prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — ^Karanlänsförvaring av sällskapsdjur sker sålunda framför ^alllför all skydda ^landel ^mol sjukdomar som kan överföras till människan ^saml^svårbc-^kämpade farsoter för den vilda faunan. ^Della är särskilt ^fallel med^rabies. När del gäller ^animalieproduktionen syftar karantänen ^näslanuteslutande ^lill all skydda djurslag inom denna. Bedömningen av detotala riskerna för samhället i samband med införsel av djur är enligt minmening en faktor som skall ha ^ell avgörande in^f^lytande på uppbyggnaden av^karanlänsväsendet. När del gäller ^animalieproduk^lionens djur fungerar deltill synes bra med de av ^lanlbruksstyrelsen ^lillfälligt godkända ^karanlänersom anordnas av enskilda personer eller organisationer inom jordbruksnäringen.Jag har tidigare också ^framhållil att verksamheten vid de ^offenlliga^karanlänerna därför i huvudsak bör ^inriklas på ^karanlänsförvaring av hundaroch katter. De offentligakarantänerna är ^permanenla och ^specielll byggda och inredda för ändamålet. Enfördel med de of^fentliga ^karanlänerna är också alt de förfogar över personalsom är insatt i de speciella ^ruiiner som är förbundna med^karanlänsverksamhet. Det förhållandel ^atl ^karanläner är offentliga behöveremellertid enligt min mening ^inle utesluta kommunall eller ^prival ägande,^Slatens primära ^uppgifl är att ansvara för alt ^karan^länsverksamhelen fåren ändamålsenlig ^inrikining. Vidare skall staten genom ^lillsyn övervaka ^atlverksamheten bedrivs i överensstämmelse med gällande föreskrifter. Enligt vunna erfarenheter har erforderliginsyn och kontroll ^kunnal uppehållas vid de ^icke-statliga, ^offenlliga^karan- 1979/80:100 Bilaga13 87 Från ^konirollsynpunkl finns del därför ingenanledning ^atl utesluta kommunall eller privat huvudmannaskap. Fortsatt kommunallhuvudmannaskap barden fördelen alt redan vunnen erfarenhet av ^verksamhelentillvaratas och att administrationen ligger närmare verksamheten. Offentligakarantäner i ^prival regi är också ^etl alternativ som förtjänar att ^beaklas.^Karanlänsverksamhelen ^lorde ofta med fördel kunna drivas såsomfamiljeföretag. Risken för plötsliga nedläggningar av ^privala ^karanläner börkunna ^bemäslras, ^l. ex. genom långsikliga avtal. Enligt vad jag erfarit^f^inns ^f^lera priva^tpersoner som hos ^lanlbruks^styrelsen ^anmäll ^inlresseför ^atl ^inrälla offentliga ^karanläner. Med hänvisning till vad jag haranfört är jag ^inle beredd förorda alt staten tar över ^huvudmannaskapel för de^offenlliga ^karanlänerna ^som nu drivs i eller ^prival regi. Jag kanalliså ^inle heller ^bilräda förslaget om inrättande av statliga ^karanläner^uiöver den som finns vid ^slatens hundskola i . ^Lantbruksslyrelsen^börenligt min mening åläggas ^elt planeringsansvar för^karanlänsverksamhelen. Enligt ^velerinära införselkungörelsenskall ^koslnadema för ^karanläns^förvaring ^belalas av importören. Av olikaskäl har taxorna vid de kommunala offentliga ^karanlänema ^inle ^kunnal hållaspå en sådan nivå all full ^koslnadsläckning ^erhållils. ^Karanlänsulredningenhar ^beräknai all om ^karaniänsavgifterna skall ge full ^koslnadsläckning^måsle taxan för hund höjas från nuvarande ca / dag ^lill ca /dag.Delta skulle innebära en total kostnad för ^karantäns^förvaringen av ca . Utredningen bedömer del ^inle möjligt ^atl höja taxansä ^krafligl eftersom risken för olovlig införsel därmed skulle öka. Taxan bördock enligt utredningen kunna