prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — I samverkan mellan har underåret utarbetats ^ell förslag till en europeisk överenskommelse om sjukvård förpersoner på ^lillfälligt besök i ^annal ^fördragsslulande land. Överenskommelsenkommer senare ^atl föreläggas en särskild konferens för godkännande. ^Ijuni 1979 utsträckte sin ratifikation av den europeiska sociala stadgan till ^atl^omfalla även artikel 4 mom. 4 (ang. skälig uppsägningslid), artikel 7 mom. 1(ang. minimiålder) samt artikel 19 mom. 7 (ang. rättsligt förfarande avseende^migrerande ^arbelslagare). I ^Europarådel ^siuderas ^f.n. på initiativ avparlamentariska församlingen frågan om revision av sociala stadgan. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 15 18 I har frågorrörande ^migration och invandrares ställning fåll ^alll ^slörre ^uirymme. ^F.n.förbereds den av föreslagna konferensen med dellagande av ^minislrarsom svarar för invandrarfrågor. Konferensen ä^ger rum och beräknasge vikliga bidrag ^lill framför allt Europarådels arbete med^migrationsfrågor. Konkreta insatser till förmån för ^ul^vecklingen. särskiltsysselsättningsutvecklingen, i ^ulvandringsregioner kan göras av Europarådels^s.k. ^Resettlement ^Fund i vilken numera är medlem. ^Ell förslag från deneuropeiska fackliga ^samorganisalionen (EFS) ^atl inom Europarådels ramsammankalla en ^ireparlskonferens om sysselsättningsfrågor har ^berells under^årel, bl.a. genom ^konlakler med dengemensamma ^organisalionen för ^EG-ländernas arbetsgivareföreningar och industriförbund^(UNICE). är villigt ^atl varavärdland för konferensen, som planeras äga rum ^höslen 1980. Inom harsysselsättningsfrågorna ägnats fortsatt stor ^uppmärk^samhel. Uppföljningen av1977 års ^minisierkonferens om ^ungdomsarbels-^löshet förs vidare i såväl^ulbildningskommillén och ^arbelskrafis- och ^so-^cialkommiitén som i särskilda^arbelsgrupper under dessa. deltar, somredovisats ^lidigare, på skilda sätt i internationellt ^samarbele rörande skyddoch omhändertagande av flyktingar. Huvudsakligen behandlas dessa frågor inomramen för ^FN-samarbetel, särskilt i ^FN:s ^f^lyklingkommissaries^exekutivkomilté. Visst ^konvenlionsarbele pågår i ^Europaparädet. ^FN:sgeneralförsamling har antagit en konvention om avskaffande av allaformer av diskriminering av kvinnor. I ^övrigl är ^FN-samarbelel i^jämslälldhelsfrågor nu ^främsl inrikta^t^ på den världskonferens som skall ägarum i ^ijuli 1980. Konferensen förbereds även ^ulanför ^FN-^syslemet,bl. a. genom en ^högnivåkonferens i om kvinnors sysselsättning (april1980). Nordiska^samarbelsprogram finns inom tre av ^arbelsmarknadsdeparle-^rnenlelssakområden, nämligen arbetsmarknad, arbetsmiljö och jämställdhet mellankvinnor och män. En diskussion om 1954 års överenskommelse om gemensam nordiskarbetsmarknad, bl. a. med anledning av överenskommelsens tjugofemårigaexistens, äger rum vid de nordiska arbetsministrarnas möte . ^ingicks enöverenskommelse mellan ^myndigheler och arbetsmarknadsorganisationer i om ^kanalisering av de ^svensk-finska ^arbelskraftsförflyltningarnagenom arbetsförmedlingen. Överenskommelsens syfte är all ge arbetsförmedlingeni de båda länderna en ^bälire överblick över flyttningsrörelserna med ökademöjligheter all ge ^de flyttande nödvändig ^informalion. Till överenskommelsen har ^anslutitsig ^Slatsförelagens förhandlingsorganisation, ^hantverks-^och^induslriorganisalion - Familjeföretagen ^saml Kooperationens förhandlingsorganisation. 