prop · G303130 · 1979-12-31 00:00:00 — om svenskt medlemskap iAfrikanska m. m.; Regeringenföreslår alt antaga de förslag som har upplagils i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås att godkänna svenskl medlemskap i (). Vidare föreslås en ändring i lagen (1976:661) omimmunitet och privilegier i vissa fall. Lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet ochprivilegier i Härigenom föreskrivs att bilagan lill lagen (1976: 661) omimmunitet och privilegier i vissa fall' skall ha nedan angivna lydelse. 'Senaste lydelse 1979:461. Immunitetoch/eller privilegier gäller för följande Ledamöternai bankens styrelse och personer med tjänst hos eller uppdrag av banken Överenskommelseden om upprättande av Afrikanska Denna lag träder i kraft efter den dag, dålagen enligt uppgift på den utkommit från trycket i . Prop.1979/80:130 3 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,Åsling, Söder, Krönmark, , , , , ,, , , och , Proposition om svenskt medlemskap i () 1.1 Afrikanska () hittillsvarandeverksamhet Den Afrikanska () bildades ,då överenskommelsen om upprättande av ADB antogs vid ett möte med afrikanskafinansministrar i i , Bakom tillkomsten av de båda övriga regionalautvecklingsbankerna -Asiatiska ulvecklingsbanken (AsDB) och Interamerikanskaulvecklingsbanken (IDB) - stod både i-länder och länder i resp. region. ADBtillkom däremot som ett uttryck för de oberoende afrikanska ländernas önskan ometl närmare samarbete. Överenskommelsen om ADB kom därför endast all medgemedlemskap för afrikanska stater. Tillkomsten av ADB var således enmanifestation av afrikansk enighet och solidaritet, utan hänsyn till politiskaoch språkliga skillnader. ADB:s medlemmar omfattar 48 afrikanska stater.' Syftet med bankens verksamhet var att medverka tillekonomisk och social utveckling i . För alt nå detta mål skulle ADB iförsia hand lämna lån till afrikanska stater samt främja investeringar avoffentligt och privat kapital i . Bankens resurser har främslutgjorts av de ' , , , , Centralafrikanskarepubliken, Comorema, , , , ,, , , , , , ,, , , , , , , , ,, , Mauridus, MoQambique, , , , ,, , , , , , ,, , , , , och . 1979/80:130 4 afrikanska medlemsländernas inbetalade kapitalinsatser,men också av medel som upplånals på de privala kapitalmarknaderna samt kreditersom lämnals av vissa länder, däribland . ADB beviljade sin första kredit . Vid en jämförelsemed AsDB och IDB kan konstateras atl ADB:s fortsatta utlåningsverksamhel harskett i en långsammare takt än AsDB:s och lDB:s. Huvudskälet lill detta var altförutsättningarna för de institutionernas verksamhel och utveckling redanfrån böijan tedde sig ganska olika. Först och främst hade ADB. till skillnadfrån AsDB och IDB, begränsade finansiella resurser lill silt förfogande. Vidarehade de afrikanska länderna, i motsats lill l.ex. de latinamerikanska ländema,ägnat sig myckel litet ål förberedelsearbete i form av projeklidenlifiering. Tabell 1 visar ADB:s utlåning , ochlabell 2 visar den totala utlåningen fördelad på olika sektorer under sammaperiod. ADB:s utlåning 1%7 - 1978, miy. 1967 1968 1%9 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 2,3 3,0 7,9 11,2 24,7 27,4 43,1 88,6 103,6 97,1 154,0 205,7 Totalt uppgår ADB:s beviljade ullåning lill 768,6 milj. dollar. Som en Jämförelse kan nämnas att undermolsvarande period beviljade IDB ur sitt ordinarie kapital lån på totall 4,7miljarder dollar och AsDB - 1978 lån på totall 3,9miljarder dollar. ADBrs totala utlåning fördelat på olika sektorerunder perioden 1978 Summa 768,4' 100 Skillnaden mellan tabell I och 2 i vad avser summan berorpå avrundning. 