prop · G3032 · 1979-12-31 00:00:00 — På gmnd häravbör föreskrifter, instruktioner och annat material som används ikontrollverksamheten hos myndigheten vara sekretesskyddat. - Skattechefen anförvidare följande. I den nya skatteadministrationen skall finnas ettrevisionsregister, fört på ADB-medium. Till förberedandet och planeringen avrevisionsverksamheten och enskilda revisioner hör insamling och sammanställandeav olika dala, som skall ingå i registret såsom identifikation av skaltskyldig,datum för inplanering, datum för genomförande, tidsperiod Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 263 förgenomförande, slag av revision samt enhet och revisor som skall genomförarevisionen. Samtliga dessa uppgifter bör finnas tillgängliga vid terminal. 1den s. k. RSV/av föreslås med hänsyn lilloch med beaktande av integritets- och sekreiessaspekierna en uppdelning av de iregistret ingående revisionsuppgifterna på två delregister. Del ena, som börvara sekretesskyddat, innehåller uppgifter om enskilda revisionsobjekt medandet andra innehåller revisionsslaiislik. Den del av registret som avserenskilda revisionsobjekt skall innehålla uppgifter om planerade, pågående ochavslutade revisioner. För dessa olika stadier av revision gäller olikarekvisit. Såväl praktiska som formella skäl talar för all registretsekrelesskyddas enligt beslämmelserna i 5 kap. 1 §. - Skattechefen fortsättervidare. En näringsgrensförteckning innehåller uppgift för varje i förteckningenupplaget mervärdeskatleregistrerat företag om den s. k.mervärdeskaileprocenten, dvs. en på vissl sätt beräknad bruitovinsiuppgift.Uppgiften bör vara sekreiesskyddad enligt 10 kap. 1 § med hänsyn till enskUds ekonomiskaförhållanden. Förteckningen kan och avses också atl användas ikontrollverksamheten såsom ell urvalsinslmmenl för planering av revisionereller annan form av skallekontroll. Även för dessa fall bör sekretess föreliggamen då enligt 5 kap. 1 §eller2kap. 12 §.-Däremot borde bmttovinstprocentlistorför olika branscher som sammanställs ur deklara-lionsmaterialel liksom hittillsvara offentiiga, paragrafen använda uttrycket pågående utredning för kontroll belräffandeskall kommenteras av . Verket erinrar om attbevissäkringslagens tillämpningsområde anges så alt lagen är tillämplig vid"revisipn eller annan granskning" för fastställande av bl, a, skallenligt vissa författningar. Av förarbetena till bevissäkringslagen framgår att termengranskning setts som ett vidare begrepp än t, ex, taxeringsrevision ochomfattar de olika metoder som myndigheterna författningsenligt kan använda föralt kontrollera lämnade uppgifter eller eljesl skaffa sig underiag förfastställande av skatt m, m,, jfr prop, 1975/76:11, s, 58 ff, 109 f och 122,Med hänvisning härtill kan del enligt verket ifrågasättas om inte uttrycket"pågående utredning för kontroll beträffande skall" bör ändras till"pågående (utredning för) granskning beträffande skatt". Vidare kantvekan möjligen råda om vad som fordras för atl en utredning skall anses vara"pågående", Länsslyrelsen i har i sitt remissyttrandeöver OSK:s belänkande diskuterat den saken och däri berört en särskildsituation, prop, 1975/76:160 bil, 3,s, 53,1 departementspromemorian har, somverket förstått det, antytts att bestämmelsen täcker den av länsstyrelsenåsyftade situationen. Verket anser alt uttrycket "pågående" inte börges en alllför snäv innebörd. Det bör inte krävas all handlingarna rent fysisktär under pågående Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 264 arbeteutan räcka med att de är eller kan bli aktuella för granskning förr ellersenare under en på visst sätt närmare avgränsad arbetsperiod hos myndigheterna.På skatteområdet lär enligt verkets mening samtliga deklarationer anses liggaunder pågående arbete hos taxeringsnämnden under hela laxeringsperioden.Detsamma gäller de ärenden i vilka skyldigheten all avlämna deklaration intefullgjorts, I fråga om vissa skallskyldiga kan fortsalt utredning av olikaanledningar, bl, a, genom taxeringsnämndordförandens ullagsmarkering