prop · G30319 · 1979-12-31 00:00:00 — 1979/80:19 Regeringens proposition omändring i religionsfrihetslagen (1951:680); Regeringenföreslår att antaga det förslag som har upptagits i bifogade uldragav regeringsprotokoll. 1979års allmänna kyrkomöte har för sin del antagit ett lagförslag som innebärattmöjlighet öppnas förutländsk medborgare, bosatt utanförSvenge, att tillhörasvenska kyrkan. Ipropositionen föreslås att antar lagförslaget. Riksdagen1979/80. Prop.1979/80:19 2 Lagom ändring i religionsfrihetslagen (1951:680) Härigenomföreskrivs all 6 § religionsfrihetslagen (1951:680) skall ha nedan angivnalydelse. Endastsvensk medborgare eller här i riket bosatt utlänning må vara medlem av . Regeringen eller myndighet som regeringen beslämmer må dock medgiva atläven annan person antages som medlem. Dennalag iräder i krafl den dag regeringen beslämmer. Prop.1979/80:19 3 Närvarande:stalsminislern , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , , , , Winlher,De , , , , , Bondeslam Proposition om ändring i religionsfrihetslagen (1951:680) Enligt6§ religionsfrihetslagen (1951:680) flr bara svenska medborgare eller här ilandet bosatta utlänningar vara medlemmar av . I anledning av enmotion, nr 62, till allmänna kyrkomöte beslöt kyrkomötet att till ulredningsnämnduppdra att utreda frågan om rätt för utländska medborgare bosatta utanförSverige att tillhöra och till nästkommande kyrkomöte lägga framdel förslag som utredningen kunde föranleda. Ibelänkande föreslog utredningsnämnden att kyrkomötetskulle hos regeringen hemställa atl reglerna om medlemskap i svenska kyrkanändras så att medlemskap efter särskild prövning kan medges också utomlandsbosatta ulländska medborgare. allmänna kyrkomöte har med bifall tillutredningsnämndens betänkande i skrivelse till regeringen anmält att kyrkomötetför sin del har antagit en av kyrkolagsut-skoltet föreslagen ändring i 6 §religionsfrihetslagen (KLU 1979:2, kskr 1979:2). Kyrkomötets skrivelse och kyrkolagsuiskottetsbetänkande bör bifogas protokollet som bilaga 1. Utredningsnämdens betänkandebör fogas till protokollet som bilaga 2. Den av kyrkomötet antagnaändringen i 6 § religionsfrihetslagen innebär att också andra än svenskamedborgare eller här i landet bosatta utlänningar efter särskild prövning kan anlassom medlemmar i . Prövningen skall ankomma på regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer. I fråga om motiveringen till den föreslagnaändringen hänvisas i första hand till utredningsnämndens betänkande. Ulredningsnämndenanför att gällande bestämmelser om svenskl medborgarskap eller bosättning iSverige som villkor för medlemskap synes lämpliga såsomen huvudregel, eflersomsvenska kyrkan inle generellt torde kunna la 1979/80:19 4 påsig ett längre gående ansvar i sin verksamhet utom landets gränser. Enligt utredningsnämndenger dock en undantagslös regel i ett mindre antal fall ett otillfredsställanderesultat. Del är främst följande tre situationer som ulredningsnämnden har pekalpå. Enkvinna som i samband med giftermål utomlands har erhållit makens nationalitetoch därvid har fäll avstå från sitl svenska medborgarskap, kan känna elt starktbehov av bibehållen anknytning till . En invandrare till Sverigesom har vänt åter till silt hemland eller utvandrat vidare till ell iredje landkan i ha Utt en särskild anknylning lill svenskkyrkogemenskap. En utländsk medborgare kan pä annat sätt ha kommil i närakontakt med verksamhet Ulomlands, kanske som medlem i en svenskutlandsförsamling. mening är det önskvärt att man genom en dispensmöjlighetöppnar en utväg atl lösa sådana individuella problem som här har angells.Utredningsnämnden framhåller att en sådan dispensmöjlighet inie bör varabunden vid formella krav på viss tids vistelse i , dop i svenska kyrkansordning eller liknande. Ulredningsnämndenanför beträffande prövningen av ansökningar om medlemskap i attdenna lorde böra anförtros chefsmyndigheten, dvs. , i frågaom de sju utlandsförsamlingarna och styrelsen för i utlandet iandra fall. Föregen del kan jag ansluta mig till dessa överväganden och föreslår, efler samrådmed chefen för kommundepartementet, att den aktuella lagändringen genomförs.Tilläggas bör dock att styrelsen för i utlandet inte torde varaau anse som en myndighet. Till styrelsen kan därför inte överlämnas att prövaansökningar om medlemskap i med stöd av den av kyrkomötetförestagna bestämmelsen. Denna uppgifl bör i stället i samtliga fall anförtrosät i . 