prop · G303144 · 1979-12-31 00:00:00 — I förslnämnda fallsker ell klarläggande genom bolagskommill es slällningstagande all50/50-bolag och därmed jämställda förelag ej skall innefattas under koncernbegreppetdå det gäller koncernredovisning, låneförbud m. m. i akliebolagslagen. LRFfinner della vara en riklig ståndpunkt jämväl i föreningsrätten. Då det gäller föreningslagens koncernbegrepp vill LRFbestämt ånyo undersiryka de synpunkter LRF framfört i sitl remissyttrande 1977alt föreningar inom ramen för lanlbrukskooperationens organisatoriska uppbyggnadinte i några kombinationer skall anses bilda koncern i föreningslagens mening.En riksorganisation l.ex. skall aldrig kunna anses vara vare sig moderföretageller dotterföretag i förhållande lill medlemsföreningar. Elt sådantkoncernbegrepp strider mol de kooperaliva grundprinciperna. Lantbrukskooperationen är en del av den folkrörelse sombenämnes lanibrukarnas föreningsrörelse och som verkar på medlemsdemokraiiskgrund. De enskilda lantbrukarna har slutit sig samman och bildat och ägerprimärföreningar, som i sin tur bildal och äger förbund saml branschföreningar/riksorganisationeroch LRF. Del är här fråga om en decenlraliserad rörelse med en genomfördralionell arbetsfördelning i olika led. 1 en koncern ligger "maklen"hos och fattas besluten för dollerförelagen av moderföretaget. Ilantbrukskooperationen är förhållandet det omvända. Avgörandel ligger här i ställetytterst hos de enskilda medlemmarna och beslulen fattas i princip s. a. "underifrån" i de olika organisalionsleden i kooperativ samverkan.LRF vill understryka all moiiven som undantar lantbrukskooperationensorganisatoriska uppbyggnad från koncernbegreppet måste vara hell entydiga pådenna punkl. o. m. övervagas om det är möjligt att göra klarläggandetdirekl i laglexlen. Prop.1979/80: 144 187 LRF ulgär ifrån alt koncernbegreppet måsle granskas ånyo ibelysning av kooperalionsuiredningens resullal. KF: En väsenllig nyhet i lagförslaget är skyldighel lörekonomiska föreningar all avge koncernredovisning. Definitionen avkoncernbegreppet är därvid direkl överförd från akliebolagslagen. Enligt KF;smening kan hävdas all lagsiiftningen i detta sammanhang i slörre grad bordebeaktade specifikt kooperativa ägartbrmerna. Del som karakteriserar organisalioneninom de kooperaliva rörelserna i landel är all lokala föreningar bildar ochgemensamt äger en cenlralorganisalion. Mellan de lokala föreningarna ochccnlralorganisalionen finns en mer eller mindre stark iniegralion vad gällerinköp och försäljning, finansiering och andra funktioner av gemensam karaktär.I nuvarande lagsliftning (gäller även skattelagen) beaktas emellertid som regelinte det särpräglade organisationsmönster, som finns inom de kooperalivarörelserna. KF är medvetet om atl del här gäller ett slort och övergripandeproblem, som inle kan lösas i samband med della begränsade lagförslag, menförulsäller samiidigi alt problemet las upp i den omarbetning avföreningslagen, som förulsälts bli akluell när kooperalionsuiredningenfullgjorl sitl arbele. När del gäller de koncernbildningar som finns inomkooperalionen av samma karaklär som i del privala näringslivel, har KF inle någrainvändningar mol atl reglerna i akliebolagslagen om skyldighel all avgekoncernredovisning även las in i föreningslagen. Redan lidigare har KF sombekant i sin årsredovisning följl dessa regler. KF anser dock atl en vissmodifiering av lagreglerna måsle ske beroende på all begreppel ekonomiskförening inte är hell entydig. Som bekant är förhållandel, all del forlfarande finns ellbelydande anlal föreningar, som är regisirerade inte enligt 1951 ärs lag ulanenligt äldre lag. innebär som regel all dessa föreningar saknar öppelmedlemskap och därför inle heller represenlerar en kooperativ ägarform. Når detgäller dotterföretag (lill ekonomisk förening eller lill aktiebolag) inom enkoncern lorde det undantagslöst vara fräga om sådana föreningar registreradeenligt äldre lag. När del däremot gäller moderförening torde