prop · G30369 · 1979-12-31 00:00:00 — Mot denna bakgrund anser arbetsgmppendet vara väsentligt atl en betydligt större andel av skådespelarkåren än förnärvarande får en god grundläggande yrkesutbildning och att den stora grupp somi dag har ofullständig grundutbildning får möjligheter att komplettera denna. Dekomplelieringsstuderandes skiftande erfarenheter och olika behov gör det angelägetmed en utbildning med stor flexibilitet och med resurser 1979/80:69 27 Kompletteringsutbildningen bör vara en särskild utbildningsvägvid skoloma och ha egna ekonomiska resurser. Den bör i första hand inriktas motfärdighetsträning inom ämnesområdena tal, sång, rörelse och scenframställning. Arbetsgruppenföreslår att scenskoloma i och ges ekonomiska resursermotsvarande 8- 10 helårsstuderande för att inom denna ram anordnakompletteringsutbildning för skådespelare. i ochmusikdramatiska skolan i föreslås lillsammans få en resursrammotsvarande 46 helårsstuderande för kompletteringsutbildning av musikdramaUskaartister. Inom dessa ekonomiska ramar bör skolorna ha frihet att anordnautbildning av olika längd. bör avgöra vilka som skall antas till kompletteringsutbildning.Kriterier för antagning lill utbildningen föreslås för skådespelare vara femårs professionell teaterverksamhet samt goda förutsättningar alt tillgodogörasig utbildningen. För musikdramatisk kompletteringsutbildning föreslås vokaloch musikalisk förutbildning på samma nivå som krävs för inträde till gmndutbildningensamt dokumenterad flerårig yrkesverksamhet inom det musikaliska området varainträdesvillkor. Skådespelareoch musikdramatiska artisters arbetsmarknad finns huvudsakligen inom teater,film, radio och TV. Arbetsfillfällena är i hög grad beroende av vilka statligaoch kommunala insatser som görs på kulturområdet. Antaletaktiva yrkesverksamma skådespelare i är ca I 200- 1 300. Av dessa är ca500 fast anställda vid teatrar, ca 250 heltidsverksamma inom fria gmpper ochresten frilansare. Av hela skådespelarkåren har endasi genomgåttutbildning vid scenskola eller någon av de tidigare elevskolorna vid teatrarna.Arbetslösheten bland skådespelare är relativt hög. Skådespelare med bristandeeller ingen gmndutbildning är betydligt mer utsatta för arbetslöshet ellerundersysselsättning än skådespelare med god grundutbildning. Föratt bibehålla den omfattning svenskt tealerliv har kommer ett vissl anlalskådespelare atl behövas för att ersätta sådana som går i pensioneller lämnar yrket av andra skäl. Arbetsgruppen räknar med att del krävs etltillskott på arbelsmarknaden av ca 50 skådespelare för au bibehållastatus quo. Arbelsgruppenbedömer en ökning av antalet arbetstillfällen för välutbildade skådespelaresom mycket trolig. Utbyggnaden av den uppsökande verksamheten, behovet av ochintresset för en uppbyggnad av länsteatrar liksom kulturrådels bedömning avutvecklingen inom teaterområdet gör att man bör kunna räkna med en expansion avarbetsUllfälien för skådespelare under den närmaste tioårsperioden.Arbetsgruppen uppskattar att 35-40 arbetsUllfälien Ullkommer för delsnya länsteatrar, dels expansion av befinlliga ensembler och grupper. Sammanlagluppskattas behovet av nya skådespelare enligt ovan till 90 . Förnärvarande tillförs skådespelarkåren högst 32 scenskoleutbildade skådespelareper år medan majoriteten av nya yrkesverksamma skådespelare har ingen ellerbristfällig grundutbildning. Arbetslöshet bland outbildade eller kortUdsulbildadeskådespelare är enligt arbetsgruppens mening ett svagt argument för atl minskaantalet utbildningsplatser vid scenskolorna eller för att bibehålla nuvarandelåga nivå. Ett lågt elevintag på de statliga scenskolorna innebär inte att fåskådespelare tillförs arbets- Prop.1979/80:69 28 Risken är snarare att tillskottet förblirdetsamma och atl de som tillförs arbetsmarknaden är betydligt sämre rustade föryrket. Arbetsgrupppens förslag fill dimensionering av skådespelarutbildningenbygger på uppfallningen