1övergångsbestämmelsen lill den av kyrkomötet antagna lagändringen har detöverlåtits ål regeringen atl bestämma när lagen skall träda i kraft. Jag kommerdärför att föreslå regeringen att i en särskild förordning besluta om ikraftträdandeav lagen. En lämplig tidpunkt härför anser jag vara . Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen au anta del av kyrkomötet anlagna lagförslaget. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutaratt genom propositionföreslå au anlaga det förslag som föredraganden har lagt fram. 1979/80:19 5 Kyrkolagsutskottetsbetänkande 1979:2 med anledning av kyrkomötes utredningsnämndsbetänkande om rätt för utomlands bosatt utländsk medborgare att tillhörasvenska kyrkan. Medöverlämnande av nämnda betänkande får jag anmäla att kyrkomötet den 8 februari1979 har bifallit vad utskottet hemställt. Prop.1979/80:19 6 medanledning av kyrkomötes utredningsnämnds betänkande om rätt förutomlands bosatt utländsk medborgare att tillhöra 1975års kyrkomöte beslöt i anledning av en väckt motion, nr 62 av Kari-ErikJohansson i m.fl., alt lill utredningsnämnd, utsedd enligl 14 §kyrkomötesförordningen, uppdraga att utreda frågan om rätl för utländskmedborgare, bosatt utanför , att tillhöra samt att till nästkommandekyrkomöte framlägga av utredningen föranledda förslag. Utredningsnämndenhemställde i belänkande, daglecknal den 8 seplember 1976, 1. attkyrkomötet i skrivelse till regeringen hemställer om sådan ändring av 6 § religionsfrihetslagen, att medlemskap i efter särskild prövning kan medges även ulomlands bosatt utländsk medborgare; 2. att kyrkomötet iskrivelse till regeringen hemställer, alt slyrelsen för i utlandet erhåller uppdrag att utreda och framlägga förslag om frivillig registrering hos slyrelsen av sådana ulomlands bosatta medlemmar av , som inte tillhör någon av de särskilda utlandsförsamlingarna. Ifråga om motiveringen för utskottet hänvisa till utredningsnämndens betänkande. Utskottetdelar utredningsnämndens uppfattning alt nuvarande lydelse av 6 §religionsfrihetslagen är en lämplig huvudregel men all en dispensmöjlighet försådana fall som utredningsnämnden påvisat är önskvärd. Enligt utskottets meningär det lämpligt att kyrkomötet för sin del antager förslag till ny lydelse av 6§ religionsfrihetslagen, eftersom regeringen då vid bifall till framställningenkan föranstalta om lagändring utan atl behöva avvakta nytt kyrkomöte. Även i fråga omönskvärdheten av ett frivilligt registreringsförfarande belräffande utomlands bosatta medlemmar av delar utskottet utredningsnämndensuppfattning. attkyrkomötet, med bifall till utredningsnämndens betänkande 1. i skrivelse tillregeringen anmäler, att kyrkomötet för sin del antagit den i bilaga lill dettabelänkande föreslagna nya lydelsen av 6 § religionsfrihetslagen. Prop.1979/80:19 7 2.i skrivelse lill regeringen hemställer, au styrelsen för i uilandeierhåller uppdrag atl ulreda och framlägga förslag om frivillig registrering hosstyrelsen av sådana ulomlands bosalla medlemmar av , som inte tillhörnågon av de särskilda utlandsförsamlingarna. / detlaärendes slutbehandling inom ulskollel har dellagil: , ,, biskop , i , biskop , , , , ,, , och . Prop.1979/80:19 8 Lagom ändring i religionsfrihetslagen (1951:680) Härigenomföreskrivs att 6 § religionsfrihetslagen (1951:680) skall hanedan Endastsvensk medborgare eller här i riket bosall utlänning må vara medlem av . Endastsvensk medborgare eller här i rikel bosatl ullänning må vara medlem av . Regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer må dock medgiva att även annan person antagessom medlem. Dennalag träder i krafl den dag regeringen beslämmer. 