föreftergranskning, komma i fråga hos . Om inte grund föreftertaxering därvid visat sig föreligga eller senare framkommer, avslutasdenna granskningsperiod enligt nu gällande regler året eftertaxeringsåret, jfr 76 § tredje stycket taxeringslagen. I vissa fall, där besväranförts, synes den här upptagna frågan komma att regleras inte av förslagels 5kap. 2 § utan av dess 2 kap. 12 §. hänvisarockså till i remissyttrande över OSK:s förslaglill sekretess i förevarande fall. Enligt skattechefen har den av länsslyrelsenönskade formuleringen och utvidgningen av sekretesskyddet inte kommit lillullryck i promemorieförslaget. Hinder för utlämnande bör menar skattechefenföreligga så länge beskattningsmyndigheten kan hålla sin talan öppen i fråga omnågons taxering, såvida inte 2 kap. 12 § sekretesslagen utgör hinder förutlämnande. Länsstyrelseni anser alt lagmmmet skulle vinna i klarhet om del formulerades om enligt följande. "Sekreiess gäller även gentemot den som kontrollen avser för uppgift ej uppenbaras." Riksskatteverketanser alt uttrycket taxeringsrevision eller liknande kontroll bör anpassas lillbevissäkringslagens terminologi och lyda "revision eller annangranskning". 1 övrigi tillstyrker verket paragrafen. Verket påpekar dockatl del vanligen knappasl är möjligt alt i samband med ell beslul omtaxeringsrevision m. m. förutse om ett beslul om säkringsåtgärd kan bliaktuellt i ärendet. I flera fall är förutsättningen för säkringsåigärd all dengranskade visar sig vägra all medverka i olika avseenden. Del skulle därförkunna hävdas att alla beslul om taxeringsrevision m. m. borde varasekretesskyddade i ell inledande ulredningsskede. Ett sådant skydd bör givetvisföreligga för de uppgifter om revisionsplanering som kan komma atl ingå i dels. I övrigi anser verket emellertid atl del inteföreligger något behov av sekretesskydd för just de egentliga besluten omtaxeringsrevision och liknande revision. I gällande rätt får besluten omtaxeringsrevision anses vara offentliga. Några ölägenheter av detta harhittills veteriigen inte iakttagits. LänsstyrelsenI erinrar om att i sitt Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 265 remissyttrandeöver OSK:s betänkande aktualiserat frågan om hemlighållande av beslul omtaxeringsrevision, handräckning och åtalsanmälan i de fall ell offentliggörandeav beslutet skulle kunna äventyra aktionens syfte. Länsslyrelsen anseremellertid att del föreslagna lagmmmet genom sin utformning har kommit all avsemyckel ovanliga situationer. föreslår därför att antingenlagrummet ges en mer generell utformning med avseende på de hithörande frågorsom väckis i yttrande över OSK:s belänkande eller om så inte kanske del föreslagna lagrummet utgår helt. Paragrafentillstyrks uttryckligen av universitets- och högskoleämbetet. Enledamot av regeringsrätten, regeringsrådet Mueller, menar atl vad som sägs omkunskapsprov bör avse även prov för fastställande av om en studerande har deövriga färdigheter som en viss utbildning skall ge honom. 1 detta sammanhanghänvisas till främst 1 § skollagen och 2 § högskolelagen där begreppetfärdigheter används vid sidan av begreppet kunskaper. Sekretess med hänsyn till intresset att förebygga eller beivra brott JKanför i fråga om skaderekvisilet all detta inte uttryckligen anger också menför rikets säkerhet. JK framhåller att bestämmelserna i 3 kap. 1 och 2 §§visseriigen är tillämpliga även i verksamhet som avses i 6 kap. 1 §. Vidläsningen av 6 kap. I § fär man emellertid lätt den uppfattningen alt dennaparagraf uttömmande anger den sekreiess som i det allmännas intresse gäller iden verksamhet som här är i fråga. Delta illustrerar en av bristerna ilagförslaget. Enighet råder om att även rikets säkerhet måste beaktas vidskadebedömningen - inte minst beror delta naturiigtvis på säkerhetspolisensverksamhet - men lagtexten ger ingen antydan om att så bör ske. För denverklige experten är saken klar men den stora mängden uttolkare avsekrelesslagen måsle fömtsättas bli mer eller mindre "amatörer". Inteminst detta talar för atl man på denna vikliga punkt i klarhetens inlresse iskaderekvisilet också uttryckligen anger men för rikets säkerhet, trots dendubblyr som därigenom skulle uppstå. Även berör skaderekvisilet.Hovrätten framhåller alt rekvisitet inte belysts närmare i motiven. Enligthovrätten måste uppgift, vars röjande kan t. ex. försvåra en pågåendebrottsutredning, kunna hållas hemlig med del skaderekvisii som används. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 266 RA anser delvärdefullt att sekretesskyddet omfattar också uppgift hos myndighet som går bl.a. polis- och åklagarmyndighet till hända med att uppdaga, utreda eller beivrabrott. I detta sammanhang lar dalainspektionen upp innebörden av orden"för all" i uttrycket "för atl gå åklagarmyndighet,polismyndighet eller tullmyndighet till hända". Datainspektionenframhåller alt orden "för att" enligt vanliga tolkningsregler innebäratt endasl åtgärder med direkt inriktning på biträde åt åklagarmyndighet etc.kan omfattas av sekretess, däremol inte ålgärder med annal syfle, t. ex.utredning i disciplinärende, även om de slutligen skulle resultera iåtalsanmälan. Det synes riktigt atl sekreiessen begränsas på detta sätt.Arbeiarskyddssiyrelsen framhåller att det ofta förekommer all styrelsen påbegäran avger yttranden till polis- och åklagarmyndigheter i anledning avinledd förundersökning e. d. I dessa fall torde enligt styrelsen sekretessföreligga beträffande skyddet för den polisiära verksamheten. RÅställer sig frågan om sekretessliden bör vara så lång som , då ingetbrott har längre preskriptionstid än . JK påtalar att promemorianinte innehåller någon motsvarighet lill OSK:s förslag om sekretess hos tillsalt av regeringen. Enligt JK talar starkapraktiska skäl för en sådan sekreiess. RAär av den uppfattningen att en i lag medgiven rätl för regeringen altförordna om sekretess för i vissa lägen kan underiätlaen sådan kommissions verksamhet. I formellt hänseendeframhåller alt det inte är alldeles tydligt vad som avses meduttrycket "i verksamhet för all förebygga brott". Del kan uppfattasantingen som ett självständigt sekretessområde eller som ett besiämningsledtill "i angelägenhet som avser användning av tvångsmedel". Avordalydelsen och motiven förefaller den senare tolkningen vara avsedd.Förtydligande av lagtexten synes böra ske för att undvika missförstånd.Rikspolisstyrelsen påpekar all paragrafen inledningsvis har fäll en exemplifierandeavfattning för all sedan utmynna i polisens allmänna brottsförebyggande och-beivrande verksamhet. Detta kan medföra att exemplifieringen blir alltförvägledande för tolkningen av vilka polisiära verksamhetsformer, som avses idetta lagrum. Det är uppenbart att sekretessen (särskill tystnadsplikten)principiellt sett skall omfatta alla polisens funktioner beträffande brott ochbrottslingar. För att förebygga eventuella felaktiga och begränsade tolkningarbör därför exemplifieringen bornas. Paragrafen,som tillstyrks av och Statens kärnkraftsinspekiion,föranleder endast anmärkningar från två remissinstanser. Postverketframhåller beträffande andra punklen all verket i tidigare Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 267 yttrandenöver förslagen till LAH och LOFT utgått från alt den sekretess som här avsesockså omfattar säkerhetsåtgärder vid utlämning från förvar även i de fall dåutlämning sker över disk i postens kassor, dvs, vid utkvittering av medel påposten. har verket lätt vidkännas allt större föriusterlill följd av all ulbelalningskorl förfalskats. Den omständigheten att ävenfalsktryckta blanketter kommit till användning visar att det är professionellaförbrytare som ägnar sig ål denna förfalskningsverksamhel. Även förfalskning avbankböcker har blivit vanligare. försöker vidla olika ålgärder föratt försvåra denna brottsliga verksamhet och minska föriusterna. I, ex, spärraroch säkerhetsmeddelanden men även andra ålgärder som skall hjälpapostfunktionärerna atl avgöra om en utbetalningshandling är förfalskad. Frånbrottsförebyggande synpunkt är det ytterst angeläget att de skyddsåtgärder