prop · G30338 · 1979-12-31 00:00:00 — Expertgmppenför invandringsforskning (EIFO) har hos beställt enundersökning av socialhjälpskostnaderna för icke kyrko-bokförda utlänningarunder för aU därigenom bl.a. kunna beräkna storleken påkostnaderna för socialhjälp till personer som väntar på UAT. Resultatenav EIFO:s undersökning är ännu inle klara. Enligt preliminära uppgifter vartotalkostnaden för socialhjälp lill icke kyrkobokförda utomnordiska medborgareca 16 milj. kr. av hjälpfallen fanns i Slockholms län. Om manutgår frän dessa siffror och den redovisade hjälpen i kan manpreliminärt uppskatta den totala socialhjälpen i landet till utländskamedborgare som väntar på UAT lill 25-30 milj. kr, för . 1979/80:38 42 6.Vissa förslag m.m. i fråga om ersättningarna 6.1 Propositionenom den kommunala ekonomin 1propositionen 1978/79:95 om den kommunala ekonomin framhöll föredraganden atlstatsbidrag lill hjälp för flyktingar borde utgä även i fortsättningen.Härutöver borde liksom slatsbidrag kunna ulgå för hjälp tillorganiserat överförda utländska medborgare utan flyktingstatus, som varaktiglfär kvarstanna i landet och som behöver särskild omvårdnad. Som exempel härpåvisade föredraganden på de ulomnordiska zigenare som av humanitära skälöverförts till . Föredragandenframhöll vidare all slalsbidragen till hjälp för utländska medborgare bordeavvecklas. I .samband med delta borde kommunerna ges räu lill ersäUning försocialhjälp som utgivits lill ulländska medborgare derasansökningar om uppehållstillstånd behandlats. Riksdagenbeslöt på finansutskottets hemställan godkänna vad som anförts i propositionenom slopande av nuvarande statsbidrag för socialhjälpskostnader m.m. för vissagrupper. Isitl principbetänkande (SOU 1974:39) ullalade socialulredningen attstatsbidragen var betydelsefulla för finansieringen av socialvården, inle minstdä statsmaklerna önskar påskynda utvecklingen av viss verksamhet. Åandra sidan anförde ulredningen att specialdestinerade bidrag som kvarstodunder länga tider kunde verka konserverande, all en del av bidragsreglerna varsvåra alt lillämpa och atl vissa av bidragen hade lilen ekonomisk betydelse. 1slutbelänkandel (SOU 1977:40) tog utredningen ställning till de olikaspecialdestinerade bidragen. Hjälpen till flyktingar, som ofla avser heltblottställda människor, borde inte falla pä några fä kommuner. Gällande rälttill ersättning borde därför behållas. På ihuvudsak samma gmnder som kommunalekonomiska utredning föreslogsocialutredningen alt ersättning för hjälp till utländska medborgare skulle upphöra. Etlspeciellt problem utgörs av den gmpp utlänningar som kommer lill utanatl först ha skaffat sig UAT och som efter ankomsten begär politisk asyl.Beviljas flyktingstatus flr kommunen ersättning för både obligatorisk ochfrivillig socialhjälp. Om utlänningen däremot förpassas fär kommunernaframdeles slå för hela hjälpkostnaden om inle reglerna ändras.Socialulredningen ansäg alt kommunerna inte skall belastas med dessa koslnader,som till följd av långa handläggningsfider i vissa fall kan bli betydande.Reglerna borde enligi utredningen ändras så atl ersättning från staten ulgår idessa fall. 1979/80:38 43 1promemorian "och flyktingarna" (Ds A 1978:1) föreslog arbetsgruppenför flyktingfrågor inom () en rad ändringar inuvarande ersättningsregler. Enförenkling av bidragsadministralionen borde ulredas. Utgångspunkten bordeliksom hiuills vara alt kommunerna skall ersältas för sina fakliska kostnader.Möjligheterna alt ulge ersättning ulan ingäende prövning i varje enskill fallborde prövas:»Man borde undersöka om det är möjligt att begränsauppgiftsskyldigheten för koslnader för social service saml alt ulge ersällningmed fasta belopp för olika lyper av insatser. Det borde undersökas omersällningsprövningen kan överlålas på en enda myndighel. Slatenborde ersätta kommunerna för uppehälle förde personer som väntar på beslut omUAT. "eltårsregeln" borde tas bort. Bällre vore all ersälla hjälp somutgivits - förslagsvis - efler del att flyktingen fåUsitt första UAT. Skulle flyktingen över huvud inle ha fält stadigvarande arbeteeller påbörjal sludier borde en undanlagsregel medge ersättningunder . Omsynneriiga skäl föreligger borde del finnas möjlighet atl ersätta kostnader förflykting som blivit svensk medborgare, gift sig med svensk medborgare eller borunder äklenskapliknande förhållanden med svensk medborgare med vilken han harbarn. Socialstyrelsenborde ha möjlighet att efter särskild framställan ersätta kostnaderna förpsykologiskt och psykiatriskt stöd lill flyktingar och för särskilda kurativainsalser för dem, t.ex. speciella mottagningar eller personal med adekvalkulturell och språklig bakgmnd. Ersällningenför kommunernas kostnader för barnomsorg för flyktingar borde höjas frånnuvarande . per barn och inskrivningsdag i daghem, familjedaghem ochfritidshem lill . Socialstyrelsensbemyndigande atl ge flykting lån till att köpa bostadsrätt borde omfalla ocksåflyktingar som skall utplaceras från föriäggning. Socialstyrelsenborde ges möjlighet atl i exlraordinära situationer ge ersättning i utvidgadomfattning. Möjligheten atl i dessa fall utge ersällning som förskott bordeundersökas. Representanternaför och statens invandrarverk anförde i särskillyttrande bl.a. följande. Bidragssystemetborde vara så utformat alt kommunernas insatser för flyktingar så långl möjligtkan inlegreras i den normala kommunala verksamheten. Kommunernaborde fl full kompensation för ulgiven socialhjälp till flyktingar och personersom väntar på UAT. Övriga kostnader som ersätls borde med undanlag förbarnomsorgskostnaderna inordnas i elt enda 1979/80:38 44 statsbidrag,borde omfalta också kostnader för administration och fritids- ochkulturverksamhet. Bidraget föreslogs utgå i form av en procentsats av densocialhjälp som ulgår till flyktingar och UAT-sökande. Kontaktermed ett antal kommuner hade visat atl kommunernas kostnader föradminislralion, fritids- och kulturinsatser, lolkservice, äldreomsorg,hemtjänst och åtgärder enligt barna- och nykterhetsvårdslagarna minsl uppgårlill 30 ä av utgiven socialhjälp. Förbarnomsorgen borde ersättning utgå med ett belopp per barn som molsvararnellokoslnaderna. Ersällning borde omfatta såväl flyktingbarn som barn tillUAT-sökande. Föratl så långt möjligt nedbringa kommunernas förskotteringar bordesialsbidragsansökningarna kunna ske i efterskott, FLYG:sförslag har remissbehandlats och därvid utföriigt kommenterats av fleraremissinstanser. Samtliga som kommenterat frågorna var posifiva till ell störreekonomiskt åtagande från statens sida både vad gäller fly klingar ochUAT-sökande. Vissa remissinstanser tyckte att majoritetens principiellainställning lill hur långl statens åtagande borde siräcka sig var tillfredställande,medan andra anslöt sig till de tankar som det särskilda yttrandet ger uUryckför. Sågotl som alla remissinsianser som berörl arbetsgmppens förslag har tillstyrktatt vissa frägor, främst de administrativa problemen med nuvarandeersättningssystem, uireds närmare. menade att varkenarbetsgruppens förslag eller förslagel i del särskilda yttrandet förenklar detadministrativa förfarandel och framförde synpunkler på hur ett sådant bör varakonslmerat. Förslagelom ökade möjligheter lill särskilda slatliga ålgärder i exlraordinärasituationer har tillstyrkts överiag. Vidare var alla eniga med arbelsgruppenom all korlare handläggningslider i utlänningsärenden är nyckeln till en bältresituation för dem som väntar på tillstånd. 