1.2 Svenska bidrag till ADB Somjag har nämnt har ADB haft begränsaderesurser till sitt förfogande för utlåning. har aktivt verkat för attstödja de afrikanska ländernas strävan att bygga upp ADB till en stark regionalinstitution. Detta har skett genom att vid ett antal tillfällen under1970-talet har lämnat banken finansiellt stöd dels i form av tre krediter på 1979/80:130 5 lolall 53 milj, kr,, dels genom bidrag på totalt 4 milj.kr,, för finansiering av förinvesteringssludier, Kredilerna, som har lämnals pås. k, mjuka villkor, har en löptid med de lio försia åren amorieringsfriaoch är räntefria, utom vad gäller en av krediterna där en avgifi på 0,75procent las ul. Bidragen lill finansieringen av förinvesteringssludier sker iform av gåvor. De svenska kredilerna har använts som en del av ADB:sordinarie långivning, medan förinvesteringsmedlen lill största delen harfinansierat konsultstudier, vilka sedermera har legat lill grund för bankensprojektlångivning. Ett par svenska konsuller har därvid anlitats. 1.3 Öppnandet av ADB för icke-regionalt medlemskap Ända sedan bankens tillkomst i början av 1960-talel harfrågan om atl även låta icke-regionala, dvs. icke-afrikanska, länder blimedlemmar diskuterats inom ADB, Varken bland de afrikanska länderna, som iförsta hand såg skapandet av ADB som ett utiryck för afrikansk enighel ochsolidaritet, eller bland de icke-afrikanska länderna fanns vid bankens tillkomsttillräcklig vilja och önskan atl låla ADB bli öppen också för ickeregionaltmedlemskap. I början av 1970-talel väcktes dock åter frågan om alt öppna ADBför medlemskap för icke-regionala länder. Bakgrunden lill delta var i försiahand behovet att förstärka bankens resurser, vilkel ansågs kunna ske l.ex.genom inträdet av kapitalstarka i-länder. Efter vissa utredningar ochdiskussioner beslöls emellerlid all låla frågan falla. Parallelll med övervägandena rörande öppnandet av ADB ibörjan av fördes förhandlingar om alt upprätta en lill ADB knutenfond, som skulle ha till uppgift alt lämna lån på mjuka villkor, leddetill tillkomsten av Afrikanska utvecklingsfonden (ADF) . ADF blev tillskillnad från ADB från början öppen för medlemskap även för icke-regionalaländer. F. n. är 21 icke-afrikanska länder, däribland , medlemmar iADF. ADF:s verksamhet finansieras, i likhet med motsvarande organisation -Internationella utvecklingsfonden () inom världsbanksgruppen, genomgåvobidrag från de icke-regionala medlemsländerna, vilka utgörs av i-ländersamt vissa oljeexporterande stater. De ickeregionala medlemsländerna harulfäsl sig att t.o.m. bidra med totalt drygt I miljard US dollar, varavSveriges andel kommer all uppgå till ca 84 milj. US dollar eller ca 346 milj.kr., vilket motsvarar ca 7 procenl av de totala bidragen. Är 1976 logs frågan om icke-regionalt medlemskap i upp till behandling. Vid ADB-styrelsens årsmöte beslöts att låtautreda frågan. I den rapport som blev resultatet av denna ulredning och somförelades ADB-styrelsens årsmöte rekommenderades att banken skulleöppnas för icke-regionalt medlemskap. Årsmötet beslöt, sedan man hade ställtsig bakom ulredningens rekommendation, atl uppdra åt ADB:s Prop.1979/80:130 6 presidentatt inleda förhandlingar med icke-regionala länder om formerna och villkorenför dessa länders inträde i ADB. Införförhandlingarna hade de afrikanska länderna som en viktig gemensamutgångspunkt att bankens karaklär som en afrikansk institution skulle bevarasockså . Detta skulle åstadkommas bl.a, genom att 2/3 av röstslyrkani banken reserverades ,"jr de afrikanska länderna och atl bankenspresident alltid skulle vara . Inför förhandlingarna som inleddes inovember 1978 förelåg en av ADB utarbetad dokumentation, som bl, a, omfatladeförslag till en reviderad överenskommelse om upprättande av ADB. 1 förhandlingarnadeltog å ena sidan ADB:s president och direktion och å andra sidanrepresentanter för de icke-regionala länderna'. Trots att förhandlingarna varbåde politiskt känsliga och tekniskl komplicerade kunde de avslutas redanefter ca . Resultatet av förhandlingarna förelades ADB-styrelsenvid dess årsmöte för godkännande. Godkännande beslutades avADB-styrelsen . Beslutet var så gott som enhälligt. EndastLibyen röstade mot och reserverade sig mot beslutet. Efter styrelsenspositiva beslut kunde proceduren avseende såväl de afrikanska somicke-regionala