prop · G30354 · 1979-12-31 00:00:00 — Särskilt markerat ärsambandet när det gäller utbildning utanför skolan (i praktiken ofta arbete;jfr 36 § andra stycket i skollagen om medgivande att skolgång avslutas iförtid). 1 sådana fall bör avgörandet ligga hos skolstyrelsen. När det däremotgäller anpassad studiegäng inom ramen för skolgången vid skolenheten bör detkunna komma i fråga atl ge vederbörande lokala organ beslutanderätt. 4.2.19Tjänsteorganisation, ijänstetillsällning, ledighet, vikariat, ansiäUningsupphörande m. m. Iskolförordningen finns en omfattande författningsreglering beträffandetjänsteorganisation, tjänstetillsättning m. m. rörande personalen ute påskolenheterna. Denna författningsreglering avser nästan enbart de slatiigtreglerade tjänsterna, dvs. tjänsterna som rektor, biträdande skolledare ellerlärare. Antalettjänster som rektor eller studierektor vid i kommunen är lill slordel fastlagt genom bestämmelser i 12 kap. 1 a-3 §§ skolförordningen. Det finnsdock ett litet utrymme för skolstyrelsen att genom egna organisationsbesluteller genom framställning till statlig myndighei påverka antalet tjänster avdessa båda slag. Tjänsterna är enligt skolförordningen knutna till grundskolani kommunen. Arbetsområdet för varje rektor och studierektor bestäms avskolstyrelsen och framgår av. organisationsplan enligt 2 kap. 22 §skolförordningen. Såsom framgått av avsnitt 2 kan rektor och studierektor pågrund av bestämmelser i andra författningar ha uppgifter även i fräga om andraskolformer än . Enligt12 kap. 17 § skolförordningen skall det under vissa förutsättningar vidskolanläggning för finnas en tjänst som tillsynslärare. Åliggandensom ankommer pä tillsynslärare fär enligt 22 § samma kapitel under vissförutsättning delas upp pä tvä eller fiera lärare. Tillsynslärares undervisningskall vara föriagd till skolanläggningen. Vidgäller gymnasieskolan är enligt 13 kap. skolförordningen tjänster som rektor,studierektor eller biträdande rektor knutna till viss skolenhet eller, ienstaka fall, vissa skolenheter. Antalet tjänster av olika slag är lill stordel fastlagt genom bestämmelser i skolförordningen. Det finns dock ett litetutrymme för skolstyrelsen att genom egna organisationsbeslut eller genomframställning till statlig myndighei påverka antalet tjänster av berörda slag.Såsom framgått av avsnitt 2 kan rektor och biträdande skolledare vid skolenhetmed gymnasieskola på grund av bestämmelser i andra författningar ha uppgifteräven i ftåga om andra skolformer. 1979/80:54 175 114-16kap, skolförordningen finns ell stort antal reglerom lärartjänster. I principgäller att en lärare anställs för tjänstgöring vid i kommunen ellervid gymnasieskolan i kommunen och atl tjänstgöringen skall vara tills vidareförlagd lill viss skolenhet (om det är lämpligl kan en del av tjänstgöringenförläggas till annan skolenhet). Antalet ordinarie tjänster följer avförfattningsbestämmelser och beslut av statliga myndigheter. När det gäller icke-ordinarietjänster som lärare föreskriver skolförordningen att sådana skall inrättas iden omfattning som fordras för att uppehålla undervisningen. I ijänst somlärare vid eller gymnasieskolan får under vissa förutsättningarsåsom fyllnadstjänstgöring ingå tjänstgöring som lärare vid annan skola ellerläroanstalt än den vid vilken läraren är anställd'. Fyllnadstjänstgöring är imånga fall en förutsättning för atl läraren skall få tillräckligt underlag förtjänst av viss omfallning. Ivad mån bör skolstyrelsens roll när det gäller tjänsteorganisationen förstatligt reglerade tjänster kunna tas över av lokala organ? Eftersom det rörsig om statligt reglerade tjänster är det naturiigast att låta staten och intekommunen avgöra hos vilket organ en beslutsfunktion skall ligga. Mol enutläggning på lokala organ talar bl. a. följande. Hithörande frågor måste iregel bedömas med tanke på hela skolväsendet i kommunen eller i varie fall intebara med hänsyn till verksamhetsområdet för ett lokalt organ. Detta beror delspå faktiska omständigheter, dels