6.4Beredningsgruppen för framtida uppgifter och organisation(SoS-gruppen) 1 enrapport som SoS-gruppen avgav lämnades vissa förslag omsocialslyrelsens verksamhet för flyktingar. SoS-gruppen konstaterade attflyktingfrågorna tar belydande resurser i anspråk inom socialslyrelsen och altdetla lill stor del hänger samman med att ersältningssyslemet är föråldrat. SoS-gmppenfömtsatte en längtgäende schablonisering av ersättningen och förordade attbidragsverksamheten överförs till invandrarverket. SoS-gmppenifrågasatte även i övrigt roll i sammanhanget. Slyrelsen fickhand om vissa uppgifler av.seende flyktingar innan invandrarverket kom tilloch innan arbetsmarknadsverket byggl ul sina resurser för 1979/80:38 45 flyktingar.Splittringen på flera huvudmän ärenligt SoS-gruppen orationell och obehövlig, SoS-gruppenföreslog att de fyra tjänsterna för flyktingkonsulenter vid styrelsen bordeavvecklas. I den mån vissa län.sslyrelser har behov av deras sakkunskap skullemotsvarande Ijänsler kunna inrällas vid de sociala enheterna, 1 princip ansågdock SoS-gmppen all del borde vara en uppgift för vederbörande kommun,invandrarverket och arbetsmarknadsverket all svara för bosladsanskaffning,social och annan service saml arbetsmarknadsinsatser för flyktingarna. De tvåverken skulle också kunna svara för information etc, till kommunerna. Socialslyrelsensövergripande myndighetsuppgifter när det gäller invandrare och flyktingarskiljer sig i princip inte från dem som gäller svenska medborgare som är ibehov av sociala insatser De kan fullgöras inom ramen för resp. fackbyrå.Enligt SoS-gmppen behövs därför inte någon särskild enhel förflyktingverksamhet inom styrelsen. Rikspolisslyrelsenhar , bl.a. i yttrande över FLYG, framhållit all polisen inlebör vara del organ som har del ekonomiska ansvaret för inkvartering m.m.eftersom det rör sig om sådan hjälpverksamhel som bör ankomma pä annanmyndighel. Del är dessutom förenal med avsevärt administrativt arbete för såvälsocialnämnderna, som har alt rikta sina krav till olika myndigheler, sompolisen, som före utbetalning måsle kontrollera att kostnaderna är av det slagsom angetts i anvisningar, 7.Arbetsgruppens överväganden och förslag 7.1För vilka utländska medborgare skall ersättning utgå? Arbetsgruppensuppgift har varil alt - i anslulning lill beredningen av förslagen frånsocialutredningen, kommunalekonomiska ulredning (KEU 76) ocharbetsgmppen för flyktingfrågor inom arbelsmarknadsdepartementet (FLYG) - seöver statsbidragen för socialhjälp m.m. åt dels flyktingar, dels utländska medborgareunder den tid deras ansökningar om uppehållstillstånd behandlas. Beträffandeövriga ulländska medborgare fär kommunerna ersättning från länsstyrelsenför utgiven obligatorisk socialhjälp. Denna ersättning upphör fr.om. den 1januari 1980 som en följd av beslul med anledning av propositionenom den kommunala ekonomin. 1979/80:38 46 Personersom söki arbels- och/eller uppehållstillslånd (UAT-sökande) Idagfinns det inle någon generell rätt lill ersättning från staten för utgivenhjälp till UAT-sökande. Polisen kan i vissa fall stå för koslnader förinkvartering m.m, av utlänning. 1det fall utlänningen lar status som flykting utgår ersättning frånsocialslyrelsen i efterhand även för den tid prövningen av tillstånd pågick, såvidainte polisen står för kostnaderna. Denna ersättning avser både obligalorisk ochfrivillig hjälp. fall utlänningen inle får status som flykting ulgår ersäUning förobligatorisk socialhjälp från . Denna ersättning skall som nyssnämnls upphöra fr.o.m, . Fråganom ersättning till kommunerna för socialhjälp till UAT-sökande har varitaktuell . har problemet fått särskild aktualitetgenom au slora grupper på egel initiativ kommil till landel. Såvälsocialulredningen som FLYG har föreslagit atl ersättning från staten skall utgåför hjälp som lämnats åt UAT-sökande. Genomalt ersättningsmöjligheter kommer atl upphöra fr.o.m. nästa årskulle kommunerna helt få svara för utgifterna för de spontanthitresla som inle får flyktingstatus eller inkvarteras av polisen om inteersättningsbestämmelserna ändras. 