prop · G303170 · 1979-12-31 00:00:00 — skall enligtförslagel handha inspeklionen av kärnkraftverk, inkl. system och anläggningarför avfall, inspektion av andra kärnenergianläggningar än kärnkraftverk,kontroll av klyvbart mate- Prop.1979/80:170 46 rial, ärenden enligt 3 § atomenergilagen, dvs. in- ochutförsel av klyvbart maierial och utrustning för utvinning av atomenergi,fysiskt skydd, transportfrågor och atomansvarighetsfrågor. ochutveckling skall handha frågor om reaktorsäkerhet, projekladminislralion ochforskningsplanering saml kärnavfall. skallhandha följande arbetsområden nämligen ekonomi, administration,personaladministration, kontorsservice, registratur, arkiv, bibliotek samtadministrativ rationalisering. ochutbildning har i organisalionsöversynen tillförts följande verksamheter,nämligen informalion, samordning av planeringsverksamheten, utbildning,personalplanering, generaldirektörens sekreterare samt juridiska frågor. Den projektverksamhet som skallbedrivas över enhetsgränserna bör i likhet med planeringsverksamheten sesuteslutande som administrativa beredningsåtgärder. Ansvaret för att ta framunderlag och beslut skall ligga i den ordinarie organisationen.Projektverksamheten kräver en fast och enhetlig adminislralion. I delta ingåratl för varje enskilt projekt fastställa ansvaret i förhållande lilllinjeorganisationen. Konsultverksamheten, dvs. inspektionens utnyttjande av konsulleroch forskare, bör enligt inspeklionen ses som elt naluriigt inslag ilinjeverksamheten. Ansvar och beslut i planeringsfrågor bör åvila den ordinarieorganisationen. Kärnkraflinspektionen har inomramen för organisationsöversynens hittillsvarande arbele inte närmare kunnatla ställning till inspektionens personalbehov efter omorganisationen.Inspektionen har emellertid gjort en preliminär uppskattning av det framtidapersonalbehovet. I detta sammanhang konslalerar inspektionen atl kraftfullaoch systematiska insatser inom personalutvecklingen måste till, somexternrekrytering är nödvändig. De uppskattade personalförstärkningarna ärförhållandevis stora; 15-20 nya Ijänsler under de närmasle åren. För egen del vill jag anföra följande.Jag delar kärnkraflinspektionens bedömningen att inspektionen bör organiseras ifärre enheter för alt uppnå slörre effektivitet och flexibilitet iorganisalionen. Jag anser del angeläget attramorganisationen för kärnkraflinspektionen fastställs nu så alt inspektionensnarasl kan tillföras de ytteriigare resurser som är nödvändiga för attinspektionen på elt lillfredsställande sätt skall kunna fullgöra sinauppgifter. Inspektionens förslag till organisation bör i huvudsak kunna godtas. Förslaget med fyra enheter ochfördelningen av uppgifter mellan dessa synes vara välöverlagt. Jag finner dockatt uppdelningen av arbetsuppgifterna rnellan inspektionsenhelen och enhetenför ulredning och utveckling på några punkler innehåller vissa oklarheter. Vissa verksamheter, såsomatomansvarighetsfrågor, fysiskt skydd, Iransportfrågor och ärenden enligt 3 §atomenergilagen, som huvudsakligen är av utrednings- och utvecklingskaraklärhar placerals hos enheten Prop.1979/80:170 47 för inspektion trots alt de närmasl borde lillhöra enhetenför ulredning och utveckling. Den detaljerade fördelningen av allaarbetsuppgifter på de föreslagna enheterna torde behöva ytteriigareöverväganden. Inspektionen återkommer också till dessa frågor i etapp 2 avorganisationsöversynen som senare kommer att redovisas för regeringen. Jag vill dock redan nu betonavikten av atl enheten för administration ges det övergripande ansvaret förpersonalutveckling och utbildning. 