prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — 1979/80:100 Bilaga12 215 ut till bl. a. all skolpersonal. Genom en omfattandekonferensverksamhet har information också getts ^lill ^länsskolnämnder,skolchefer och skolledare. ^Ansvarei föruppföljning och ^ulvärdering av skolans verksamhet åvilar i första hand SÖ. Regeringen har våren1979 uppdragit ål ^slalens ungdomsråd all i samråd med bl. SÖ utvärderagenomförandel av den samlade skoldagen och den allmänna fritidsverksamhetenfrån föreningslivels ^synpunki. Jag vill i sammanhängd också erinra om attriksdagen har antagit en lag om ^rält till ledighet för vissa^föreningsuppJrag inom skolan, ^m.m. ^(prop. 1978/ 79: 159, AU 1979/80:7, ^rskr1979/80:70). Det är min avsikt alt, i ^enlighel med vad som förutskickades i^proposilionen, föreslå regeringen att uppdra åt ^slatens ungdomsråd ^atl^lillsammans med SÖ följa utvecklingen och efter en tvåårsperiod ^lillregeringen redovisa ^erfarenhelerna av den nya lagen. Såsom ocksåförutskickades i propositionen bör i uppdraget även ingå all överväga ^behoveloch ^lämplighelen av all införa ^lagfäsi ^räll ^lill ledighet för medverkanäven i andra skolor än den kommunala . ^Mol bakgrund avriksdagens uttalande ^(UbU 1978/79: 45 ^s. 69, ^rskr 1978/ 79: 422) ^atl ettuppföljningsarbete av reformbesluten på område bör ske underparlamentarisk medverkan har en särskilddelegation tillkallats ^(U 1979: 11). Dess uppgift är alt medverka i uppföljningenav ^SIA-reformen. I anslutning härtill kan delegationen ta de ^iniliativ ochframlägga de förslag ^lill ^yllerligare ^ålgärder som bedöms erforderliga föralt åstadkomma en bättre ^arbelsmiljö i skolan och för alt uppnå övriga syftenmed ^SIA-reformen. Den andra uppgiften för ^delegalionen är alt på ^molsvarande^säll la del i uppföljningen av den nya läroplanen. ^Delegalio^nen bör därvidägna särskild uppmärksamhet åt skolans uppgift all ge eleverna goda kunskaperoch färdigheter och ål vikten av lokall förankrad utveckling av skolan. tillsatte jag enarbetsgrupp med uppgift att bereda frågor rörande normbildning och^normöverfönng i skolan, den ^s. k. normgruppen.Normgruppen publicerade en debattskrift med . Skriften vänder sig i första handtill de vuxna som arbetar med barn och ungdomar i barnomsorg, skola,^frilidsverksamhel, föreningsliv och kulturella ^verksamheier, men också ^lillalla andra vuxna som är engagerade i samhällsfrågor. Den har ^lillsiällls alla som arbetar i kommunalbarnomsorg, i , i gymnasieskolan och i folkhögskolan, alla hem- ochskolaföreningar, högskolor med lärarutbildning, skolans ^myndigheler ochhuvudmän samt en rad organisationer. Upplagan har ^uppgålt till 260000exemplar. Utbildningsutskottetaktualiserade vid sin behandling av ^prop. 1978/79: 180 om läroplanför ^m.m. frågor som normgruppen har ^lagil upp i sin^deballskrift ^(UbU 1978/79: 45). ^Uiskotlei liksom föredraganden påpekadevärdet av de samtal och den debatt i skolorna 1979/80:100 Bilaga12 216 som skriften kan förväntas initiera. Det gäller bl. a. internationellsolidaritet, konflikter, deras orsaker och lösningar ^saml fredsfostran, alltfrågor i vilka skolan aktivt skall påverka eleverna ^lill ställningstaganden. Skolan måste enligtnormgruppen också medvetet verka för det demokratiska ^samhällelsgrundläggande värden och fostra eleverna ^lill alt respektera dem. Skolan fårinte ställa sig neutral eller passiv i dessa hänseenden. Regeringen ^beslöl i augusti1979 om en extra