiforskning inom samhällsvetenskaplig fakultet är andra exempel. Jaganser ^atl man nu bör pröva en modellsom innebär att medel anvisas till en eller flera högskoleenheter för ^atlpåbörja uppbyggnaden av ^etl forskningsområde som bedöms vara angelägel. Fördelenmed denna modell är alt den intebinder resurserna ^lill en specialiserad ^tjänsl utan ger frihet ^iitt ange^etl vidare forskningsområde. Modellen medger också att forskningen kan byggasupp så att säga ^undcriftån. Om professurer inrättas inom områdetkan delta ske när kvalificerade sökande finns och en viss ^siabilitel i^forskningsverksamhelen ^h^tir ^uppnålls. Jag förordar all denna modell nuprövas för två områden. Det ena bör vara barnkultur och förläggas till i och delandra marin teknik förlagt tillChalmers tekniska högskola. För vartdera området bör anvisas . underdel första verksamhetsåret. Jag återkommer under resp. anslag ^lill enutförligare beskrivning av områdena. I detta sammanhang ^villjag erinra om alt ^L^IHÄ har i uppdrag att utvecklafakultetsprogram för forskning. 1 flera sammanhang hardel ^uttryckls oro för ^rekryleringen ^lill forskarutbildning. I ^prop.1978/79: 119 om vissa frågor rörande forskning och forskarutbildning framhölls^atl del ^f. ^knappasl finns underlag för all bedöma om ^anlaletdoktorander generellt är för litet, lagom eller för högt. Del förefaller docksannolikt att rekryteringen till vissa ämnen är alltför begränsad och alt deldärför på kan uppstå ^brisl på personer med forskarutbildning inomvissa områden. I nämnda proposition framhölls vikten av all de studerande inomallmänna ^ulbildningslinjer kan erbjudas möjlighet ^lill en ämnesfördjupningsom också läcker ^evenluella särskilda förkunskapskrav för ^lilllräde ^lillforskarutbildning. Därigenom skulle de studerande bl. a. få ^bälire^möjligheier all ^efler ^ulbildningen välja mellan all gå ut i arbetslivet och^atl fortsätta med forskarutbildning. Det ankommer på UHÄ ^atl prövamöjligheterna ^atl i ökad ^ulslräckning ^låla fördjupnings-studier ingå iallmänna ^ulbildningslinjer. I ^enlighel medriksdagens ^beslul med anledning av ^prop. 1978/79: 119 ^Iräder nya regler förbehörighet ^lill forskarutbildning ikraft . Dessa regler innebär all stora grupper frän^icke-i^radiiionell ^högskoleulbild- 1979/80:100 Bilaga12 383 ning får ^allmiin behörighet för ^f^t)rskarutbildning.^Rekryteringsundcrliiget för forskarutbildningen breddas härigenom ^avsevärl.Kvinnor utgör ^f.n. endast en minoritet av de ^forskarstuderiinde. Jag anserdel angeläget alt delta förhållande ändras. Jag vill här påpeka ^atl de nyagrupper, som ^geni^mi de ändrade ^reglema får ^allmiin behörighet tillforskarutbildning, har stor andel kvinnor. 1978/79: 119 ^fiamhöll jagangelägenheten av ^förbätlrade insatser för information om forskning ochforskningsresultat. ^Eör innevarande budgetår har anvisats 4 ^milj.kr. Medlendisponeras av ^FRN. Av ^medelsramen har 2 milj. kr. avsat^ts för stöd ^lillhögskolans ^samhållsriktade forskningsinformation. Jag kommer i del följandeatt vid min anmälan av anslaget föreslå en ^krafiig^försiärkning av resurserna för forskningsinformation. 1 de förslag om uppräkningav basresurser för forskning och forskarutbildning som UHÄ lämnat ^ingär bl. a.ökade resurser för högskolans forskningsinformation. 