1 det förslag till ny organisation sominspektionen framlagt har personalutveckling och utbildning hänförts hell tillenheten för information och utbildning. Organisalionsförslaget bör på dennapunkt omarbelas så att den administrativa enheten ges det övergripandeansvaret för personalutveckling och utbildning av personalen.Informationsenheten lorde dock vara oförhindrad att ta initiativ till sådanpersonalutbildning som den inom ramen för sin verksamhet finner väsentlig föratt säkerställa en hög kompetensnivå hos inspektionen. Inspektionen torde dockvid utarbetandet av elapp 2 av organisationsöversynen beakta denresursförstärkning som behövs för att handha personalutvecklings- ochutbildningsfrågorna. Jag förordar alltså attinspektionens organisation ändras i enlighet med vad jag har anfört. Detankommer på regeringen alt fastställa den närmare organisalionen. 3.6 Anslag till för budgetåret1980/81 1978/79 Överskott' 2491363 1979/80 Anslag I 000 1980/81 Förslag 1000 ' Utgifterna för verksamheten har uppgått till 10 703 000kr. Jag har redogjort för inspektionens uppgifler. Inspektionens verksamhetfinansieras med avgifter enligt förordningen (1975:421. ändrad senast1979:1033) om vissa avgifter till slatens kärnkraftinspektion. Avgifternaavses medföra full kostnadstäckning för såväl förvaltningskostnader somkärnsäkerhetsforskning. Anslaget förs därför upp med ett formelll belopp av I000 kr. 1979/80 Beräknad ändring 1980/81 Handläggande personal Övrig personal -(-11 -1- 3 200 (även utrikes resor) anläggningar m. m. + 4 308 999 I sin anslagsframslällning utgårinspeklionen från att tillsynsverksamheten kommer atl omfatta följandekärnkraftsanläggningar, I och 2, samt och2 6 st Inspeklionen framhåller vidarebl.a. att driftsättning av färdiga anläggningar, från nukleär provdrift upplill full effekt, kräver ökade insatser i form av inspektioner och granskningav provdriftrapporter. Tillsynen av kärnkraftverk genominspektioner samt granskning och utvärdering av inkommande rapporteringarkommer att bedrivas som tidigare, dock med ökad lonvikl på uppföljning ochanalys av incidentrapporter och erfarenhelsåierföring. De kortsiktiga åtgärderna kommersuccessivt alt kunna klarläggas mot bakgrund av egna och utländskadrifterfarenheter, bl.a. från olyckan vid . Sammanvägning ochprioritering av dessa ger elt omfattande arbele. I samband med prövning av ansökanom förlängning av tillstånden enligt 1 och 2 §§ atomenergilagen (1956: 306) förStudsvik och AB Asea-Atom inleddes en förnyad genomgång avsäkerheten vid dessa anläggningar i syfte att revidera nu gällande villkor ochföreskrifier för driflen av anläggningarna. Ytterligare anslrängningar behövergöras för alt säkerställa att transporter av klyvbart material kan ske på etlfrån säkerhetssynpunkt tillfredsställande sätl. Prop.1979/80:170 49 Under /80 kommerinspeklionen atl erhålla kärnkraftverkens delaljerade förslag lill fysisktskydd för resp. kärnkraftverk. Förslagen skall därefter granskas avinspektionen. Inspektioner av anläggningar föranvänt kärnbränsle och radioaktivt avfall kommer atl vara en viklig del avinspektionens arbete på avfallsområdet. Nya avfallsförråd las i drift iRinghals, och . Inspektionen måste mera ingående än lidigarefrån säkerhetssynpunkt värdera använd utrustning och processteknik föravfallshantering vid de kärnkraftverk som redan är i drift. Tillslåndsverksamhelen kommer attomfalta dels uppföljning av efterlevnaden av villkoren för redan beviljadelillstånd, dels prövning av nya tillstånd. Centrallagret för använtkärnbränsle beräknas bli påbörjat under /80, vilket kommeraltinnebära elt omfattande granskningsarbete . Kärnkraftinspektionens förslag förbudgetårel 1980/81 innebär i korthet följande. 1) Pris- ochlöneomräkning (+617000 kr.) 2) inomverksledningsgruppen erfordras förstärkning med tjänst som informationschef(+191 139 kr.) 3) materialenhetenbehöver för nytillkomna och ändrade arbetsuppgifter förstärkning med enavdelningsdireklör och en byråingenjör (+303 221 kr.) 4) kärnavfallsenhelenbehöver förstärkas med tjänst som avdelningsdireklör (+176739 kr.) 5) yllerligaremedel erfordras för anlitande av konsulter för andra uppgifter änsäkerhetshöjande åtgärder vid de befintliga kärnkraftverken (+ .) 6) ytterligareresemedel erfordras för inspektionens kontrollverksamhet ( + .) 7) ökade kostnaderför avgifter och drift av inspektionens datorutrustning m.m. ( + .) 