prop · G303106 · 1979-12-31 00:00:00 — a. ekonomiska,budgetära skäl inle möjligt. Uppenbarligen torde därför åtgärder på skatteområdet varanödvändiga för all lösa de rekryteringsproblem som föreligger. 1979/80:106 61 Visserligen är - ehuru till namnet internationellorganisation -utformat som en svensk stiftelse och finansieras dess verksamhettill helt övervägande del med svenska statsmedel. Vid SIPRLs tillkomst poiingle-radesdock bl. a. kravel på all forskningens internationella och strängt objektiva karaktiirinte skulle ifrågasiittas. Man framhöll också SIPRLs slållning som siirskill inslituimed internalionell karaktär och dess självstiin-dighel gentemot ochsvenska myndigheter. SIPRLs internationella karaklär kan sålunda inle ifrågasiittas.Internationella organisaiioner i egentlig mening åtnjuter regelmiissigt ivärdlandet privilegier bl. a. i form av skallefrihet såväl för organisationensom dess personal. Sådana organisaiioner har dock vissa kiimieleckcn som SIPRIsaknar. De har bildats av flera stater genom elt mellanstalligi avtal och definansieras genom tillskott frän medlemsländerna. Skattebefrielsen i värdlandetmotiveras med all della ej skall skaltemiissigl gynnas därför attorganisationen . Beskaltning skulle ju innebära att en del avmedlemsstaternas lillskotl las i anspråk som skalt i värdlandet. Gemensamt för egenlliga inlernationella organisationer ochSIPRI gäller dock vissa av de skäl som brukar åberopas för skattefrihet ivärdlandet. Lliir avses exempelvis behovet av oberoende och självständighet iförhållande till värdlandet och dess myndigheter samt de prakliska problemsåväl för skatteadministrationen i värdlandet som för den anställde som kanuppkomma på grund av den relativt kortvariga tjänstgöringen där. Även om sålunda saknar flera av en egentlig inlernationellorganisations kännetecken kan det ändå mol den angivna bakgrunden finnas skälatt hävda all ålminstone de kontraklsansliillda forskarna borde iskattehänseende behandlas som internationella tjänstemän. Detta borde kunna skeulan alt man för den skull behöver ta ställning lill frågan om SlPRL.s egeninternationella status. En lösning av här antydd art skulle kräva etl avtal mellanSIPRI och svenska siaten innehållande regler om skllebefrielse för forskarna. Dellaavtal skulle sedan införlivas med svensk lagsliflning efter riksdagsbehandlinggenom alt las in i lagen (1976:661) om immunilel och privilegier i vissa fall. Emellerlid lorde inlernationella exempel saknas på all organisaiionerav SIPRLs lyp givils inlernationell status, generelll eller i begränsat avseende.Det är därför svärl all se den antydda lösningen som en framkomlig väg, detlabl. a. också mol bakgrund av att vissa andra organisaiioner med skäl som ärlika vägande som SIPRLs skulle kunna begära en molsvarande behandling. Som redovisals lidigare i denna promemoria hör del väsenlligaskaltepro-blemel samman med de ulländska forskarnas fördyrade levnadskostnadervid tjänstgöringen i . För att täcka dessa kosinader utgår ersällningar 1979/80:106 62 st)m i vissa hänseenden är alt jiimföra med tle utlandslilliiggm. som utgår till svenska statstjäiislemäii vid ullandsstalioiiering ochsom i dessas fall iir skattefria enligt 32 § 3 mom. kommunalskattelagen(1028:370). SlPRI-forskarnas ökade kosinader iir av samma slag som de kostnadersom dessa utlandstillägg är avsedda all läcka. Det är fråga om kosinader somuppkommer på grund av att anställningen är tillfiillig och alt tjänstgöringen iirförlagd till annat land än hemlandet. Det är därför nalurligl om motsvarandeersättningar som utgår till SIPRLs ulliindska forskare behandlas på samma säusom stalsljänslemiinnens utlandslillägg i beskallningshän-seende. Del förhållandel alt vissa kostnader uppkommer på grund avansliillning-cns