somsålunda vidtas får sekretesskydd, Behovel av sekretesskydd är angeläget ävenmed tanke på samarbetet med , Säkerhetsåtgärder avseende PK-bankenskonton har sekretesskydd på PK-bankskontoren och bör ha del även inomPostverket, Eftersom verkels anlagande i de båda tidigare remissyttrandena inteblivit motsagt räknar verket med alt antagandel är riktigt. Skulle så inte varafallel måste stadgandet i 6 kap, 2 § 2 kompletteras i här berört avseende. Televerketföreslår alt andra punklen ändras så all mellan orden "värdeföremål"och "saml" tilläggs "eller debiteringsdokumeni avseendedala", Kammarrätteni är kritisk mot paragrafen. Den går ut på atl sekretessbeläggauppgifter om kodnycklar. Paragrafen är upplagen i del kapitel som bär rubrikenSekretess med hänsyn lill intresset att förebygga eller beivra brott. Frågan äremellertid om paragrafen gäller bara sådana kodnycklar som har tillskapats fördetta ändamål eller om den inte har ett betydligt vidare syfte. Paragrafenskulle också behöva ges större konkretion, SCBanmärker att enligt förslagel sekretess gäller för uppgift som lämnarupplysning om chiffer, kod eller liknande metod med ändamål att underiätlabefordran eller användning av vissa uppgifter. Med hänsyn lill att SCB, liksomden s. k. , i första hand betraktar krypteringsmetoden som enlämplig skyddsåtgärd vid förvaring av vissa material förordas att lagtextenkompletteras med avseende härpå. Formuleringen på denna punkt skulle därmedlyda "befordran, användning eller förvaring...". SCBoch riktar anmärkning mot uttalanden i specialmotiveringen. SCBvänder sig sålunda moi uttalandet all kryptering är en metod som gör detmöjligt att omvandla vissa kända uppgifter, t. ex. personnummer, efler enbestämd formel med verkan atl uppgiften anonymiseras samt att det härigenom kanbli möjligt att fritt hanlera annars sekreiessvärda Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 268 uppgifter,t. ex. inom statistik och forskning (s. 323). Uttalandet ger enligt SCBfelaktigt intryck av att sekreiessskyddade uppgifter skulle föriora detta skyddgenom att anonymiseras. Enligt förslaget till slalistiksekreless (10 kap. 8 §)gäller dock sekretess för "uppgift som avser enskild och kan hänföras tilldenne". Denna formulering har valts just för alt undvika den effekten atlkrypterat - liksom avidenlifieral - material blir ulan sekretesskydd, dvs. bliroffentligt även om del alltjämt kan hänföras lill en fysisk eller juridiskperson. Ett tillrättaläggande i motiveringen på denna punkt är önskvärt. Televerketfinner det betänkligt från offfentlighelssynpunkl all, såsom uttalas på s. 324,ell på chifferspråk upptaget meddelande som rätteligen är offentligt efler sittinnehåll, i klartext bör kunna hållas hemligt så all inte chiffret kanforceras. Begärs utlämnande av ett lill sitt innehåll offentligt meddelande,får enligt verkes mening inte det förhållandet all meddelandet varit chiffreralinskränka principen om allmänna handlingars offentiighel. Som lösning av deltaproblem föreslås i förekommande fall alt texten i fråga med bibehållet innehållomformuleras. Omformulering är en metod som i liknande situationer är tämligenvanlig inom totalförsvarets signalskydds-ijänsl. Paragrafentillstyrks av men kommenteras i övrigt inte avremissinstanserna. Sekretess med hänsyn till det allmännas ekonomiska intresse Sekretessreglernatill skydd för del allmännas ekonomiska intresse synes enligtindustriverksstyrelsen i bli tillfredsställande om förslagetantas. finner de i promemorian föreslagna reglernatill skydd för del allmännas ekonomiska intresse vara i huvudsak väl avvägdaoch ägnade att ligga lill grund för lagstiftning. Förslaget,attden sekreiess av hänsyn till det allmännas ekonomiska intresse som motiveras avkonkurrenshänsyn skall gälla för all affärsverksamhet, oavsett om dennaverksamhet utgör en huvuduppgift för myndigheter eller inte, tillstyrks ellerlämnas utan erinran av de remissinstanser som uttalar sig i frågan.Kriminalvårdsstyrelsen och föriifikationsför- Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 