8) ökade medelerfordras för utrustning m. m. ( + .) Med anledning av del förslag tillny organisation som inspektionen har lagt fram har inspektionen i skrivelse den1 kompletterat sin anslagsframställning för /81. I denna komplettering hemslällerkärnkraftinspektionen om att ytterligare resurser slälls till inspeklionensförfogande den för atl inspektionen skall dels kunna påbörjagenomförandel av den nya organisalionen, dels utöva erforderlig tillsyn ochkontroll av del ökade antalet reaktorer i normaldrift eller provdrift.Inspektionen äskar sålunda utöver vad som har begärts i anslagsframställningenför /81 följande resursförstärkningar. Två tjänster som avdelningschefatt leda de två föreslagna enheterna. 4 1979/80. Prop.1979/80:170 50 Sex tjänstersom biirädande reaktorinspeklör för inspektion av kärnkraftverk i normaldrifteller provdrift. Omorganisationenav inspektionen kommer all medföra behov av omfattande internutbildning avpersonalen bl.a. på grund av evenluell omflyttning till nya arbetsuppgiftereller genom nytillkommande arbetsuppgifter. För denna utbildning beräknaslOOOOO kr. Inspektionen beräknar kostnadernaför de föreslagna ytterligare resursförstärkningarna till totall 1 441 0(K)kr. iag har redogjorl förinspektionens framtida arbetsuppgifter och tagit ställning till det förslagtill ny organisalion som inspeklionen tillsammans med statskontoret harutarbetat. Som framgår av sammanställningen beräknarjag ulgifterna förinspektionen till . för nästa budgelår. Verksamheten rörandeomhändertagande av kärnkraftsavfall är fortfarande under uppbyggnad. Förinspektions- och granskningsarbele avseende anläggningar för hantering ochförvaring av använl kärnbränsle och avfall behövs ytterligare personal. Fördessa arbetsuppgifter harjag beräknat medel för ytterligare en tjänst förhandläggare. Jag har beräknat medel även för en ytterligare tjänst somhandläggare av frågor rörande kontroll av klyvbart material m. m. Vidare harjag, för att medge attinspektionen kan genomföra den föreslagna omorganisationen, beräknatmedel för två nya tjänsler som enhetschefer och ytterligare sex tjänster sombiträdande reaktorinspek-lörer. 4 Introduktion av naturgas 1978/79: 115 om riktlinjerför energipolitiken (bil. I s. 147) lämnades en redogörelse för naturgasfrågansbehandling hitlills i och för verksamheten inom . a.redovisades två relativt stora importprojekt. Den ena, , varbaserat på leveranser av 1,2 miljarder m' naturgas från del tyskaföretaget . Projektet förutsatte byggandet av en samägd gasledning,Nordgat, för att transportera gasen genom från en punkt nära Emdentill dansk-tyska gränsen. Det andra projektet, , var baserat påleveranser av ca 1,7 miljarder m' naturgas i form av kondenserad gas(LNG) med fartyg från . Föreliggande kalkyler för dessa två projeklpekade på att de skulle kunna genomföras endast med omfattande stöd avsamhället. Föredraganden framhöll som sin mening att det saknades tillräckligamotiv för ett sådanl stöd. Prop.1979/80: 170 51 Näringsutskotlei (NU 1978/79:60 s.44) ansåg det motiverat att pågående arbele med förprojektering av ledningsnätoch marknadsförberedelser i drevs vidare. Ulskollet framhöll altnaturgas kunde uigöra elt värdefulll komplement till oljan i vårenergiförsörjning. angavs som en förulsältning för en introduktionav naturgas atl gasen kan importeras på villkor som innebär en klar förbättringi säkerhelen i tillförseln jämfört med den oljeimport som ersätts. Utskottetifrågasatte om de två aktuella projekten uppfyllde detta krav. I del fortsattaarbetet med atl få till slånd import av naturgas borde eftersträvas närförsörjningfrån sådana leverantörer som kan antas komma att fullgöra sina åtaganden ävenvid siörningar på den inlernationella marknaden. För atl de stora investeringarsom krävs vid en introduktion av naturgas skulle te sig försvariiga måsteliilfredsslällande garantier för långsiktig försörjning uppnås. Utskottetansåg vidare alt utvecklingen av de framlida kostnaderna för att köpa gasenborde