det lika undantagslöstvara fråga om förening registrerad enligt lag. Atl ett dotterförelagskulle kunna vara medlem i en sådan kooperativ förening måsie anses strida molägarformens principer och kan därför uteslutas. Därför finns heller icke behovav alt från akliebolagslagen flytta över den bestämmelsen (39 8, andraslyckel). som säger alt vid värdering av moderförenings akiier eller andelar idotterföretag skall andelar som dotterföretaget äger i moderföreningen ansessakna värde. Denna bestämmelse i aktiebolagslagen är kopplad lill ell förbudall förvärva akiier i moderbolag liksom också lill en skyldighel fördoUerföretagel atl snarasl avytira sådana aktier, som det kan ha i sin ägoinnan del blev dotterföretag. Någon molsvarande beslämmelse finns inle iföreningslagen och KF ifrågasäller behovel härav. Låneförbudel enligt aktiebolagslagen. Enligt gällandelagtolkning har hillills ansetts all endast koncerner med ell aktiebolag sommoderförelag har omfattats av akliebolagslagens koncernregler. I samband medstadgandena i 12 kap. 7 8 gällande förbud för ullåning till aktieägare m. fl.finns ett undanlag, som gäller lån från dotterföretag till moderföretag ikoncerner, undantag har hillills inte ansetts vara tillämpligt fördotterbolag lill KF av den anledningen all KF som moderföretag är ekonomiskförening. KF vill framhålla behovet av ell förtydligande till akliebolagslageni della avseende sä att ekonomiska föreningar som moderibrelag blir jämställdamed akliebolag. Prop.1979/80: 144 188 OK: OK finnerdet vara rikligt all beslämmelserinnefattande definition av begreppet koncern införes för de ekonomiskaföreningarna. Som anfördes i vår remiss över 1976 ärs förslag tillföreningslag vill vi undersiryka del väsentliga i alt reglerna ommoderföretag/dotterföretag i koncerner där moderförelaget är ekonomisk föreningsamordnas med den akliebolagsrätlsliga lagstiftningen. Det framstår somangeläget, atl man i samband med all man nu inför lagregler omkoncernbildningar med ekonomiska föreningar som moderföretag också samordnalagstiftningen om låneförbud så alt förhållandet blir detsamma oavsell om eltakliebolag eller en ekonomisk förening är moderföretag i en koncern. HSB:s riksjörbund: Genom förslagel blir ekonomiskaföreningar skyldiga all avge koncernredovisning. Koncernbegreppet har därviddefinitionsmässigt överförts direkt från akliebolagslagen. är enligtHSB:s mening en definiiion som inle hell passar för de kooperaliva företagenoch den bör därför ytterligare överses. De specifikt kooperativa ägarformernabör sålunda i slörre grad beaktas. Inom de kooperaliva folkrörelserna är delvanligl atl regionala självsländiga föreningar gemensaml bildal och genommedlemskap och insatskapital äger en centralförening såsom fallel är exempelvismed HSB-rörelsen. 75 regionala HSB-föreningar är medlemmar i , som enligt sina sladgar har att främja medlemmarnas ekonomiskaintressen genom all biträda dessa - HSB-för-eningarna - med tekniska,finansiella, juridiska m.fl. ijänsler. (bifogas delta yttrandeliksom även stadgarna för HSB-föreningar och bostadsrättsföreningar inom HSB.) Nyproduktionen av bostäder inom HSB sker genom attHSB-förening av vederbörande kommun tilldelas mark för bostadsrällsbebyggelse.Denna sker genom för ändamålel bildad bostadsrättsförening som däreflerupplåter bostadsrätt till medlemmar i , vilka därvid blirmedlemmar jämväl i bostadsrättsföreningen. Enligt HSB;s organisationsmönsterär medlem i bostadsrättsföreningen och vice versa. Under skedetfram till dess att bostadsrättsföreningens bebyggelse färdigslälls är delHSB-föreningen och dess styrelseledamöter som är medlemmar i bostadsrättsföreningen.Efler del alt denna avlämnats till de boende är alltjämt medlemoch har dessulom alt utse en ledamot av bostadsrättsföreningens styrelse.Varken HSB-föreningen eller stiftarna, dvs. styrelseledamötertillskjuter något bundet eget kapital lill bostadsrättsföreningen. Detta beslårenbari av de grundavgifter - insalser - som de boende tillskjuter