prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — departementets verksamhetsområde ocksåkan föras till försvarets datacentral. Enhetens ^storiek bör därför enligt minmening kunna variera med hänsyn ^lill ^eflerfrågan på dess ^ijansler nu och iframtiden. Jag återkommer senare ^lill ytterligare frågor som berör^ADB-verksamheten. Deorganisationsförändringar som jag har föreslagit vid de centrala staberna ^m.^m. bör i princip gälla fr. o. ^m. , men de bör genomföras underen övergångsperiod. Organisationsförändringarna kan i vissa fall komma altmedföra problem för personalen vid de berörda myndigheterna. Jag förutsätterall dessa problem begränsas så långt del är möjligt, bl. a. genom altförändringarna genomförs i nära ^samarbele mellan de berörda myndigheterna,försvarels personalnämnd, ^slatens arbetsmarknadsnämnd och berördapersonalorganisationer. Personalminskningarna bör genomföras i samband mednaturlig avgång och i förening med en effektiv omplaceringsverksamhet. Jag vill i delta sammanhang framhålla vad jag^lidigare har anfört all en personalminskning på central och högre regionalnivå bör möjliggöra ^atl viss militär personal omfördelas ^lill förmån förutbildningsverksamheten på lägre regional och lokal nivå. Vad gällerförsvarsmaktens ^syslemulvecklingsresurser bör därutöver gälla att en övergångsker ^efler hand till de nyaverksamhetsformerna i nära samarbete mellan berörda myndigheter ochpersonalorganisationer. Den personal som förs över bör vid behov få behållasina arbetsuppgifter för all minska övergångsproblemen för ^myndigheler ochberörd personal. Försvarets datacentral bör dock svara för personalensutbildning ^m. Del bör ankomma på centralen att närmare utformaorganisation och ^verksamhel ^saml leda övergången enligt angivnaprinciper. Enligt min meningankommer det på regeringen ^atl la ställning till enskildheterna i deföreliggande organisationsförslagen. Jag avser därefter ^atl uppdra ål ^slatensarbetsgivarverk all i den ^ulslräckning som behövs förhandla om avtalsbaraanställnings- och arbetsvillkor för personalen. Den personalminskning om ca 1 200 heltidsanställda somöverbefälhavaren har ^föreslagil inom huvudprogram 5. fördelar sig på berörda ^myndigheler ^m. enligt vad som framgår avföljande tabell. ^Eortifikationsförvaltningen Försvarels forskningsanstalt Försvarelssjukvårdss^tyrelse ^Värnpliktsverket Försvarels rationaliseringsinstitut ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 69 Försvarshögskol^an ^\^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ - 200 ^-^ ^ ^ ^ ^ 47 - 3 (-13) Försvarets brevskola/Försvarets - 1 135 ^+^ 40' ^'^ 27 anställda har redan sparats in. ^Dessulom finns^ell behov av ytterligare 13 tjänster på grund ^av ^omlokaliseringen^lill . - Inkl. person^al från staberna. Överbefälhav^arensförslag utgår från det faktiska personalläget och inte från delbedömda personalläget vid samma ^lidpunkl som låg ^lill grund för riksdagensbeslut. De personalminskningar somöverbefälhavaren har ^angett når ^inle helt upp till de värden som skulleeftersträvas enligt ^prop. 1977/78:63. De föreslagna personalminskningarnamedför enligt överbefälhavaren även vissa ^ambilionssänkningar och i vissa fallökade kostnader för materiel. Jag anser att - utöver derationaliseringar som genomförs inom försvaret -ambitionssänkningar inom delarav myndigheternas verksamhetsområden måste godtas för ^atl tillräckliga besparingar skall kunna göras.