korlvarighel kan givelvis inle i sig uigöra lillräckligt skalför att införa skattebefrielse för ersättningarna i fråga. Man måste dockdessutom beakta det särskilda ansvar som svenska stålen har för SIPRLsverksamhet i allmänhet och alt forskningsverksamheten där hålls på enkvalificerad nivå. Med nuvarande skaltesilualion ar delta svårl. Vidare måsleman la hänsyn lill del väsenlliga kravet all forskarna skall kunna rekrylerasfrån länder med olika politiska och ekonomiska system. Rekryteringen får inlepåverkas av vilka ekonomiska åtaganden forskaren har i sill hemland och vilkakonsekvenser detta kan ha för hans skaltesilualion i . Efter en samlad bedömning av dessa fakiorer finns detenligt arbelsgruppens mening lillräckliga skäl för alt föreslä, alt dekostnadsersättningar som utgår lill en utländsk forskare vid skall påsamma sätl som lidigare nämnda uilandstillägg till svenska statstjänstemän varaskattefria. Mol en sådan lösning kan hävdas alt utlandslilläggel ulgärdirekl från svenska staten och alt de fastställs i en sådan ordning att statenhar en betryggande kontroll över att dess storlek avpassas efter de kosinadersom de är avsedda all täcka. Arbelsgruppen förulsäller all dekostnadsersättningar del här är fråga oiri skall fastställas av SIPRLs avregeringen utsedda slyrelse, efler samråd med budgetdeparlementet. Även SIPRLsrevisorer ulses av regeringen. Föreskrivs dessutom, som nämnts, atl samrådskall ske med budgeldeparlemenlel innan koslnadsersällningarna sluiligen besläms,lorde lillräckliga garanlier ha skapals för all förhindra alt del som irealiteten skall utgöra skattepliktig lön för forskaren omvandlas lill skaltefrikostnadsersättning. Kostnadsersättning ulgår f, n, i form av lillägg förfördyrade levnadskostnader, fri bostad eller ersättning för bosladskoslnadsamt ersällning för skolavgifter och för flyttningskosinader. Skolavgifter och fiyltningskostnaderersätts med fakliskl redovisade kostnader. Samtliga dessa ersättningar inkl. värdelav fri bostad bör omfattas av den särskilda regeln om skatiefrihet som arbelsgruppenförordar. Detla gäller dock givetvis endasl ersällning som utbetalas lill konlraklsanslälldutländsk forskare, dvs. forskare som är utländsk medborgare och som vid lidenför anslällningen vid inle är skallemässigl bosall i , 1979/80:106 63 Arbetsgruppen förulsäller att lilläggel för fördyradelevnadskostnader ulgär efter generella grunder, Fi)rutsällning för förslaget omskällebefrielse för värdel av bosladsförmänen anser arbetsgruppen vidare varaatt denna utgår efter samma normer som f. n,, dvs, såsom fri bostad i Wenner-GrenCenler eller som ersättning med belopp högsl motsvarande hyran för en sådan boslad, Lagtekniskl bör enligt arbetsgruppens mening frågan omskattebefrielse för SIPRI-ersällningarna lösas efter mönster av vad som gälleri fråga om ullandslilUiggen lill utlandsstalionerade svenska slalsljänsleman.Som anlytls lidigare är sådana lillägg frilagna från beskattning på grund av enregel i 32 § 3 mom. KL resp. 2 § lagen (1047:576) om statlig inkomstskatt(LSI). 1 enlighet härmed bör i 32 § 3 mom. KL införas etl nytttredje stycke av innehåll atl vad som sägs i första stycket (om utlandslilläggoch därmed likställda förmåner för ulom rikel stationerad personal vidutrikesförvaltningen eller i svensk biståndsverksamhet) skall lillämpas ocksåi fråga om motsvarande kostnadsersältningar som anvisats av SIPRLs slyrelse lillkonlraklsanställd forskare vid som är ulländsk medborgare och som vidlidpunkten för anslällningen inle var bosall i . I anvisningarna lill samma paragraf bör föreskrivas all dekostnadsersältningar som avses i del nya tredje stycket är lillägg förfördyrade levnadskostnader, förmån av fri boslad eller bosladskostnadsersällningsaml ersällning för