1978/ 79.95 framhöll föredragandendärför att slatsbidrag bör ulgä lill kommunerna för socialhjälp lill utländskamedborgare deras ansökningar om uppehållstillstånd behandlas.Något konkret förslag på denna punkl lämnades dock inle i propositionen utanman hänvisade till all vår arbelsgmpp tillsatts för att bl.a. se över dennafråga. Vid utskottsbehandlingen av propositionen anslöl sig socialutskottet iprincip till föredragandens uppfattning (SoU 1978/79:5 y, sid 5 a). Viföreslår mot denna bakgrund att slaten skall ersälla hjälp till ulländskamedborgare under liden deras ansökan om UAT behandlas. Denna ersättning börutgå fr.o.m. dä nuvarande ersällning för obligatorisksocialhjälp lill utländska medborgare upphör. Enliglriksdagsbeslut har ersättning i vissa fall kunnal utgå för frivilligsocialhjälp till arbelsföra utländska medborgare som, utan att vara flyktingar,anlänl lill landet för alt här skaffa sig arbete. Enligtvår uppfattning bör denna speciella ersättningsmöjlighet av flera skäl nuavskaffas. Dels kommer kommunerna enligt vårl förslag ändå att fortsällningsvisfå ersättning för utgiven socialhjälp för den som kommer hilför alt skaffa arbele. Dels har som tidigare nämnts beslutat altslopa kommunernas generella rätt lill ersättning för obligatorisk socialhjälptill utländska medborgare. Motiveringen fördella har varil bl.a. attsocialhjälp till utländska medborgare som har UAT och inte är flyktingar börfinansieras på samma sätt som hjälpen till svenskar samma skäl bör inte 1979/80:38 47 hellerfrivillig socialhjälp till andra än flyktingar och UAT-sökande ersältas avstaten. Vårtförslag innebär all endast hjälp lill sådana utländska medborgare som haransökt om UAT skall ersällas av statsmedel. Slallig ersättning skall såledesinle heller i fortsättningen utgå för hjälp till I.ex, luri,sler. Hjälp somulgålt lill utlänning innan han sökt UAT skall inle heller ersättas Det kanförekomma alt utlänning som befinner sig illegalt i landet och inle har söktUAT får socialhjälp. Statlig ersättning skall inle heller kunna ulgå i sådanafall. Vivill i delta sammanhang erinra om att socialnämnd enligl ullänningskungörelsenär skyldig alt underrätta polisen när nämnden försia gången vidtar åtgärderbeträffande person från utomnordiskt land, som varken har eller har sökt UAT iSverige, För att kunna leva upp till denna beslämmelse bör socialnämnden lareda på om en ullänning som söker socialhjälp har ansökt om UAT. I mångakommuner - bl.a. dit flerlalel av de utlänningar som saknar UATkommer - krävs enligl uppgift alt en utlänning ska kunna uppvisa all han hartillstånd all vislas i landel eller har sökt UAT för all han skall fåsocialhjälp. En sådan rutin vore enligt vår mening önskvärd i samlligakommuner. Nären person fåll UAT skall staten inte ersätta kommunen för utgiven socialhjälpsåvida det inte rör sig om en flykting. Statsbidraglill kommunerna för socialhjälp m.m. till flyktingar saml vissa andra ickesvenska medborgare som överförts lill med stöd av särskildaregeringsbeslut skall enligl beslul med anledning av prop.1978/79:95 utgå även fortsäUningsvis. Enligtgällande regler ulgår ersättning från socialslyrelsen för socialhjälp och vissaandra koslnader avseende dessa personer. Ipraxis har i vissa fall också ersatt kostnader för vissa andrapersoner som vid invandrarverkels tillståndsprövning inte har bedömls varaflyktingar. Del gäller nära anhöriga, t.ex. föräldrar, som kommit till Sverigeför alt förena sig med flyktingen resp. den kollektivt överförde. Idagbedömer invandrarverket vem som är flykting. Därefter bedömer socialslyrelsenför vilka personer kommunema skall ha rätt lill ersällning enligtflyktingbrevet. Dessa bedömningar kan skilja sig frän varandra. Dennaordning är enligt vår mening mindre lämplig. Alt avgöra för vilka personerersättning skall utgå trots att de inle är flyktingar eller kollektivtöverförda medför besvärliga gränsdragningsproblem. 'Med flykting avses i statsbidragssammanhang här den som av invandrarverketbedömts vara flykting samt de personer som i socialhjälpshänseende beiraktassom medlemmar av hans familj. 