studiedag i /80 för ^informalion ochdiskussion om normgruppens debattskrift. Med utgångspunkt idebattskriften har normgruppen ^höslen 1979 utarbetat två arbetshäften medarbets- och diskussionsunderlag, del ena för , i första hand förlåg- och mellanstadiets elever, del andra för högstadium ochgymnasieskolan. Klassuppsättningar av dessa arbetshäften kommer genom^utbildningsdeparlemenieis försorg all sändas ^lill skolenheterna igrundskolan, gymnasieskolan, specialskolan och folkhögskolan i början av år1980. Normgruppen har initierat enessäsamling, där såväl normgruppens egna experter som forskare och debattörer^lämnal bidrag till fördjupade ^sludier och diskussioner kring ^samhällels ochde vuxnas ansvar för barns och ungdomars ^fosiran och ^moraltitveckling. avses bli publicerad . Jag har i del föregående^redogjorl för de ^beslul som fållats rörande ny läroplan för grundskolan.Elevernas rätt ^lill goda kunskaperoch färdigheter spelar en ^cenlralroll i den nya läroplanen. Mot bakgrund av de rapporteroch undersökningsresultat som föreligger om ^brisier i elevernas grundläggande^färdigheler, alt tala, läsa, skriva och räkna, finner jag det angelägel atterinra om ^utbildningsutskollels ^ullalan^de ^(UbU 1978/79:45 ^s. 67) om^angelägenhelen av all den ^lonvikl pä grundläggande färdigheter som anges ipropositionen kommer alt prägla ^skolarbelei. Alt behärska degrundläggande färdigheterna all tala, läsa, skriva och räkna har avgörande^belydelse för elevemas övriga ^sludier, för deras ^möjligheier ^lill^ålerkommande ^uibildning och för deras ^personlighelsul-^veckling. utomordentligt ^allvariigl, om en elev på gymnasieskolans ^yrkesförberedandelinjer på grund av bristande läskunnighet inte kan ^lillgodogöra sig skriftligainstruktioner. Bristfälliga färdigheter leder ^lill otillräckliga förkunskapernär eleverna skall gå vidare och bidrar ^lill all elever vid ^forlsall^uibildning kan känna sig mindervärdiga och icke lämpade för ^forisällastudier. Skolan har ensjälvklar plikt ^atl ägna speciell uppmärksamhet åt de elever i -på vilket stadium de än befinner sig - som har ^slora brister i degrundläggande färdigheterna och alt sätta in ^erforderiiga ^ålgär^der. Jagerinrar om vad ^ulbildningsutskotlet ^anförl ^(UbU 1978/79: 45 ^s. 1979/80:100 Bilaga12 217 om den centrala roll ^behovsorienleringen skall spela iresursfördelningen på alla nivåer. Jag anser vidare att man vid centralt ellerregionalt anordnade konferenser och kurser för lärare och^foribildningskonsulenter i svenska och matematik bör ägna särskilduppmärksamhet öl melodiska problem, hjälpm^edel och ^annal som rör färdighetsträningen. Regeringen har den 19juli 1979 ^uppdragil ål SÖ alt med ^utgångspunki i kursplanerna och medutnyttjande så långt som möjligt av redan ^lillgängligl ^maierial utarbetadiagnostiska uppgifter i läsning, skrivning och matematik och så snart sommöjligt ställa dessa ^lill skolornasförfogande. Jag finner del angeläget att SÖ ägnar särskild uppmärksamhet åt deproblem som kan uppstå i samband med ^stadieövergångarna och de lärarbyten somdärvid sker, särskilt mellan årskurserna 3 och 4. Del är enligt minmening angeläget alt ^ocksä erinra om skolans uppgift att fostra eleverna tillgoda arbetsvanor. Skolan är en ^arbetsplals ^inle bara för skolans personal.Skolarbetet är ^ell ^arbele även för eleverna, ^ell ^arbele som ^släller kravockså på dem. ^SIA-uiredningen påpekadeall det på samtliga stadier i förekommer