skolavgifter för barn och ersättning förflyttningskostnader. Sammanfattningsvis föreslår arbelsgruppen sålunda i försiahand att de kostnadsersättningar som utbetalas lill de kontraklsanställda ulländskaforskarna vid frilas frän beskailning genom lillägg lill 32 § 3 mom. ochdess anvisningar av angivei innehåll. En annan lösning vore all, som harantytts lidigare, i avial mellan svenska staten och medge skattebefrielsehell eller delvis för ersällning som ulbeialas lill ulländsk forskare vid SIPRI.Med hänvisning lill tidigare angivna betänkligheter vill arbetsgruppen dockinte rekommendera en sådan lösning. 1979/80:106 (i4 Sammanstullniiig av remissyttrandena (iver betånkandet (DsUl) 1979:1) internationella fredsforskningsinstitut ():organisation och verksamhetsformer De olika remissinstanserna har i allmänhet valt atl entlastyttra sisi över vissa, fitr respektive remissorgan särskilt viktiga, tielar :ivbetiinkandel oeh i övrigt avstå från all avge kommenlarer. UHA och universileienhart. ex. valt att i fiirsta h;ind kommentera vad som i betänkandet sägs beträffantleinslitulets verksamhetsinriktning och tiess samarbete med tlen akademiskafredsforskningen vid universiteven. Förslagen till andringar i har a andra sidan friimst kommenterats i vttrandeiia från SIPRLs Slyrelseoch personalorganisalionen på . De mvndigheter som avgivit yttrande har. ilikhei med vissa fackliga organisationer. koncentrer;it sill yttrande till iförsta hand förslagel om ändring i kommunalskattelagen, i andra hand vad som ibetänkandet sägs om den svenska arbetsriittsliga lagstiftningen. De remissinstanser som helt eller i allt väsentligl ansettsig kunna lämna betänkandets olika förslag ulan erinran iir FRN, TCO-S. I yttrandet från UHA och universileien förekommeråtskilliga synpunkter på den problematik som diskuteras i betiinkandel men intenågra inväntlningar mot de viktigare ulredningsförslagen. Nedan redovisas huvuddragen i remissinstansernas svnpunkterpå och kommenlarer till vart och ett av betänkandets kapitel. UHÄ framhåller i sill yttrande all , enligt ämbelelsmening, fungerar alllför avskilt från högskoleforskningen och förordar ell utökalsamarbele mellan insliiulel och universileien, 1 konsekvens härmed fiireslårUHÄ alt en grupp med förelrädare för och berörda högskolemyndigheter tillsiiUsför atl uireda frågan om elt inslilutionaliseral samarbete, säviu avser bådeforskning och utbildning. Frågan om samarbelel mellan och den akademiskafredsforskningen vid universileien sälis i vUrandena frän flera av universileieni samband med den i beiänkandei diskulerade frågan om den innehållsliga inrikiningenav SlPRL.s forskning. Sålunda framhåller i. ex. universiieiei i atlen breddning av SIPRLs forskningsverksamhet skulle stärka skälen lör en närmareanknylning mellan insliiulel och högskoleforskningen. 1979/80:106 65 önskviirtlheieii :iv alt inslilulels forskningsvei ksimihetbretlthis har tlock imiveisiteten olika meningar. Enligt universiieiei i Uppsalaär en såtkm breddning i sak angelägen, medan iiniversilcieii i och Göteborgvarnar för atl en breddning i analytisk/teoretisk riktning kan medföra riskerför institutets inlernationella aiiseentle med hänsyn till kravet på objektivitetoch oparliskhel. SIPRLs karaklär och slållning i Ijuscl av den arhcisrållsligalagslifining en I betiinkandel diskuteias frågan om fiirenlighelen mellan åena sidan principen om SIPRLs inlernalionella karaktiir och oberoende ställningoch å andra sidan existensen av den nya arbetsrättsliga lagstiftningen ivärdlandet , särskilt lagen (1074:12) om anstiillningsskydd (LAS) ochlagen (1076:5811) om medbestiimmande i arbetslivet (MBL). Den slutsats som drasi betänkandet är atl existensen av denna lagstiftning och del faktum alt även SIPRIsåsom svenskt