1 enlighet med vad jag anförde i nämnda^proposiiion har ^FRN av regeringen fått i ^uppdiiig ^atl utreda möjligheternaalt ge ut populärvetenskaplig litteraturi upplagor med mycket lågt pris. ^FRN har redovisat förslagmed anledning av ^detla uppdrag. ^FRN har under ^utred^ningsarbelel hönSvenska , ^Sliftelsen ^Lilleialur-^främjiindel,^Eolkbildningsförbundel, Bok-, pappers- och ^konlorsvaruför-^bundel, , Föreningen , samt . Förslaget innebär ikorthet all ^ERN får ^ansvarei ^fören ^försöksverksam^hel som syftar ^lill attutveckla stödformer för den populärvetenskapliga utgivningen i Sverige.Verksamheten, som avses omfatta en treårsperiod med början ^budgetårel1980/81^,^ skall la sikte på att stödja en utgivning om högst 45 titlar . ^Förslagel innebär all nämnden inte har funnit del möjligt ^atl förorda enutgivning av populärvetenskap som ^femkronorsböcker enligt modellen En bok löralla. ^Lilleraiurfrämjandet, som svarar för utgivningen av nämnda serie, ansesinte ha nödvändiga produktionsresurser för alt ta ansvaret för ^ulgivningen avpopulärvetenskapliga böcker. 1 denna bedömning instämmer samtligaremissinstanser, däribland Litteraturfrämjandet. Jag delar givetvis också dennabedömning, men jag vill i ^likhei med ^ERN och Litteraturfrämjandet betona allde ^erfarenheler som vunnits genom ^Lille^raiurfrämjandet ^s^ ^dislribulion av^femkronorsböckerna bör ^tillvaralas på ^ell ^lämpligl ^säll. Jag finner ^FRN^:^ ^s^förslag om ^försöksverksamhel i stort sett ändamålsenligt. En rad frågor, somnämnden på grund av lidsbrist inte ^kunnal belysa, ^måsle närmare klargörasinnan en stödform fast ^elableras. Det gäller t. ex. i vilka former ^elt stödskall utgå och ^kontaklfoimerna mellan ^anslagsgi-^vande ^myndighel ^å^ enasidan och förlag och distributörer ^å^ den andra. Även relationerna mellan^föriag och distributörer ^måsle ^yllerligare belysas ^Prop.1979/80:100 Bilaga 12 384 och de ^ckonomiskii ^kiilkylernii utvecklas. ^FRN utgår^ftån ^atl ^dcssii och ^andiii ^ftå^gor skall belysas genom den ^föresliigna^försöksverksiimheten och ^jiig delar denna ^iippfiittning. ^Slaicns kulturråd har^imsvai för det ^st^iitliga stöd somutgår för att ^stimiileiii ut^givning och försäljning av litteratur. Slödel har numera en betydande omfattningo^ch täcker en rad ^olikii^bokkaiegorier, bl. a. fackböcker. Rådet har därför en god överblick av^bokmarkniiden och har därtill föl^värval en betydande ^er^f^tirenhet av hur olika stödformer ^ftingerar. ^FRN har i utförandet avsitt uppdrag haft fortlöpande samråd med . Detta samarbete börfortsätta även under försöksverksamheten och del kan vid försöksperiodens slutfinnas anledning överväga också frågan om fortsall huvudmannaskap för en fastetablerad verksamhet. Jag återkommer i ^annalsammanhang ^lill regeringen med förslag ^lill riktlinjer för hur^försöksverksamheien med ^slöd ^lill ^uigivning och försäljning avpopulärvetenskaplig litteratur skall bedrivas. För /81 harjag beräknat . motcancer erhåller ^f.n. ^etlstatligt bidrag på 3 milj. kr. kan dock med hjälp av gåvor ochdonationer ge ^etl ^slöd ^lill cancerforskning som ^f^ ^n. uppgår ^lill sammanlagt ca 28 ^milj.kr. svarar därmed i praktiken för denabsoluta merparten av Slödel ^lill cancerforskning. Föreningen har ^etl nära^samarbele med de medicinska och naturvetenskapliga forskningsråden (MER ochNER) vid bedömning av forskningsprojekt ^m.m.Forskningsråden finansierar ^f.n. inga direkta cancerforskningsprojekt. Inför^budgetårel 1980/81 har framhållit all den med nuvarandeekonomiska ^lillgångar ^inle längre kan svara för ^atl stödet ^lillcancerforskning bibehålls på en rimlig nivå. Enligt bör nu definitivställning tas ^lill formerna för finansiering av cancerforskningen i Sverige.Föreningen