när deträffar bosladsrättsav-tal med föreningen efter anvisning därom enligt delurordningsregler som gäller för , Enligt HSB:s mening är del felaktigt atl betraktaförhållandet mellan riksförbundet och dess medlemmar HSB-föreningarna som ettkoncernförhållande även om det i och för sig också förekommil attriksförbundet tecknat andelskapital i HSB-föreningar. Riksförbundel har inleoch kommer aldrig atl kunna få röslmajoritet i någon och inteheller del molsätla förhållandel kan inträffa. I bostadsrättsförening hardäremoi indirekl genom sin slyrelse etl avgörande inflylande underproduktionsskedet, men ell koncernförhällande i associalionsrättslig bemärkelseär det inte heller här fråga om. Den föreslagna I a § FL kan emellertid såsom den utformatsleda lill tolkningssvårigheter, som bör undvikas genom en tydligare formulering. För förhållanden av ren koncernkaraktär, exempelvis mellanHSB och dess dotterföretag, som i aktiebolagsform bedriver bland annatindustrirörelse, synes de föreslagna reglerna tillräckliga och lillslyrks. Prop.1979/80:144 189 : 46 8 2 mom. Enligt förslaget skall påvissi säll beskaffad sammanslulning eller särskilt revisionsorgan som ulgörjuridisk person kunna ulses till revisor. Sålunda ulsedd revisor skall lillrevisionens förräliande ulse för uppdragel lämpad person, "och gälleifråga om honom i lillämpliga delar vad i denna lag stadgas om revisor".RRV konstaierar all promemorian i sak på denna punkl tillmölesgåll denrevisionskritik som i etl tidigare sammanhang framlbrsl bl.a. av RRV ochtillstyrker det sålunda modifierade förslaget. 46 8 4 mom. Del i förslagel uppslällda kriieriet för allskyldighet all ulse minsl en aukloriserad revisor skall föreligga är allanlalet anställda hos föreningen under de två senasle räkenskapsåren i medeltalöverstigit 200. Som redan tidigare framhållits lorde de ekonomiska föreningarnai denna storleksklass uppgå till elt nittiotal. RRV vidhåller sin lidigareredovisade uppfallning atl den allvarligaste invändningen mot antalet anslälldasom enda kriterium i detla sammanhang är den, atl föreningar, som har avsevärdekonomisk betydelse fastän de inte har 200 anställda, undgår alt omfattas avkravet på all ulse älminslone en auktoriserad revisor. RRV vill också peka påden mer nyanserade regleringen i 10 kap. 3 § akliebolagslagen (SFS 1975:580). Lånssiyrelsen i Siockholms län: anser detbetänkligt all i nu framlagda förslag såsom kriterium för storleksavgränsningen valls en dast anlalet anställda i föreningar och koncerner. Skillnaden mellan "slo ra" och "små" föreningar respeklive koncerner kommer enligtförslagel, som ovan anfört, atl få betydelse i flera viktiga avseenden. Av promemorian framgår att vid ulformningen av nu föreliggande lagför slag man har stannal för alt använda sig av ell kriterium som hänför sig enbari lill antalet anslällda. Med hänsyn lill atl samhällels och andra iniressenters behov av informalion och insyn i föreningar och koncerner kan vara betydande oavsell anlalel anslällda däri anser del vara av stor vikl all ett allernativi kriterium redan nu lillskapas i förenings lagen. Om del bundna kapitalel ej anses lämpligl såsom elt medel för ändamålel bör islället kunna anknytas lill exempelvis omsättning eller balansräknings omslutning. vill i sammanhanget erinra om atl bolagskommiilén i silt belänkande "Nya bolagsregler m.m." (SOU 1978:67) föreslagit såväl antalet anslällda som storleken av tillgångarnas nettovärde i rörelsen såsom gräns för inträdet av skyldighet atl utan anmaning insända redovisningshandlingar och revisionsberättelse lill läns styrelse saml skyldighet all ulse aukloriserad revisor. §46 mom. 4 st. I och 3. Reglerna avser skyldigel all utsekvalificerad revisor. Länssiyrelsen vill hänvisa till vad som i yilrandellidigare anförts om behovel av etl allernativi storlekskriterium ochundersiryka atl behov av kvalificerad revision självfallel föreligger iåtskilliga föreningar som har färre än 200 anställda. I den mån kvalificeradrevision i dessa föreningar ej ändå kommer lill slånd lorde möjligheten att medstöd av 48 8 föreningslagen få sådan revisor ulsedd ej uigöra ell fullgottkomplement. Ändring av gällande föreningslag föreslås ej ipromemorian. Såsom skäl härför anförs atl behov av ändring ej föreligger . 