269 vattningenkonstaterar alt den föreslagna lösningen tillgodoser önskemål som framfördesunder remissbehandlingen av LAH. Liknande uttalande görs av tillstyrker förslagel atl man inte längre skall göra någonåtskillnad mellan slalens affärsdrivande verk och övriga myndigheter. Verkethänvisar till ett uttalande i specialmotiveringen om all den allmännaaffärssekretessen sträcker sig även lill upphandlingsområdei. Ett exempel pådetta äran kostnad i ett upphandlingsärende påverkar priset på en vara ellerIjänst, som en myndighet tillhandahåller i konkurrens med enskild. bedömning är utvidgningen av sekreiessen lill andra affärsdrivandeverksamheter än affärsverken i dessa fall motiverad. Första, andra och tredjefondstyrelserna för aUmänna pensionsfonden samt säger sig ingetha alt invända mol 1 i;. säger sig vilja kraftigttillstyrka förslaget. Stadsjuristeni biträder förslaget att sekreiess bör gälla allmyndigheternas affärsverksamhet i vad röjande av uppgift skulle gynnakonkurrerande verksamhet på det allmännas bekostnad. Sekretessens utvidgningtill atl avse uppgift om lill myndigheterna knutna enskilda rättssubjektsverksamhet synes också särskilt värdefullt ur synpunkl. Stadsjuristennoterar dock atl paragrafen inte blir tillämplig inom den belydande del av denkommunala affärsverksamheten som drivs under monopolförhållanden. Stadsjuristeni framhåller all inom kommunerna bl. a. de kommunalaaffärsverken och hamnverksam-helen kommer att ha bättre möjligheter allhemlighålla sådana uppgifter som - om de lämnas ul - på kommunens bekostnadskulle gynna företag, som bedriver likartad rörelse, och all den föreslagnautvidgningen är motiverad. har vid sin bedömning, atlde i 7 kap. föreslagna reglerna i huvudsak är väl avvägda och ägnade atl liggatill gmnd för lagstiftning, utgått från atl resultatet av del hos mångakommuner bedrivna utvecklingsarbetet med t. ex. datasystem omfattas avsekretessen enligt 1 §. I dessa datasystem ligger stora ekonomiska värden somkan utnyttjas kommereielll av kommunen. Skulle offentiighel gälla för denna typav information, blir följden enligt kommunstyrelsen atl de förelag som driverlikartad rörelse gynnas på det allmännas bekostnad. Dessa företag skulle ikonkurrens med det allmänna kunna salubjuda ell dalasystem ulan hänsyn lillutvecklingskostnaden. framhåller behovel av sekreiess iden affärsverksamhet som bedrivs av skyddade verkstäder, kommunala affärsverk,trafikföretag, hamnrörelser osv. och tillstyrker förslaget. LandsUngsförbundetframför liknande synpunkter. Någraremissinstanser noterar att förslagel innebär sekreiess för deras del. En avdessa är geologiska undersökning. för arbetstagaresuppfinningar utgår från att uppgift som lämnas till nämnden och som avsermyndighets affärs- och driftförhållanden kan hållas hemlig enligt bl. I , förenade fabriksverken och domän- Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 270 verketanmärker alt förslaget inte medför någon ändring i vad som rör resp. myndighet.Skogsstyrelsen kommer till samma resultat vid en jämförelse mellan å ena sidande vid myndigheten nu tillämpliga sekretessbestämmelserna och å andra sidanpromemorieförslagets motsvarigheter till dessa (7 kap. 1 och 2 ;?S, 8 kap. 11;;, 9 kap. 4, 7 och 8 iii? saml 10 kap. 8 ij), Statensjärnvägarkonstaterar att till 1 S har överförts gällande föreskrifter omhandlingssekreless i 34 a ! ; lag, anpassade lill vad som föranleds avderas tillämplighet i lysinadspliklsavseende. Skillnad beslår enligt remissyttrandetväsentligen i att nuvarande beslämmelse om verkels rådighet över sekretessen ifråga om handling efter det den överlämnats från detta till annan myndighei haravskaffats. finner denna skillnad mot nu gällande regelmindre ändamålsenlig; frågan om behovet av sekretess i fråga om affärsdrivandeverks kommersiellt ömtåliga handlingar kan svåriigen bedömas av annan myndighetän verket självt. Därför förordas all frågan om bibehållande av nuvarandeordning i denna del - åtminstone i vad gäller handlingssekretess -blir föremålför förnyat övervägande. Statensjärnvägar anmärker i anslutning härtill att ellgenomförande av förslagel i nu berörda avseende måste medföra all den sekreiessmyndigheter emellan som förslagel medger kommer till användning i fråga omuppgifter som här avses i betydligt större omfattning än som eljesl skulle havarit behövligt för tillvaratagande av statens järnvägars kommersiellainlresse. 