ländernas ratifikation av den reviderade överenskommelsen omADB inledas. Överenskommelsen om Afrikanska lorde fogas tillprotokollet som hilaga 1. Somen del av ADB-styrelsens godkännande av förhandlingsresultatet ingickfastställande av vissa regler om villkoren och formerna för de ickeregionalaländernas inträde i ADB. 2 Förslaget till reviderad överenskommelse om ADB m. m. Ettresultat av förhandlingarna om öppnandet av ADB för icke-regionalt medlemskapär att överenskommelsen om ADB i vissa avseenden har reviderats. När det gällerdess bestämmelser om storleken av bankens kapital kvarstår dock det i denursprungliga överenskommelsen av fastställda beloppet. Enligtöverenskommelsen om ADB har bankens styrelse rätt att fatta beslut om att höjadetta belopp, vilket senast skedde vid dess årsmöte . Innebörden avdetta beslut redovisas senare i detta avsnitt. Idet följande redovisar jag i första hand det viktigare innehållel i denreviderade överenskommelsen om ADB. Ikapitel I i överenskommelsen om ADB sägs att Afrikanska utvecklingsbankensändamål är alt främja den ekonomiska och sociala utveck- 'Följande icke-regionala länder har deltagit i förhandlingarna: Belgien.Brasilien, , , , , ,, , , , , ,, . , , , U.S.A. Prop.1979/80:130 7 lingen för dess regionala, dvs. afrikanska, medlemmar.Della skall ske genom utnyttjande av bankens samlade resurser för finansieringav projekl och program i dessa länder. Medlemskap skall vara öppel för varje afrikansktland som är en oberoende stal samt för de icke-regionala länder som ärmedlemmar i ulvecklingsfonden. ADB skall ha en styrelse, endirektion, en president samt minst en vice president. Somjag har nämnt beslöt ADB-styrelsens årsmöte år1979 att höja bankens kapital. Höjningen, som sker i samband med deicke-regionala ländernas inträde i ADB, görs från nuvarande I 220000000 till 5250000000 kontoenheter vilket efter omräkning' motsvarar . Av detta skall högst 3 500000000 kontoenheter eller 4 avsättas för de regionala ländernas och högst 1 750000000 kontoenhetereller 2 avsättas för de icke-regionala ländernasteckning. Fördelningen av de icke-regionala ländernas del av kapitalel haröverenskommits dem emellan. Av bankens kapital skall inbetalas avmedlemmarna och i fem lika stora delar. För de ickeregionalaländerna skall inbetalningarna ske i konvertibel valuta. Resterande 75 procentav bankens kapital utgör garanlikapital, vilkel av ADB kan begäras bli helteller delvis inbetalt av medlemmarna i det hypotetiska fall bankens övrigatillgångar inte skulle räcka för atl betala bankens ulestående och förfallnaskulder. Beträffande fastställande av en ny konto- och värdeenhetför banken samt upprätthållande av kapitalinsatsernas värde gäller följande.Beslutet rörande ett tidigare framlagt förslag att införa Internationellavalutafondens särskilda dragningsrätter (SDR) som ADB:s konto- och värdeenhetskall t. v. uppskjutas. Detta beslut samt reglerna för upprätthållande avkapitalinsatsernas värde skall komma att tillämpas först sedan beslut harfattats i () all i denna organisation införa SDR och därtillhörande regler om upprätthållande av kapitalinsatsernas värde. I kapitel 3 i överenskommelsen om ADB regleras formernaför ADB:s verksamhet. Den skall ske genom långivning antingen genom användandeav det av medlemmarna inbetalda kapitalet eller med medel som banken har lånatupp. Bankens beviljade utlåning får vid inget tillfälle överstiga summan avdess tecknade kapital, dess reserver och vinstmedel. Vid sin långivning skallbanken i första hand finansiera kostnaderna i utländsk valuta för ett projekt,men den kan även under vissa omständigheter finansiera de kostnader för ettprojekt som uppstår lokall. ADB skall vid sin utlåning särskilt beakta projektsom omfattar flera länder. Upphandling av varor och tjänster till av ADBfinansierade projekt skall, ulom i vissa undantagsfall, göras i land som ärmedlem i banken. ' Den kontoenhet (= unit of account) som ADB f. n.tillämpar är uttryckt i en