^Ambilions^sänkningarna får dock ^enligi min mening ^inle drivas så ^långl allkostnaderna för nödvändiga verksamheter ^totall ^selt ökar. Jag är därförberedd all godta de ^någol lägre personalbesparingar som överbefälhavaren harföreslagit. Besparingarna bör därvid fördelas på berörda ^myndigheler ienlighet med överbefälhavarens förslag. Jag återkommer senare under vissaberörda anslag till frågor som hänger samman med kostnadsminskningarna. Jag delar överbefälhavarensuppfattning ^atl möjligheterna bör las ^lill vara att ^yllerligaredecentralisera ansvar och befogenheter ^lill lokal nivå. Överbefälhavaren harsärskilt framhållit detta i fråga om anskaffning av viss materiel som användspå lokal nivå. Jag anser all en sådan decentralisering bör övervägas inom allaverksamhetsområden. Jag vill i detta sammanhangerinra om vad min företrädare i ^prop. 1978/79:100 (bil. 72) anförde omförsvarels köp av tjänster. Dessa köp härunder senare år ökat på ^bekosinad av^verksamhel i egen regi, bl. a. som en följd av personalminskningar. Depersonalminskningar som skall genomföras pä den centrala nivån får ^inleinnebära att ^myndigheler löser samma uppgifter som tidigare genom all utnyttjakonsulter. Planerings- och budgetarbetet inom försvarsmakten måste fortlöpandegenomföras så alt man klarlägger vilka uppgifter som skall lösas ochåstadkommer en lämplig ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 70 balans mellan uppgifter och resurser totalt och vidolika ^myndigheler. Därvid bör principen vara all endast i begränsadutsträckning och i speciella fall utnyttja ^e.^xterna tjänster för uppgiftersom kommer att behöva lösas inom försvaret. De personalminskningarsom jag har förordat i del föregående kommer till en del all beröra^myndigheler som har ^omlokaliserals eller som skall ^omlokaiiseras.Jag vill här erinra om att ^inrikesutskoltel i samband medriksdagsbehandlingen ^(prop. 1973:55, ^InU 1973:22, ^rskr 1973:220) avförslaget till ^omlokalisering framhöll att det angivna ^anlalel anställdaskulle uppfattas som preliminärt och all det kunde komma att ändras både uppåtoch nedåt. Det ^ralionaliseringsarbete som har påbörjats inom myndigheternaborde enligt utskottet fortsätta. Detta innebär - som jag ^lidigare harframhållit som svar på en fråga i - ^atl det angivna antaletanställda för de olika ^mottagarorlerna ^inle får tolkas som en garanti omminimiantal som alllid skall finnas vid de ^omlokaliserade ^myndigheiema. Deberörda myndigheterna kan därför ^inle ^undanlas från kravet påpersonalbesparingar. De personalförändringarvid de gemensamma myndigheterna som jag har förordat bör enligt min mening ha^genomförls före /86. Jag förutsätter att personalen minskasgenom naturlig avgång och i förening med en effektiv ^omplaceringsverksamhel ilikhet med vad jag har anfört om de centrala staberna ^m. Jag gårnu över till ^atl behandla ^ralionaliseringsverksamheteninom försvaret. Enligt min mening fordrasutöver de förslag som jag nu har redovisat ytterligare kraftfulla åtgärder föratt minska driftkostnaderna inom fredsorganisationen. Försvarels ^myndighelermåste själva åstadkomma rationaliseringar, var och en inom sitt område. Dettaunderlättas enligt min mening av ^atl ^ralionaliseringsverksamheten i^belydande grad har inordnats i den ordinarie planeringsverksamheten. Rationaliseringsverksamheteninom försvarsdepartementets verksamhetsområde syftar till att inom givnaekonomiska ramar höja effektiviteten inom fredsadministrationen så attfrigjorda resurser kan investeras i materiel och personal för krigsorganisationen.Gällande metoder vid organisationsförändringar hindrar ^emellerlid i vissutsträckning myndigheterna ^atl anpassa sig till ändrade förhållanden. Dennuvarande ordningen innebär att både omfattande och mindre omfattande^organisaiionsbeslut förbereds . Besluten fattas dessutom somregel av regeringen bl. ^efler förhandlingar med personalorganisationerna.^Alll ^della medför en ^belydan^de stabilitet i organisationen men ävenbetydande nackdelar. De negativa effekterna av denna metodik är så starka alljag anser del vara nödvändigt att en ändring kommer till stånd. Det gäller attfinna former som underlättar alt med kort förberedelsetid anpassaorganisationen till lokala förhållanden och ändrade uppgifter, allt inom deramar som statsmakterna har beslutat. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 71 Regeringen har under år 1979beslutat om en försöksverksamhet vid arméförbanden inom Nedre Norrlandsmilitärområde i syfte ^atl decentralisera ansvar och beslutsbefogenheter till lokala chefer och öka personalens^medinflytande för att skapa förutsättningar för kostnadsbesparingar genom ökadrationalitet och större ^arbetslillfredsslällelse. ^(FöU 1978/ 79:23.