kunna överblickas. (rskr 1978/79:429)uttalade sig i enlighet med vad näringsutskottet hade anfört. ställningstagande skeddedelvis mot bakgrund av det danska beslutet atl bygga upp ettnalurgassystem på grundval av de danska gasfyndigheterna i . På dansksida förklarade man sig beredd all la upp en diskussion rörande möjligheternalill samarbete med vid genomförandet av projektet. Enligt överenskommelse mellanstatsministrarna inleddes svensk-danskaämbetsmannaförhandlingar om etl sådant samarbele. Parallellt härmed togsförhandlingar upp mellan Swedegas och det danska statliga bolagel Dansk A/S (). Förhandlingarna kom att gälla tvåformellt fristående men i sak sammanhängande huvudfrågor, nämligen transportav gas för svensk räkning över del planerade danska rörledningssyslemet ochleveranser till av dansk naturgas. Beträffande transportfråganklargjordes från dansk sida på elt tidigt stadium av förhandlingarna attSverige skulle få svara för de tilläggsinvesteringar i det danska systemet somföranleddes av svenska önskemål om transportkapacitet. Beiräffandeleveransfrågan framhölls alt de danska leveransmöjligheterna gällde endasteventuella överskott i förhållande lill de danska behoven. De gaskvantiteterav sammanlagt 55 miljarder m' som säkert förfogade över den1 oktober 1984-den enligt avtal med () beräknades komma att tas i anspråk nästan helt för avsättning i . Från dansk sida ansåg man därföratl ett svenskt-danskt gassamarbele borde gälla i försia hand transport av gasfrån norska eller kontinenten över till . Emellerlidförklarade man sig beredd att diskulera även vissa begränsade leveranser avdansk gas för alt underlätta en relativt tidig introduktion av gas i , iförsta hand i Prop.1979/80:170 52 Därjämte ställdes i utsikt vissa möjligheter attsenare öka leveranserna liil för den händelse atl skulle få en ökningav de nu avtalade gaskvantiteterna från DUC. De marknadsstudier som hösten 1979gjordes inom AB lydde på att arbetet med att införa gas i Sydsverigeborde sikta till ell mindre projekt än del tidigare , sominnebar avsättning av 1,2 miljard m' om årel huvudsakligen till industriellastorförbrukare. Om ett gasprojekt skulle kunna ge positivt ekonomiskt resultatmåste försäljningen i stället inriktas på kunder med relativt högabränslekostnader. Två aliernativ med sådan marknadsinriktning studerades,nämligen etl mindre för dislribulion av 440 milj. m' i sydvästra etl större för distribution av 730 milj. m' inom ett utvidgatområde i . Studierna visade att båda alternativen kunde antas getillräckligt underiag för de nödvändiga investeringarna i bl.a. en gasledningöver . Det fortsatta utrednings- och förhandlingsarbetet kom emellertidsom följd av främst de danska leveransmöjligheterna att gälla enbart del mindrealternativet. Detla benämns i det följande . Det danska gasprojektets lidplanförutsatte bl. a. atl huvudledningarnas dimensioner fastlades under förstakvartalet . Delta blev styrande för förhandlingsarbetet. I februari 1980ledde förhandlingarna fram till avtal på såväl regeringsnivå som företagsnivå. Avtalel mellan ochDanmarks regering om nalurgassamarbete (bilaga) utgör en ram för dekommersiella avtalen mellan Swedegas och . Regeringarna förpliktar sig atti största möjliga omfattning främja genomförandet av dessa avtal. a. skallregeringarna verka för att erforderliga tillstånd lämnas och för alt företagenskall kunna fullgöra sina ekonomiska förpliktelser geniemot varandra enligtavtalen. För svensk del är det i försia hand fråga om en betalning förskottsvisav 220 milj. danska kr. för de merkostnader som sammanhänger med attkapaciteten i det danska rörledningssyslemet ökas för behov. För danskdel innebär regeringsavtalet atl danska staten godkänner del statligagasbolagets transport- och leveransåtaganden geniemot Swedegas. Swedegas har i skrivelse den 15april 1980 lämnat en redogörelse för innehållet i de kommersiella avtalen. Detär fråga om två separata avtal, dels etl transportavtal som reglerar villkorenför transport