1979/80:100 Bilaga15 19 Det bilaterala ^samarbelelmed har ^inlensifierais inom ramen årsarbetskraftsöverenskommelse (SÖ 1967:68). Till ^svensk-jugo-^slaviskl^samarbele inom ^ell ^OECD-projekl för all främja ^sysselsältningen iutvandringsregioner har regeringen avsatt I milj. kr. För ^atl bevaka frågor som rör^arbelsmarknads- och socialdepartementens verksamhetsområden finns vid vissa^ullandsmyndigheler ^arbelsmark-^nadsråd eller ^molsvarande befallningar.Sådana tjänster finns ^f. i , , , , och^Washinglon. genomförs med vissa av ^anslällningsländerna^bilalerala seminarier kring frågor av ^gemensaml ^inlresse. ^Arbelarskyddsfonden bedriver isamarbete med ^(IVA) en^försöksverksamhel med särskilda ^miljöbevakare placerade vid ambassaderna i^Washinglon och ^Tokio. De är underställda de ^lekniskl-vetenskapliga^allachéerna i ^adminislralivi hänseende ^saml, vad gäller ^konlakler med^myndigheler och ^organisaiioner i resp. ^verksamhelsland, beskickningschefen.^Miljöbevakarna skall bl. a. följa och rapportera om den vetenskapliga,^lekniska, organisatoriska och administrativa ^ulvecklingen inom^arbelsmiljöområdel. ^Arbelarskyddsfondens ^slyrelse harnyligen ullalat sig för all denna ^verk^samhel efter försöksperiodens slut den30 skall ^forisälla och ^ytteriigare ^ulvecklas, i första hand förbevakning av ^EG-området. ^saml samordnas med ^arbelsmarknadsrådens^verksamhel. E^f^ter samråd med chefen för ^utrikesdepartemenlel förordar jagall ^arbelsmiljöbevakare skall kunna vara underställda^arbelsmarknadsdeparlemenlel. Finansieringen bör dock i sin ^helhel ske medmedel som avräknas från ^arbelarskyddsfon^den. Anslagsförändringarna inomarbetsmarknadsdepartementets ^verksam^helsområde i förhållande ^lill^molsvarande anslag på statsbudgeten för ^budgetårel 1979/80 framgår avföljande sammanställning (milj. 1979/80 1980/81 ring 40,1 44,8 -I- 4,7 6 127,5 6735,5 ^-i- 608,0 CArbetsmiljö 3017,4 3733,4 ^+^ ^ ^ 716,0 ^D^ Invan^dring ^m.m. 130,1 146,9 ^-l- 16,8 ^Totall för ^arbelsmarknads ^deparlemenlel 9315,2 10660,6 ^-i-1345,4 1979/80:100 Bilaga 15 21 Föredragande: ^slalsrådel ^Wirlén såvitt avser frågorunder ^lillera A, B och C; statsrådet ^såviil avser frågorunder ^lillera ^D^ samt frågor om jämställdhet mellan kvinnor och män. Anmälan till statsbudgetenför /81 såvitt avser arbetsmarknadsdepartementetsverksamhetsområde. 1978/79 ^Ulgift 14 105 168 1979/80 Anslag 15 876000 1980/81 Förslag 18 031000 Till^arbelsmarknadsdeparlemenlel hör frågor om arbetsmarknad, ^ar^belsmiljö,invandring och ^svenskl medborgarskap, ^jämsiälldhel mellan kvinnor och män^saml ^inlernalionellt ^samarbele som berör dessa frågor. 1979/80 ^Beräknadändring Handläggande personal 60 ^-i-1 Övrig personal 46 -I- I ^Lönekosinader ^14.^S49000 -^Hl 882000 (även ^ulrikesresor) 410000 ^^- 73000 ^Expenser 917000 ^-i^-^ ^ ^ 200000 Med hänvisning ^lill ^sammanslallningen ^beräknarjaganslaget för ^näsla budgetär ^lill 18 . Jag har därvid ^beräknaimedel för en handlägga- 1979/80:100 Bilaga15 22 re för ^jämslälldhelsfrågor och ytterligare en^receptionisl. Jag har vidare ^beräknai medel för lönekostnader förfolkpartiels samordningskansli. Jag ^hemsläller alt regeringen föreslårriksdagen ^atl till /81 anvisa ^etl förslagsanslag av . 