1979/80:19 9 Utredningsnämndensbetänkande med anledning av väckt motion om rätt för utomlands bosatt utländskmedborgare att tillhöra 1 envid kyrkomöte väckt motion, nr 62 av hen , m.fl., föreslogs atlkyrkomötet i skrivelse lill regeringen måtte anhålla om sådan ändring av religionsfrihetslagens6 §, all uianför gränser bosatl utländsk medborgare, som blivil döptoch/eller konfirmerad i ordning, fick möjlighel all tillhörasvenska kyrkan, förslagsvis därigenom all han efler ansökan upptogs lill medlemi svensk utlandsförsamling, och alt detla skulle gälla även för sådan ulländskmedborgare, som, oaklal han blivit döpt och/eller konfirmerad i annan ordning, lidigarevaril bosall i och därvid haft medlemskap i under en tidav . Motionenhänvisades lill kyrkolagsutskotiet, som föreslog att kyrkomötet måtte tillutredningsnämnd, utsedd enligl 14 § kyrkomötesförordningen, uppdraga att ulredafrågan om rätl för ulländsk medborgare, som var bosatl utanför , atltillhöra saml till nästkommande kyrkomöte framlägga avutredningen föranledda förslag. Utskottets hemställan bifölls av kyrkomötet. Gällanderätt och nuvarande organisation Reglernaom medlemskap i återfinns i 6-12 §§ religionsfrihetslagen(1951:680). Enligl 6§ religionsfrihetslagen må endast svensk medborgare ellerhär i rikel bosatt ullänning vara medlem av . Inträde sker, enliglnärmare regler i 7-10 §§, vid födelsen eller vid förvärv av svensktmedborgarskap eller också genom anmälan eller ansökan. Inträde efter ansökan avgöresav pastor i den församling där sökanden är kyrkobokförd. Visar sökanden, atthan är döpt i ordning eller att han tillhörannatevangeliskt-lutherskttrossamfund,skall han upptagas i kyrkan. Detsamma skall gälla om sökanden erhållilden undervisning i kyrkans lära, som med hänsyn till hans ålder och övrigaomständigheter bör fordras, och inför pastor avgiver munllig försäkran atlansökningen är grundad på allvariiga religiösa skäl. Formuleringen lordeinnebära, atl det åligger pastor atl pröva vilken undervisning som bör fordrasmen däremol icke uppriktigheten i den muntliga försäkringen. Utträde ursvenska kyrkan sker genom anmälan, som skall göras personligen eller ockenskilt i egenhändigt 1979/80:19 10 undertecknad, av ivå personer beviiinad handling. På grundav behörigheis-villkorei i 6 i; förlorar ulländsk medborgare, som ulflyitar ur riket,automatiskt sitl medlemskap i . Detsamma gäller ulomlands bosallsvensk medborgare, som föriorar siu svenska medborgarskap. Regler om de lerriioriella församlingarna i rikeiåterfinns främst i lagen (1961:436) om församlingsslyrelse. Begreppel "medlemav församling" användes inle i denna lag, som i slällel talar omförsamling med vissl anlal invånare (5 och 8 §! ;), anger atl rösträtt lillkommer"envar inom församlingen kyrkobokförd person, som är medlem i och som uppnåll ålder senasl på valdagen" och all besvärsrälllillkommer "envar, som är kyrkoskriven inom församlingen, ävensom var ochen, vilken, ulan all vara kyrkoskriven inom församlingen, har au till denna enligltaxering lill inkomstskatt utgöra församlingsskatt" (89 ij). All församlingsslyrelselagensålunda - i motsats lill kommunal- och landsiingslagarna -undviker alt arbelamed någol medlemsbegrepp är ganska lällförklarligl. Medlem av borgeriig kommunär den som har besvärsräll. Sådan räll lillkommer i församling inie baramedlemmar av utan även personer, som ulträll ur denna menbetalar (reducerad) kyrkoskatt, och skallskyldiga juridiska personer, som ju iniekan vara medlemmar i kyrkan. InomSverige är medlemskap i enligt församlingsslyrelselagen och folkbokföringsfdrfallningarnaförenal med lillhörighei lill viss församling, inom vilken medlemmen är skrivenoch regelmässigi har rösträtt och möjligheler all dellaga i församlingens verksamhel.Flytlning från en församling lill en annan är en folkbokföringsfråga ochinverkar ime i någol avseende på lillhörigheien lill . För