av gas för svensk räkning över del danska ledningssystemet, delsett leveransavtal som innebär vissa leveransåtaganden i försia hand förSydgasprojektets behov. Avtalen gäller i 20 resp. från den lidpunkt dåtransport och leveranser antas börja, dvs, . gäller transportav såväl dansk som annan gas från dansk-tyska gränsen, alternativt den danskabehandlingsanläggningen för Prop.1979/80: 170 53 Nordsjögas på , till söderom . Där förutsätts en svensk sjöledning ta vid. Den kapacitet somställs till Swedegas förfogande är 2 miljarder m"* , dock högsl 6milj. Som nämnls skall Swedegas som motprestation göra en förskottsbetalningav 220 milj. danska kr., varav 180 milj. danska kr. anses uigöra merkostnaderför anläggningarna i och återstoden merkostnader för drift ochunderhåll. Förskottsbetalningen får i viss utsträckning avräknas mot transportavgifter.Avgifterna baseras i princip på DONGis faktiska kostnader för den kapacitet somSwedegas utnyttjar. Swedegas måste dock betala för utnyttjande av minst 1,7milj. m' , dvs. Delta svarar mol behovet avkapacilet för fullt utbyggt till 440 milj. m . innebär ettåtagande för atl leverera sammanlagt 3 105 milj. m' naturgas under 18 år.Under de första fem åren är leveranserna mycket ojämna mellan olika år. Dettaberor på att DONGis leveransmöjligheter är begränsade tillöverskottskvantileter i förhållande till behoven för det danska gassyslemet,som då befinner sig under uppbyggnad. Under de återstående 13 åren från den Ioktober 1990 uppgår leveranserna till 200 milj. m' om årel. Med hänsyn till de starka svenskaönskemålen om leveranser som svarar mot hela behovet för harDONG åtagit sig att leverera ytterligare 240 milj. m-* omåret, under förutsättning atl det är möjligt sedan naturgasbehovel för dendanska energiförsörjningen har tillgodosetts att skaffa fram sådanakvantiteter. Vidare har tillerkänt Swedegas en första förhandlingsrättavseende danskpro-ducerad naturgas upp till 2 miljarder m-* under sammaperiod. Denna förhandlingsrätt gäller främst för det fall att de danskagasfyndigheterna i visar sig innehålla slörre utvinningsvärdagaskvantileter än vad som omfattas av avtalet mellan och . Klarhet idenna fråga kommer att kunna nås senare . Åven denna förhandlingsrättär villkorad av all gasen inte behövs för atl säkra naturgasbehovel för dendanska energiförsörjningen. Det bör framhållas att de totalaleveranserna från enligt leverans-avtalet skall rymmas inom den kapacitet somstår lill Swedegas förfogande enligt transportavtalet, dvs. 2 miljarder m' omåret dock högst 6 milj. m' . Om en del av denna kapacitet används förtransitering av gas från annan leverantör än minskar således möjlighetentill danska gasleveranser i motsvarande mån. Priset för gasen är ileveransavtalet reglerat endast för grundkvantitelen 3 105 milj. m. Priseigäller vid leveranspunkten på . Innebörden av prisvillkoren äralt gaspriset följer noteringarna på tjock och tunn eldningsolja på denordvästeuropeiska marknaderna. Förutsättningar för såvältransportavtalets som leveransavtalets fortsatta giltighet är alt den nämndaförskottsbetalningen av 220 milj. danska kr. 1979/80:170 54 till sker och att vid sammatidpunkt Swedegas skall ha lämnat en garanti för betalning av ett beloppmotsvarande de första 90 dygnens gasleveranser. Till följd av atl leveransavialelmed förulser myckel ojämna leveranser harSwedegas fört förhandlingar med om kompletterande leveranser underdenna period. Förhandlingarna har även gällt ömsesidigt slöd vid siörningar ileveranser av gas m. fl. Dessa förhandlingar har lett fram till enighetom alla viktigare frågor. En avtalsförutsätlning är att svensk statlig garantieller bankgaranti slälls för Swedegas betalningsförpliktelsermotsvarande värdet av sex månaders leveranser. Slutligt avtal väntas komma attträffas . En fråga som kommer atl kunnaavgöras först senare är emellertid en eventuell medverkan från Swedegas sida ide invesleringar som skall ske i gasledningar på tyskt område fram till gränsenmol . Som