^rskr 1978/79:327) har med anledning av ^prop. 1978/79:100 (bil. 7) uttalat audessa försök är angelägna. Försöksverksamheten skall genomföras så att viljan och förmågan ^atl arbeta i enflexibel organisation utvecklas hos chefer, anställda och personalföreträdarepå alla nivåer. Det är mot denna bakgrund som jag i samband med förslagen om decentrala stabernas organisation har förordat ^atl statsmakternas ^beslul^endasl skall ange ramar för organisation, personalstyrka och verksamhet.Härigenom kan också möjligheterna ^atl förlägga tyngdpunkten i de anställdasmedbestämmande till lokal nivå öka. Överbefälhavaren kommer under ^budgeiårei1979/80 ^atl lämna förslag om hur försöksverksamhe^ten skall kunna utökas till^atl omfatta även förband ur marinen och flygvapnet. har i försvarels ^rationaliseringsplan sammanställtoch kommenterat den rationalisering som pågår och har planera^ts inomförsvaret. Enligt överbefälhavarens direktiv skall myndigheterna planera fören fortlöpande rationalisering som ger kostnadsbesparingar om i ^genomsnitl 1 %per budgetår. ^Inslilulet konstaterar att myndigheternas planer ar bättre änföregående års, men också alt del för huvuddelen av försvarsmaktens^myndigheler fortfarande saknas genomarbetade analyser som syftar till attklargöra kostnadsutvecklingen för 1. ex. olika delar av produktionen. Vidarefinns enligt institutet knappast några åtgärdsprogram som utgår från deekonomiska behoven av rationalisering. Enligt min mening^måsle alla myndigheter inom försvarsdepartementels verksamhetsområde själva taansvar för att begränsa kostnadsutvecklingen och hålla sig inom angivna ramar.Det blir då nödvändigt för varje myndighet all noggrant beakta kostnaderna förde olika delar som ingår i ^produklionen och deras förändring. Myndigheternabör vidare fortlöpande utvärdera effekterna på kostnadsutvecklingen av deåtgärder som redan har genomförts. För detta behövs bl. a. en systematiskuppföljning. Det arbete som har påbörjats för all öka möjligheterna till uppföljning och analys måste enligtmin mening bedrivas med hög prioritet. ^Koslnadsstegringarnaför underhåll av bl. a. armé- och ^flygmaleriel har under en stor del av1970-talet ^varil ungefär dubbelt så ^slora som prisstegringarna enligtnettoprisindex. Det är enligt min uppfattning nödvändigt alt kartläggaorsakerna till de kraftiga ^koslnadsstegringarna och vidta ^ålgärder för allbegränsa de framtida kostnaderna. Jag finner ^atlförsvarets underhåll av materiel ^måsle ses över så all god effekt åstadkoms^lill rimliga kostnader. En klarare inriktning och samordning avutredningsarbetet inom facken ^Materielunderhåll, Verkstadsdrift ochFörrådshållning bör ^därfär komma till stånd. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 72 Regeringen beslutade i juni1978 alt en ^fackplan för facket ^Materielunder^håll skulle sändas in tillregeringen. Försvarels materielverk lämnade ^fackplan förperioden /81 - 1984/85. framhåller alt denna plan årbehäftad med vissa ^ofullkomligheler, bl. a. eftersom den är den första i sillslag sedan fackrollen preciserades i ^prop. 1977/78:63 om försvarsmaktenscentrala ledning ^m. Del är enligt min mening angelägel all fackplanenvidareutvecklas. De informationssystem som ^f. byggs upp inomunderhållsområdet bör enligt min uppfattning förbättra den framlidaplaneringen. Även inom de övrigafackområdena saknas enligt som regel ännuåtgärdsprogram som kan ge de lokala myndigheterna en samlad information om vilka konkreta åtgärder som behöver vidtasinom resp. fack. Enligt min mening måste fackmyndigheterna i ökad ^ulslräckningvara beredda alt ^siödja de lokala myndigheternas ^ralionalise^ringsarbetegenom att bl. a. utveckla metoder som kan utnyttjas för förändringar på lokalnivå. Jag kommer senare underberörda anslag all särskilt belysa sådana ^ralionaliseringsprojekl som jaganser angelägna. Jag går över ^lill altbehandla