på författningsbestämmelser, som bl, a, knyterfiertalet tjänster till hela skolformen i kommunen. Man kan i och för sig tänkasig att göra sådana ändringar i regelsystemet, atl åtskilliga frågor omtjänsteorganisationen blir av lokal karaktär. Men delta skulle antagligen skapaproblem med tjänsteunderlag m, m. Under alla förhållanden är det inte möjligtatt göra sädana ändringar inför den nära förestående försöksverksamheten. X fråga om rent kommunalatjänster finns nästan inga författningsbestämmelser om tjänsteorganisationen,I 4 kap, 3 § skolförordningen föreskrivs dock att det för skolhälsovården skallfinnas skolläkare och skolsköterska. av den personal som har rent är gemensam resurs förskolverksamhet inom olika skolformer och vid olika skolenheter. Lokalaorgan inom försöksverksamheten bör kunna tilldelas uppgifter i fråga omtjänsteorganisationen belräffande rent kommunala tjänster, om verkningarnainskränker sig lill det lokala organets verksamhetsområde (jfr vad som nysssagts om gemensam resurs). 'Såsom framgått av avsnitt 2,1 innebär tjänst som lärare vid gymnasieskolan ivissa fall undervisning även inom högskoleutbildning (det är alltsåinte fråga om fyllnadstjänstgöring i dessa fall). 1979/80:54 176 Enligtlagen (1976:600) om offentlig anslällning tillsätts slatiigt reglerad tjänst avregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer, om inte annat är särskiltföreskrivet i lag eller annan författning. som tWlsätter de statligt reglerade tjänsterna som rektor, biträdandeskolledare eller lärare framgår av 17 kap, skolförordningen. En del tillsättsav statlig myndighet efter förslag av skolstyrelsen, medan andra tillsätts avskolstyrelsen. Bestämmelser om besvär över beslut om tillsättning av berördatjänster finns i 19 kap, skolförordningen. Inte bara enskilda sökande utanockså skolstyrelsen har besvärsräit. Närdet gäller personal på rent kommunala tjänster skall den enligt 17 kap, 55 §skolförordningen anställas av skolstyrelsen, om inte annat följer av beslutenligt 3 kap. 14 § 2 kommunallagen eller av beslämmelse som regeringenmeddelar. Såvittgäller statligt reglerade tjänster är det naturiigast att staten och intekommunen får bestämma om skolsisyrelsen eller lokalt organ skall vara tillsättningsmyndighet(jfr lagen om oftentlig anställning). Inte minst mot bakgrund av det iskolförordningen fastlagda systemet för tjänsteorganisationen av statligtreglerade tjänster hör frågor om tillsättning av sådana tjänster hemma päskolstyrelsenivå'. Det kan såsom redan sagts inte bli tal om att inför den näraföreslående försöksverksamheten göra ingrepp i nuvarande syslem. F. ö. kananmärkas att det vid tillsättning av lärartjänster enligt rådande praxis iregel endasl är fräga om all räkna poäng. Närdet däremot gäller rent kommunala tjänster bör elt lokalt organ inom skolankunna vara tillsättningsmyndighet, i den mån del bedöms lämpligl. Enförutsättning bör vara att anställningen avser tjänstgöring enbart inom detlokala organets verksamhetsområde. Ledighet,vikariat, anställnings upphörande m. m. I18 kap. skolförordningen finns bestämmelser om ledighet, vikariat, anställningsupphörande m. m. Flertaletav bestämmelserna gäller de statligt reglerade tjänsterna. I allmänhet läggsbeslutsbefogenheterna på skolstyrelsen. I vissa fall läggsbeslutsbefogenheterna på en lägre nivå (rektor), medan det i andra är statligmyndighet som beslutar. När det gäller frågor om anställnings upphörande,disciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning och läkarundersökning enligt lagen(1976:600) om offentlig anställning finns i den lagen bestämmelser ombeslutande myndighet vilka gäller bl. a. om annat inte följer av föreskrift somregeringen meddelar. I skolförordningen finns en del sådana föreskrifter. 