justeras med hänsyn ^lill förändringarna ipenningvärdet. Eftersom ^ulredningen förordat ^sialligt huvudmannaskapförutsätter den ^atl ^siaten i framliden skall ikläda sig de ^driflsförlusiersom uppkommer. Utredningen beräknar all dessa under ^1980-talel kommer att^åriigen uppgå till ca . Till ^detla kommer investeringskostnader förnya ^karanläner. Flertalet remissinstanserdelar ^ulredningens bedömning alt en alltför kostsam karantänsbehandling ökar^riskema för smuggling. Andra remissinstanser finner inte ^atl utredningensargumentering är övertygande när del gäller sambandet mellan taxesättning ochökad smuggling ^saml därmed sammanhängande risk för införande av djursjukdomar. För egen del ^villjag framhålla ^atl ^kosinaderna för^karanlänsförvaring av djur i princip bör ^beslridas av vederbörande djurägare.Risken för olovlig införsel vid laxehöjning till full kostnadstäckning ^lordevara marginell. Principiella skäl ^lalar också emot en subventionerad^karanlänsverksam^het. En sådan subvention skulle bl. a. gynna ^imporl av djurfrån länder med sämre hälsoläge. Jag anser därför ^atl ^karanlänsverksamhelenför djur bör finansieras genom ^avgifier som ger full kostnadsläckning. Det finns ^emellerlid^ell behov av alt inom ^landel ha en karantän som har ^elt ^anlal reservplatserför alla aktuella djurslag. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 13 88 i skulle exempelvis kunna fylla dennafunktion. Beredskapen innebär ^emellerlid att vissa ^karantänsplaiser slår^ouinyltjade under längre eller kortare lid ^vilkel försämrar ^driflsresullalel.Eftersom det ^fär anses vara i hela landels ^inlresse ^atl det finns enkarantän med viss ^reservkapaci-^lel och beredskap anser jag det motiverat allstaten ikläder sig visst ansvar för de ökade driftskostnaderna. Regeringen bördärför begära bemyndigande ^atl från anslaget Bekämpande avsmittsamma husdjurssjukdomar, ^m. utbetala bidrag till lämplig^karanlänsanslall för läckande av ökade kostnader för beredskap. Som jag ^lidigare harframhållit finns det intresse all anordna offentliga karantäner i ^prival regi.Enligt min mening bör man ta fasta på delta och från ^samhällels sida medverkatill ^atl sådana kan komma till stånd. Sålunda bör ett statligtfinansieringsstöd lämnas i form av ^garanii för lån till ^invesle^ringar isådana anläggningar som behövs för verksamheten. Slödels ^slorlek bör^beslämmas ^efler utredning av behovet. Som villkor bör vidare gälla ^atl^verksamhelen har förutsättningar all beslå . Det bör i ^övrigl ankommapå regeringen eller, ^efler regeringens bemyndigande, lantbruksstyrelsen attnärmare utforma villkoren för stödet. För verksamheten beräknar jag att statliggaranti bör få lämnas med sammanlagt ^högsl I milj. kr. Det totala^garanlibeloppel bör rymmas inom den totala ram om 751 milj, kr. som jag nysshar ^förordal under anslaget B 7, Täckande av förluster på grund av statligkreditgaranti. Det bör ankomma på ^lantbruksslyrelsen att besluta om vilkendelram som lämnad garanti skall belasta. Slutligen vill jag ta uppstatens ^utgifler för att bekämpa ^salmonella hos husdjur. Dessa utgifter harunder senare år ökat ^kraftigl och jag anser del därför vara angelägel attförsöka begränsa dessa utgifter. För ^atl analysera möjligheterna härtill och iövrigt få en belysning av aktuella problem inom ^områdel har jag tillsatt enarbetsgrupp. Jag ^hemsläller all regeringen föreslår all 1. godkänna de ^rikllinjer för^karanlänsverksamhelen ^somjag nu har redovisat, 2. godkänna vad jag har ^förordal om^slalligl ^slöd ^lill offentliga ^karanläner, ^lill Bekämpande av smittsammahusdjurssjukdomar, ^m. för ^budgeiårei 1980/81 anvisa ^etl förslagsanslagav . Statens utsädeskontroll: Uppdragsverksamhet 1979/80Anslag I 000 1980/81Förslag 1000 Under delta anslaglas upp ^ell formellt belopp av . ^lill ^uppdrags^verksamhel vid^slalens utsädeskontroll. ^Slalensutsädeskontroll är ^cenirall organ för den ^slalliga^uisädeskon-^Irollverksamhelen med ^uppgifl alt ^mol fastställda avgifterverkställa analyserin^g, provlagning och ^plombering ^m. av ^uisädesvaror^saml all ^bedriv^t 1979/80:100 Bilaga 13 forskning och försöksverksamhet i syfteall främja alt fullgott utsäde ^lillhandahålls. Utsädeskontrollen bedrivervidare rådgivning och upplysning, utövar ^lillsyn av efterlevnad av lagar ochförordningar ^saml ^arbelar för samordning av kontrollverksamheten.Utsädeskontrollen har hand om uppbörden av ^växlförädlingsavgifler. Statensutsädeskontroll leds av en ^slyrelse. Chef för utsädeskontrollen är enföreståndare. Utsädeskontrollen omfattar ^enheler i , och samten särskild ^enhel vid ^W. Handläggande personal Övrig personal ^+^ ^ ^ 800000 + 1815000 ^+^ ^ ^ 773000 + 1677000 Uppdragsverksamhet Driftbidrag för täckande av underskott vid ^enhelen i samt vid ^köksväxt-^sektionen Driftbidrag för allmännyttig verksamhet - 663000 ^+^ ^ ^ 793000 - 667000 ^+^ ^ ^ 773000 1^.^ Huvudförslaget innebär all två tjänster dras in och ersätts med^prov- ^tagare(-(-6000kr. För ^ulrusining behövs utöver nu utgående anslag av ^800(X) kr.ytterli gare . För ^näsla budgetär börmedel för utsädeskontrollens verksamhet beräknas med utgångspunkt ihuvudförslaget. Vad gäller anslaget Statens utsädeskontroll: ^Ulrusiningföreslår jag att detta upphör. Jag har därvid räknat med att utsädeskontrollen^fär ett eget ansvar för att finansiera de ^reinves^teringar som ärnödvändiga. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår all ^lill Statens utsädeskontroll:Uppdragsverksamhet för /81 anvisa ett förslagsanslag av I 000kr. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 13 90 Bidrag till statens utsädeskontroll 1979/80Anslag '4 383 000 1980/81 Förslag 4409000 ^'^ Anslagen Bidrag till statensutsädeskontroll och ^Slatens utsädeskontroll: Utrustning. Under anslaget anvisas medelför den allmännyttiga verksamheten vid statens utsädeskontroll och för allläcka underskollen för verksamheten i och för ^köksväxtsekiionen i . Anslagetbör föras upp med . Med hänvisning ^lill vad jag har ^anförl under ^punklen^F^ 6 ^beräknarjag ^anslagei ^lill . Jag ^hemsläller alt regeringenföreslår att ^lill Bidrag till statensutsädeskontroll för ^budgeläret 1980/81 anvisa ^etl reservationsanslag av4409000 kr. 1978/79 Utgift 1511820 1979/80 Anslag 200000 1980/81 Förslag 200000 Från anslagetutbetalas ^ersällningar för kostnader till följd av ^ålgärder ^mol^växtskadegörare ^enligi ^växlskyddslagen (1972:318, ändrad ^senasl 1977: 351)^saml för vissa förluster till följdav sådana åtgärder. ^Kosinader för beredskapsåtgärder ^mol^karanlänsskadegörare bestrids också från ^del^la anslag, liksom ^kosinaderför undersökningar av ^växlprover som av ^växlinspeklionen överlämnas ^lillSveriges ^lanlbruksuniversilet för ^labora-^toriemässig ^diagnostisering. ^Slyrelsen föreslår altanslaget förs upp med . och ^atl ^slyrelsen bemyndigas alt användahögst ^I50(X). för brådskande undersökningar i samband med ^växlinspeklionsamt högst . för läckande av kostnader för ^växlskyddsförsök vid^lantbmksnämnderna i , och . ^Prop.1979/80:100 Bilaga 13 91 Jag ^bilräder ^lanlbrukssiyrelsens förslag. Jag ^hemsläller all regeringen föreslår alt till Bekämpande av ^växt.sjukdomarför /81 anvisa ett förslagsanslag av . 