prop · G3032 · 1979-12-31 00:00:00 — Krigsarkivetkonstaterar med tillfredsställelse alt sekretessliden sänkts lill högst . JK berör förhållandenmellan 1 § och 19 kap. 7 § BrB. I denna del hänvisas till följande paragraf finner del vara positivt atl lagförslaget i stora delar syftarlill alt bevara det sekretesskydd som gällt för sådana uppgifter. Dådel på s. 172 sägs alt "inte sällan är redan del normala intresset avsekretess så betydande all inte ens del allra starkaste offenlligheisinlressekan väga över" borde delta enligt materielverket naturiigen gälla sådanauppgifter som är av betydelse för rikels säkerhel. har granskatförslagel med hänsyn till sina omfattande tolalför-svarsåligganden och sinverksamhet som leverantör till övriga myndigheter och organ inomtotalförsvaret. Verket har därvid inte funnit sig ha några erinringar motförslaget. anför atl 147 a § byggnadslagen föreskrivertystnadsplikt för tjänsteman som har lagil befattning med ärende som avses i136 a § samma lag, dvs. ärende rörande tillkomst och lokalisering avindustriell eller liknande verksamhet. Tystnadsplikten omfattar yrkeshemlighet,driftanordning, affärsförhållande eller förhållande av betydelse för riketsförsvar, varom tiänstemannen har fält kännedom. Motsvarigheter till dennaföreskrift finns i 3 kap. 2 § och 9 kap. 4 § förslagel. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 255 tillstyrkerförslaget i denna del. Också datainspektionen och beredskapsnämnden förpsykologiskt försvar är positiva till förslaget. I fråga om deras yttrandenhänvisas till 1 §. Ifråga om det sekretesskyddade området anför ÖB atl man i förslaget har gåttifrån den enkla uiformning som en gång föreslogs av i LAH. Delta förslaggodtogs dessutom av remissinstanserna. I stället har man nu åter försökt sig påen något längre och beskrivande uiformning av bestämmelsen, som är enbartbunden till dei av området - förberedelser. Genomförandel är helt förbisett. ÖBanser all så betydelsefulla regler som det här är fråga om skall ha en så klaroch entydig uiformning som möjligt. Därigenom underiättas i hög gradbedömningen om uppgifter skall sekretessbeläggas eller inte, som manminskar risken för en felaktig handläggning. Bestämmelsen måsle även helt läckaden för försvarsmakten nödvändiga sekretessen. Enligt ÖB:s mening gör den nuföreslagna regeln inte detta. Någon direkt ledning av uttalanden i den allmännaoch speciella motiveringen får man inte heller. Försvarssekrelessen är viktig.Det måste därför finnas bestämda regler, som helst bör vara enkla att tillämpamen som måste vara heltäckande. De skall alltså kunna täcka uppgifterrörande verksamheten inom hela försvarsmakten, från de första förberedelserna- däri inbegripet planläggningen - till verkställigheten och gälla såväl ifredslid som under krigs- och beredskapstillstånd. ÖB anser därför att enskrivning som väsentligen överensstämmer med det förslag som lades fram av OSKerfordras. att uppgift som angår rikets totalförsvar skall varasekreiesskyddad om det kan antagas att etl utlämnande skulle vålla fara förrikets säkerhet eller eljest skada försvaret av riket. Med denna enkla lydelseskulle lolkningssvårighelema säkeriigen elimineras, som tillämpningenskulle bli enklare och det sekretesskyddade området få en fråntolalförsvarssynpunkt fulll godtagbar täckning. anslutersig lill ÖB:s synpunkter. Fleraandra remissinstanser anför liknande synpunkter. JO anför att i 4 § andraslyckel SekrL ges även föreskrifter lill skydd för handlingar som rör denekonomiska försvarsberedskapen och folkhushållningen. Sekretess gäller här intebara till skydd för rikets försvar utan även till skydd för folkhushållningeneller näringslivet. Såvitt JO kan finna saknas bestämmelser av molsvarandeinnebörd i den föreslagna sekrelesslagen. JO vill ifrågasätta om del inte äveni framtiden kommer att behövas sådana sekretessbestämmelser. JK ifrågasätter ominte sekrelessföremålei i 2 § bör anges i ordalag som närmare anknyter lill 4 §SekrL och 19 kap. 5 § BrB. Del förefaller JK tveksamt om det