'Enstaka undantag kan finnas, t. ex. tillsättning av tjänst som lillsynslärarevid en skolanläggning. Här skulle det i och för sig kunna vara naturligt med eulokalt organ som tillsätiningsmyndighei. Prop.1979/80:54 177 parfall innebär föreskrifterna att skolstyrelsen blir beslutande myndighei. Belräffandede statligt reglerade tjänslema gäller också anställningsförordningen(1965:601), i den mån annat inte föreskrivs i t. ex. skolförordningen. Dennainnehåller en sådan föreskrift belräffande besked till arbetstagare huruvidaviss bisyssla är förenlig med lagen om offentlig anställning. Sådant beskedskall enligt skolförordningen lämnas av skolstyrelsen. Eftersom det rör sig om slatiigtreglerade tjänster är det naturligast atl låta staten och inte kommunen avgöravilka beslutsfunktionersom skall ligga hos skolstyrelsen. Något verkligt behovav au kunna lägga ärenden av berörda slag på lokala organ finns knappasl. I ochför sig kan vissa av ärendena ha en lill ell lokall organs verksamhetsområdebegränsad beiydel.se.Men det lorde vara enklast alt låtaskolstyrelsen handha alla ärenden som den nu har Vad gäller rent kommunalatjänster föreskrivs i 18 kap. att skolstyrelsen beslutar om ledighet, vikariateller skiljande från tjänst, om inte annat följer av beslut enligt 3 kap. 14 i)2 kommunallagen eller av beslämmelse som regeringen meddelar. När det gäller de renlkommunala tjänsterna bör etl lokalt organ inom skolan kunna tilldelas besluianderäiii nu nämnda frågor. En förutsättning bör vara att det gäller en anställning somavser tjänstgöring enbart inom del lokala organets verksamhetsområde. Enpar sammanfattande och avslutande synpunkter Sammanfattningsvisbör de i detta avsnitt berörda frågorna såvitt gäller statligt regleradetjänster undantas frän den tilltänkta försöksverksamheten med lokala organ. Närdet gäller rent kommunala tjänster bör utgångspunkten vara atl frågor avberörda slag skall kunna handhas av etl lokalt organ när endast dessverksamhetsområde berörs. Det torde dock inte sällan inträfta att dennaförutsättning inte är uppfylld. Mot den bakgrunden kan det vara mest rationelltalt låta skolstyrelsen handha alla ärenden av hithörande slag. Till bilden höratt vissa anställningsfrågor - oavsett om en ijänsl är slatiigt reglerad ellerinte - numera är mycket komplicerade och kan inrymma ett betydandeansvarslagande för kommunen (jfr t. ex, ansiällningsskyddslag-stiftningen), 5.Möjligheterna att från skolstyrelsen till lokala organ flytta andra författningsregleradeuppgifter än sådana som rör skolplikten, eller gymnasieskolan 5.1Kommunal och statlig vuxenutbildning Iavsnitt 2,2 har lämnais en kortfattad redogörelse för vuxenutbildningsförordningensregelsystem. Det har stora likheter med vad som gäller för 1979/80:54 178 Åtskilligt av vad som sägs i avsniti 4 om möjligheterna altpå lokala organ lägga uppgifter som ankommer på skolstyrelsen i fråga omgrundskolan och gymnasieskolan har därför intresse när det gällerskolstyrelsens molsvarande uppgifter i fråga om den kommunalavuxenutbildningen. Detär vanligt att vuxenutbildning bedrivs i samma lokaler som grundskolaeller gymnasieskola. Om då ett lokalt organ har uppgifter i fråga om den senarenämnda skolverksamheten, kan det finnas skäl att låta organet få uppgifier äveni fråga om vuxenutbildningen. Skall organei få uppgifier i fråga om lokalernaoch deras utnyttjande går det inte att begränsa organets uppgiftsområde tillgrundskolan eller gymnasieskolan. Men även uppgifier som enbart rörvuxenutbildningen bör kunna bli aktuella. Närdet är fråga om statlig vuxenutbildning bör det ankomma på staten att bestämmavilket eller vilka organ som skall handha verksamheten. Det finns knappastnågon anledning atl låta lokala organ frän skolstyrelsen överta uppgifter ifråga om den statliga vuxenutbildningen. Som nämnts i avsnitt 2,2 bedrivs dennavid särskilda skolenheter, f n, en i och en i , Såsomnämnis i avsniu 2,3 är grundutbildningen för vuxna organisatoriskt anknuten lillannan utbildning. Det kan, beroende på omständigheterna, vara fråga om anknytningtill särskild skolenhet för vuxenutbildning, till annan skolenhet ditkommunal vuxenutbildning har föriagts eller lill . Omett lokalt organ handhar uppgifter i fråga om den utbildning till vilkengrundutbildning för vuxna organisatoriskt är knuten, bör i dessa uppgifierkunna ingå även frågor som rör båda skolformerna, t, ex. lokalfrågor. Ocksåvissa frågor som enbart rör grundutbildningen för vuxna bör kunna bli aktuella, 1avsnitt 2,4 har pekats på resurssambandet mellan den ochgymnasieskolan. Ett lokalt organ som handhar uppgifter i fråga omgymnasieskolan bör kunna få handha skötseln av lokalerna utan hinder av altdessa är gemensamma för gymnasieskolan och den . Närdet däremot gäller frågor som enbart rör den bördessahållas utanför en försöksverksamhet med lokala organ. 