1promemorian Ds Ju 1976; 11 föreslogs, efler förebild från aktiebolagslagen, enregel om s. k. minorilelsrevisor i 7 kap. I § och regel om granskare i 7 kap 14§. Gällande föreningslag § 48 har ej molsvarande lagtekniska ulformning.Länsstyrelsen anser atl det lidigare förslagel är väl ägnal alt läggas lillgrund för 1979/80: 144 190 Beträffande viss anmärkning, se dock nedan.Gällande föreningslag kan ej jämföras med de belydligl mer delaljeradereglerna i akliebolagslagen. Enligi § 48 lorde exempelvis vara oklart om ettförslag till utseende av sådan revisor som där omtalas kan väckas på ordinarieföreningsstämma ulan atl i kallelse till slämman ifrågavarande ärende anges,jfr 8 61 samma lag. - Vad beträffar del tidigare förslagel 7 kap 14 8 vill länsstyrelsenpåpeka att uttrycklig regel om hur sädanl uppdrag skall bringas att upphöra iförtid saknas eftersom hänvisning i lagrummet ej gjorts till 8 5 i sammakapitel. Motsvarande förhällande gäller för 10 kap. 14 8 aktiebolagslagen. Länssiyrelsen i lån: noterar all debeslämmelser om revision som framläggs i förslaget i stor utsträckningmoisvarar de bestämmelser som föreslogs i promemorian Ds Ju 1976: II, innebärande bland annal ökadefordringar på revisorns kompelens och krav alt denne skulle granska föreningensförvallning. hänvisar till sitl yttrande ,vari uttalades tillfredsställelse med de utökade kompetenskraven. Dockifrågasattes, om inte en närmare avgränsning av vilka förhållanden förvaltningsrevisionenskulle avse och under vilka förutsättningar iakttagelser vid förvaltningsrevisionenskulle offentliggöras, kunde anses moliverad ur kontrollsynpunkt. Förslagel reglerar revisorns åligganden i 50 8. Paragrafenföreslås hänvisa till god revisionssed vad gäller omfaltningen av revisorsgranskning. Den nuvarande lagstiftningens delaljerade bestämmelser om revisornsåligganden löreslås således bli upphävda. Förslaget överensslämmer i detlaavseende med del sätl varpå motsvarande paragraf i aktiebolagslagen utformats.Överensslämmelsen får anses ändamålsenlig, inle minsl med tanke på sådanakoncerner, där del ingår bäde aktiebolag och ekonomiska föreningar. Någon avgränsning i lagtexten beiräffandeförvaltningsrevisionen av del slag ifrågasatte i sitt ovannämndayllrande föreslås alltså inte i den föreliggande promemorian. Möjligen kommeremellerlid begreppet god revisionssed alt utvecklas mot en fördjupad ochulvecklad förvallningsrevision, någol som då lorde komma att återspeglas irevisionsberättelsen. : I 46 8 4 mom. första slycketstadgas, all minst en revisor skall vara auktoriserad revisor, om antaletanställda hos föreningen under de tvä senasle räkenskapsåren i medeltalöversiiger 200, Sådana föreningar betraklas som s. k. slörre föreningarför vilka gäller särskilda beslämmelser även i andra sammanhang. Bl.a. ärföreningarna skyldiga all ulan anmodan insända redovisningshandlingar lilllänsstyrelsen. De är vidare skyldiga atl avge finansieringsanalys och lämnadelårsrapport. I såväl akliebolagslagen som bolagskommitlésförslag lill lag om årsredovisning, revision och koncerner finns i motsvarandebestämmelse ett alternativt kriterium för krav på aukloriserad revisor, omnämligen lillgångarnas netlovärde i rörelsen enligt balansräkningar för de tväsenasle räkenskapsåren överstiger elt gränsbelopp som moisvarar ettusen gångerdel enligt lagen (1962: 381) om allmän försäkring bestämda basbeloppet fördensisla månaden av respeklive räkenskapsår. anser, atl samma kriterium bör gälla förkrav på auktoriserad revisor i ekonomisk förening som i akliebolagslagen ochsom föreslås i förslaget lill lag om årsredovisning, revision och koncerner. Prop.1979/80: 144 191 LRF: 1 46 8 I mom. andra st. (nyll) föreslås all lillrevisor kan även utses