den del av ^ralionaliseringsverksamheten som innebär utveckling av^dalamaskinslödda informationssystem. För budgetaret 1980/81 haröverbefälhavaren ^beräknai ca 36 milj. kr. för systemutveckling och ca 62 milj.kr. för anskaffning av ^datamaskinulrustning ^m. För perioden /81 -1984/85 har överbefälhavaren ^beräknai följande medel för informationssystemoch datakraft (prisläge ; milj. ^Verksamhel ^(molsvarande) Beräknad kostnad Drift och underhåll 550 Jag är inte beredd attnu la ställning ^lill hela den^dalakraflulbyggnad som framgår av överbefälhavarens plan men kommer underberörda anslag ^atl la upp vissa ^slörre ^ADB-syslem. Jag anser ^emellerlid allställning bör tas fortlöpande ^lill större och viktigare projekt och ^lillanskaffning av utrustning. Del ankommer i första hand på regeringen att fallasådana ^beslul. Jag avser därför föreslå regeringen alt utfärda anvisningar somålägger myndigheterna inom försvarsdepartementets verksamhetsområde att inhämtaregeringens godkännande ^beiräffande både utveckling och införande av ^slörredatorstödda informationssystem. Jag vill i dettasammanhang också beröra ansvarsförhållandena inom försvarsmakten i fråga omutveckling, drift och underhåll av ^ADB-system. 1979/80:100 Bilaga7 Försvarsdepartementet 73 Datatekniken är ^elt hjälpmedel i myndigheternasarbete. Investeringar i informationssystem och utnyttjande av datakraft måstedärför vägas ^mol andra sätt alt lösa samma uppgifter. Planering och styrningav informations-systemutvecklingen och ^dalakraftanvändningen bör såledesenligt min mening i princip ligga hos den myndighet som har ansvaret för denverksamhet där dalakraften utnyttjas. Planeringen måste ^emellerlid samordnassä alt datorutrustning, programvaror, samband, skydd, lokaler, drift- ochunderhåll^sorganisation t^u. blir integrerade från början. I vissa fall kan^della föranleda att även annan myndighet än den som jag har ^angett fårsamordningsansvar. Överbefälhavaren har ettövergripande ansvar för ^försvarsinaktens utveckling och avvägning på lång sikt. För att tillgodose behov som finns avplanerin^g^ och samordning vid utveckling av informationssystem ^samlanskaffning och utnyttjande av ^ADB-utrustning för försvarsm^akten haröv^erbefälhav^aren ^utarbelei en informationssystem- och ^datakraflplan. Denbygger på ^ell regeringsbeslut . 1 planen ^h^tir överbefälhavaren sattupp mål för utbyggnaden av försvarets ^datiikrafl . Planen har legal till grund för myndigheternas programplaneroch anslagsframställningar. Försvarets ^ralionaliseringsinslilut har somfackmyndighet yttrat sig över överbefälhavarens plan. Vidare har institutet i försvarels^rationaliseringsplan ^slälll sammanoch ^bedömi bl. a. de större ^ADB-projekten. Min företrädare har tagit ställning ^lill hur långt vissa projekt fårutvecklas innan regeringen på nytt skall ha tillfälleatt ta ställning till en eventuell fortsatt utveckling. Jag anser allregeringen härigenom får möjlighet all i erforderlig omfattning styra^ulvecklingen av försvarsmaktens informationssystem och datakraft och i de falldär det är möjligt och lämpligt inordna den i samhällets totala^dalakraflstruklur. Eftersom^ADB-verksamheten är en viktigstödfunktion vid myndigheterna måste det, som jag har framhållit,ankomma på resp. myndighet ^atl själv bedöma ^behovel av ^ADB-syslem och vilkakrav som skall ställas på dessa. Myndigheterna bör också få ekonomiska resurserför ^atl utveckla informationssystem. Personal för systemkonstruktion ochprogrammering behöver ^däremoi inte finnas vid myndigheterna. Del väsentliga äratt utvecklingsarbetet genomförs så all erfarenhetsutbyte främjas och dubbelarbeteundviks. Om del dessutom ställs kravpå kostnadsläckning för beställda arbeten kommer ett ökat ^koslnadsmedvelande^atl uppnäs hos beställande myndigheter. ^Mol denna bakgrund har jag ^lidigareförordat all huvuddelen av försvarets systemutvecklingsresurser skall hållassamman som en ^inläkts^finansierad gemensam enhet vid försvarels datacentral. Den ^ADB-tekniskaförvaltningen, dvs. ansvaret