1979/80:54 179 metför den skiljer sig från vad som är normalt för kommunalutbildning. Delta beror bl. a. på att likheter med vad som gäller för denstatliga högskolan har eftersträvats. Förekomsten av linjenämnder med betydandebeslutsbefogenheter - som annars kunde ha legal hos skolstyrelsen - skall ses moldenna bakgrund. En myckel stor del av de uppgifier som enligt särskildaföreskrifter i högskoleförordningen åvilar skolstyrelsen är av sädan art, altutläggning på lokala organ inte kan komma i fråga. Den harfunnits i bara och huvudmannaskapet är under ulredning. Försöksvisinrättade lokala organ med de begränsade uppgifter som skulle kunna bliaktuella är därför svåra atl motivera. Såsomnämnts i avsnitt 2.5 är skolstyrelsen styrelse även för statlig sjöbefälsskolainom kommunen,en uppgift som emellertid kommerati falla bort i och med all sjöbefälsskolornafr. o. m. inordnas i den statliga högskoleutbildningen. Frågorsom enbart rör sjöbefälsskola bör självfallet ligga kvar hos skolstyrelsenintill dess att utbildningen inordnas i den statliga högskoleutbildningen. Iavsnitt 2.5 nämndes också atl en landstingskommun får överlåta ledningen av ensärskola på skolstyrelsen i den kommun där särskolan är belägen. I ett sådanlfall kommer frågorom särskola alt höra till skolstyrelsens uppgifter. Bör nuberörda uppgifter kunna läggas pä lokala organ? Eftersom det är fräga om enlandstingskommunal utbildning bör inte kommunen, om landstingskommunen haröverlåtit ledningen på skolstyrelsen, självrådigt kunna bestämma att vissa avuppgifterna skall läggas på elt annal organ. Nästa fräga blir då om enlandstingskommun bör ges laglig möjlighet atl överiåla ledningen av en särskolapå inte bara skolstyrelsen ulan delvis också ell lokalt organ. Del finnsknappast något praktiskt behov av alt låta lokala organ inomförsöksverksamheten handha frågor som enbart rör särskolan. Iavsnitt 2.6 har redovisats vissa bestämmelser förordning om elevheminom del obligatoriska skolväsendet. lokalt organ bör kunna anförtrosuppgifter som avser eu sådanl elevhem inom organels verksamhetsområde. Vissafrågor bör dock ligga kvar hos skolstyrelsen. Det bör vara skolstyrelsen somhar ansvaret för atl skolpliktiga elever i kommunens grundskola i mån av behovoch tillgång på plats får möjlighel au bo i elevhem. Därför bör det varaskolstyrelsen som beslutar om mottagande av elev i elevhem. Ytteriigare exempelpå uppgifter som bör ligga kvar hos skolstyrelsen är sådana frågor beträffandeföreslåndare och biträdande föreståndare som när det gäller andra statligtreglerade tjänster (jfr avsniu 4.2.19) inte läggs ut på lokala organ. 1979/80:54 180 Såsomframgår av avsnitt 2,6 kan etl elevhem vara knutet till annan förfatlningsregleradskolform, t.ex. gymnasieksolan, varvid skolsiyrelsen såsom styrelse förskolanäven har elevhemmet under sin förvaltning. Även i elt sådanl fall bör ett lokaltorgan kunna anförtros uppgifier som avser elevhemmet. Iavsnitt 2,7 redovisas vissa bestämmelser om uppgifter för skolstyrelsen i frågaom skolskjutsning. I och för sig bör ell lokall organ kunna ta över uppgifterrörande skolskjutsning av elever som går vid skolenhet inom organets verksamhetsområde.Men antagligen är del mest praktiskt om skolstyrelsen handhar berörda uppgifierför hela kommunen. Det kan i sammanhanget anmärkas au färdvägarna kan sträckasig över hela kommunen. Såsomnämnts i avsniti 2.8 har skolstyrelsen vissa uppgifter enligt