1978/79 ^Ulgift 14697000 ^Reservalion 5 386923 1979/80 Anslag 13 758000 1980/81 Förslag 15 072000 För ^budgeiårei 1980/81 förordar jag all anslaget försupp med . Jag har ^räknal med . till forskning och ^uiveckling vad avser ^jämsiälldhel mellankvinnor och män ^m.m. ^saml andra frågor inom departementets ansvarsområde.För övrig utredningsverksamhet räknar jag med ^etl medelsbehov av 9000000 kr.Jag ^hemsläller alt regeringen föreslår all ^lill Kommittéer ^m.m. /81 anvisa ^elt ^reserva^lionsanslag av . 1978/79 ^Ulgift 309027 ^Reservalion 143 393 1979/80 Anslag 200000 1980/81 Förslag 220000 För /80 förordar jag all anslaget försupp med . Jag ^hemsläller all regeringen föreslår all ^lill Extra utgifter för ^budgetårel1980/81 anvisa ^ell ^reservalions^anslag av . 1978/79 ^Ulgift 6749 971 1979/80 Anslag 7580000 1980/81 Förslag 8 281000 Från ^anslagei skall^belalas ^kosinader för dellagande i ^inlerna-^li^i)nella ^arbelsorganisalionens () ^verksamhel och för^ILO-kommillén (SFS 1977:987). Kostnader för annat internationellt samarbete^inomdepar- 1979/80:100 Bilaga15 23 ^temenlels ansvarsområde ^belalas också från anslagetliksom ^kosinader för sådana internationella kongresser i för vilkaSverige åtar sig ^värd-^skapei, bl.a. inom ^FN-samarbelel. Jag ^hemsläller ^atlregeringen föresl^år att till Internationellt ^samarbele /81 anvisa ett förslagsanslag av . 1978/79^Ulgifl 1979/80 Anslag 1980/81 Försla^g 2315729 2715000 3 175000 finns fem ^arbelsmarknadsråd, som är stationeradei , , , och , och en motsvarande tjänstemanvid delegationen i . Deras ^uppgifler anges i förordningen (1977:575) medinstruktion för arbetsmarknadsråd (ändrad 1977:1103). Reseersättningar (resor ^lill och från vid ^tjänsle^uppdrag och semester) ^Expenser (inkl. reseersättningar inomverksamhetsområdena) Vissa kostnader för ^biiräden ^m.m. Beräknad ändring 1980/81 Med hänvisning ^lill sammanställningen beräknarjag anslaget till . Jag hemställer alt regeringen föreslårriksdagen ^atl till ^Arbelsmarknadsråd för^budgetårel 1980/81 anvisa ^ell förslagsanslag av 3 ^I75(X). 1979/80:100 Bilaga15 24 har den^förbällrade ^induslrikonjunkturen långsamt börjat ge ^ulslag påarbetsmarknaden. Antalet sysselsat^ta i industrin, som förut minskade irad, låg underförstå ^halvårel 1979 på ungefär samma nivå som ^åreldessförinnan enligt ^arbelskraflsundersökningarna ^(). ^Efler semestrarna1979 har industrin sysselsatt ca 10000 fler än ^höslen 1978. Inom^ijänsieseklorn har ^sysselsällningsökningen ^fortsaU. ^Tolall sysselsattes underde tre första kvartalen 1979 närmare 4.2 miljoner personer eller ^inle ^fulll60000 ^fier än . Ökningen gällde ^inle som tidigare ^enbari^dellidsarbelande; även ^anlalel ^hellidssysselsalla har ökat ^nägot underåret. Det ^lolala ^anlalel arbetade limmar har därför ^åler börja^t^ öka ochlåg ca I % högre än . Andelen av de ^sysselsalla som^arbelar mindre än 35 limmar fortsätter dock all öka. Av 4,2 miljoner^sysselsalla var ca I miljon ^dellidsarbelande, de ^flesla kvinnor. Antal sysselsatta efter kön och ålder, ^genomsniliför de tre första kvartalen 1976-1979 Kvinnor 45-^,^5^.) Del är liksom^lidigare kvinnorna som svarar för större delen av ökningen av del ^toiala^anlalel ^sysselsalla. ökade dock även ^anlalel ^sysselsalla män.Andelen av alla kvinnor i de ^mesl ^akliva ^åldrarna , som hade ^sysselsällningp^å^ eller dellid, ^Ibrisatte alt öka och var under ^iredje ^kvarialelca . För män i ^molsvaiande ^åldrar var andelen sysselsatta . ^Prop.1979/80:100 Bilaga 15 25 Arbetslösheten harunder