1979/80:38 48 Arbetsgruppenanser mol denna bakgrund att statlig ersättning endasi skall kunnautgå för koslnader för personer som invandrarverket har bedömt vara flyktingarsaml för dem som överförts med stöd av särskilda regeringsbeslut. Vadsom i fortsäUningen sägs om flyktingar avser också kollektivt överfördapersoner som omfattas av ersättningssystemet. Enligtuppgift rör del sig endasi om ett fåtal fall i vilka har lämnatersällning för personer som invandrarverket inle har bedöml som flyktingar. Deninskränkning av den statliga ersällningen i jämförelse med nuvarande praxis somgruppens förslag innebär kommer därför inle att få några nämnvärda ekonomiskakonsekvenser för kommunerna. Nären flykting haft stadigvarande arbete i sammanlagt ell år upphör kommunens rätltill ersällning enligl gällande regler, liksom när flyktingen eller hans makeblir svensk medborgare eller flyktingen gifter sig med svensk medborgare, föreslagit vissa förändringar av dessa regler. Vi behandlar frågan om hurlänge ersättning skall utgå till flyktingar i avsnitt 7.4, Vivill redan här slå fasl atl den som blivit svensk medborgare skall behandlassom alla andra svenskar. Således skall ersättning för socialhjälp lill den somfåll svenskt medborgarskap inte komma ifråga. 7.2Allmänna överväganden om bidragssystemets utformning Syftetmed översynen av ersättningen för koslnader för flyktingar har främst varil allåstadkomma en förenklad administration. Vi har också haft i uppdrag atlbehandla vissa förslag av FLYG till vidgningar av ersättnings-möjligheterna. Vadgäller utlänningar, som väntar på beslut om UAT, har gruppens huvuduppgiftvarit att utforma etl nytt statsbidrag. Även i fråga om detla bidrag harbetonats alt det är nödvändigt atl åstadkomma en enkel administration. Somframgått av avsnitt 4 är de nuvarande slalsbidragen förenade med en omfattandeadministration såväl för staten som kommunerna. De renaadministrationskostnaderna kan uppskattas till av beviljade ersäu-ningar.Administrationen kring ålersökningen av ersättning är elt belydande problem förkommunerna. Några kommuner har på grund av dessa problem avstått från al', sökaersättning för vissa kostnader, Meslbetungande för kommunerna är den slora mängd uppgifter av olika slag somansökningarna om ersättning måsle innehålla. Det är enligl vår uppfaUningnödvändigt att skapa eU statsbidragssystem som väsentligt minskar behovet avuppgiftslämnande från kommunema. Denomständigheten att del finns flera ersätiningsbeviljande myndigheter medförproblem för kommunerna. När nuvarande möjlighet alt få ersällning 1979/80:38 49 förobligalorisk socialhjälp från länsslyrelsen upphör minskardessa problem. Genom att lägga bidragsgivningen till flyktingar och UAT-sökandepå samma myndighet och samordna ansökningsförfarandet kan manåstadkomma ytteriigare förenkling. EnligtFLYG bör utgångspunkten för ett förenklat statsbidragssystem vara attkommunerna liksom får ersättning förde faktiska kostnaderna föromhändertagande av flyktingar För UAT-sökande föreslår FLYG att staten börersätta kommunernas kostnader för uppehälle. Etlsystem där staten liksom direkl ersätter kommunernas faktiska kostnaderhar vissa pålagliga fördelar. Kommuner, som har merulgifler för omhändertagandeav flyktingar och UAT-sökande, får ett ekonomiskl tillskott från staten somstår i direkl relalion lill dessa merulgifler. Ylleriigare en fördel med etlkostnadsrelateral bidrag är all hänsyn las till skillnaden i pris- ochhyresnivå mellan olika kommuner. Samtidigtmedföreli system, genom vilkel kommunerna får ersättning för de faktiskakostnaderna, med nödvändighet en relativt omfattande adminislralion. Detgäller även om man begränsar uppgiftslämnandet från kommunerna och lägger helabidragsgivningen pä en enda myndighet. I kommunerna krävs en särredovisning avkostnaderna för ålgärder för flyktingar och UAT-sökande. En sådansärredovisning är inte nödvändig för något annat ändamål och är många gångerockså svår att genomföra för kommunerna. Svårigheterna alt särredovisakostnaderna för flyktingar är särskilt stor för tolkservice och de olika formerav social service som berättigar fill ersäUning och för vilka vi anseratt ersättning även i fortsättningen bör utgä. För utgiven socialhjälp är