sludieslödsförfaiiningarna. Ioch för sig är det antagligen inte bara mest befrämjande fören enhetligbehandling utan också från andra synpunkter mest rationellt om en och sammanämnd - eventuellt genom delegation lill tjänsteman - handlägger alla ärendenav samma slag i stället för att dessa läggs ut på olika lokala organ. Å andrasidan kan det kanske belräffande vissa slag av ärenden ses som naluriigl omdessa får läggas på lokala organ som har vissa uppgifter i fråga om denutbildning som del i sammanhanget gäller. exempel är frågor om förlängtbarnbidrag lill studerande vid . Om ell lokalt organ handhar vissa uppgifierbelräffande verksamhelen vid viss skolenhet av kan del vara naturligtalt låla organei få handha även frågor om föriängt bambidrag till studerandevid den skolenheten. Del kan också erinras om alt handläggningen av vissaärenden om studiehjälp enligt sludieslödsförordningen skall handhas avskolstyrelsen när del gäller studerande vid läroanstalt underskolstyrelsensförvaltning. Om en skolenhet står under såväl skolstyrelsens som etl lokaltorgans förvaltning bör det inte vara uteslutet att låta det lokala organethandha de ärenden som rör studerande vid den skolenheten. 5.8 Timersättningvid grundutbildning för vuxna Liksomnär del gäller vissa ärenden om studiestöd kan del kanske belräffande ärendenom liniersäiining enligi den i avsniu 2.9 nämnda förordningen ses som naluriiglom dessa får läggas på lokala organ som har vissa uppgifter i fråga om denberörda utbildningen. 1979/80:54 181 5.9Uppföljande studie- och yrkesorientering Denuppföljande studie- och yrkesorienteringen, som har omnänmts i avsnitt 2.10,avser ungdomar som iiue går i skolan. I och för sig kan man länka sig alt ettlokalt organ får lill uppgift att svara för uppföljande studie-ochyrkesorientering när det giiller ungdomar som iir bosatta inom ett för organeigeografiskt bestämi verksamhetsområde. Men det bästa resullatel av uppföljandestudie- och yrkesorientering nås antagligen om skolstyrelsen har hand omverksamheten för hela konmiunen. Till bilden hör atl planeringsrådet Gfravsnitten 4.1 och 4.2.17) avses spela en betydelsefull roll för den uppföljandestudie- och yrkesorienteringen. 6Lokala organs inverkan på skolchefs och rektors ställning och uppgifter Enligt3 § skollagen skall det i varie kommun finnas en skolchef Om skolchefensåligganden föreskrivs i 19 § skollagen att skolchefen skall biträdaskolstyrelsen i dess verksamhet och närmast under skolstyrelsen vara ledare avskolväsendet i kommunen. Vidare skall skolchefen, i den mån han får delegalionsuppdrag,fatta beslut på skolstyrelsens vägnar. Slutligen föreskrivs att skolchefen skallla befaUning med de ärenden och i övrigi fullgöra de uppgifter som enligtsärskilda författningar eller skolstyrelsens beslul ankommer pä honom. Närmarebestämmelser om skolchefen finns i skolförordningen, huvudsakligen i dennas 11kap. Även högskoleförordningen innehåller föreskrifter om skolchefen (se avsniti2.4). Beträffandeskolförordningens bestämmelser kan här nämnas följande. I kommuner därskolväsendet har liten omfattning är rektorn eller, om det finns flera sådana,en av rektorerna även skolchef (rektor tillika skolchef, förste rektor). Omkommunens skolviisende har viss minsta omfattning finns för uppgiften somskolchefen tjänsl med benämningen skoldirektör. I slora kommuner kan del ocksåfinnas en eller flera tjänster som biträdande skoldirektör närmast underskoldirektören. Skolförordningeninnehålleren rad oftast allmänt hållna bestämmelser om skolchefens åligganden.Här kan nämnas följande. Skolchefen skall tillse att verksamheten vid skolornafortgår enligt gällande föreskrifier och atl personalen fullgör sina åliggandensamt genom besök skaffa sig kännedom om förhållandena vid de olikaskolenheterna samt minsl en gång varje termin kalla rektorer, biträdanderektorer och studierektorer till konferens om frågor rörande skolväsendet.Skolchefen skall också verka för atl goda lärarkrafter an.siälls och för attlämpliga läromedel