rättssubjekt omfattas av denna är förenlig med ett bibehållandeav nåmnda principer. Av remissinslanserna iir del på denna punkt endast slatskonioretoch S,4F som anmäler erinringar. Statskontoret siiger sig i utredningen saknaen mer ingående genomgång av de formella förulsiittningarna förarbetsrättslagstiftningens tillämpning på en stiftelse av SIPRLs karaktär ochefterlyser en öppenhet och beredskap att på nytt pröva institutets ställning omerfarenheten uppvisar problem som ej förutsetts av utredningen.SAF säger sig finna den utredning som ligger till grund för SIPRI-utredningensställningstaganden vad gäller arbelsrätislagarna otillfredsställande och anseratt betydelsen av MBL bagatelliseras. Likaså anser SAF att del kollektivavtal stimingåtts mellan oeh utgör en otillräckliggaranti för institutets möjligheter att visstidsanställa personal. Över detta avsnitt i utredningsbetänkandet har följanderemissinstanser yttrat sig; siaiskontoet. vissa universitet (särskiltuniversitetet i ). Svenska freds- och sklljedomsföreniiigeiisaml . Slalskonlorel ansluter sig till utredningsförslaget om attinstitutets vetenskapliga råd bör sammankallas men menar all detta bör skeoftare iin vad som föreslås i betänkandet ("minsl en gång vart femteår"). Om detta är ogörligt av praktiska skäl bör man enligt slalskontoretöverväga att begriinsa antalet ledamöter i rådet eller avveckla del. Vidare slöderstatskontoret förslaget om etl forskarkolleeium men anför atl inriiitandet avett sådanl bör betraktas 1979/80:106 66 som en inre administrativ åtgiird som inte bör formaliserasi institutets sladgar. Även universiieiei i anser ;ilt SIPRLsvetenskapliga råd htir sammanträda oftare än vad som föreslagits, och anftirvidare bl. a. alt förslagel om begränsad mandaitid liir inslilulelsstyrelsemedlemmar och direktör bör träda i krafl utan övergångsbcstiimmelser. Universiieieii Göleborg vitsordar i silt ytlraiide allmiint behovet av att den bitrildandedirektören ges möjlighet att reellt avlasta insliuitsdirektören de renladministrativa bördorna. FRN anser i likhet med ovanciterade remissinstanser allinstitutets vetenskapliga råd bör sammanträda oftare än såsom föreslaget.Nämnden instämmer i ulredningsförslagel om en försiärkning av biträdande direklörensställning, men anför att SIPRLs oberoende skulle stiirkas om en av SIPRLsinternationellt rekryterade forskare utsågs till direktörens ställföreträdare.Om man på denna punkt följer utredningsförslaget (att den biirädande direktöreninlriidersom institutsdirektörens ställföreträdare) bör man enligt FRN övervägaen tidsbegränsning på denna posl. såsom föreslagits beträffande institutitinsdirektören. framför i sill gemensamma yttrande en rad synpunkierpå de i beliinkandel framförda förslagen lill ändringar i SIPRLs organisation.Sålunda anmäls erinringar mot förslaget alt sammankalla vetenskapliga rådet, förslagelatt SIPRLs vetenskapliga råd, styrelse, forskarkollegium ochpersonalorganisation skall ges formell förslagsrätt vid regeringens förordnandeav direkiör resp. styrelseledamöter samt förslaget atl biträdande direktörenskall förordnas av regeringen och formelll anges såsom direktörensställföreträdare. Vidare framhåller all möjlighelen all i dennya legala situalionen rekrytera en svensk direktör ej bör uteslutas. SIPRLs Slyrelse efterlyser också i silt yllrande ellförtydligande vad gäller förslaget alt inrälla ell forskarkollegium. Del bör enligislyrelsen i sladgarna klarl framgå all della kollegiums siällning ärrådgivande. Beträffande förslaget att tidsbegränsa inslilulsdireklörensförordnande lill högsl två femårsperioder efterlyser styrelsen ett uttalande avregeringen av innebörd all en avgående direkiör ej skall åsamkas ""economichardship as a resull of his employmenl wiih the