valdauttryckssättet helt läcker vad som avses i dessa båda andra lagrum.Värnpliktsverket bedömer att lagrummet skulle bli mer lättillämpat om det delasupp i tre stycken av vilka del försia erhåller den lydelse föreslagit som 5§ försia styckel LAH. Andra styckel föreslås innehålla särskilda bestämmelserom försvarsuppfinningar på del sätt som Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 256 Förslagels andra stycke skulle därigenom bli lagmmmels Iredje,Enligt synes formuleringen av första styckelföreta punkten - trots tillägget "eller i övrigi rör totalförsvaret"- lätt kunna leda lill feltolkningar, bl, a, genom all den framhäverförsvarsförberedelserna men exempelvis inte själva förevarsverksamheten.Eftersom någon tillämpningsförfaitning molsvarande nuvarandesekretesskungörelser inte avses komplettera den nya sekretesslagen måste bl, a,denna beslämmelse utformas med synnerlig omsorg. Det förslag som på dennapunkt lade fram fyllde delta krav, Forekningsanstallen anser all bestämmelsenbör formuleras i överensslämmelse härmed med endasl den förändring som'erfordras för atl utöver handlingssekreless inrymma även tystnadsplikten.Förenade fabriksverken anser att försvarssekrelessen sådan den utformades i LAHresp, LOFT var mer entydig och bättre tillgodosåg frågor som berör verkensverksamhetsområden. Den syntes också mer lättillämpad än den nya utformningenav försvarssekrelessen i promemorieförslaget. Den senasie utformningenförefaller dessutom fabriksverken innebära en begränsning av ifrågavarandesekrelessområde i förhållande lill tidigare förslag, JKanser, med hänsyn till del viktiga inlresse som här är i fråga, del uppenbart,att skaderekvisilet bör vara omvänt, JK vill här erinra om att enligt hans itidigare sammanhang redovisade mening (se under 2 kap, 11 §) utlämnande medförbehåll i regel inte bör få förekomma då skaderekvisilet är omvänt. Ocksåförenade fabriksverken anser alt, liksom på utrikessekretessens område (seunder 1 §), det omvända skaderekvisilet skall gälla. anser å andra sidan att den föreslagna sekretessregeln bör kunnamotverka onödigt hemlighållande. Nämnden finner regeln ändamålsenlig. Medanknytning lill skaderekvisilet konstaterar JK vidare all rikels f ö r s v a rgörs lill det mer omfattande begreppet, vari rikets säkerhel skulle ingå som endel, I 4 § SekrL, som också upptar ell skaderekvisii belräffandeförsvarssekreiess, förutsätts att rikets försvar kan skadas eller all vådaeljesl kan följa för rikels säkerhel. Här är således rikels säkerhel del vidarebegreppet. Delsamma är förhållandel i 19 kap, 5 § BrB, Eftersom rikels säkerhelbåde språkligt och innehållsmässigt torde vara del mer omfattande begreppet,synes 2 § böra ändras i överensslämmelse härmed. Del lorde f ö. enligt JK varaav visst värde att samma uttryckssätt används i 2 § och i 19 kap. 5 § BrB (jfrockså rubriken till 19 kap. BrB). Det kan under alla förhållanden knappasl varalillfredsslällande alt i lagstiftningen göra än del ena, än det andra begreppetvidast. Ett alternativ enligt JK är all i paragrafen helt utesluta anknytningentill rikels säkerhet och endast upplaga rikets försvar, eftersom paragrafen juavhandlar just försvarssekretessen. JKberör ytteriigare en fråga med anknytning till BrB. 119 kap. 7 § BrB talas omuppgift som rör förhållande av hemlig natur. Om förslaget till sekretesslaggenomförs, kommer dessa ord all åsyfta 3 kap. 1 och Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 257 Man kan ställa frågan hur de nämnda orden i 19 kap. 7 § BrB skall tolkas iframliden mot bakgmnd av dessa båda paragrafer. I enlighel med den genomgåendetillämpade metoden är nämligen sekretessen i dessa paragrafer - lill skillnadmol vad som gäller enligt SekrL (1 § försia stycket saml 3 och 4 §§) - beroendeav om ett skaderekvisit är uppfyllt i vae enskilt fall. All tala om uppgift somrör förhållande av hemlig natur såsom etl primärt faktum av generell giltighetblir därför i fortsättningen oegenlligt. Ocksåförenade fabriksverken jämför 2 § med BrB:s bestämmelser. Som framhålls ipromemorian