viss guldmängd. Omräkningen mellan US dollar och"unit of account" sker efter en fastställd kursrelation som innebäratt en kontoenhet motsvarar . Prop.1979/80:130 8 I överenskommelsens kapitel 4 stadgas om de befogenheter,som lillkommer ADB. Här faslslälls bl.a. bankens rätl all låna upp medel pånationella och internationella kapitalmarknader. I kapitel 5 finns reer för bankens organisation ochförvaltning. ADB:s högsta beslutande organ är styrelsen. Den består av enledamot och en suppleant från varje medlemsland. Slyrelsen sammanträder somregel en gång vid bankens årsmöte. Bankens löpande verksamhet skall handhasav en direktion, som beslår av arton ledamöter. Av dessa utser de afrikanskamedlemmarna tolv och de icke-regionala medlemmarna sex ledamöter. Detta skergenom val inom den regionala resp. den ickeregionala gruppen. Överenskommelsehar nåtts mellan , , och samt , att utse engemensam direktionsledamot. Innehavet av posten kommer att rotera mellan dessaländer. Direktionens och bankens arbete leds av en president, som alltid skallvara och som väljs av bankens slyrelse. Presidenten ochstaben skall vara gemensam för ADB och ADF, men dessa skall fungera som tvåjuridiskt separata institutioner. En samordning förutses dock ske avdirektionernas arbete. Vaije medlems röstetal baseras på storleken av dess andelav bankens kapital. Fördelningen av kapitalet mellan den regionala ochicke-regionala gruppen innebär en samlad röststyrka på 66 2/för deregionala länderna och 33 1/för de icke-regionala ländema. Normaltfattas styrelsens resp. direktionens beslut med en majoritet av del röstetalsom är företrätt vid tillfället för beslutsfattandet. Till skydd för deicke-regionala ländernas minoritetsintressen har dock i överenskommelsen om ADBfaslslällls dels vissa regler för beslutförhet när det gäller beslut avslyrelsen, dels regler om kvalificerad majoritet för beslut rörandesuspendering av medlem saml ändringar av överenskommelsen om ADB. Bestämmelserna som reglerar hur utträde resp. suspenderingav medlem sker finns inlagna i kapitel 6. Här fastslås bl. a. atl varje medlemnär som helst kan utträda ur ADB. I överenskommelsens kapitel 7 finns bestämmelser avseendeimmunitet och privilegier. Jag redovisar i ett senare avsnitt i dennaproposition båda dessa frågor. 1 kapitel 8 återfinns de regler som gäller för ändring avöverenskommelsen. Däri ingår, somjag har nämnt, regler förbeslutförhet i detta sammanhang. I de regler om formerna och villkoren för deicke-regionala ländernas inträde, som ADB-styrelsen antog vid sitt årsmöte år1979, har fastställts alt höjningen av ADB:s kapital skall träda i kraft frånden eller det senare datum, som direklionen fastställer.Beslutet om att öppna ADB för medlemskap för icke-regionala länder kan träda ikrafl när de afrikanska staterna har godkänt de föreslagna ändringarna iöverenskommelsen om ADB samt har inbetalt sin ökade del av ADB:s kapital.Härut- Prop.1979/80:130 9 övererfordras att minst tio icke-regionala länder, varav minsl fyra av de störstaandelstecknarna, har ratificerat överenskommelsen om ADB samt har överlämnatsina bidragsinstrument. FörSveriges vidkommande medför vad jag har anfört rörande höjning avADB:s kapital följande. Vid den fördelning av de icke-regionala ländernas delav kapitalet på I 750000000 konloenheter eller som haröverenskommits, fastställdes andel därav till motsvarande69 120000 kontoenheter eller . Av detla utgör 75 procenteller garantikapital, medan resterande 25 procenl eller20845 skall inbetalas. Denna inbetalning sker i svenska kronorbaserat på en kurs om per dollar. Detbelopp som sålunda skall teckna i ADB:s kapital uppgår till 365 634 069kr, varav skall inbetalas till banken. Inbetalningen skall skeunder i fem lika stora delar. En försia inbetalning skall ske /81. För detta ändamål harjag i prop. 1979/80: 100 (Bilaga 6)under anslaget Cl. Bidrag till Internationella biståndsprogram, postenRegionala utvecklingsbanker beräknat ett bidrag för /81 till . beslul i fråga om detta bidrag har gjorts avhängigt dessgodkännande av denna proposiiion. SomJag har anfört kommer några regler för upprätthållande avkapitalinsatsernas värde t. v. inte att tillämpas. När så sker kan det kommaall medföra förpliktelser för samtliga medlemmar, däribland , att pågrund av förändrade kursrelationer, göra mindra fyllnadsinbetalningar för atlupprätthålla värdet på av medlemsländerna inbetalat kapital. 