Instilute"". Även personalorganisationen vid (Avd 413 ST-SI PRI),vars yllrande bilagls remissvar från Statsljänstemannaförbundel och TCO-S)framför etl flertal synpunkter på de föreslagna ändringarna i SIPR organisalion.Den viktigaste invändningen mol ulredningsförslagen avser den möjlighet somåberopas i betänkandet alt införa övergångsbestämmelser före genomförandel avden föreslagna begränsningen av slyrelseledamöter-nas och institulsdirektörensmandatlid. I övrigt anför personalorganisationen bl. a. atl det i stadgarnabör anges alt en slyrelseordförande bör stanna kvar för minsl en femårsperiod(medan a andra sidan än fem är bör kunna accepteras fördirektörens del), alt viss beslutanderätt bör 1979/80:106 67 kunna delegeras till forskarkollegiet, att en representanttor forskarkollegiet bör ingå i institutets stvrelse saml att vissa arvodisttjänsterinom institutet, enligt en föreslagen priorileringsordning, btir permanentas. Avcn betonar isitt yttrande att förslaget om begränsad mandattid för slyrelseledamöterna ochdirektören bör träda i kraft ulan övergångsbesliimmelser. Beträffande denföreslagna förslägsrättsproceduren anför föreningen att kretsen av förslagslämnarebör vidgas lill alt omfalla även de inlernationella fredsrörelserna. om inte del vetenskapliga rådet kan ersättas avåterkommande symposier. framför för sin del flera siarktkritiska synpunkter på utredningsförslaget. a. frågas om inte en handlingsförlamningkan bli resultatet av förslaget all regeringen skall förordna såvälinstitutsdirektör som biirädande direktör. Beskaltningen av vi.ssa av SIPRfs ulländska forskare förslag har i remissyllrandena erhållit etl blandalmottagande. En del av de remissinstanser som är kritiska till förslaget i dennadel menar atl liknande krav på skatlebefrielse kan slällas även av andra inslilulioneroch verksamheier. RRV anser att frågan av delta skål bör prövas i ett vidaresammanhang. RSV hyser också tveksamhet mol förslaget och främst av denanledningen all det skulle bli svart alt konlrollera eventuellt missbruk omförslaget ledde lill att ell slort antal sammanslutningar fick förmåner av det akluellaslaget för sina anslällda. I och FRN är positiva lill förslagelmen påpekar samiidigi all del flnns behov av liknande skatteregler även i andraforskningssammanhang. SIPRLs stvrelse vill att de föreslagna bestämmelserna omskattebefrielse skyndsamt iräder i kraft. 5/1Favslyrker förslagel med moliveringenall det diskriminerar svenska arbetsgivare och även SIPRLs svenska forskare.SACO/SR tillstyrker förslaget i avvakian på en mer genomgripande förändring av skallesyslemel.LO motsätter sig däremoi en skattebefrielse och menar att rekryleringsproblembör lösas med medel som är förenliea med eällande svensk latisliftnina. 1979/80:106 6S Propositionenshuvudsakliga innehall.............................. 1 Förslag lilllag om ändring i kommimalskattelagen (1028:370) 2 Uidrag protokoll vid regeringssammanträde 108()-(I3-(16 5 1 Inledning................................................................... ..... 5 2 SlPRL.s rolloch belydelse.......................................... 6 3 SIPRLs siällningoeh karaktär ................................... 8 4 SlPRL.s organisalion.................................................. ..... 9 6 Skallefrihelför vissa koslnadsersättningar................ ..... 11 7 Hemsiällan ................................................................ ..... 12 8 Beslut........................................................................ ..... 12 Bilagal Betänkande (Ds UD 1070:1) avgivet av SlPRl-ulredning en ....................................................................... 13 Bilaga 2 Remissammanställning....................................... .... 64 riOTAB M>9J SldcklMiIni l'Wll