ensärredovisning något enklare. Det kan dock i vissa fall välla kommunen problematt ta reda pä om en socialhjälpstagare är flykting eller UAT-sökande.Kommunerna har normalt inte heller något intresse - annat än för ansökan omersättning för socialhjälp - att få uppgifl om vilka socialhjälpstagare som ärflyktingar. Föruiomdessa adminislraliva problem finns det vissa andra nackdelar med etlstatsbidrag som är direkl baserat på kommunernas redovisade fakliska kostnader.Bl.a. kan skillnader i redovisningssystem mellan olika kommuner påverkaersättningens storiek. En annan nackdel är all ersättningen lill kommunema kanfaslslällas försl i efterhand. Molbakgrund av dessa administrativa och andra problem har gruppen diskuterat omslalsbidragsgivningens syfle kan uppnås med andra bidragssystem som är enklareatt administrera. Vi har därvid särskill övervägl olika möjligheler attschablonisera bidragsgivningen. Enform av schablon som diskuterats ingående är atl ersätta kommunerna med ettfast belopp för varje flykting och UAT-sökande som är bosatt i kommunenoberoende av om socialhjälp lämnals eller inte. Med ett sådanl bidragssyslemskulle kommunerna inle behöva särredovisa kostnaderna för insatser förflyktingar och UAT-sökande. Det skulle inle heller krävas något 4 1979/80. 1979/80:38 50 ansökningsförfarande.Utbetalningarna lill kommunerna skulle kunna göras snabbi. Ettschablonsysiem av detla slag bygger på förutsättningen att kommunernasfakliska kostnader för flyktingar och UAT-sökande har ett nära samband medantalet sådana personer i kommunen, Socialhjälpsbehovel bland flyktingar och UAT-sökandebör vara någorlunda likartat i olika kommuner Vidare måsle det vara möjligt attulan en omfaltande administration fä tillräckligt säkra uppgifter om antaletbidragsberättigande personer i varje kommun. Helst bör befinlligaadminislraliva syslem och register kunna utnyttjas. Arbetsgruppenhar i sitt arbele sökt klarlägga om dessa förutsäitningar är uppfyllda.Tillgängliga uppgifler ger emellertid inle någon klar bild avsocialhjälpsbehovel bland flyktingar och UAT-sökande. Belräffande flyktingar varierarutgifterna sannolikt kraftigl från fall lill fall och de kan också variera frånkommun till kommun. Beträffande UAT-sökande tvingas sannolikl ett stort anlalleva på socialhjälp eflersom de inle får arbela, men även här kan storavariationer förekomma. Bältre statistiskt underiag krävs innan del går alt taslällning till om det skisserade schablonsystemet kan användas för all ge allakommuner ersällning som i stort selt motsvarar de faktiska kostnaderna. Denandra förulsällningen för etl sådant bidragssystem, dvs. tillgång lill säkrauppgifter om antalet bidragsberättigade personer i varje kommun, är inteuppfylld. Uppgifter om UAT-sökande finns hos den lokala polismyndigheten.Fr.o.m. den dag polisens utredning är klar och ansökan kommer in tillinvandrarverket finns alla UAT-sökande också i verkets dataregister, Den avpolisen och invandrarverket registrerade uppgiften om bostadsort är dockosäker. Beträffande flyktingar ger invandrarverkels register säkrare uppgiflerom bostadsort. Det krävs endast några smärre kompletleringar för alt det skallkunna ge ett tillföriilligl mått på anlalel flyktingar i varje kommun. Pålängre sikt torde det även vara möjligt atl få ett någorlunda säkert mått påanlalel UAT-sökande. Sammantagetfinns inle förutsättningarna för etl bidragssystem som innebär altersättning ulgår med elt fast belopp för varje flykting och UAT-sökande som ärbosatt i kommunen. Etl sådanl system bör dock kunna aktualiseras igen. Genom deförändringar av ersällningsreglerna som gruppen i det följande föreslår ochgenom att utbetalningarna samlas till en myndighet bör det bli lättare att fåfram uppgifter om omfattningen på socialhjälpen lill flyktingar ochUAT-sökande. Som lidigare nämnls bör del också på sikl bli möjligt atl ulnylljainvandrarverkets dataregister för atl få ett mått pä antalet bidragsberättigadepersoner i varje kommun.