legal på ^drygl enligt arbetskrafts-undersökningarna och ca1,enligt arbetslöshetskassornas statistik. Det innebär en viss förbättring^jämförl med ^årel före. ^särskili under andra ^halvårel. För vissa grupper som^lill exempel ^byggnadsarbelare har^arbels^löshelen minskal avsevärt. Men för ungdomar är^arbelslöshe^len fortfarande hög, enligt ^AKU. Liksom ^lidigare är^arbelslöshelen i alla åldrar ^någol ^slörre bland kvinnor än bland män. Arbetslöshet ^efler kön och ålder i procent ^«rarbetskraften, genomsnitt för de tre första kvartalen 1976-1979 ^Anlalel lediga platserär fortfarande ^väsenlligl lägre än ^anlalet arbetslösa. ^Platsantalel hardock ökat påtagligt . ^Anlalel ^kvarsläende ^obesalia ^plaiser ökarmånad för m^ånad mer än ^anlalet ^nyanmälda platser, vilket är ^etl tecken päall del har blivit svårare att få^plalsema ^lillsalla. Del är särskilt inom industrin som antalet lediga platserhar ökat kraftigt. är dock ^anlalel lediga platser i industrin baradrygt ^hälfien så ^storl som under det ^senasle ^högkonjunkluråret 1974.Samtidigt har antalet berörda av varsel om uppsägningar halverats på ett år.Även detta gäller särskil^t^ för ^induslrin. Under de ^Ire förslå kvartalenanmäldes varsel om uppsägning av ^sammanlagi 19000 ^anslällda, varav 10000 i^induslrin. ^Indusirins ^uiveckling underår 1979 kan betecknas som en långsam men stadig ^konjunklurförbällring.^Indusliiförelagen har i ^allmänhel inte längre ^slopp för ^nyanslällningarulan ^ersäller den personal som avgår. 1 viss ^ulslräckning har förelagen också^börjal öka ^anlalel ^anslällda. Men den ^lolala ^produklionen ^översiiger^forlfaiande ^inle nivå. I ^massain-^dustrin,där konjunkturuppgången kom först, utnyttjas enligt ^konjunktur-^inslituiel i ^siori ^sell hela kapacitetenmedan del i ^verksladsindusirin fortfarande ^f^inns ^ouinyiijad kapacitet.Andelen företag som har ^brisl på arbetskraft ökar men var ^enligi^konjunklurinsiilulels ^seplemberbarometer ^forlfa- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 15 26 Till arbetsförmedlingen ^nyanmälda lediga platser1977 1979 ^&^l^^^ ^ ^ ^ ^^ 2^:^ alev ^3^ * ^c^ ^l^e^v rande mindre än ^hälfien. Del föreliggerdock ^brisl på olika grupper av ^yrkesutbildade industriarbetare i ^slora delarav landet. På vissa håll -bland ^annal i och i -råder överefterfrågan också på personal utan särskild utbildning. Sysselsättningen inomhandeln har minskat . Inom övriga ^Ijänster, särskilt de^offenlliga, ^fortsäller ökningen av antalet sysselsatta. Del råder ^brisl på^ulbildad sjukvårdspersonal, lärare ^m.fl. grupper i praktiskt tagel hela^landel. I byggsektorn, där ^sysselsältningen har fortsatt att minska liksom^lidigare under hela ^1970-lalet, råder trots detta stor ^överef-^lerfrågan på^arbelskrafl. Byggen har fåll ^senareläggas i avsevärd omfattning på grund av^brisl på arbetskraft. Endast i och vissa delar av några andraskogslän råder fortfarande allmän ^undersysselsäilning för ^byggnadsarbelare. Även omkonjunkturuppgången har ^kommii längst i och i ^Slockholmsområdel.har den påverkat arbetsmarknadsläget i hela landet inkl. de sämst ställdalänen. Skillnaderna mellan ^arbelslöshelen i olika län tenderar alt minska^någol. var arbetslösheten enligt ^AKU fortfarande^högsl i (5,). Den var också relativt hög () iSödermanlands, , och . 1979/80:100 Bilaga 15 27 Kvarstående lediga platser Kvartalsgenomsnitt av ^mittmånadsdata 1^OOO-tal 80 ^_ ^\^~-'-^^.