densom ulflyitar ur riket ligger saken någol annorlunda lill. En svensk medborgarekvarslår visseriigen, om han inie vidlar särskilda ålgärder, som medlem isvenska kyrkan, men eflersom han avföres ur den löpande folkbokföringenförsvinner möjlighelerna au dokumenlera sådana kyrkliga förrättningar som dop, konfirmalionoch vigsel, och del är icke ens möjligi för den lidigare hemförsamlingen aukonstatera, om den utflyttade utirätt ur kyrkan eller avlidil. Belräffandebarn, som föils av svenska föräldrar ulomlands och vid födseln blivil medlem ikyrkan, kan t.o. m. vederbörandes existens vara omöjlig atl dokumenlera. Kyrkans verksamhet i utlandel verksamhet ulom rikel kan såväl historisktsom funk-lionellt sägas innefalia ire skilda grenar. Den försia ärmissionsverksamheten och hjälpverksamheten, som ligger uianför det område som utredningsupp- 1979/80:19 11 Den andra är den verksamhet bland ulomlands bosatta svenskar, som fållullryck i särskilda församlingsbildningar med av regeringen (Kungl. Maj:t)godkända kyrkoordningar. Den iredje innefatlar den kyrkliga verksamhel blandsjömännen, som efler hand alllmera utvidgats även lill andra - tillfälligtviseller mera stadigvarande - ulomlands befinlliga landsmän. Denna utveckling harnyligen bekräftats genom den ändring i stadgarna för sjömansvårdsstyrelse,som givit denna namnet styrelsen för i utlandet. utlandsförsamlingar med egna, av regeringen (Kungl. Maj:t) fastställdakyrkoordningar är lill antalet sju: Beriin, , ,, , och . Dessa kyrkoordningar, som alla är äldre änreligionsfrihetslagen, använder i molsals till församlingsslyrelselagengenomgående begreppel medlem av församling. 1 samband med religionsfrihelslagenspromulgalion utfärdades elt cirkulär lill de sju församlingarna, vari Kungl. Maj:terinrade om att 6§ religionsfrihetslagen icke innefattade någon ändring av vadkyrkoordningarna innehöll om medlemskap i församlingarna. Cirkuläret tordeinnefatta den tolkningen alt medlemskap i församlingarna kan föreligga utanhinder av atl någon icke är medlem i . Samtliga kyrkoordningartillåter nämligen - med mindre variationer i ordvalet - personer utan svensktmedborgarskap att vara medlemmar i församlingen. Denverksamhel som sorterar under i ullandel är betydligt rörligareoch mera flexibel än de sju utlandsförsamlingarnas. Vid kyrkomöteframlades av dåvarande sjömansvårdsslyrelsen en ulredning, som bl. a.resulterade i den ovan anmärkta stadgeändringen. I utredningen betonades starktvikten av att verksamheten anpassades efter behovens växlingar. förslag kan nämnas alt även verksamheten inom utlandsförsamlingarnaborde föras under styrelsen för i ullandet saml att en regionalorganisation för alt täcka slörre områden borde utbyggas. Kyrkomötet biträddeutredningens förslag, som emellertid i dessa avseenden ännu ej föranlett någonregeringens åtgärd. Avslutningsvisbör anmärkas, alt del bland svenskarna i bedrives en kyrkligverksamhet, som inte regleras i någon fastställd kyrkoordning. Anknytningen tillsvenska kyrkan får sitt utlryck i all vissa kyrkofondsbidrag utgår samt attenligt de interna stadgarna ärkebiskopen och hans utrikesad-junkt är ordföranderespektive vice ordförande i det regionala kyrkoråd, som svarar förverksamheten. För rösträtt vid kyrkostämma kräves "svensk anknytning".Enligt förslag till nya stadgar bibehålles möjligheten alt som medlem upplaga ulländskmedborgare, som fyller för svenska medborgare angivna behörigheiskrav (bosälininginom regionen, luthersk trosbekännelse och myndig ålder). Medlemskapsfråganskall enligt förslagel prövas av kyrkorådet i respektive församling. Prop.1979/80:19 12 har del väsenlligl för silluppdrag alt försöka få belysl vilken prakiisk belydelse reglerna om medlemskapför ulländsk medborgare i de svenska uilandsförsamlingarna hafl. Ulredningsnämndenhar därför lill kyrkoherdarna i de .sju uilandsförsamlingarna per brev ställtföljande frågor: Hur mångamedlemmar av församlingen saknar svenskt medborgarskap? Ungefär hurmånga inträdesansökningar