för utbildningen anskaffas och används samt ha tillsyn över skolsocialaanordningar. Enligt ytteriigare bestämmelser skall skolchefen vid sammanträdenmed skolstyrelsen och 1979/80:54 182 avdelningav denna lämna erforderliga upplysningar samt, när så påfordras, föredraärenden och vara sekreierare, tillse all skolstyrelsens beslul verkställs ochall vad som anskaffas för skolväsendets behov är tidsenligt och lämpligt ochatt inköpen sker på bästa säu. Skolchefen skall också under ferielid i behövligomfattning fullgöra rekiorsgöromål under rektors ledighet, oni skolstyrelsen avsärskilda skäl besiämmer del. Fråganiir nu hur tillkomsten av lokala organ skall få inverka på skolchefensställning och uppgifter. Nuvarande system och dess regler utgår från allskolstyrelsen är del enda ledningsorganet. I princip skall skolchefen biträdaskolstyrelsen i fråga om alla skolstyrelsens uppgifier såviii avser bl. a.grundskolan och gymnasieskolan. Om en del av dessa uppgifier läggs på lokalaorgan, skall då skolchefen biträda även dessa organ? Förbiträde åt lokalaorgan finns rektorer all tillgå. Mot den bakgrunden och medhänsyn lill att skolchefsfunktionen är avsedd främsl för biträde med sådanauppgifter av övergripande arl vilka enligt sakens nalur kvariigger hosskolstyrelsen är del naturligt att låta skolchefen - och även biträdandeskoldirektörer - höra enbart till skolstyrelsens förvaltning. 1 fall där lokalaorgan finns, får skolstyrelsen i sin instruktion för skolchefen och förbiträdande skoldirektör göra den anpassning som behövs med hänsyn till deuppgifter som lagts på lokala organ (enligt gällande ordning får instruktionför skolchef innehålla avvikelse från vissa av skolförordningens regler omskolchefens åligganden). Rektorskallenligt gällande bestämmelser inom sill arbetsområde under skolstyrelsen ochskolchefen ha den omedelbara ledningen av verksamheten. Införs ett lokalt organsom övertar vissa av skolstsyrelsens uppgifter, blir rektor underställd ävendetta organ. Bl.a. skolförordningen lägger åtskilliga uppgifter på rektor. Uppgifterna gällerbåde utbildningen och administrationen. Om lokala organ införs kan det,åtminstone när det gäller administrationen, tänkas att vissa av rektorsuppgifter bör kunna läggas på vederbörande lokala organ. Emellertid kan man knappaslför del som bara är en försöksverksamhel med lokala organ göra några väsentligaändringar i nu berörda regelsystem, särskilt inte om försöksverksamheten skallinledas . Tillkomstenav lokala organ kan tänkas leda lill alt kommunerna vill ha fler tjänster förfunktionerna som skolledare (skolchef och rektor) och biträdande skolledareeller på annal sätt förstärka resursema för dessa funktioner samt därvid fåstatsbidrag till kostnaderna enligt de principer som normak gäller. Enförsöksverksamhet med lokala organ bör dock kunna genomföras ulan en sådan ulbyggnadav skolledarorganisaiionen som föranleder ökade koslnader för staten. 1979/80:54 183 Innehåll Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... I Utdrag av protokoll vidregeringssammanträde 5 1 Inledning..................................................... 5 2 Åtgärder för alt fördjupa denkommunala demokratin 6 2.2 Utredningen om den kommunalademokratin. 2.3 Den nya kommunallagen.......................... 8 2.5 Lagen om vissa lokala organ i kommunema.. 9 2.6 Utredning om lokala organ med specialregleradeuppgif ter...................................................... ..... 9 3 Föredragandensöverväganden........................ ... 10 3.1 Allmännasynpunkter............................... ... 10 3.1.1 -demokrati 10 3.1.2 Förändrade förutsättningar förden kommunala demokratin 11 3.1.3 Lokala organ................................. ... 12 3.2 Avgränsningav försöksverksamheten......... ... 15 3.2.1 Uppgiftsomräden........................... ... 16 3.2.2 Myndighetsutövning....................... ... 18 3.2.3 Avgränsning med hänsyn tilluppgifternas beskaf fenhet i övrigt 20 3.3 Inrättandet av lokala organ m. m.............. ... 22