-^'^ ^ ^ 1978 1977 ^1:a ^kv ^2:a ^kv ^3^s^e^ ^kv ^4:e ^kv ^(1,2 %^)^ och ^(1,3 ^%). Lägrearbetslöshet än genomsnittet hade också bl.a. och län. Arbetsmarknadspolitikenhar gradvis fått en ny ^inrikining. De dessförinnanomfattande insatserna för att motverka uppsägningar - ^l.ex. frisläpp av^invesleringsfonder, ^slöd ^lill utbildning av ^permitteringshotad personal och^lidigareläggning av ^offenlliga beställningar - hade i och för sig ^slorframgång, men de hindrade ^inle all en avsevärd del av ^induslrin länge hade^slopp för ^nyanslällningar. De ^nylilllrädandes svårigheter blev därför allt^slörre mot ^slulel av lågkonjunkturen. 1979/80:100 Bilaga15 28 ^skapsarbeten ocharbetsmarknadsutbildning måste då ordnas i ^alll ^slörre utsträckning, särskiltför ungdom. För liden - infördes ^s.k.^nyrekryleringsbidrag som i stället avsåg att ^slimulera förelag all^lidigarelägga ^nyanslällningar. ^Arbelsmarknadspoliiiken inriktades alltmerpå den egentliga ^plalsförmedlingen. kvarstod^slora behov av beredskapsarbeten och arbetsmarknadsutbildning. Som ^meslsysselsattes ca 65 000 arbetslösa i ^beredskapsarbeie och över 60000i arbetsmarknadsutbildning ^frånsell utbildning i förelag. ^Försi sent på våren1979 kunde en ^krafiig nedskärning av både ^beredskapsarbelen ocharbetsmarknadsutbildning ske. Därefter har arbetsmarknadsutbildningen ^ålerökat ^lill all ^omfalla ungefär lika många som i v^åras, medanberedskapsarbetena har ^kunnal begränsas ^lill drygt 40000 ^sysselsalla.Arbetsmarknadsverket har under den senaste liden ^iakllagit större^äierhällsamhei med ^beredskapsarbelen än med arbetsmarknadsutbildning. Detgäller särskilt för ungdomarna. ^Sirävan har ^varil all i ^slörsia möjliga^ulslräckning placera de arbetslösa på de lediga platser som finns på öppnamarknaden. När delta inte har ^varil möjligt har arbe^tsförmedlingen i förslåhand undersökt möjligheterna att placera de arbetslösa ungdomarna i utbildning- i gymnasieskolan eller i arbetsmarknadsutbildning. Gymnasieskolan har ^ökal^silt utbud av yrkesinriktad utbildning. Först i sista hand har anvisning ^lill ^beredskapsarbeie ^kommii i fråga.Beredskapsarbetena har i ^slörsia ^ulslräckning getts en sådan inriktning allde ger ^erfarenhcl av värde för de anvisades ^forisälla ^yrkesverksamhel. Påförslag av ^delegalionen (A 1978:01) för ungdomens sysselsättningsfrågor^(DELFUS) har AMS genomfört en informa^tionskampanj under ^mollol""Ge ungdomen en chans"". Även om vi nu är inne ien uppåtgående ^konjunktuifas ^kvarslår stora ^slruklurella problem i delar av^induslrin. Det ^lillfälliga ^sysselsäliningsbi-^drag ^(s.k.^75-procenlsbidrag) som infördes under är 1977 för företag som dominerar på sin^orl förlängdes fram ^l.o.m. , i vissa fall till ^ulgången av ^år 1979. För ^tekoindusirinfinns ^ell särskilt bidrag pä upp ^lill /lim. för äldre ^arbelskraft.Delta utgår ^f^ ^n. för ca 10000 personer. Som framgår av vad somhär har sagts ^kvarslår ^belydande balansproblem p^å^ ^arbeismarknaden, ävenom lägel ^allmänl ^sell är ^bälire nu än under de närmast föregående åren.Viklen av all informera både de ^arbelssökan-^de och ^arbelsgivarna omförh^ållandena på ^arbeismarknaden har ^framsi^åii ^som ^slörreän n^ågonsin. Arbetsförmedlingens snabba utbyggnad med personal och ^leknisk^ulrusining har fortsatt. Det pågår också ^ell ^forllöpande ^arbete med altförbättra arbetsformerna, särskilt den mera ^individuelll^ini ^iklade servicen till ^aibetssökande. Del är ^sannolikl all den^konjunklurförbällring i ^induslrin som har ^pågåll i omkring ^ell och ^etl^halvi ^är kommer all ge ^ökal utslag på arbets- 1979/80:100 Bilaga15 29 Om inga mera allvarliga^siörningar inträffar i den ^inlernalionella ekonomin kan man räkna med enforisatt ökning av ^anlalel lediga platser i industrin och ^relaiivi ^sell fåuppsägningar . Den ^offenliga ^seklorn ^forisälier också altöka sin ^arbelskraftsef ^lerfrågan. Inom byggsektorn väntas p^å^ många hållmyckel stora ^svårighe^ler alt ^lillgodose behovet av ^arbelskrafl. Inom handeln, där^sysselsätlningen har minskat , ^vänlas en fortsall svagu^tveckling, ^Detla beror bl.a. på enrelativt svag tillväxt av den privatakonsumtionen och pä den pågående datoriseringen av branschen. Även inomkontorssektorn kan datoriseringen komma all få ökade effekter pä ^sysselsältningen.^Dataleknikens effekter på sysselsättningen studeras ^f^ ^n. av^dataeffeklulredningen (A 1978:05). De nuvarandesvårigheterna all ^lillsalla ledigaplatser med dem som är ^aibetslösa ^vänlas kvarstå. Särskilt för ungdomens delmåste man räkna med ^forisälla ^svårigheler även om de blir mindre än under deföregående åren. ^Övereflerfrågan på ^induslriarbelare gäller ofta bara^ulbildade och är ^dessulom koncentrerad ^lill de ^orler där de expansivaförelagen ligger. Den nödvändiga anpassningen mellan ^uibud och efterfrågan päarbetskraft kan därför ^inle ske utan ^belydande inslag av både yrkesmässig ochgeografisk rörlighet. Även om industrikonjunkturen^vänlas vara god finns ^forlsall risk för lokala^sysselsätlningsproblem i orter med ^ensidigl näringsliv. Mindre och^medelslora orter i domineras ofta av ^ell ^fålal ^induslriföretag, somkan vara svåra all ^ersälla om de läggs ner. Även under en högkonjunktur uppslå lokala ^sysselsällningskriser som kräver snabba^arbelsmarknadspolitiska ^insalser för all ordna nya ^arbelen ål den berördapersonalen. Som jag har ^nämnl^vänlas en ^siigande ^arbetskraflsefterfrågan i förslå hand ochvåren 1980. Såvitt nu kan bedömas finns utsikter ^lill en ^forlsall god^indusirikonjunklur även under /81. Del finns dock åtskilligaosäkerhetsfaktorer som gör det nödvändigt ^atl hålla en hög^arbelsmarknadspolitisk beredskap för förändringar som kan komma all inträffalokall eller för hela riket. Liksom underinnevarande ^budgelår måste arbetsmarknadspolitikens ^lyngdpunkl ligga på^plalsförmedlingen. ^Sirävan skall vara alt de lediga platserna skall tillsättas med den arbetskraft som finns^lillgänglig i landet. ^Arbelsförmedlingen har under ^1970-lalel ^lillförts ca2 100 nya ^Ijänsler. I del följande föreslås all förmedlingen ^lillförs 100 nya ^ijänsler framförallt förförmedling av ungdom, handikappade och andra ^ulsatla grupper. ^Samiidigi börvissa besparingar kunna göras inom AMS verksamhet liksom inom^Slalsförvaliningen i ^övrigl. ^Sysiemel med allmän ^plalsanmälan införs i hela^landel i den ^lakl som AMS bestämmer. ^Arbelel med alt förbättra formed- 1979/80:100 Bilaga15 30 lingens arbetsformer fortsätter.Förmedlingen har infört fasta arbetsformer som avses ge en individuelltinriktad service till alla sökande. En partssam-mansall ^arbelsgrupp inom AMSser över ^plalsförmedling-^ens ^organisalion. Jag kommer^dessulom all föreslå regeringen viss ^förbällring av^flytiningsbidragen pä så ^säll all ^slarlhjälpen under innevarande ^budgelårhöjs från . för hushåll med en person och från 5 000kr. ^lill 6 000 för hushåll med två eller flera personer. ^Arbelsförmedlingen harunder del ^senasle ^årel i ökande utsträckning ^uinylljal sina möjligheter allgenom ^direkla ^konlakler med ^arbelsgivarna försöka påverka deras^rekrylering. Del är angeläget ^atl denna samverkan mellan ^arbelsförmedlingoch ^arbelsgivare ^forisälier ^atl ^ulvecklas för ^atl balansproblemen pålokala ^arbeismarknader skall kunna lösas. Organ för sådan samverkan på lokalnivå är ^dislriklsarbetsnämnderna, ^SSA-råden och anpassningsgrupperna.^Dessulom behövs ^omfallande informella ^kon^lakler mellan förmedling och^arbelsgivare för alt upplysa de senare om ^arbelskraflsutbudelssammansättning. Främjandelagen har därvid ^kunnal åberopas även om dess^sanklionsbestämmelser ^hillills ^inle har behövt utnyttjas. Om ^inle dennafrivilliga samverkan snart ger bättre ^resullal än ^f^ ^n. ^lorde det bli^nödvändigl ^atl mera strikt ^lillämpa gällande ^lagsliftning i syfte ^atlpåverka arbetsgivarnas ^rekryleringspolilik. Även i ^elt läge med^slor allmän ^eflerfrågan på ^arbelskrafl behövs ^lem^porära åtgärder förvissa arbetslösa som ^inle kan placeras ^direkl på den öppna marknaden. När^svårighelen alt få arbete beror på ^brislande yrkesutbildning bör en lämpligutbildning föredras framför placering i beredskapsarbete. Även i ^övrigl ärdet i ^ell högkonjunkturläge nödvändigt all iaktta återhållsamhet med^beredskapsarbelen. För ungdom ulan gångbaryrkesutbildning har svårigheterna all få ^arbele ^lill ^slor del kvarstått^trols konjunkturuppgången. Det gäller särskilt de 16-^18-åringar som ^inle gåri gymnasieskola. Att finna nya former för all föra in denna grupp i ^ellmeningsfullt ^arbele framstår därför som en huvuduppgift för bådearbetsmarknadspolitiken och utbildningspolitiken. beslutaderegeringen alt huvuddelen av de särskilda formerna för beredskapsarbeten ochandra åtgärder för ungdom skall stå ^lill buds även under ^viniern 1979/80, Nupågår inom ^regeringskansliel ^ell arbete tillsammans med ^arbetsmarknadsparlernaför att utveckla nya former för gymnasial utbildning förlagd ^lill förelag ochandra ^arbeisplalser. Avsikten är all regeringen skall kunnalägga fram förslag ^lill åtminstone en provisorisk lösning av denna fråga. ^Sysselsättningsulredningen(A 1974:02) överlämnade sitt slutbetänkande ^(SOU 1979: 24)^Sysselsällningspolilik för ^arbele ål alla. Belänkandet ^remissbehandlas ^f^^n. Jag avser ^atl under /81 föreslå regeringen ^atl i särskild^proposiiion lägga fram förslag rörande den framlida sysselsättningspolitiken. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 15 ^3| En ^arbelsgrupp inom^regeringskansliel har ^ularbelal förslag ^lill en mer enhetlig finansiering av^arbetsmarknadspoliliska insatser. Förslaget innebär bl.a. en sammanslagningav de olika fonder som ^f^ ^n. finns för finansiering av olika^arbetsmarknadspoliliska ^ålgärder. ^Della innebär möjligheter ^lill utjämningav över- och underskoll i fonderna. Jag avser all senare ^åierkomma ^lillregeringen i denna fråga. Beräkningen av medelsbehovetför de ^arbetsmarknadspoliliska åtgärderna, vilken jag skall återkomma^lill, är ^enligi gängse ^budgelerings^praxis ^konjunklurneulral. ^Della är^nödvändigl i synnerhet när det gäller del ^slörsia ^anslagei, B 3.^Sysselsättningsskapande åtgärder, eftersom det ^inle är möjligt all med^säkerhel ange ^behovel av ^l.ex.