1978/79 Utgift 1979/80 Anslag 1980/81 Förslag Under anslaget tas upp^etl ^formelll belopp av I . ^lill uppdragsverksamhet vid statenslantbrukskemiska laboratorium. ^Slalens ^lanlbrukskemiskalaboratorium är centralt organ för kemisk analysverksamhet i fråga om^produkler från jordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäring samt förnödenheter fördessa näringars behov. ^Laboralo^riel utför analyser och undersökningar påuppdrag av myndigheter eller enskilda och fungerar som servicelaboratorium förforskning och försöks-institutioner på jordbrukels, skogsbrukels ochträdgårdsnäringens områden. ^Laboraloriel ^ulvecklar analys- och^provlagningsmeloder av ^belydelse för den lantbrukskemiska analysverksamheten^saml lämnar råd och upplysningar i ämnen som hör ^lill ^laboraloriels^verksamhelsområde. ^Slalens ^lanlbrukskemiskalaboratorium leds av en styrelse. Chef för laboratoriet är en föreståndare.Inom laboratoriet finns två avdelningar, en uppdragsavdelning och en avdelningför ^melodulveckling samt en ^ekono-^miseklion. ^Dessulom finns en^norrlandsfilial i ^Röbäcksdalen. Verksamheten finansieras med avgifter och bidrag.Avgifterna skall i princip täcka ^kosinaderna för ^uppdragsverksamhelen.Täckning av eventuellt underskott för denna verksamhet och för metodutveckling^m.m. sker genom all bidrag lämnas ^lill ^verksamhelen från reservationsanslagetBidrag till statens lantbrukskemiska laboratorium. Beräknadändring 1980/81 Handläggande personal Övrig personal 1979/80:100 Bilaga 13 Beräknadändring 1980/81 ^+^ ^ ^ 306000 ^+^ ^ ^ 118000 ^+^ ^ ^ 845000 ^+^ ^ ^ 693 000 ^+^ ^ ^ 919000 ^+^ ^ ^ 868000 ^+^ ^ ^ ^ 68000 ^+^ ^ ^ ^ 68000 Pris- och ^löneomräkning I 384000kr, Huvudförslaget innebärpersonalinskränkningar ^(+ I . För ^personalulbildning begärsmedel ^(+ ,). För utveckling av analysarbetet behövs medel för I 1/2 tjänst (+172 000 kr. Jag har ^räknal med en i förhållande till ^budgelåret1979/80 oförändrad verksamhetsnivå. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen all till Statens lantbrukskemiskalaboratorium: Uppdragsverksamhet för /81 anvisa ^eltförslagsanslag av . Bidrag tillstatens ^lantbrukskemiska laboratorium 1978/79Utgift 1979/80 Anslag 1980/81 Förslag 4 168000 4432000 5435000 Under anslaget anvisasmedel för metodutveckling ^m, ^m. och för att täcka eventuellt underskott iuppdragsverksamheten vid statens lantbrukskemiska laboratorium. bör föras upp med . 1979/80:100 Bilaga13 Med hänvisning ^lill sammanställningen under punkten^F^ 9 ^beräknarjag anslaget ^lill . Jag ^hemsläller all regeringenföreslår att till Bidrag ^lill statens ^lanlbrukskemiska laboratoriumför ^budget^årel 1980/81 anvisa ^ell ^reservalionsanslag av . Statens maskinprovningar: Uppdragsverksamhet 1978/79 Utgi^f^t^ 70000 1979/80 Anslag 1000 1980/81 Förslag 1000 Under anslaget tas upp^ell ^formelll belopp av . ^lill ^uppdragsverk^samhel vid ^slatensmaskinprovningar. Statensmaskinprovningar har ^lill ^uppgiflall prova i allmänna handeln förekommande maskiner för jordbruk, skogsbruk ochträdgårdsnäring samt att lämna upplysningar om deras beskaffenhet genom all ge^ul tryckta meddelanden rörande verkställda