från sådana personer har förekommit under denlid Ni kan överblicka (ange tidsperioden)? Vilkakategorier av personer är del som huvudsakligen begärt inlräde ulan au varasvenska medborgare? Har det förekommilall ansökan om inlräde avslagits? I så fall på vilken grund? Aktualiseras isamband med inlrädesansökan om vederbörande är döpi och evenluelll konfirmerad?Har del förekommil att dop ställts som villkor för inlräde? Harförsamlingen haft några särskilda erfarenheter av intresse för bedömningen avvärdet av här diskuterat medlemskap? Ulredningen har vidare via sjömansvårdsslyrelsen slälllföljande frågor lill sjömansprästerna i , och : I vilken omfallningförekommer verksamhel bland på platsen bosaiia personer? 1 vilken ulslräckningförekommer dop och konfirmalion? Hur aviseras vederbörande hemförsamling härom? Hur mångapersoner ulan svenskl medborgarskap är knuina lill verksamhelen? Kan dev blandsådana personer förmodas föreligga någol imresse för någon form av anknylningtill ? Svar har inkommil från samlliga uilandsförsamlingar. Avsvaren framgår, all del lill alldeles övervägande del är svenskfödda eller svenskäiiadepersoner, som söker sig lill församlingsgemenskapen. Från uppges,all ansökningar främsl kommil från personer, som ingåii äktenskap med svenskmedborgare - församlingsmedlem. Hur många som saknar svenskl medborgarskap kanför flertalet församlingar icke exakt anges, men siffran torde ligga väsenlliglhögre för , och än för de utomnordiska församlingarna.Antalet inträdesansökningar från personer som ej är svenska medborgare är lågi;de högsta siffror som uppges är från med ca 10 och frånHelsingfors med omkring 4 . Avslag har ytterst sällan förekommit. Möjlighelen atl bevilja även ulländska medborgaremedlemskap bedömes övervägande positivt. Kyrkoherden i framhåller, attflera av församlingens mesl inlresserade och aktiva medlemmar har norsktmedborgarskap Prop.1979/80:19 13 ochull församlingen skulle lida avsevärd förlust på dei personliga planel, om ickemöjlighelen stod öppen för della slag av medlemskap. Enligl kyrkoherden iKöpenhamn önskar kyrkorådei att familjer som helhet beredes inlräde i församlingeni fall där endasi ena parlen av makarna resp. föräldrarna är svensk medborgare.Kyrkoherden i Paris-däranialei ickc-svcnska medborgare visserligen uppges varaendasi fem - anser möjlighelen lill sådanl medlemskap rent principielll börabibehållas. Från församlingen i framhålles emellertid all en viss åierhållsamhetiakiuigiis, eflersom "ulomslående" personer i en viss politisk silualionkan bli en belaslning för församlingen. Kyrkoherden i upplyser au endasipersoner av svenskl ursprung kan erhålla rösiräll vid kyrkostämma, vilkel stadgatsföratt slå vakt om församlingens svenska karaklär. Svarenfrån sjömanskyrkorna bekräftar alt verksamhelen i alli större utsträckningomfattar även på platsen bosatta personer. Verksamhelen har en öppen karaklär; särskilli uppfattar sig alla skandinaviska lutheraner som knutna lill . Dop och konfirmalion förekommer . I ochRotterdam är det ej sällan fråga om i kyrkoskrivna personer, och dåaviseras hemförsamlingarna i vanlig ordning. Vadnu upptagits om organisation och verksamhet leder till slutsatsenatl en eventuell ändring av medlemskapsreglerna skulle få ganska begränsadeffekt. Rösträtt och valbarhet inom församlingarna i riket ärenligt församlingsslyrelselageninskränkl lill personer, som är medlemmar av . Eflersom euytterligare villkor är kyrkoskrivning inom församlingen, skulle emellertid enändrad medlemskapsregel inte ändra situationen för utomlands boende. Skuiiskyldigheienär likaledes knulen till folkbokföringen, och medlemskapet har endasi belydelsesåtillvida atl icke-medlem betalar reducerad kyrkoskatt. Även bland ulomlandsboende kan givelvis någon form av kyrkoavgifi förekomma; en frivillig sådanbetalas t. ex. enligt vad utredningsnämnden inhämtat av omkring 200 svenskar i NewYork till verksamheten där (s. k. understödjande medlemskap). Tillgångtill kyrkliga ijänsler av