att annan ^verksamhel änden som ^direkl berörs av pågående undervisning på ^ell ^slörande ^säll^avbryler de reguljära lektionerna och därigenom ^slörden gjorda planeringen.Målningar har ^visal all ^omfalining^en av sådan "extra" ^verksamhelkan uppgå ^lill av ^leklionsliden. ^Ulredningen menade all ^verksamhel av^lypen lakar- eller ^landläkamnder-^sökning liksom också ^l.ex. ^informalionfrån skolledningen ^m. bör förläggas till tiden för fria aktiviteter sälångt delta är möjligt. Så tycks dock ^endasl i begränsad utsträckning ske. Jag^förulsäller ^atl ^skolstyrelsema uppmärksammar ^della förhållande och vidtarerforderliga ^ålgärder. Enligt särskilda bestämmelseri skolförordningen får elev i eller gymnasieskolan beviljasledighet för enskilda angelägenheter. Skolans arbete skiljer sig i princip ^inle från ^annal ^arbele i ^samhällel. Delär ^vikligl alt varje elev är medveten om ^della, när han eller hon begärledigt. Respekten för skolans ^arbele får intetonas ner ulan ^måsle tvärtom alltid ^upprällhållas. ^Beiräffandegrundskolan ser jag myckel ^allvariigl på sådan ^olillåten frånvaro somvisserligen ofta inskränker sig eller någon ^enslaka dag ålgången, men som systematiskt upprepas. har påpekatatt ^etl flertal undersökningar påvisat sambandet mellan ^skolk ochkriminalitet. Inte ^minsl i ^detla sammanhang är ^konlakler mellan skola ochhem av största ^belydelse. Jag finner del ^nödvändigl alt det närmare kartläggshur man ^ule på skolorna ^faslsläller och registrerar ^saml följer upp^olillålen frånvaro. Jag har för ^avsikl all föreslå regeringen all uppdra ålSÖ all ^karllägga de här påtalade förhållandena och lägga fram de förslag till^ålgärder som kan vara påkallade. Jag övergår nu tillall behandla frågor som rör gymnasieskolan.I ^proposilionen 1977/78: 100 bil. 12 redogjorde jag ^utföriigt för^elevutveck- 1979/80:100 Bilaga12 218 lingen i gymnasieskolan fram ^lill är 2000.Gymnasieskolans planering påverkas av antalet ^16-åringar. ^Detla ^anlal ökarfrån 1979 till 1980. ^Efler alt ha legat påungefär denna nivå kommer ^anlalet ^16-åringar ^åler alt sjunka^lill 1984. Samma andel av ungdomarna i varje årskull bör få gå igymnasial utbildning trots all antalet elever i gymnasieåldern ökar. Riksdagenuttalade ^(UbU 1978/79:40, ^rskr 1978/79:344) att planeringen avgymnasieskolan i vad gäller den ^grundskoleanknuina delen ^fr.o.m. ^budgeiårei1980/81 bör ^inriklas på all ^anlalel ^ulbildningsplaiser skall vara ^minsl100% av ^anlalel ^16-åringar. Mina förslag ^beiräffande dimensioneringen av gymnasieskolanbygger på denna princip. Innevarande läsår har denna del av gymnasieskolandimensionerats för ca 120 850 ^intagningsplalser. Enligt uppgift från SÖ har^emellerlid ^endasl ca 114000 platser ^kunnal läggas ^ul. Jag anser det därförvara ^vikligl att finna former som möjliggör att det av riksdag ochregering medgivna antalet intagningsplatser i gymnasieskolan verkligenutnyttjas. Den höga ungdomsarbetslösheten och minskningen av antaletarbetstillfällen för ej ^yrkesutbildade är ^fakiorer som ytterligare understrykerbehovet av en ökad utbildningskapacitet för gymnasieskolan. Ett ^slort ^anlal kommunerhar framfört önskemål om all få genomföra olika försök all utveckla formernaför samverkan mellan skola och förelag ^.