provningar. Blandmaskinprovningarnas uppgifter i övrigt ingår ^atl lämna allmänheten råd ochupplysningar samt alt verka för en ändamålsenlig maskinanvändning.Maskinprovningarna är ^riksprovplals för grävmaskiner och lastbilshytter. ^Maskinprovningama ledsav en styrelse. Chef för maskinprovningarna är en föreståndare. Inommaskinprovningarna finns en ^huvudexpedilion och ^ire allmänna avdelningar. Beräknad ändring 1980/81 ^Slatens maskin- Föreprovningar draganden Handläggande personal Övrig personal ^Myndighelsuppgifter, provningsverksamhet, ^m.m. ^Uppdragsverksamhel, ^m. ^+^ ^ ^ 600000 ^+^ ^ ^ 500000 ^+^ ^ ^ 500000 ^+^ ^ ^ 100000 ^+^ ^ ^ 100000 ^+^ ^ ^ 500000 ^+^ ^ ^ 500000 ^+^ ^ ^ 500000 ^Prop.1979/80:100 Bilaga 13 94 1^.^ Pris- och ^löneomräkning . ^Huvudförslagel innebär ^atl en ^ijänsl får dras in.^Alternalivel är inte förenligt med mål för maskinprovningarnas^verksamhel ( + . För all upprätthålla oförändrad^omfallning av verksamheten begärs full pris- och ^löneomräkning (+92000 kr. För att inrätta en sektion förprovning av ^irädgårdsbrukels maskiner begärs . För serieprovning av traktorerbegärs . 1974 års^irädgårdsnäringsutredning lämnade prome^morian Provning avträdgårdsmaskiner. Utredningen föreslår en ^väsenlligl ^uiökad provning för^fullsländig egenskapsredovisning av trädgårdsnäringens maskiner vidmaskinprovningarna. Enligt ^ulredningens mening är maskinprovning en väsentligdel av ^samhällels ^insalser för all främja näringens konkurrenskraft ^m. ^m.Genom all provningen även ^omfallar sådana egenskaper som rör ^arbelarskydd och^arbelsmiljö kan även olycksrisker och dålig ^arbelsmiljö i ^övrigl undvikas.^Ulredningen föreslår all provningen ^lill övervägande del sker påmaskinprovningarnas egna ^inilialiv.^Ulred^ningen föreslår alt maskinprovningarna för ^budgeiårei 1980/81^lillförs nya resurser motsvarande , varav . ^Efler remiss har^yllranden över promemorian avgetts av ^slatskonlorel, ^riksrevisionsverkei,^lantbruksslyrelsen, statens maskinprovningar, ^arbe^larskyddsstyrelsen,statens provningsanstalt, ^Lanibrukarnas riksförbund. ochnaturvård och i som även ^bilagl yttrande frånSvenska kommunalarbetareförbundet. Skrivelse har ^dessulom inkommit fränFöreningen , Remissinstanserna ^lillstyrker i huvudsak förslaget. För ^näsla budgetår börmedel för maskinprovningarnas verksamhet beräknas med utgångspunkt ihuvudförslaget. Jag har dock ^beräknai medel för viss provning avträdgårdsmaskiner. Jag föreslår vidare all anslaget ^Slalens maskinprovningar:^Ulrusining upphör. Jag har sålunda ^räknal med all ^myndighelen i^foiisätlningen får ^ell eget ansvar för alt finansiera de ^reinvesteringar somär nödvändiga. För kännedom vill jag meddela att ^ansvarcl för denofficiella provningen av maskiner inom livsmedelsindustrins område har ^förlsöver ^lill ^slalens livsmedelsverk fr. o. ^m. den ^Ijuli 1979. Jag ^hemsläller all regeringen föreslår all ^lill Statens maskinprovningar:Uppdragsverksamhet för ^budgei^årei 1980/81 anvisa ^etl förslagsanslag av I000 kr. 1979/80:100 Bilaga 13 Bidrag till statens maskinprovningar 1978/79 Utgift 4014000 ^Reservalion 1979/80 Anslag '4568000 1980/81 Försl^ag 4 568000 ^'^ Anslagen ^Bidri^ig till ^slalensmaskinprovningar och Statens maskinprovningar: Utrustning. Under anslaget anvisas medel för altläcka vissa ^kosinader för myndighetsuppgifter ^m. Anslagetbör föras upp med . Med hänvisning ^lill vad jag har anförtunder punkten ^F^ 11 beräknar jag anslaget ^lill . Jag hemställer all regeringen föreslår att ^lill Bidrag till statensmaskinprovningar för ^budgetårel 1980/81 anvisa ^ell ^reservalionsanslag av . 