all skådespelare med god grundutbildning har störrechans all skaffa sig arbetstillfällen. För alt på sikl öka andelen skådespelaremed god utbildning måsle såväl grundutbildning som kompletteringsutbildningför verksamma skådespelare öka. Arbetsgruppen föreslår all scenskolorna i Malmöoch ökar sin elevintagning lill 15 och alt Göteborgsskolanökar andelen skådespelarelever i årskurs 1 från 8 fill 12. Antalet yrkesverksamma musikdramatiska artister är svårareatt fä grepp om. Fasl anslällda vid musiklealrar var 1976ca 100 sångsolisteroch ca 135 korister. Därtill kommer ca 40 personer som var heltidsverksamma ifria musiklealergrupper saml elt förmodligen relativt slort antal frilansareoch dellidsverksamma. Medelåldern bland sångsolisler och korister vid teatrarnaär relativt hög. För en något ökad efterfrågan även på musikdramatiskaartister talar den höga medelåldern bland fast anställda sångsolisler och korister.Den kulturpoliliska ambitionen all öka den uppsökande verksamhelen och sprida kultumtbudelkan leda till fler arbetstillfällen för musiktealerartis-ter, om ytteriigare länsmusiklealrarstartar och om en ulökning av antalet musiklealergrupper sker. En utökning avden föreslällningsverksamhet, där både lal och sång förekommer, är också entendens som på sikl kan vidga den musikdramatiska artistens arbetsmarknad. Scenskolornas möjligheter att medverka i nya slag avartistutbildningar Arbetsgruppen skall enligl sitt uppdrag pröva scenskolomasmöjligheter atl medverka i nya slag av artislulbildningar varvid varieiéartisternämns som exempel. Varieté kan traditionellt definieras som en föreställningsammansatt av olika nummer utan förbindelse med varandra s.k. skådenummer.Dessa är ofta av olika genrer, har musikaliska eller komiska inslag ellerbygger på attraktioner där den fysiska skickligheten slår i centrum. En varietéartistkan således vara sångare, akrobat, trollkonstnär, dansör, lindansare, clown,jonglör, konstcyklist, buktalare etc. En stor del av dessa artister återfinnsäven på cirkus, varför cirkus- och varietéartist har kommit atl användas somsynonyma begrepp. Det torde finnas ca 40-50 svenska eller i Sverigehemmahörande utländska artister som är yrkesmässigt verksamma inom cirkus- och varietébranschen.Orsaken lill del låga antalet artister inom genren i vårt land lorde vara altsöka dels i ell sjunkande anlalarbetstillfällen, dels i bristande utbildningsmöjligheter. Gruppen cirkus- och varieiéartister är myckel heterogen.Specialkunskaper av vilt skilda slag ryms inom gruppen. Den högl uppdrivnafysiska skicklighet som ofta är nödvändig för en cirkus- eller varietéartistkräver alt ulbildningen påbörjas i mycket unga år och att den dagliga träningensker som ett led i en arbetsprocess med andra verksamma artister i genren.Arbetsgruppen anser all scenskoloma inte har möjligheter alt erbjuda en lämpligulbildning för varieiéartister. Behovet av pedagogisk utbildning för lärare vid scenskolahar påtalats . I första hand rör det sig om att ge blivandelärare en pe- Prop.1979/80:69 29 dagogisk grundutbildning och insikt i scenskolornasmetodik. Också bland lärare som undervisat på scenskolorna ell anlal år finnsbehov av all fördjupa och förnya sina pedagogiska och metodiska kunskaper.Arbetsgruppens förslag om utvidgat samarbele mellan scenskolorna och ell anlalteatrar kommer vidare att öka behovel ule på teatrarna av pedagogiskt intresseradepersoner för handledning och inskolning. Arbetsgmppen anser det vara viktigt atl en utbildning av leaterpedago-gerkommer till stånd och föreslår att den läggs upp på följande sätl. - Två veckorsgemensam grundutbildning på helfid innehållande pedagogik,undervisningsmetodik, kulturpolifisk orientering, diskussioner om scenskoleuibildningensmål och metoder m.m. - Sexton veckorsdeltidstjänstgöring som pedagogassistent vid en scenskola. AssistentUden börinnefatta auskultaUoner inom såväl egel som andra lärares ämnesområden,deltagande i