för all vidta åtgärder så ^atl ^ell ^ADB-systemtekniskt och ekonomiskt uppfyller angivna krav. kan antingen laggas pä densystemansvariga myndigheten eller på ^driflmyndighe-^len. För egen del anserjag ^atl den ^ADB-tekniska förvaltningen har ^ell nära samband medsystemkonstruktionen och driften av systemen. Jag har därför tidigare förordatatt viss personal för ^ADB-teknisk förvaltning också bör ^Prop.1979/80:100 Bila^ga 7 Försvarsdepartementet 74 föras till en gemensam enhet vid försvaretsdatacentral. För vissa system som är baserade på mindre datorer kan det dockvara en fördel ^;itt förlägga del ^ADB-leknisk;i ^förvaltnings^tmsvaret till ^anv^iind^tirmyndigheten som då ocksåbör disponera personal for detta ändamål. Vid försvarets^myndigheler bör kompetensen för ^ADB-verksamhet i övrigt i princip endast omfatta personal för all la initiativtill och leda systemutvecklingsamt, i den mån driftansvaret har lagts på annan myndighet än försvarelsdatacentral, även personal för drift av systemen. När del gäller^tmsvarsfördelningen vid anskaffning och upphandling av ^ADB-ulruslning haröverbefälhavaren föreslagit ^atl del ansvar som försvarelsrationaliseringsinstitut nu har när det gäller alt samordna verksamhetengentemot statskontoret bör föras över ^lill försvarels materielverk och^slalskontoret. Jag är ^inle beredd alt nu la ställning ^lill överbefälhavarensförslag om en ändrad ansvarsfördelning inom försvarsmakten ulan vill först av^vaktaresultatet av ^ulredningen (B 1979:09) rörande samordning av anskaffningen avutrustning för automatisk dalabehandling. Jag vill i ^dellasammanhang ^ocksä beröra frågan om vilka ^ADB-system som måste vara ^idriftunder beredskap och krig och vilka krav detta ställer på drift och underhåll avsystemen. De resurser som finns i den egna organisationen kan normall utnyttjasför systemövervakning, rutinmässigt förebyggande underhåll och enklare^felavhjälpande underhåll. När det gäller större åtgärder måste antingenutrustningsleverantörer eller frislående underhållsleverantörer anlitas. Avdessa har utrustningsleverantörerna de ^Slörsia resurserna ochförutsättningarna för ^atl finna och avhjälpa fel. a. har^sarbarhelskommittén (Fö 1977:02) i sin lägesrapport - ADB och samhälletssårbarhet - konstaterat ett ^alll^slörre utlandsberoende hos ^utrusl-^ningsleveranlörerna. Jag anser del därförvara angelägel all kartlägga vilka resurser som finns tillgängliga i fred,under beredskap och i krig ^saml om dessa resurser är tillräckliga för all hålla i gång sådana system som ^måsle varai drift. I samband med ^atlkapitalfonderna upplöses kommer den nuvarande ordningen förförsvarets del, som innebär ^atl utgiftsramarna belastas med investeringar,^ränlor och avskrivningar, alt upphöra. Jag har därför, som jag återkommer tilli min ramberäkning, minskat utgiftsramen med ^ell belopp som ^moisvararkapitalkostnaderna. Det är dock enligt min mening angelägel att försvarelsinnehav av ^ADB-ulruslning kan redovisas. Jag avser föreslå regeringen allutfärda anvisningar som ålägger myndigheterna inom fjärde huvudtiteln all föra^ell ^invenlarieregister över sin ^ADB-ulruslning. Jag har vidare i minaberäkningar av anslagen för /81 utgått från att ^ADB-utrustningskall anskaff^as över berörda anslag. Enligt min mening är del ^ocksä angelägelall ^nyttjare av ^ADB-syslem betalar kostnaderna för den information som begärsfrån systemen. Detta är nödvändigt för ^atl få en fortlöpande kontroll av altinformationen är efterfrågad och värd sill pris. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 75 Överbefälhavaren har^föreslagil alt kapitalavgifter ^endasl las ut för viss del av den^ADB-utrustning som anskaffas för huvudprogrammen 4 och 5. Enligt min mening^måsle de beräknade kapitalkostnaderna beaktas när det övervägs all lösa enviss uppgift med hjälp av ADB. Kapitalkostnaderna beräknas därvid vid behov medledning av inventarieförteckningen. Därav följer all myndigheter i framlidenkan välja mellan att utnyttja försvarets datacentrals kapacitet eller självainom sina anslag avsätta medel för en investering i sådan utrustning. Enligt min mening börde ^ADB-syslem som är i drift eller planeras inom försvarsmakten i första handutnyt^tja försvarsmaktens ^ADB-ulruslning. Del åligger överbefälhavaren ^atlinom ramen för den övergripande ledning av informationssystemutvecklingen och^dalakrafluppbyggnaden som han utövar se till all myndigheternas anskaffningoch utnyttjande av datakraft sker så ^atl största möjliga ^effekl erhålls av deinvesteringar som görs. Det åligger vidare försvarels ^ralionaliseringsinslilutatt inför varje ^beslul om att föra in datorstödda informationssystem pröva omdelta är den ^bäsla lösningen eller om verksamheten kan bedrivas på ^elt annatoch mera rationellt sätt. Jag finner därmed inte någon anledning förorda ^atlersättning för kapitalkostnader betalas mellan myndigheter inomförsvarsmakten. ^Endasl i de fall där tjänster erbjuds kunder utanför försvaretbör kunderna betala ersättning för kapitalkostnader. Jag har mot denna bakgrundminskal de av myndigheterna begärda anslagen med de belopp som ^moisvararberäknade kapitalkostnader. Jag går därmed över till alt behandlapersonalfrågorna. Enligt min mening påverkar den anställda personalensarbetstillfredsställelse möjligheterna att lösa de uppgifter som har lagts påförsvarsmakten i fred. Jag vill understryka betydelsen av att den anställdapersonalen ges goda utvecklingsmöjligheter. Överbefälhavarens studier, somsyftar till en ökad vidareutbildningav civil personal, anser jag vara viktiga i ^detla sammanhang. Jag vill ocksåerinra om att vid 1977/beslutade om riktlinjer för enny befälsordning för det militära försvaret ^(prop. 1977/78:24, ^FöU1977/78:10, ^rskr 1977/78:179). Beslutet innebär ^aU den nya befälsordningenskall genomföras så ^atl den första omgången ^yrkesbefälsaspiranter skall kunnagå igenom officershögskolan . skall de under ca ^ellår ha genomfört sin grundutbildning som värnpliktiga tillsammans med övrigavärnpliktiga. De första ansökningarna om antagning som ^yrkesbefäls-^aspiranthar skett . Jag vill också erinraom att vid 1978/har beslutat ^(prop. 1977/78:185,^FöU 1978/79:1, ^rskr 1978/79:2) all kvinnor i princip skall få möjlighet attanställas som befäl inom det militära ^försvarei på samma villkor som män. I enförsta ^elapp öppnas huvuddelen av befattningarna för yrkesbefäl inom flygvapnetför kvinnor. Beredningen för det fortsalla arbetet om kvinnan i ^försvarei (Fö1975:01) har i uppdrag ^atl föreslå en fortsatt utveckling mot ^etl^könsobundet befälsyrke. 1979/80:100 Bilaga7 Försvarsdepartementet 76 Den nya befälsordningenoch reformen om möjligheten för kvinnor ^atl få anställning som befäl inom det militära ^försvarei skallgenomföras . 1 den första omgången ^yrkesbefälsaspiranter inomflygvapnet som går igenom officershögskolan skall därför ävenkunna ingå kvinnor som under aren 1980-1981frivilligt har genomgått en militär grundutbildning. Denna utbildning skall ha samma innehålloch längd som grundutbildningen enligt värnpliktslagen ^(1941^:967) avmotsvarande kategori värnpliktiga. Överbefälhavaren harlått i uppdrag av regeringen att inom försvarsmakten leda genomförandet av denny^a^ befälsordningen. Därvid skall reformen omanställning av kvinnor som befäl inom det militäraförsvaret genomföras som ett led i den ^ny;i ^bef^iilsordningen. 1977/78:24anmälde jag ^(s. 61) att utbildningen för den nya befälsordningen medför ökadekostnader och att en noggrann beräkning kan göras först når utbildningssystemet^m. har utformats i detalj. Inom myndigheterna pågar ett omfattande arbeteunder ^överbefälh^tivarens ledning för att genomföra den ny^a^ befälsordningen.Jag kan med tillfredsställelsekonstalera att arbetet med den nya reformen hitintillshar följt uppgjord^a^ tidsplaner. Jag beräknar därför alt de tider som jagtidigare har nämnt för att genomföra reformerna skall kunna hållas.Myndigheterna har i årets programplaner avsatt närmare 200 milj. kr. för altgenomföra den nya befälsordningen.