1978/79^Ulgift 223 673 1979/80Anslag 185 000 1980/81Förslag 302000 Statens ^växtsortnämndhandhar uppgifter enligt ^växtförädlarrättslagen (1971:392. ändrad senast1977:703) ^saml ^ulsädeslagen (1979:298). Nämnden fullgör de ^skyldigheler somåligger myndighet i ^unionsstal enligt konventionen förskydd av ^växtförädlingsprodukler. Nämnden beslår av ordförande samt 13 andra ledamöter.Inom nämnden finns en avdelning för ^växlförädlarrätlsfrågor och en avdelningför odlings-värdesprövning, den sistnämnda med en sektion för lantbruksväxteroch en sektion för ^köksväxler. finns ^elt kansli som förestås aven che^f Beräknadändring 1980/81 Handläggande persona) Övrig personal 1979/80:100 Bilaga 13 Beräknad ändring 1980/81 ^+^ ^ 76000 ^+^ ^ 70000 ^+^ 25000 ^+^ 25000 ^(+ 24000) ^(+ 24000) + 3000 +3 000 + 1^04000 ^+^ 98000 - 19000 - 19000 Pris- och ^löneomräkning123000 kr. Huvudförslag (-. Full pris- och ^löneomräkningbegärs (^4-6000). För ^näslabudgetår bör medel för ^växtsortnämndens ^verksamhel beräknas med utgångspunkti ^växtsortnämndens huvudförslag. Jag ^hemsläller ^atl regeringen föreslårriksdagen alt ^lill ^Slatens ^växtsortnämnd för ^budgetårel 1980/81 anvisa ^eltförslagsanslag av . 1979/80:100 Bilaga 13 97 Sverigeslantbruksuniversitet bedriver utbildning, forskning och rådgivning ^m. ^m.inom jordbrukets, trädgårdsnäringens, ^skogsbmkets och veterinärmedicinensområden. ledsav en styrelse, vilken är styrelse även för statens veterinärmedicinska anstalt(SVA). Beredande organ åt ^slyrelsen är en planeringsberedning, en^uibildningsberedning, en forskarutbildnings-nämnd samt en lokalnämnd. Vid lantbruksuniversitetetfinns en ^lantbruksvelenskaplig, en skogs-vetenskaplig och enveterinärmedicinsk fakultet. Vid varje fakultet finns en ^dekanus, enkollegienämnd, ^etl ^fakulietskollegium, en ^Ijänsleför^slagsnämnd ^samlplanerings- och ledningsorgan för den programbundna forskningen ochförsöksverksamheten. Vid den ^lantbmksvetenskapliga fakulteten sker liksomtidigare planeringen av ^försöksverksamheien i ^för-^sökskollegiei med desssektioner ^saml lokall i ^disiriktsförsöksnämndema. Vid de ^skogsvelenskapligaoch ^velerinärmedicinska ^fakullelerna har forskningsnämnder inrättats. För planering och ledning avden grundläggande utbildningen vid har införts enlinjenämndsorganisation. Styrelsen har inrättat sju linjenämnder för de nioutbildningslinjerna vid , nämligen för agronom- och^hortonomlinjerna, ^landskapsarkilekllinjen, ^lantmäslar- och^trädgårdsteknikeriinjerna, ^jägmästarlinjen, ^skogsmästar^linjen, ^skogsteknikerlinjenoch veterinärlinjen. I sinanslagsframställning för /81 sammanfattar^lant-^bruksuniversilelel huvudlinjerna i ^verksamhelen vid^lanibmksuniversite-^let och ger en översikt över de delar av ^verksamhelen somkommer till ^utiryck i budgetförslaget. Anslagen ^lill ^verksamhelenvid uppgår innevarande ^budgelår ^lill ^drygl 338 milj.kr. ^Anlalel ^anslällda är ^lolall ca 3 000. Av de sammanlagdaresurserna vid ^lanlbruksuniversiielel beräknas disponeras förutbildning. antas till grundutbildning vid ^lanlbruksuniversiielel^sammanlagi ca 570 ^sluderande. ^Anlalet studerande, ^inberäknal bl. a.forskarstuderande och specialstuderande, uppgår till drygt 2 100. Anslagsökningarbegärs för fortsatt upprustning av utbildningsresurserna förveterinärutbildningen med ^ulgångspunkl i beslut om ökad antagningtill veterinärlinjen. ^Försiärkning begärs för ^ulbyggnad av 7 Riksdagen1979180. 