^ På ^elt ^sådanl ^inilialivbygger den försöksverksamhet som genomförs på flera orter med stöd avförordningen ^(SÖ-FS 1979: 111) om försöksverksamhet med samverkan mellangymnasieskola och företag inom utbildning för ^induslri och hantverk (ändrad^SÖ-FS 1979: 187). ^Eu led i denna utveckling är också ^beslul ^(UbU1978/79: 40, ^rskr 1978/79: 344) om alt lärlingsutbildningen skall infogas iden ^lolala skolplaneringen och att skolstyrelserna skall ^adminislrera^bidragsgivningen ^saml all tillsynen av ^lärlingsuibildningen skall^förbällras. har de flesta eleverna fått hela sin yrkesutbildning i^skolinsiitu-^tion medan ^etl mindre antal elever fått huvuddelen av sinutbildning i företag. Enligt min mening är det önskvärt att ^förulsältningarskapas för alt ^ell ökat antal elever kan ges viss del av sin yrkesinriktadeutbildning i företag. Genom all förlägga den ^yrkesinriklade ^ulbildningendelvis ^lill ^skolinstitulion och delvis till förelag kan flera elever få enbreddad utbildning och arbetslivserfarenhet. ^Eör att möjliggöra en sådanvärvning och för alt kunna ställa samma krav på kvalitet i ^ulbildningen iförelag som i skola ^kommerjag i del följande att föreslå ^etl förändrat^slalsbidragssyslem när det gäller inbyggd u^tbildning inom industri ochhantverk samt handel. Utgångspunkt är all statsbidraget för lönekostnader,materiel och lokaler i princip bör vara detsamma antingen skolstyrelse^föriägger utbildningen ^lill företag eller till ^skolinstitulion. innevarandeläsår bedrivs försöksverksamhet med friareanvändning av gymnasieskolans resurser. Försöksverksamheten får omfatta samtliga eller delarav resurserna för stödundervisning, sam- 1979/80:100 Bilaga12 219 ordnad specialundervisning, limmar ^lill förfogande, frivillig undervisning,delning av klass för ^sludietekniska övningar, undervisning i ^nybörjarspråk,^laborationer och konstruktionsövningar samt annan delning av klass som ärfastställd i ^timplanebeslämmelserna. Försöket omfattar ^tolall fem kommuner.SÖ bestämmer ^ulformningen och lokaliseringen i samråd med gymnasieutredningen^(U 1976: 10). Regeringen har vidare medgivit ^atl försöksverksamhet med ramlimplaner med obligatoriska och valbara timmar ^fär bedrivas i högst fem kommuner.Även för denna ^för^söksverksamhel gäller ^atl SÖ i samråd medgymnasieutredningen bestämmer lokaliseringen och den närmare ^ulformningen. Förall öka vårdutbildningen i gymnasieskolan räknar jag medalt dimensioneringen av den tvåårigavårdlinjen, inkl. näraliggande ^minsl ettåriga specialkurser, under budgetåret1980/81 skall öka från av det totala antalet ^16-åringar. För ^atl^underiälla anskaffandet av ^praklikplalser har regeringen i ^beslul den 28juni 1979 bemyndigat SÖ ^atl företa de ändringar i läroplanen förgymnasieskolan som behövs för all ^praklik^plalser skall kunna användas merflexibelt. 1 propositionen omvissa ^anslällningsfrågor beträffande vårdlärare i gymnasieskolan och kommunalhögskoleutbildning ^m.m. ^(prop. 1978/ 79:16, ^UbU 1978/79:16, ^rskr1978/79:126) anmälde föredraganden för sin avsikt alt /80 föreslå regeringen all besluta om införandel av ^ell^nyll syslem för fullgörande av de special ^fu^n^ k t ^ione ^r^ i som tidigare åvilat ^hu ^vudI ^ärare och institutionsföreståndare. Föredragandenförutsat^te därvid att erforderliga avtal kunde träffas i sådan lid attövergången till en ny ordning kunde ske den . Överläggningar härommellan ^ulbild^ningsdepartemenlel och lärarorganisationerna ägde rum undervåren och 1979, dock utan alt leda ^lill ^elt slutligtställningslagande. I samråd med personalorganisationerna kom man därför framtill dels ^atl de påbörjade ^överiäggningarna skulle fortsätta, dels althittillsvarande tjänsteorganisation för huvudlärare ochinstitutionsföreståndare i skulle tillämpas även under^redovisningsårel 1979/80. 