aukloriseral eller godkänl revisionsbolag. innebären uividgning i förhållande lill 2 mom. Paragrafens 2 mom. om särskilda revisionsorgan föreslåsoförändrai. Enligt moiiven (sid. 90) blir dock innebörden fortsättningsvis atlden revision som anförlros ett där avsell revisionsorgan skall lörrällas av enför uppdragel lämpad person. I fråga om honom gäller i lillämpliga delar vadsom föreskrivs i föreningslagen om revisor. Aukloriserad revisor skall såledesulses av revisionsorganet om revisionen påkallar det. LRF kan i huvudsak anslula sig lill förslagen men villanföra följande. Inom lanlbrukskooperationen finns revisionsorgan medlång praklisk erfarenhei av föreningsrevision som tillämpar regeln i 2 mom.Uppdrag erhålles emellerlid även från bolag ulanför lanlbrukskooperationen.Införandel av möjlighelen i I mom. all lill revisor ulse även aukloriseralrevisionsbolag innebär härvid en komplikaiion eftersom i etl auktoriserat revisionsbolagden huvudansvarige alltid skall vara aukloriserad revisor, vilkel ej ärnödvändigt i del särskilda revisionsorganet. En auklorisalion avrevisionsorganet - vilket med den nya regeln 1 mom. kan framslå somändamålsenligt - skulle emellerlid med förslagels innebörd avskärarevi-sionsorganet från all beiräffande föreningsrevision anlila godkända revisorersom huvudansvariga, vilket i det enskilda fallel kan vara tillfyllest. LRF fårdärtör hemslälla alt i del fall ell auktoriserat revisionsbolag jämväl ärsärskilt revisionsorgan enligt 2 mom. skall kraven på revisor i 2 mom., medbeaklande av 4 mom., lillämpas såvitt avser huvudansvariga lörföreningsrevision utsedda av revisionsorganet. LRF vill framhålla all del synes som om frågan om revisoroch ansvarsfrågorna inte är hell klariagda. 1 SOU 1971: 15 sid. 253-254 och354 lalas bl.a. om "den huvudansvarige" och ersättningsskyldighet förbolagel jämle den huvudansvarige. Det synes som om nägon molsvarighet lillaktiebolagslagen 15 kap. 2 8 andra st. om ersällningsskyldighel för bolagel.liksom om evenluelll ansvar för medhjälpare. 15 kap. 2 8 försia st. intemedtagits i förslaget. LRF vill även påpeka att dä etl revisionsbolag (ellersärskilt revisionsorgan) "ulses" till revisor är del snarasl fräga omall bolagel (organel) bemyndigas ulse en egenllig revisor (den huvudansvarige). LRF nolerar vidare all LRFs i remissyllrandet 1977framförda synpunkier på jävsreglerna för revisor beaklals i förslagel (punkl4). KF: KF och konsumentföreningarna har alltid lagt slor viklvid en kompelenl revision. Redan när KF började sin uppgifl som samordnare avföreningarnas verksamhel insåg man behovel av en effektiv koniroll ochrevision. Man var övertygad om atl en effekliv cenlral koniroll överföreningarnas skötsel var elt nödvändigt komplement till den organiseradegrundval som skapals genom mönslerstadgarna. Därför inräUades en egenrevisionsavdelning i KF 1917. Regler infördes i sladgarna som föreskrev enobligatorisk anslutning till förbundels revisionsväsen, en föreskrift somforlfarande gäller. De av KF förordnade revisorema blev ofta konsulterade iförenings-ekonomiska och allmänl kooperativa frägor. Revisionsverksamheten prägladesav rådgivning och upplysning, grundad på revisionsmässiga iakttagelser ocherfarenheler. .Arbetssättet möjliggjordes av all man lill revisorer utvaldedukliga medarbetare med god kooperativ skolning och med ertarenhet avpraktiskt arbete ofta från flera olika befallningar inom rörelsen. Denna reella kompelens som krävts för ell förordnande somKF-revisor Prop.1979/80: 144 192 har också varit en förulsältning för ell fullföljande avden Ibrvaltningsrevi-sionella inrikining som rörelsens revisionsväsen haflsedan starten. KF:s revisionsfunklion har vid sidan av del traditionellarevisionsarbetet fungeral som ell av de vikligasle instrumenlen lör samordningoch effekiivisering av den konsumenlkooperativa rörelsen. Man har l.ex. bevakat en samordnad inköpsverksamhel.kanaliseral nödig experthjälp från KF lill föreningarna, medverkai vidsamordning lill slörre