olika slag - dop, konfirmation, vigsel ochjordlastning - ävensom lill gudsijänsigemenskap är varken inom eller utom riketovillkorligt knuten till medlemskap i . Däremol är det otvivelaktigtså, att genlemol sina medlenmiar uppfanas ha ell särskiltansvar, en skyldighel alt sörja för au sådana möjligheler står till derasförfogande. Detta ansvar markeras inom rikets gränser bl. a. genom kyrkofondenoch församlingsorganisationen och samma tanke ligger bakom den verksamhet, somnu sammanfattas under begreppel i utliindei. För den som varaktigtbosall sig ulomlands torde emellertid ofta den naturliga utvecklingen vara allväxa in i den gemenskap som en k> rka i 1979/80:19 14 delnya hemlandel kan erbjuda, ålminstone om denna har en med likartadbekiinncise. För del finns del i sådana silualioner ingen anledningalt försöka bibehålla och åtaga sig ansvar för medicnimar, vilket ocksåbetonades av den inom sjömansvårdsslyrelsen verkslällda ulredningen om i utlandet. Tvärtom bör en integrering i del nya hcmiandeiskyrkogemenskap uppmunlras och underiällas. Moiiveringenför del särskilda ansvaret är inle del formella medlemskapet i och för sig ulansnarare del förhållandel, atl del gäller personer som tillhört svenska kyrkansförsamlingsgemenskap. Även en icke-medlem, som döpts och konfirmerats inomsvenska kyrkan och deltagit i sin församlings gudstjänstliv, kan ha goda skälför en önskan om fortsall kontakt. Skälen torde emellertid vara av skiftandeslag och kan svårligen fångas av sådana formella kriterier som t. ex. längdenav vislelse i . Delnu sagda innebär att bestämmelsen om svenskt medborgarskap eller bosättning iSverige såsom villkor för medlemskap synes lämplig såsom huvudregel, eflersomsvenska kyrkan inie generelll lorde kunna påtaga sig eu längre gående ansvar i sinverksamhet utom rikets griinser. Ietl mindre antal fall ger dock en undantagslös regel otillfredsställande resultat.Del är främsl tre silualioner som belysts i för ulredningsnämnden tillgiingligimalerial. En kvinna, som i samband med giftermål utomlands erhållit makensnationalitet och därvid fåu avslå från siu svenska medborgarskap, kan känna eltslarkl behov av bibehållen anknylning till . En invandrare lillSverige som åierväni till sill hemland eller utvandrat vidare till ett tredje landkan i ha fått en särskild anknylning lill svenskkyrkogemenskap. Och en ulländsk medborgare kan på annal säll ha kommit i nära konlaklmed verksamhet utomlands, kanske som medlem i svenskutlandsförsamling. Enligt ulredningsnämndensmening är det önskvärl att man genom en dispensmöjlighel öppnar en uiväg aulösa sådana individuella problem som här angivits. En sådan dispensmöjlighelbör inte vara bunden vid formella krav på viss tids vistelse i , dop isvenska kyrkans ordning eller dylikt. Dispensmöjlighet kan införas genom enändring av 6 S religionsfrihetslagen till förslagsvis följande lydelse: Endasisvensk medborgare eller här i rikel bosalt utlänning må vara medlem av . Regeringen eller myndighel som regeringen bestämmer må dock medgiva attäven annan person antages som medlem. Inom ramen för nuvarandeorganisation lorde prövningen av ansökningar om medlemskap böra anförtroschefsmyndigheten, dvs. i fråga om de sjuutlandsförsamlingarna och styrelsen för i utlandet i andra fall. Prop.1979/80:19 15 Såsomovan anmärkts under rubriken saknas lör många ulom rikelbosalla medlemmar av motsvarighel lill församlingsregistreringcn.Diplomater och SIDA-personal är registrerade i Storkyrkoförsamlingcn iStockholm, och de sju utlandslbrsamlingarna har egen regislrering, men de som saknaregen hemförsamling får svårigheter all dokumentera såväl sitl medlemskap som olikahändelser av dci slag som registreras i kyrkobokföringen. Särskill om ullandsverksamheleni enlighel med del förul omnämnda ulredningsförslagel görs mcr;i Hcxibel och permanenllokal regislrering därigenom försvåras synes del moliveral au väcka frågan omen frivillig cenlral registrering, förslagsvis hos styrelsen för svenska kyrkani utlandet.