1 ett för slalens järnvägar betydelsefullt avseende, nämligen i frågaom uppgifter som revisionsmyndighet har inhämtat i samband med revision, geremellertid förslaget genom 1 kap. 5 S första slyckel I en lösning på hithörandeproblem. Beträffandeden föreslagna utformningen av paragrafen noterar stadsiiu-risien i Stockholmskommun att innebörden av begreppet "affärsverksamhet" stundom tordekomma att ge upphov lill gränsdragningsproblem och därför bör bli föremål förklargörande motivullalanden. Skaderekvisilettas upp av etl par remissinstanser. anser att skyddet mol indirektkonkurrens blir klarare markerat om skaderekvisilet kompletteras med"eller eljest skadar verksamhet". Förenade fabriksverken förordar altell omvänt skaderekvisii skall gälla så alt sekreiess utgör huvudregeln. Rörandedel uppställda skaderekvisilet, att röjande kan antas på "det allmännasbekoslnad" gynna konkurrerande verksamhet, erinrar stadsjuristen iStockholms kommun att affärsverksamhet som regel inte lär drivas medvinst och ej sällan subventioneras med skattemedel. Eftersom en minskadomsättning i rörelsen eller inskränkning av driften på grund av konkurrrenssåledes ofta inte sker på "det allmännas bekoslnad" i den meningenall "det allmännas" ekonomiska ställning försämras, får del rimligenantas atl skaderekvisilet i denna del åsyftar även något annat än rent ekonomiskaolägenheter. Möjligen är även på denna punkt en omarbetning Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 271 avtexten eller ell klargörande motivutlalande på sin plals. Stadsjuristen jämförmed uttrycket "myndighetens bekoslnad" i 34 a S SekrL. Som enkuriositet noterar stadsjuristen att del sätt varpå skaderekvisilet har utformatsi promemorieförslaget inte synes ge statensjärnvägar fog för all vägra utlämnat. ex. prissätlningskalkyler lill eller avlandstingskommunen ägda irafikföreiag, eftersom även dessa tillhör delallmänna. gynnande av dessa kan inte sägas ske "på det allmännasbekoslnad". Densärskilda regeln om sekundär sekretess föranleder statens kärnkraftsinspekiionall fråga vad som menas med "överordnad myndighet" och om därmedavses kärnkraftsinspekiionen. Svaret på frågan har betydelse för spörsmålethuruvida inspektionen skall tillämpa 1 ij eller inte, när det gäller statensvaltenfallsverk eller t. ex. . Inspektionen finnerOSK:s förslag klarare i delta hänseende. Riksrevisionsverketefterlyser en motsvarighet till den nya regel i 34 a >; SekrL som medger ettprimärt sekretesskydd för uppgifter som har upptagits i beslut av verket, t.ex. en revisionsrapport, eller som återfinns i handlingar som har inkommit lillverket från en av detta anlitad konsult. Verket framhåller alt del påaffärsområdet föreliggersärskilt starka skäl föran kunna åberopa klariäggandemotiv för den kritik som revisionen i sina ekonomiska analyser har alt framförai egenskap av regeringens kontrollorgan liksom för de förbättringsåtgärder somrevisionen har att föreslå. En förutsättning för att revisionen skall geeffekter är också atl en regelbunden uppföljning av revisionsinsatserna kanske, dvs. en kontroll av vilka åtgärder myndigheten vidtar med anledning avrevisionen. En sådan uppföljning försvåras i hög grad om inte argumentationenrörande sekretessbelagda förhållanden obehindrat kan upptas i revisionensbeslut på affärsområdet. Revisionen av aflarsdrivande verk sker i väsentligutsträckning med hjälp av konsulter. Dessa förhållanden kommer antagligen altfå ökad betydelse vid utövande av det ansvar för extern granskning avaffärsverkens bokslut som riksrevisionsverkel har fått enligt beslulom modernisering av det statliga budgetsystemet (prop. 1976/77:130).