framgått av min redogörelse harförhandlingarna med och lett fram till ett omfattandeavtalskomplex som reglerar ett stort antal frågor och som innebär betydande ochlångsiktiga åtaganden för parlerna. För del innebär avtalskomplexetatt en begränsad introduktion av naturgas i kan ske vid mitten av1980-talet. Avtalen öppnar också möjligheter till senare import av betydligtstörre gasmängder antingen från eller från annal håll. Enligt min mening uppfyller de nuavtalade leveranserna de krav på försörjningssäkerhet som ställde vidsin behandling av naturgas-frågan . Av särskilt värde från dennasynpunkt är att leveranserna från . som baseras på närbelägnagasfyndigheter i , genom regeringsavlalet får anses vara garanterade avdanska staten. Åven om leveransavialel med innebär ett fast åtagande omleverans av enbari 200 milj. m-* naturgas ger avtalet i prakliken godsäkerhet för atl hela behovet av gas för kommer alt kunnalillgodoses. Jag anser alltså att de avtal somnu har träffats är av betydande värde för svensk energiförsörjning. Dettagäller i synnerhet om hänsyn las lill de utvecklingsmöjligheter som ligger iavtalen. kommer således alt i högre grad än tidigare kunna uppträda somaktiv köpare av sådan naturgas som blir tillgänglig i under1980-lalet och framöver. Det svensk-danska regeringsavtaletär av den karaklären all det bör underslällas . Jag förordar därföratt regeringen föreslår atl godkänna avtalet. De kommersiella avtalen med DONGoch innefattar vissa ekonomiska förpliktelser för Swedegas som dettabolag saknar resurser för all fullgöra. Enligt min mening får Swedegas närmastses som ett instrument för staten vid genomförandet av en energipolitisktmotiverad satsning på naturgas. I konsekvens härmed bör staten lillhandahållade medel och garantier som de nu träffade avtalen förutsätter. Prop.1979/80:170 55 Som har framgått av min redogörelseskall Swedegas senasl till betala ett belopp av 220 milj.danska kr. som ersättning för merkostnaderna för atl det danska nätetdimensioneras för svenska behov. Swedegas har föreslagit att medel härtoranvisas på statsbudgeten. Av beloppet, som motsvarar ca 165 milj. kr. enligtnuvarande kurs, kan ca 19 milj. kr. enligt transportavtalets bestämmelser inleåtervinnas. Av återstoden beräknas ca 41 milj. kr. kunna räknas av motframtida transportavgifler för , medan ca 105 milj. kr. kanåtervinnas endast i den mån transport av ytteriigare gaskvantileter genomDanmark för Swedegas räkning kommer till stånd. Jag delar uppfattningen att anslagöver stalsbudgelen utgör den lämpligasle finansieringsformen för förskottsbetalningentill . Medlen bör anvisas till Swedegas i form av ett lån av motvärdet till220 milj. danska kr. Jag förordar att regeringen föreslår alt /81 anvisa ett anslag av 165 milj. kr. till förskottsbetalningför Iransporl av naturgas. Anslaget bör av lekniska skäl vara förslagsvisbetecknat. I den mån avräkning mol framtida transportavgifter inte väntas kunnaske bör lånet skrivas av. Det ankommer på regeringen atl föreskriva villkor förlånet. Som lidigare har nämnts kan fråganom en liknande förskottsbetalning för investeringar i ökad ledningskapacitet iNordtyskland komma atl bli aktuell. Det saknas dock ännu underiag för förslag ifrågan. Beträffande Swedegas åtagandengentemot såväl som att slälla garantier för betalning av levereradgas vill jag erinra om följande. Genom beslut av (prop.1978/79: 115 bil. 1, NU 1978/ 79:60, rskr 1978/79:429) utvidgadesanvändningsområdet 1975 införda stalsgarantin för utvinning av olja,naturgas och kol så att garanti kan ställas även för svenska företagsbetalningsförpliktelser inom ramen för långsiktiga leveranskontrakt. Nuvarandegarantiram på 2 000 milj. kr. torde vara tillräcklig för att det aktuellabehovet av garanlier i samband med leveranser av naturgas skall kunnatillgodoses. Till frågan om finansieringen iövrigt av Swedegas verksamhet återkommer jag i samband med redogörelsen förvissa organisationsfrågor i det följande. 4.3 Riktlinjer för genomförande av