1979/80:100 Bilaga13 98 forskning och ^försöksverksamhel angående ökadanvändning av växtnäring ^m. ^m.. ^skogsföryngring ^saml problem kring^djurhälsa. De tre fakulteternasdriftkostnadsanslag och anslaget ^lill bokinköp bör läggas samman ^lill ett förfakulteterna och ^gemensaml ^drifikost-^nadsanslag. Vidare föreslåsatt medel för viss ^verksamhel vid skallanvisas från ett särskilt anslag. Utvecklingstendenserna inomskogsbruket har bedömts peka på ett ökat behov av utbildad personal, vilketmotiverar en ökning av ^uibildningskapa^cilelen på bl. ^skogsmäslarlinjen.^Mol denna bakgrund föreslår ^lanl^bruksuniversiielel att antalet ^sluderandepå ^skogsmäslarlinjen ökas från 30 till 45 . Den med medel ur^arbelarskyddsfonden försöksvis anordnade ^ulbild^ningen av skyddsingenjörerför jordbruk och trädgårdsodling bör enligt permanentas.^Ulbildningen bör ske ^gemensaml med utbildningen av skogliga ingenjörer ochförläggas ^lill ^Skinnskatleberg. ^Lanlbruksuniversiielelhar ^ulretl ^behovel av en utökad antagning av antalet ^sluderande påagronomlinjen, ^Trols en ökning från 80 ^lill 105 ^sluderande per årfinns ^allljäml en betydande ^brisl på agronomer, särskilt med ekonomisk och^leknisk ^inrikining. En ökad efterfrågan på agronomer kan förväntas iframtiden inom bl. a. livsmedelsindustrin, miljövård, rådgivning och service^lill jordbruket. ^Mol denna bakgrund föreslår^lanlbruksuniversiielel alt antagningen ^lill agronomlinjen ökas från 105 ^lill130 ^sluderande fr. o. ^m. ^läsårel 1980/ 81 och alt erforderligaresurser anvisas ^budgeiårei därpå. Efterremiss har yttranden ^avgells av ^lantbrukssly^relsen, styrelsen för^internalionell utveckling (SIDA), ^Landslingsförbun^del, (), Centralorganisationen /SR och lantbrukshögskolansstudentkår. ^Lanlbruksstyrelsenframhåller alt fortsatt stor ^brisl på ^ekonomiinriklade agronomer kominer allråda under de ^närmasle åren. ^Brisl torde även komma ^atl föreligga påagronomer med byggnads- eller maskinteknisk ^inrikining. För all så snart sommöjligt komma ^lill rätta med obalansen i tillgång/efterfrågan på agronomer medolika inriktningar vill ^lanlbrukssty^relsen föreslå all Sveriges^lanlbruksuniversilet överväger olika möjligheter ^lill styrning mellaninriktningar, ^l.ex. ökad informationoch ^kvolerad ^in-^lagning av ^agronomie ^sluderande på de olika inriktningarnamed hänsyn till förväntat framtida behov. ^Lanlbruksstyrelsen anser all enstyrning av studieinriktningen på kort sikt är mer angelägen än en ökad^anlagning för all komma ^lill rätta med den bristsituation som råder för angivnainriktningar. För all tillgodose behovet av agronomer på längre sikttillstyrker ^lanlbruksstyrelsen vidare ^lantbruksuniversitelels framställningom förstärkning av utbildningsresurserna som medger ökad ^anlagning med 25^agronomie ^sluderande ^fr.o. 1979/80:100 Bilaga13 99 SIDA framhåller bl. ^atlde agronomer som kan användas i biståndsverksamhet ^måsle vara väl erfarnainom sill resp. område. Del är sällsynt all nyutexaminerade agronomer kanerbjudas arbete inom ^bislåndssek-^torn. En ökad tillgång på agronomer kanemellertid innebära all ^f^ler befattningar inom ^bislåndsseklom kan besättasmed svensk personal. Landstingsförbundetfinner ^atl övervägande skäl ^lalar för en ^ulökning av antaletutbildningsplatser på agronomlinjen.