3 Immunitet och privilegier Etlsvenskt medlemskap i aktualiserar en ändring ilagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall. Somtidigare har nämnts, innehåller överenskommelsen om Afrikanskautvecklingsbanken bestämmelser om immunitet och privilegier dels för banken somsådan, dels för befattningshavarna vid banken. Dessa bestämmelser berörsamtliga stater som blir medlemmar i banken. Enligt en särskild föreskrifl iöverenskommelsen (artikel 58) skall varje medlem omgående underrätta banken omde åtgärder som medlemmen har vidtagit för att göra bestämmelserna om immunitetoch privilegier dllämpliga på sitt territorium. Bankenskall, enligt överenskommelsen, åtnjuta immunitet mot rättsligt förfarande,utom i vad avser åtgärder i dess upplåningsverksamhet (artikel 52). Särskildafommregler anges för de fall då talan får väckas mot banken. Medlem får dockinte i något fall väcka talan mot banken och inte heller får talan grundas påkrav som kan härledas till medlem. 1979/80:130 10 intebli föremål för säkerhetsåtgärder eller exekutiva åtgärder innan lagakraftägandeavgörande föreligger. Bankensegendom skall alltid vara undantagen från husrannsakan, rekvisition,konfiskation, expropriation och liknande åtgärder (artikel 53.1). Bankens arkivoch handlingar skall vara okränkbara (artikel 53.2). 1den mån det behövs för att banken skall kunna fullgöra sina uppgifter, skallbankens egendom undantas från restriktioner, kontrollbestämmelser och liknande(artikel 54). Banken skall vidare, när det gäller dess officiellakommunikationer, hos varje medlem ges samma förmåner som andra medlemmar ibanken ges där (artikel 55). Immunitetoch privilegier i vissa hänseenden skall medges ledamöterna i bankens styrelseoch direktion samt deras ersättare. Detsamma gäller tjänstemän och andraanställda samt experter och konsulter som utför uppdrag för banken (artikel56). De nämnda befattningshavarna skall sålunda åtnjuta immunitet moträttsligt förfarande för åtgärder som de har vidtagit i tjänsten. Vidare skallvarje medlem i banken, utom såvitt gäller sina egna medborgare, medge dessabefattningshavare undantag från invandrartestriktioner, utlänningsregistreringoch nationell tjänsteplikt samt lättnader i valutarestriktioner. Därutöverskall de nämnda personerna vid resa åtnjuta samma förmåner som medges andramedlemmars officiella representanter med motsvarande rang. Bådebanken och personalen skall åtnjuta förmåner när det gäller skatter och bankendessutom när det gäller tull (artikel 57). Banken och dess egendom skall varabefriad från all skatt och varje slag av tull. Beträffande skuldebrev ochvärdehandlingar som utgivits av banken eller garanterats av banken gäller vissabegränsningar i beskattningsrätten. Slutligen gäller att skatt inte får påföraslöner och arvoden som banken betalar till direktionsmedlemmar och derasersättare, eller till tjänstemän och andra handläggare. Isamband med ratifikationen av överenskommelsen kan stat förklara att denförbehåller sig rätten att beskatta löner och liknande ersättningar som bankenutbetalar till personer med hemvist i detta land (artikel 64). bör avgeen sådan förklaring. Jag har i denna fråga samrått med chefen förbudgetdepartementet. Bestämmelsernaom immunitet och privilegier har tillkommit i bankens intresse (artikel 59).Direktionen får i erforderlig omfattning häva vissa av förmånerna, om detskulle tjäna bankens syften. Detta gäller i fråga om bankens immunitet moträttsligt förfarande och undantagen för banken från restriktioner o. dyl. Detgäller vidare