1 detta sammanhangvill jag anmäla alt jag avser att återkomma till regeringen med förslag i frågaom vissa anställningsfrågor för vårdlärare i gymnasieskolan och kommunalhögskoleutbildning. Förslaget bör föreläggas /80 årsriksmöte. har bristen på behöriga lärare inomungdomsskolan ^ökal. En av de ^vikligasle orsakerna ^lill denna ^siluaiion äralt lärarnas ^tjänslgöringsbenägenhel har minskal i en utsträckning som vantsvär att förutse. ^Anlalel lärare som tjänstgör pä deltid eller tartjänstledigt har ökat betydligt under senare är, främst bland kvinnorna. Ävendel antal lärare som efter genomgången utbildning tar ^anslällning inomskolväsendet har minskat , 1. ex. bland klass- ochämneslärare. Den tilltagande brislen på lärare med föreskrivenutbildning har haft ^lill 1979/80:100 Bilaga12 220 följd ^atl ^anlalel lediga ^lärarplalser som ^lillsaiis med icke behöriga sökande har^ökal, särskilt markant när del gäller lärare i ^leoretiska ämnen. ^Lärarbrislen har också,helt naturligt, medfört all kraven på ökad dimensionering av lärarutbildningenblivit ^slörre. Enligt debedömningar, som SÖ har ^gjort, ^översiiger behovet av utbildade från vissa^lärarulbild-^ningslinjer under ^1980-lalel avsevärt del ^anlal lärare som mednuvarande dimensionering kommer att examineras frän dessa linjer. Behovet avlärare kommer emellertid ^atl vara betydligt större under den första hälften av^1980-lalel än under den senare hälften som en följd av ^skillnadema iårskullarnas ^slorlek. Del finns därför anledning att vara försiktig medförändringar av ^lärarutbildningskapacilelen. Av vissa lärarkategorier finnsdel dock ^ell ^slörre behov under hela ^1980-lalel än vad nuvarande dimensioneringinom lärarutbildningen kan möta. ^Della gäller ^l.ex. behovet av ämneslärare,^vilkel ^ocksä i absoluta ^lal ^f. är det ^slörsia. ^Mol denna bakgrund gavregeringen SÖ och universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) iuppdrag att föreslå ^ålgärder med ^syfle all minska brislen på behöriga lärare.SÖ fick därvid i uppdrag all lägga fram förslag till åtgärder med ^syfle ^atlstimulera ej yrkesverksamma behöriga lärare ^lill ^ijänslgöring inomskolväsendet och ^endasl delvis yrkesverksamma behöriga lärare ^atl öka sin^tjänslgöringsbenägenhel. Med skrivelse den 24^seplember 1979 har SÖ ^redovisal sill uppdrag. I ^anslulning därtill har SÖ^ulifrån befintlig statistik och ^annal material närmare analyserat orsakernatill den minskade ^Ijäntgöringsbenägenheten hos lärare. ^Eör all få en aktuellöversikt av i vilka kommuner och inom vilka lärarkategorier i ungdomsskolan^behovel av behöriga lärare är ^störsi genomförde SÖ under ^seplember 1979 enundersökning av ^lärarsitualionen i ^rikel. Första delen av denna undersökning,som avser ^lärarsitualionen i , överlämnades den 5 oktober 1979^lill regeringen. Den bild undersökningsresultaten i denna del ger kansammanfattas som följer. De ^slörsia lärargrupperna igrundskolan är kategorierna klasslärare och ämneslärare/adjunkter. Andelenobehöriga lärare skiljer sig ^slarki mellan dessa grupper. avklasslärarna är obehöriga medan motsvarande procenttal bland ^ämneslärarna ochadjunkterna är 18. Också gruppen obehöriga speciallärare är relativt ^slor,nämligen . Dessa har dock i regel behörighet som