kan röjande av hemlig uppgift bestraffas enligt bestämmelserna i 19kap. BrB om bl. a. obehörig befattning med hemlig uppgift och grov obehörigbefattning med sådan (7 och 8 §§). Ordalydelsen i 3 kap. 2 §promemorieförslaget korresponderar inte med 19 kap. 7 och 8 §§ BrB. Dennaomständighet kan enligt fabriksverken med hänsyn till bl. a. meddelarfrihetenmedföra betydande tolkningssvårigheler. Bestämmelseni paragrafens första stycke om försvarsuppfinningar tillstyrks av patent- ochregistreringsverket. Verket finner det önskvärt med en samladsekretessreglering som lar sikte på all sekreiessen enligt lagen omförevarsuppfinningar skall sammanfalla med sekreiessen i allmän verksamhetavseende försvareuppfinningar. Försvarets civilförvaltning, som i anslutningtill bestämmelsen om försvareuppfinningar berör meddelarfriheten enligt 14 kap.2 § (se vidare under denna paragraO, förutsätter atl lagen omförsvarsuppfinningar blir föremål för översyn i samband med följdlagsliftningentill den nya sekrelesslagen. Granskningsnämndenför försvarsuppfinningar ställer sig däremol tveksam lill den avseddasamordningen av alla bestämmelser rörande försvarsuppfinningar inom ramen förförsvarsuppfinningslagen. I denna fråga anför nämnden följande. Specialreglerom försvarsuppfinningar tillkom under andra väridskriget. Lagen var avprovisorisk natur och hade tidsbegränsad giltighet. Den ersattes av en nymolsvarande lag . När den nuvarande lagen (1971:1078) tillkom år 1971och gavs permanent karaktär, underströk departementschefen lagstiftningenskaraktär av ren undantagslagstiftning. Möjligheten att hemlighålla uppfinningborde tillgripas bara i undantagsfall och när väsentliga försvarsinlressenpåkallade det (prop. 1971:138 s. 30,34 och 51). Detta har kommit lill klartuttryck i lagtexten (6 §), Lagen har ell speciellt syfle nämligen att göra detmöjligt för slalen all övertaga eller utnyttja vissa särskill värdefullauppfinningar för förevarels räkning. Detta syfte kan uppnäs via lagensgenerella förbud att offentliggöra eller på annal sätt obehörigen yppa svensk försvarsuppfinning(4 §), Endasl i undanlagsfall upprätthålles detta generella förbud genom ettförordnande av med samma innehåll som det generella förbudet(6 §), Förordnandet måste meddelas inom en i lagen angiven kortare tidsfrist (tremånader). Eljest upphör uppfinningen att vara hemlig enligt lagen omförsvarsuppfinningar (7 §), prövning kommer lill 49 1979/80. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 258 ståndgenom pateniansökan eller särskild ansökan härom (5 §), För utländskaförsvarsuppfinningar gäller vissa särregler (15-18 §§), Av denna redovisningframgår atl det generella förbudet kan hävas på myckel genom särskildansökan härom eller pateniansökan och all efler denna lid förbudel upprätthållsendast i myckel fä fall. På detla sätt har skett en avvägning mellan å enasidan behovel av de tvångsingripanden som lagen avser atl möjliggöra och äandra sidan den enskildes inlresse atl fä besked om hanhar fri förfoganderätt över sin uppfinning eller ej. För att belysa det sagdakan nämnas all förordnande om hemlighållande 74/75, 75/76 och 76/77meddelals i endasl 25 fall, varav fem gällt svenska försvarsuppfinningar. Avdel anförda lorde också framgå att det vid sidan av den begränsade sekretesssom försvarsuppfinningslagen med sitt speciella ändamål kan ge också finns ettbehov av sekretessregler av den allmänna karaktär som finns i 3 och 4 §§sekrelesslagen (jfr försvarels sekreiesskungörelse 2 § 16), - Såväl förbudet i4 § lagen om försvarsuppfinningar som ell förordnande av granskningsnämndeninnebär enligt lagen ett generelll förbud att offentliggöra eller på annal sättobehörigen yppa försvarsuppfinning, Förbudel måsle anses läcka alla former av offentliggörande(även av handling) eller av obehörigt yppande. Förbudet riktar sig sålunda motsåväl enskild som myndighei 0'fr prop, 1971:138, s, 28,45 och 49), Med hänsynlill försvarsuppfinningslagens karaktär av ren undantagslagstiftning synes denföreslagna samordningen av alla