lärarlag, undervisning under handledares överinseende samtseminarieverksamhet kring skolans arbetsmetodik. - Utbildningenavslutas med två veckors gemensam utvärdering av skolornas metodik, fortsattastudier i pedagogik, undervisningsmetodik m.m. Med forbildning avser arbetsgruppen denutbildningsverksamhet som är nödvändig för atl en skådespelare ellermusikdramatisk artist skall kunna dels vidmakthålla de färdigheter gmndutbildningeneller motsvarande yrkeserfarenheter givit, dels uppdatera kunskapema frångrundutbildningen så att de svarar mot de krav dagens teaterverksamhet stället. Arbetsgruppen anser det vara rikligt att sådanfortbildningsverksamhet som behövs för att en artist skall hålla sig åjour medutvecklingen inom sitt yrke betraktas som arbetsgivarens ansvar och sker påbetald arbetstid. Förutom den forbildning som är dirket knuten tillarbetsplatser bör en rad andra utbildningsanordnare kunna vara aktuella, t. ex.dramaliska institutet. Teatercentrum, Svensk tealerunion, scenskolorna etc. Fortbildning är ell viktigt slyrmedel för att påverka denkulturpolitiska utvecklingen i riktning mol de kulturpolitiska mål riksdagensatt upp. Arbetsgruppen föreslår därför atl åläggs etlövergripande ansvar för fortbildningsfrågor och i samband härmed lilldelasekonomiska resurser för att kunna slimulera och slödja olika fortbildningsinilialiv. Samlokalisering av scenskolorna i Arbetsgruppen ser myckel positivl på att musikdramatiskaskolan, så snarl lokalfrågan är tillfredsställande löst, lokaliseras till f.d.Katarina realskolas lokaler, där nu är förlagd. Ett successivt ökatsamarbete mellan utbildningama, som en samförläggning kommer att leda till,kan innebära alt olika undervisningsresurser utnyttjas gemensamt och därmed merrationellt. Även bortsett från de integrationsvinster som går alt göra anser arbelsgruppendet vara utbildningsmässigt klart moliveral och helt i linje med ulvecklingenpå teaterområdet atl öka samarbetet mellan de två utbildningarna. 1 delrapporten har arbetsgruppen redovisai kostnaderna förnuvarande ulbildning samt analyserat faklorer som påverkar kostnadsnivån. Kostnadsanalysenvisade klart att den enda åtgärd som, utan myckel betydan- 1979/80:69 30 dekvalitetssänkningar för utbildningens del, skulle minska ulgiftema kraftigtvar en nedläggning av en eller flera skolor och koncentration av utbildningentill en eller två platser. En sådan åtgärd har arbetsgmppen inte kunnat ställasig bakom bl. a. med hänvisning den vikt regering och riksdag lagt vidkulturlivets decentralisering. Skolornasredan ansträngda ekonomiska situation gör det omöjligt att föreslå reformeringav utbildningen inom ramen för oförändrade totalkostnader. Någon omdisponeringav skolornas nuvarande resurser för en bättre användning torde inte hellervara möjlig. Så länge nya resurser inte tillförs utbildningen finner arbetsgmppeninte skäl att föreslå några förändringar i utbildningens omfattning. Arbetsgmppenhar tagit fasta på de delar av sina direktiv som anger att den skall komma medförslag till förbättringar av utbildningen. Arbetsgruppenföreslår att ökade ekonomiska resurser för en successiv reformering av scenskoleutbildningentillförs . År 1antas elever till en fyraårig utbildning. Miljöpraktik införs i ulbildningen.Sång- och musikundervisningen förstärks. Antalet utbildningsplatser i årskursI återgår till 15 per skola. Tjänsten som scenskolesekrete-rare inrättas.Kostnaderna för förslagen beräknas till . År 2startar utbildningen av teaterpedagoger. Reformeringen av utbildningens innehållfortsätter och resursema för kompletteringsutbildningen utökas. Kostnaderna förförslagen beräknas till . År 3infaller vissa kostnader för planeringen av praktikterminen. Kompletteringsutbildningenbyggs ut fill sin fulla omfattning och fortbildningen av yrkesverksammaartister intensifieras. Kostnaderna för förslagen beräknas till . slörre delen av de kostnader arbetsgruppen beräknarför praktiken.