föreslåratt ^slals^bidragel ^lill föreningen ökas med ^sammanlagi19 milj. kr. Av ^bidragel bör 3 ^milj.kr.användas för ^informalionsverksamhel. UHÄ, ^FRN, MER och NERhar ^avgelt yttranden över förslag. Samtliga dessa ^myndighelerbetonar alt statens ^slöd till cancerforskning hör kanaliseras genomforskningsråden. Jag delar denna uppfattning. har gjort^ytlerst värdefulla ^insalser genom sitt stöd ^lill cancerforskningen.Forskningsrådsorganisationen, främst då ^MFR och NER, bör dock svara för detstatliga stödet ^lillcancerforskning. Jag kommer i det följande ^atl föreslå alt ^MFR: ^s^ anslagökas med 3 milj. kr. för ^atl möjliggöra för ^rådel att finansiera ^projekl ^m.^m. Jag kommer i annat sammanhang att föreslå regeringenall uppdra ål ^MFR att tillsammans med ^NFR och mot cancerutreda frågor rörande den närmare utformningen av överföringen frånRiksföreningen forskningsråden av ansvaret för de delar avcancerforskningen som motsvaras av 1979/80:100 Bilaga12 385 resursförstärkningen för ^närmasl ^berördiiforskningsråd inom ramen ^föi de forskningsresurser ^somjag har ^förordalför . Delta skall givelvis ^inle innebära ^atl inte på samma sätt som mångaandra organisationer fortsätter attge stöd och bidrag till forskning. Ett viktigt led i föreningens arbete ärinformationsverksamheten. bör även fortsättningsvis erhålla statligt bidrag. Allteftersom ansvaret för^canccrforskningen ^övertas av forskningsråden bör ^statsbidiaget i ökad^ulslräckning och slutligen ^hell avse föreningens ^informalionsverk^samhel. 1 en gemensam skrivelse den3 har ^FRN och^forskningsiåden ^hemslälll all forskningsråden ges ^möjlighel ^lill ersättningfrån del centrala täckningsanslaget i statsbudgeten för merkostnader till följdav ^avtalsen^liga lönehöjningar. Denna fråga är ^lekniskl komplicerad ochbere^ds ^f.n. I föregående års^proposiiion angående ^byggnadsarbelen ^m.m. förordade jag att särskilda medelskulle anvisas för finansiering av särskild dyrbar vetenskaplig utrustning ianslutning till forskningsprojektfinansierade av forskningsråd. Motivet var bl. a. den snabba tekniskautveckling som gäller för vetenskaplig utrustning och del därav föranleddabehovet av förnyelse av denna för alt den svenska forskningen skall kunnabehålla sin s^tällning i den ^inlernalionella forskningsutvecklingen. Jag anser^atl del är nödvändigt all stegvis förslärka resursernaför delta ändamål och förordar ^däiför i det följande under anslaget Inredningoch ^ulrusining av lokaler vid högskoleenheterna ^m.m. en uppräkning av^koslnadsramen Till forskningsrådsnämndens ^disposiiion ^lill 25 ^milj.kr. För all ^underiälla en mer^långsiklig planering av inköp av dyrbar ^velen^skaplig ^ulrusining förordarjag vidare all särskilda ^koslnadsramar om 12,5 ^milj.kr. förs upp under nämndaanslag såväl för ^budgetårel 1981/82 som ^budgeiårei 1982/83. Det ger^möjlighel för berörda ^myndigheler ^atl redan nu planera inköp av dyrbar^velenskaplig utrustning under de tre närmaste budgetåren upp ^lill ^sammanlagi50 ^milj.kr. för universite^t^ och högskolor ^(UUH) härigenom ettbeställnings-bemyndigande som möjliggör all värdefull ^velenskaplig utrustningsnabbare kan komma forskarna till del. För ^atl belysa dekrav som kan komma att ställas på investeringar i dyrbar ^velenskaplig^ulrusining ^villjag i korthetredovisa några ^objekl som jag har erfarit nu ^diskuleras inom vissaforskningsområden. ^diskuleras intresset av och möjligheterna^atl bygga en europeisk ^synk-^rotonljuskälla. Denna skulle utnyttjas av,förutom atom- och ytfysiker, biologer, kemister och medicinare. Om Sverigeansluter sig till detta projekt krävs dyrbar ^kringulruslning för de experimentsom svenska forskare vill göra vid ^synkrolonljuskällan. Inom den astronomiskaforskningen diskuteras eller står flera ^projekl inför ett förverkligande. Denforisatta forskningen inom rymdområdet som i sin tillämpade del har^industripolitisk ^belydelse är ^ell ^annal område som kräver dyrbar^velenskaplig ^ulrusining. 