sekretessregler rörande försvarsuppfinningarinom ramen för nämnda lag såväl som den i promemorian angivna utgångspunktenför en sådan samordning mindre lämplig. föreslår medhänvisning lill del anförda all andra meningen utgår ur 3 kap, 2 § försiastycket sekretesslagsförslagel och alt den nuvarande sekretessregleringen påområdet i princip bibehålls oförändrad, ÖB tillstyrker förslagelskonslmktion såvitt gäller sekrelesstid. konstaterar med tillfredsställelseatl sekretesstiden sänkts till högsl , om inte regeringen föreskriver altsekretess skall gälla under längre lid, Beslämmelserna iparagrafens iredje slycke - som gäller utlämnande av handling, innehållande bl,a, fiygbildmaterial berörs av några remissinstanser, ÖBkonstaterar atl utlämnande av handlingar enligt 9-14 §§ kartsekretessförordningenär avsedda all ersättas med bestämmelserna om försvarssekreiess i 3 kap, 2 §promemorieförslaget. Orsaken härtill skulle vara atl nämnda paragrafer ikartsekretessförordningen inte är förenliga med 2 kap. TF. ÖB som bedömer dennadel viktig från försvarssynpunkt förutsätter all frågan kommer att belysas isamband med avsedda följdändringar i kartsekretessförordningen och all ÖB dåkommer att beredas tillfälle att yttra sig. Enligt lantmäteriverket äravfattningen av paragrafens tredje stycke för snäv. Av lantmäteriverketframtagna kartor, flygbilder och geodetiska data Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 .: ; 259 kan- oavsett om de återger sekretessbelagd uppgift om viss anläggning eller inte -genom sill allmänna informaliohsinnehåll i vissa fall ha sådan betydelse förrikels försvar eller totalförsvaret i övrigi alt de kan behöva hållas hemliga.Sålunda måste t. ex. flygbilder över speciellt för försvaret vikliga områdenkunna sekretessbeläggas även om de inte visar belägenheten av visslolalförsvarsanläggning. Detsamma gäller för geodetiska dala såsomtyngd-kraftmätningar eftersom tillgång lill sådana uppgifter är av betydelsevid iröghetsnavigering (t. ex. vid styrning av långdistansrobotar). Det ärdärför enligt lantmäteriverkets bedömning - vilken enligt underhandskontakterhelt delas av ÖB - oundgängligen nödvändigt all den i lagrummet avseddabefogenheten för lanlmäteriverkel kommer alt omfatta ifrågavarande malerial idess helhet. Verkets krav är därför alt orden "angående anläggning avbetydelse för totalförsvaret" utgår ur lagmmmet. har vidsidan av tillämpningen av sekretesslagstiftningen alt tillämpa spridningslagstiftningen(lagen om förbud mot spridning och utförsel av vissa kartor saml lagen omförbud mot spridning och utförsel av flygbilder och vissa fotografiska bilder).Vid sistnämnda lillämpning måsle verket tillse all malerial inte sprids om delåterger sekretessbelagd uppgift om viss anläggning. Motsvarande gäller ocksåom materialet genom sitt allmänna informationsinnehåll har sådan betydelse förrikets försvar eller totalförsvaret i övrigt all del skulle skada riketssäkerhel om det kom i var mans hand. Sådant malerial torde behöva betraktas somhemligt, var/id dock utlämnande med erforderiigl förbehåll bör kunna ske ibetydande utsträckning för vissa ändamål med hänsyn till andrasamhällsintressen. - genomförda ändringar i bl. 4 § SekrLhar föranlett viss ändring också i kartsekretessförordningen av huvudsakliginnebörd att lantmäteriverket inte längre skall pröva utlämning av flygbildeller geodetiska dala till utlänning i de fall ifrågavarande material inteskall hemlighållas. Bortfallet av denna prövning behöver mot bakgrund av denlillämpning av sekreiess- och spridningslagsiiftningen som har angetts i delföregående inte medföra olägenhel. Nyssnämnda ändringar isekretesslagstiftningen jämte de ändringar som föreslås kan föranledaytteriigare ändringar i kartsekretessförordningen. i samråd med försvarsstaben denna fråga. I övrigt biträder lantmäteriverketlagförslaget i paragrafens iredje Slycke all prövningen av begäran all fä la delav sådan av verket eller upprättad handling som innehåller kart-eller ftygbildmaterial angående anläggning av betydelse för