låg- ellermellanstadielärare. Den största andelen obehöriga finns i kategoriernateckningslärare och musiklärare, 39 resp. 57^%. Dessa grupper är dock samtidigtde minsta i absoluta tal. Andelen obehöriga bland de övriga, också förhållandevissmå lärargrupperna, varierar mellan 13 och 21 ^%. En regional jämförelseför de två ^slörsia lärargrupperna visar all andelen obehöriga klasslärarevarierar starkt mellan olika kommuner medan motsvarande andel inom kategorin^ämneslärare/adjunkter är relativt jämnt utspridd över ^landel. Jämförelsenvisar också alt vissa kommuner är hårt drabbade av ^lärarbrislen. 11, ex.Stockholms län ^f^inns kommuner där ^inle 1979/80:100 Bilaga12 221 bara ^anlalet utan även andelen obehöriga klasslärareoch adjunkter/ämneslärare är stor. För egen del vill jag anföra följande. De senaste arensreformer inom skolan har ändrat på mycket av det som ligger inom tidigaretjänstgörande lärares erfarenhet. frånvaro från en arbetsplats, därman vet all ^slora förändringar har ägt rum, skapar helt ^naluriigt en känslaav osäkerhet, när man överväger all återvända. Den bild av arbetsmiljön iskolan som massmedia ofta har visat bidrar ^lill att skapa en viss tvekan hosmänga att la ^slegel ^lillbaka ^lill^läraryrkel. Skolledning ochhuvudlärare har enligt skolförordningen (1971:235)^etl ansvar för pedagogisk rådgivning och handledning av mindre erfarna lärare.Ett väl fungerande arbetslag (lärarlag) kan betyda myckel för den nyanställdesarbetssituation. Icke ^deslo mindre anser jag alt särskilda åtgärder bör sällasin temporärt för ^atl ^underiälla introduktionen av lärare som återupptar sinyrkesverksamhet. I likhet med SÖ anser jag ^atl ^reakti-^veringskurser med enlokal profil bör kunna prövas. Enligt min mening bör de vara öppna för redan^ulbildade lärare vilka inte arbetat som lärare men som villbörja tjänstgöra. Jag återkommer senare ^lillmina förslag i denna del under anslaget Fortbildning ^m. Det uppdrag som UHÄ erhöll ijuni månad 1979 avsåg utbildningsåtgärder under en begränsad lidsperiod med^syfle dels all minska brislen inom skolväsendel på behöriga lärare iteoretiska ämnen, dels alt i samråd med SÖ föreslå ^ulbildningsåtgärder förlärare som undervisar i ^leknik utan all ha erforderlig ^uibildning. UHÄ har den 26 september1979 ^redovisal sina uppdrag och ^hemslälll om bemyndigande alt genomföra vissautbildningsinsatser. ^UHÄ:s förslag kommer tillsammans med minaställningstaganden all redovisas senare under ^anslagei Utbildning förundervisningsyrken. Jag övergår nu ^lill allbehandla frågan om utbildning för I ^ärarbibi^io-^lekarier i . Den inom dåvarandebibliotekshögskolan i ^lillsalla arbetsgruppen för översyn av^biblioiekarieutbildningen, översynsgruppen, har lagt fram förslag^lill utbildning om fem poäng för lärare i med^skolbiblioleksuppgifter (i fortsättningen benämnda ^lärarbibliote-^karier).Vidare har högskoleenhetens ^etl ^allernativi förslag ^lillfempoängskurs som ^inle har ^lärar-^bibliolekarier som målgrupp ulan i ^slällei^riklar sig ^lill huvudlärare, skolledare, fortbildningskonsulenter och^folkbibliolekarier ^saml företrädare för bildningsförbunden, och vars ^syfleär alt ^slimulera till ^ell ^ökal utnyttjande av kommunernas samladeläromedels- och ^biblioleksresurser. har^inhämlal ^yllranden över de båda förslagen från vissa ^myndigheler och ^organisaiioner.Därvid har översynsgruppens förslag i huvudsak tillstyrkts av SÖ ochTjänstemännens centralorganisation. 