undantagen i fråga om skatter och tullar både för banken ochpersonaten samt personalens förmåner i övrigt. Bankens president har rätt ochskyldighet att häva immuniteten för befattningshavare, om den skulle hindrarättvisans gång och kan hävas utan förfång för banken. Vidett svenskt medlemskap i banken måste överenskommelsens be- 1979/80:130 II slämmelserom immunitet och privilegier tas in i svensk rätt. Enligt 4*j lagen omimmunitet och privilegier i vissa fall skall sådana internationella organ ochdärtill anknutna personer som anges i bilagan lill lagen åtnjuta immunitet ochprivilegier enligt vad som besläms i avtal eller stadga som är i krafl iförhållande till . För att Afrikanska och desspersonal skall komma i åtnjutande av de förmåner som anges i överenskommelsenom att upprätta banken bör till den nämnda bilagan fogas en ny punkt, som avserbanken, medlemmarna i dess styrelse och direktion och deras ersättare,anställda vid banken samt experter och konsuller som fullgör uppdrag förbanken. Den nya punkten bör betecknas som punkt 29, Denföreslagna lagändringen bör träda i kraft omgående. Bestämmelserna iöverenskommelsen om immunilel och privilegier blir dock tillämpliga som svensklag först från den dag då överenskommelsen träder i krafl i förhållande tillSverige Ofr prop. 1975/76:205 s. 18 0. Det åligger regeringen all kungöratidpunkten då avtal eller stadga har trätt i kraft i förhållande till . Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag till lag om ändring i lagen om immunitet och privilegier i vissa fall.Vid upprättandet av förslaget har samråd skett med chefen förjustitiedepartementet. 4 Svenskt medlemskap m. m. Fråganom alt öppna Afrikanska för medlemskap även föricke-regionala länder har varit föremål för diskussion ochöverväganden bland de afrikanska länderna. Vid ADB-styrelsens årsmöte år 1978beslöts slutligen dels att anta en rekommendation om att ADB skulle öppnas föricke-regionalt medlemskap, dels att uppdra åt bankens president att inledaförhandlingar med de icke-regionala länderna om formerna och villkoren fördessa länders inträde i ADB. Sedan dessa förhandlingar slutförts, godkändesförhandlingsresultatet vid styrelsens årsmöte . Trots att dessaförhandlingar var både politiskt känsliga och tekniskt komplicerade kunde deslutföras , vilket måste betecknas som en framgång. Idet följande villjag ange ett par av de främsta skälen lill att ett positivtbeslut, efter många års diskussioner och överväganden, nu kunnat fattas om attöppna ADB för icke-regionalt medlemskap. För det första har den politiskasituationen som länge präglade de afrikanska ländernas uppfattning i dennafråga i flera avseenden ändrats. Det var säkertnaluriigt för de afrikanska länderna all, under den pågående frigörelseprocessenfrån kolonialt beroende och de poliliska förhållanden som därvid rådde iAfrika, avvisa tanken på icke-regionalt medlemskap. 1979/80:130 12 poliliskautvecklingen medförde att de afrikanska ländernavid slutet av kunde inta en mera pragmatisk inslällning i dennafråga. Vidare hårde icke-regionala ländernas inställning kommit attkännetecknas av en klarare politisk vilja atl medverka till en förstärkning avADB:s ställning både finansiellt och politiskt. Fördel andra har medvetandet om de afrikanska ländernas finansiella behov ökatsamtidigt som bristen på tillräckliga resurser utgjort ett svårt problem förbanken. Övervägande skäl har kommit alt tala för att detta problem endast kundelösas genom att låta de icke-regionala länderna vinna inträde i ADB. Därigenomskulle ADB:s resurser komma att förstärkas dels direkl genom i-ländernasinbetalade kapitalinsatser, dels indirekt genom atl bankens möjligheter tillupplåning på kapitalmarknaderna -genom den ökade kapitalbasen - klart skulleförbättras. Detfaklum att ADB nu öppnas för medlemskap för icke-afrikanska länder utgör ettviktigt steg i strävandena till ett närmare samarbete mellan ochicke-regionala, i första hand industrialiserade, länder.