totalförsvareteller data ur verkets geodetiska arkiv ankommer på det verk som har upprättathandlingen. Lagtexteni paragrafens tredje slycke är enligt JK helt onjutbar och måsle heltomskrivas. efterlyser tillämpningsföreskrifter och anför härom att ett av deprimära syftena med lagstiftning och utfärdande av andra författningar tordevara att åstadkomma största möjliga enhetlighet i behandlingen av rättsfrågor.Ju mer det överiämnas åt berörda myndigheter Prop.1979/80:2 Del,B Bilaga 2 260 attefler eget skön pröva frågor av så allmän betydelse för hela riket somsekretess belräffande uppgifter av betydelse för rikels säkerhet, desto störrerisk synes uppstå för olikhet i behandlingen av samma uppgifter hos skildamyndigheter. Den som är angelägen alt få del av en viss uppgift som finns hosetl flertal myndigheter, skulle rent av kunna sätta i syslem att vända sig tillden ena av dessa myndigheter efler den andra i hopp om att någon av dem släpperden ifrån sig. Till förhindrande av sådan olikartad behandling av likartadeuppgifter finns ett klart behov av sådana bestämmelser som återfinnes iförsvarets sekreiesskungörelse, säkerheisskyddskungörelsen och i de avrikspolisstyrelsen och ÖB fastställda Allmänna föreskrifter om tillämpningen avsäkerhetsskyddskungörelsen (AF Säk 1970) samt ÖB:s kompletterande föreskrifter.Råd och anvisningar lill AF Säk (intagna i Tjänslemeddelande för krigsmaktenTKG 901-710096) ävensom av ÖB utgivna Riktlinjer för sekretessbedömningen ifred inom krigsmaklen (RISK). Att helt överföra sådana regler till"synpunkter" innebär att onödigtvis uppluckra en ordning, som visatsig fungera. Det bör därför i lagen ges bemyndigande åt regeringen att utfärdaerforderiiga tillämpningsföreskrifter med rätt alt åt underordnad myndigheidelegera utfärdandet av de ytterligare föreskrifter, som befinnes erforderliga.Länsstyrelsen i anför liknande synpunkter. Förslagetöverensstämmer, konstaterar länsslyrelsen, i huvudsak med förslaget till LAH.Som anförde i sitt yttrande över OSK:s belänkande krävsuppenbarligen detaljerade anvisningar från försvarsledningens sida tillundvikande av bristande enhetlighet vid behandlingen hos olika myndigheter. Paragrafenhar inte särskill kommenterats av någon remissinstans. Överstyrelsenför ekonomisktförsvar erinrar om all styrelsen i sina yttranden över OSK:s ochTK:s betänkanden som sin mening har uttalat atl behov föreligger av beslämmelsesom möjliggör alt sekretessbelägga uppgifter angående planläggning och annanförberedelse för en s. k. fred sk ris. Eftersom det remitterade lagförslagetinte synes ge sådan möjlighel vill styrelsen ånyo framföra sin förut framfördamening. Sekretess med hänsyn till rikets centrala finanspolitik, penningpolitikeller valutapolitik Fullmäktigei riksgäldskonloret tillstyrker paragrafen. ' anser att sekretessen rörande den centrala Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 -: 261 finanspolitikengenom skaderekvisilet har fåll en alllför stor omfattning. Regeln innebär,enligt nämnden, ätt varie handling i kanslihuset, som angår finanspolitiken,skall hållas hemlig om någon myckel vagt angiven risk kan antas föreligga. Enmyckel stor del av den inrikespolitiska ekonomiska debatten gällerfinanspolitiken. Paragrafen möjliggör för regeringen all sekretessbelägga istort sett alla dokument på detta område. Enligt samarbelsnämndens uppfattningkan det finnas skäl alt sekretessbelägga handlingar som gäller valuta- ochräniefrågor för alt förhindra enskild spekulation. Sekretessbeläggning avuppgifter rörande finanspolitiken bör emellertid medges endasl i mycketbegränsad omfattning så all inte myndigheterna genom sekrelessbeläggningundanhåller sådan information som erfordras för den allmänna debatten omslalens finanser. Riksbanksfullmäktige menardäremot atl skaderekvisilet begränsar sekreiessen för myckel. Fullmäktigeframhåller sålunda atl formuleringen av skaderekvisilet innebär en inskränkningav sekreiessen i förhållande lill , som föreslog sekreiess även dåoffentiighel skulle "eljesl vara till men för