1979/80:100 Bilaga12 222 medan ^Centralorganisaiionen /SR ^saml Svenska^kommunförbundei i ^kansliyllrande i princip anslutit sig till linjenämndens förslag. vidhögskolan i har ulan ^egel ställningstagande ^överiämnatde båda förslagen ^saml inkomna yttranden till regeringen. 1 yttrande över det^överiämnade materialet har SÖ ^utfö^r^iigt redovisat sin bedömning av tänkbarautvecklingslinjer för skolbiblioteken och därvid bl. ^anförl ^atl det kommerall la lång lid all nå ^målel att haen fackbibliotekarie per rektorsområde som ^ulredningen om skolans inre arbeteangav. Av de ca 3 000 lärare som har ^uppgifler i skolbiblioteken kommerdärför ^ell ^belydande ^anlal även ^forisällningsvis alt ha ^uppgifler i anslutningtill ^läroinedel och skolbibliotek. Dessa ^lärarbiblioiekarier behöver ^enligi^SÖ:s ^uppfallning ^lill sin pedagogiska ^grundulbildning lägga en ^kom^pletlerande^biblioleksuibildning. SÖ ansluter sig härvidlag till del ^försl^^^översynsgruppen lagt fram. Föregen del ^villjag eftersamråd med chefen för anföra följande. I de tidigare nämndariksdagsbesluten om skolans inre arbete och ny läroplan för harskolbibliotekens ^väsenlliga roll för ^skolarbe^lei ^yllerligare^underslrukils. En ^förulsältning för den förändring av arbetssättet i skolansom förespråkas i besluten om ny läroplan och om skolans inre ^arbele är enligtmin mening ^ell väl fungerande bibliotek i skolan. Skolbiblioteken fyllervidare en väsentlig funktion också för att skolans sociala och kul^turella målskall kunna nås. Del är därför önskvärt ^atl skolbiblioteken är tillgängligaför eleverna under hela skoldagen. När del gäller personalen iskolbiblioteken ^villjag förstunderstryka att det ankommer på varje kommun all själv avgöra vilkapersonalkategorier som skall anställas. Också ^verksamhelens ^omfallning avgörsav kommunerna. Jag vill dock framhålla del angelägna i all det i varje kommunfinns åtminstone en fackbibliotekarie som svarar för ^konlakl med^skolbiblio-^leksverksamhelen. Skolbiblioteken behöver enligt min mening detstöd som en ^fackutbildad bibliotekarie kan ge. I nyssnämnda^proposiiion om skolans inre ^arbele ^m.m. ^(prop. 1975/ 76:39 ^s. 302)uttalade föredraganden att del bör vara möjligt "alt till lärararbetehänföra sådana ^uppgifler som all ...anskaffa och vårda ^inven-^lerier,^utbildningsmaieriel, läromedel och boksamlingar ^saml ^atl svara för ^atlskolenhetens boksamlingar och skolbibliotek ^utnylljas i skolarbetet. Andra^uppgifler bör kunna vara all bistå personal och elever med råd beträffande valoch utnyttjande av läromedel och litteratur, ^atl fungera som ^konlaktpersonmed centrala och regionala ^läromedelscenlraler av olika slag ^saml all ha vissdel av sin tjänstgöring förlagd ^lill ^bibliolek, bokrum, ^malerialrum,^siudierum o. ^mol bakgrund härav delar jag ^SÖ:s bedömning^atl ^ell betydande antal av de 3 000 lärare som har ^uppgifler iskolbiblioteken även i framliden kommer att ha ^uppgifler i ^Prop.1979/80:100 Bilaga 12 223 anslutning ^lill läromedel och skolbibliotek. För altdessa lärare skall kunna fullgöra uppdraget på bästa sätt ser jag det somönskvärt alt de ges ^möjlighel ^lill utbildning för sin uppgift. Jag delardärvid ^SÖ:s ^uppfallning alt de utbildningsinsatser som behövs snarare bör hakaraktären av en komplettering av lärarnas grundutbildning än av fortbildning.Enligt min mening talar övervägande skäl för alt den utbildning del är fråga ombör ges inom högskolan.