1979/80:100 Bilaga12 386 ^Jiig vill slutligen nämna den svenska forskningen vid^acceleratorer. Nuvarande ^acceleratorer är eller kommer inom de närmaste årenalt vara föråldrade och den internationella utvärdering av forskningsområdetsom skett på uppdrag av ^NFR visar att de ^resuiser som slåils ^lillförfogande är splittrade och otillräckliga. De svenska bidragen ^lill forskningfältethar enligt utvärderingsgruppen därför minskat i betydelse trots ^etl ^goll^velenskapligl kunnande. Man kan ^förulsc all behov ^iiv lunga^ulruslningsenhcter inom ^della ^forskningsfäll kommer all ^aklualiseras under^1980-lalel. Jag avser all ^åierkomma till regeringen i dessa frågor. De områden jag har nämnt äri huvudsak sådana där forskningen bedrivs i internationell samverkan. Deönskemål om dyrbar ^velenskaplig utrustning som kan komma från enbart dessaunder den period jag ^h;ir angivit kan uppskattas till mellan 50 och 60milj. Därtill kommer självfallet behov av förnyelse av vetenskapligutrustning från alla övriga forskningsfält. ^Åven om således en ^krafiig^försiärkning nu sker av resurserna för dyrbar ^velenskaplig utrustning strykermin redovisning under kravet på en omsorgsfull prioritering också på ^detlaområde. UHÄ har ^föreslagil att enavstämning nu bör göras av anslag och planeringsramar för den utbildning sommotsvarar den vid de tidigare filosofiska fakulteterna. Jag delar UHÄ: ^s^uppfattning. Jag tar i del följande upp tre sammanhängande delfrågor, nämligenfrågan om ^resurssiandarden för utbildningen inom del tidigare området medfritt ^tilllräde. ^avstäm-^ningen av anslag och planeringsramar för linjer inomyrkesutbildningssektorer och den motsvarande ^avslämningen för lokala och individuella linjer och enstaka kurser. UHÄ har ^lagl fram^etl dimensioneringsförslag för /81 som innebärenkapacitetsminskning i förhållande till innevarande ^budgel^år med ca 5 000^årssludieplalser, varav ca 4 500 inom del tidigare fria området, viduniversiteten i , , och ^Göleborg. ^UHÅ anser att detdärigenom blir möjligt ^atl återställa den resursstandard per ^årsstudiepla^tssom ^enligi ^UHÄ:s beräkningar gällde före högskolereformen. Enligt min uppfattningbör standarden per ^årsstudieplats i ^fortsäUningen höjas genom ^resurspåslagoch inte genom antagningsminskningarsom ställer studerande utanför sökta utbildningar. Jag erinrar om att förinnevarande budgetår en sänkning av planeringsramarna motsvarande 1 500års-studieplatser har ägt rum ^(UbU 1978/79:31 ^s. 5 ^f). Någon motsvarandeminskning bör inte ske /81. Jag är beredd att la ^UHÄ:sberäkningar ^lill utgångspunkt för en ^kvalitelsavstämning inom ^detla område,även om jag inte kan ^godla dem i alla delar. Jag återkommer härtill i delföljande^. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 12 387 Låt mig först ^erinni om attden ^iivgöriinde ^f^tiktorn i ^deltii^sammanhiingär den utveckling som^iinges ha ägt rum inom det tidigare fria området. ^Eöränilrin^gar avutbildningsvolymen i övrigt som har beslutats ^cenirall eller lokall bör härlämnas al sidan.