enheter och allmänt sell haft den kooperativahelhetsbilden för ögonen vid fullgörandet av arbetsuppgifterna. Inomkooperationen har all en väl fungerande revision skall kunna ge råd ochlämna ijänsler även inom områden uiöver egentlig revision. Fä revisorer ivanliga revisionsbolag lorde i della avseende vara så väl förberedda ochrusiade för siu arbete som en kooperativ revisor. Bäde bakgrund och del siödhan erhåller från KF ger honom en unik position geniemot föreningarna. KF;s revisionsorgan fungerar efler del mönsier somhar beskriviis. En anpassning lill förändringar i samhällel och lill ändradearbetsförhållanden i KF och föreningarna sker fortlöpande. Sålunda krävsnumera vid nyanslällningar av revisorer, förulom praklisk kooperativerfarenhet, teoretisk kompelens på akademisk nivå. För slora föreningar medegen inlern revisionsenhel åligger det KF-revisorn, enligt sladgar ocharbelsordning, atl utveckla och samordna dessa kontrollfunktioner så all en heltäckanderevisionsinsats erhålls. Sammanfattningsvis finner KF väsenlliga värden i en egen,sammanhållen revisionsfunklion och vill i della sammanhang särskilt framhållaföljande omständigheter. - Konsumentkooperationenutgör en särskild företagsform med en målsättning som klarl avviker frånföretag inom näringslivet i övrigt. Mönslerstadgarna föreskriver därför attKF-revisorer skall som speciell uppgifl alt ur kooperaliva synpunkier granskaföreningarnas skötsel. - Denerfarenheisinsamling och -spridning som sker genom KF:s revisionsenhel harverksami bidragil lill rörelsens uiveckling. Genom sina nära konlakler medverksamheier i olika föreningar och med del centrala arbelel i KF kanrevisorerna förmedla impulser lill ett aklivt utvecklingsarbete. I de mindreföreningarna kan de också ofia fungera som rådgivare i praktiska frågor. - Genom sinbakgrund med praklisk erfarenhet är KF-revisorn kapabel all granska den löpandedriften av butiker och varuhus. Denna förvalt-ningsrevisionella inrikining,vilken alltid varil ledstjärnan i kooperativ revision, bedömer KF som nödvändigför all revisionen även framgent skall bidra lill en utveckling av verksamhelen, - En kraftfullförvaltningsrevision kräver ett agerande utan rädsla för sanktioner beträffanderevisionsuppdraget. Det är KF:s uppfattning, all stadgarnas föreskrifl om obligaloriskanslutning av föreningar till KF;s revision och revisorernas anställning i KF,skapar en unik förutsättning för revisorn atl med auktoritet genomföra sittuppdrag, KF nolerar, att man i Förslag till lag om ekonomiskaföreningar (Ds Ju 1976; II) anseralt "revisionen i ekonomiska föreningar sköts på ell lillfredsställandesätt". Som etl understrykande av delta kan ses förhållandet atl ingalikvidationer förekommil bland konsumentföreningar, där skada uppståti förmedlemmar eller iredje man. Mol bakgrund av delta och de redovisade fördelarna med enegen. sammanhållande revisionsfunklion nolerar KF med tillfredsställelse altlagförslaget innehåller en beslämmelse om rätl för sammanslulning med Prop.1979/80:144 193 ändamål atl handha gemensamma uppgifler för föreningar,all ha egel revisionsorgan. Emellertid försvåras elt rationellt utnyttjande avdenna rätl genom de formella kompetensregler som uppställs i 4 mom. Där krävsatt minst en revisor skall vara auktoriserad revisor om anlalel anställda hosförening under de ivå senasle räkenskapsåren i medeltal överstigit 200. Enligt gällande förordning om auklorisalion av revisorer färaukloriserad revisor endast driva revisionsverksamhet i form av egen rörelseeller under form av bolag som uppfyller av kommerskollegium föreskrivnavillkor. Auktoriserad revisor fär ej vara anställd hos annan än aukloriseradrevisor eller auktoriserat revisionsbolag. Med bl.a. dessa bestämmelserförsvåras elt inlemmande av auktoriserade revisorer i det av KF ägda och leddarevisionsorganet. Visseriigen finns numera dispensregler i revisionsförordningen,8 10, men KF har erfarit atl dispensgivningen lillämpas myckel restriktivt avbehörig myndighet.