del allmänna".Fullmäktige vill förorda en återgång till kommittéförslaget. Promemoriansförslag innebär att för sekreiess fordras alt en handling eller en uppgift ärbestämt relaterad till en beslutad eller fömisedd ålgärd, t. ex. endiskontoändring eller en devalvering. Det malerial som kontinueriigt uppslårgenom affärsavslui eller som löpande insamlas, ordnas och kommenteras gällanderikets centrala finanspolitik, penningpolitik eller valutapolitik måsteemellertid få förbli under sekreiess även när någon åtgärd av angivet slag inteär på något sätt "beslutad" eller "förutsedd". Denföreslagna formuleringen innebär nämligen offentlighet så gott som ständigtutom "beslutat" sig eller "förutser" t.ex. en devalvering. Med andra ord skulle vara skyldig att normalllämna ul sitt löpande malerial och därtill att förhandsannonsera när man"förutser" en devalvering, då nämligen det malerial som eljestlöpande publicerades plötsligt skulle sekretessbeläggas. Del orimliga häri liggeri öppen dag. Ianslutning lill skaderekvisilet framhåller JK att uttrycket"förutsedda" ålgärder lorde fömtsätta att prövningen av fråga omutlämnande sker i efterhand. Del av använda uttrycket "planerade"är enligt JK atl föredra. Pressens samarbelsnämndanser alt den föreslagna sekretessliden är för lång, eftersom ifrågavarandehandlingar vanligen gäller tillfälliga händelser. Den offentiiga granskningenav myndigheternas agerande inom detta område lorde ulan större men i allmänhetkunna ske efter det all åtgärder vidtagits. Riksbanksfullmäktigepåpekar i fråga om sekretessliden atl den av fullmäktige i anledning av förordade möjligheten för fullmäktige all, om särskilda skälföreligger, förordna om sekretess , dock ej längre , ej har tagits in i promemorian. Några mer betydande ölägenheter lordeemellertid inte bli Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 262 följdenhärav även om sekretessliden, som är en maximitid, kan synas väl kort i jämförelsemed t. ex. sekretessliden för uppgift som hänför sig till myndighets verksamhetför upplåning (7 kap. 3), vilken föreslås bli tjugo är. Sekretess med hänsyn till myndighets verksamhet fÖr inspektion, kontrolleller annan tillsyn Konsumentverketförklarar sig inte ha något all invända mol den föreslagna bestämmelsen. Treremissinstanser berör fö re må le t för sek retessen ./?/A:ssA-a,7e-verkeiutgår från all bestämmelsen blir tillämplig för den planläggning och de andraförberedelser för revision eller annan granskning som förekommer hosskattemyndigheterna. Detta sekretesskydd är en nödvändig fömtsättning t. ex.för kontrollverksamheten i de former som förberetts inom , där ettADB-fört s. k. revisionsregisier får en central funktion. Verket hänvisar lillRS-projekiels delrapport 1976:1, s. 54 ff. Del kan enligt verket diskuteras omde kontrolluppgifter som insamlas i ett förberedande stadium vidtaxeringsrevision, t. ex. som ett led i en riksomfattande kontrollaklion, böranses åtnjuta sekretess enligt förslagets 5 kap. 1 § eller enligt 2 § i sammakapilel. Enligt verkels mening ligger del närmast till hands atl anse dettainsamlingsskede som en förberedelse för revision. De insamlade uppgifterna färanses angå sådan förberedelse och bör därför omfattas av sekreiess enligtförslagets 5 kap. 1 §. Riksrevisionsverkel menar alt föremålet för sekreiessenhar erhållit en snävare beskrivning än i gällande bestämmelser. Handlingar meduppgifter som här avses används ofta under revisionsarbetets gång. Därvidantecknas lämnade uppgifter på handlingen i fråga. Handlingen har därmed kommitatl ingå i och utgöra underlag för arbetet. Verket förutsätter all deurspmngliga uppgifterna i handlingen kan hemlighållas enligt 5 kap. 1 § ävennär den använls på angivet sätt under genomförandel av revisionen. Om så inteskulle vara fallet, bör lagtexten ändras. Skattechefen i länpåpekaratt uppgift som skall användas vid flera granskningstillfallen, inte färutlämnas så länge uppgiften används i granskningsverksamheten men allutlämnande skall ske, när uppgiften inte längre skall användas.