prop · G30354 · 1979-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1979/80:54 omförsöksverksamhet med lokala organ för specialreglerad förvaltning ikommunerna Regeringenföreslår att antaga det förslag som har upptagits i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås att lagen (1979:408) om vissa lokala organ i kommunernaändras så att kommunerna fr. o. m. kan bedriva försöksverksamhet medlokala organ även inom det specialreglerade området. Förslaget innebär attsådana förvaltnings- och verkställighetsuppgifter som enligt lag eller annanförfattning ankommer på de sociala nämnderna, hälsovårdsnämnden, skolstyrelsen,och trafiknämnden får överlämnas till lokala organ. Kommunernakommer enligt förslaget att kunna inrätta lokala organ med uppgifter inom olikaspecialreglerade områden. Sådana lokala organ kan ocksä fä uppgifter inom detkommunallagsreglerade området. 1 1979/80. 1979/80:54 2 Lag om ändring i lagen(1979:408) om vissa lokala organ i kommunerna Härigenom föreskrivsatt 1-5 §§ lagen (1979:408) om vissa lokala organ i kommunerna samtikraftträdandebestämmelsen till lagen skall ha nedan angivna lydelse. Kommunfullmäktigefår tillsätta institutionsstyrelser, distriktsnämnder, kommundelsråd och andralokala organ med uppgifter som anges i 2 §, även om annat följerav kommunallagen(1977:179). Kommunfullmäktigefår tillsätta institutionsstyrelser, distriktsnämnder, kommundelsråd och andralokala organ med uppgifter som anges i 2 §, även om annat följerav kommunallagen(1977:179) eller av annan förfallnlng. Om del i lag eller annan författningfinns en särskild beslämmelse om all en uppgift av ett vissl närmare angivetslag inte får handhas av elt lokalt organ, gäller dock den bestämmelsen. Ettlokalt organ kan ha till uppgift att för en del av kommunen eller för en ellerflera anläggningar handha förvaltning och verkställighet som kan handhas av eneller flera sådana nämnder som avses i 3 kap. 13 § andra stycket kommunallagen(1977:179). Bestämmelserna i 3-5 §§ gäller endast för lokala organ med sådanauppgifter. Ettlokalt organ kan ha till uppgift för en del av kommuneneller för en eller flera anläggningar handha förvaltning och verkställighetsom kan handhas av en eller flera sådana nämnder som avses i 3 kap. 13 § andrastycket kommunallagen (1977:179) Of/; 6f/? 2. för en del avkommunen handha förvaltning och verkstälUghel som enligt lag eUer annanförfatiniiig eller enligi en slatligföivallningsmyndighels beslut med stöd avförfallning ankommer på socialnämnden, barnavårdsnämnden, den kommunalanykler-helsnämnden, sociala centralnämnden, hälsovårdsnämnden, ,trafiknämnden och skolsiy- relsenoch som på grund av sin anknytning UU kommundelen och beskaffenhet i övrigtlämpar sigför handläggning i en lokalt organ. Om socialadistriktsnämnder enligt lagen (1970:296) om social centralnämnd m. m. finns ikommunen, får uppgifter som enligt lag eUer annan författning ankommer påsocial centralnämnd inte handhas av ett lokalt organ. Uppgiftersom avser stadigt reglerade tjänster får inte handhas av eU lokalt organ.Regeringen får meddela föreskrifter om undantagfrån vad som har sagts . 3§Fullmäktige bestämmer de lokala organens uppgifter och verksamhetsområden. Befogenhet som en stadigförvaltningsmyndighet med stöd av författning har lämnat tiU en nämnd somavses i 2 § första stycket 2 får överföras liU elt lokalt organ endasl omförvaltningsmyndigheten medger det. Förlokala organ gäller bestämmelserna i kommunallagen (1977: 179) om nämnd somavses i 3 kap. 13 § andra stycket nämnda lag med de undantag som framgår av 5 §denna lag. Förlokala organ som har uppgifter enbart enligt 2 första stycket 1 denna laggäller bestämmelserna i kommunallagen (1977:179) om nämnd som avses i 3 kap.13 § andra stycket nämnda lag med de undantag som framgår av 5 § första ochandra styckena denna lag. För lokala organ som haruppgifter enligt 2 § första stycket 2 skall vad i lag eller annan författningär föreskrivet om den särskilda nämnden gälla det lokala organet med deundantag som framgår av 5 #. 1979/80:54 4 5§Ett lokalt organ får väcka ärende hos fullmäktige endast om fullmäktige harföreskrivit det. Om ett lokalt organhandhar förvaltning och verkställighet inom ett uppgiftsområde som för kommuneni dess helhet ankommer på en annan nämnd än kommunstyrelsen, får fullmäktigeföreskriva att det lokala organet skall lämna sitt budgetförslag till nämndeninom tid som kommunstyrelsen har bestämt. Nämnden skall i sådant fall med egetyttrande överlämna det lokala organets budgetförslag till kommunstyrelsen. Ledamöler och suppleanter i lokala organ som har uppgifter enligt 2 försia stycket 2 väljs för den lid som fuUmäktige besiämmer. Ikraftträdandebestämmelsen Denna lag träder i kraft den 1 Denna lag träder i kraft den 1 . januari X9S0 och gäller liU ulgången av Dennalag träder i kraft . 1979/80:54 5 Mundebo, ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , ,Adelsohn. Propositionom försöksverksamhet med lokala organ för specialreglerad förvaltning ikommunerna Riksdagenantog förslaget i prop. 1978/79:181 till lag om vissa lokala organ ikommunerna (KU 1978/79:36, rskr 1978/79:361, SFS 1979:408). Lagen innebär attkommunerna får inrätta lokala organ med förvaltnings- ochverkställighetsuppgifter inom det kommunallagsreglerade området. Den är avförsökskaraktär och träder i kraft . Konstitutionsutskottetanförde i sitt betänkande med anledning av propositionen att de utredningarsom är nödvändiga för att kommunerna skall kunna inrätta lokala organ även pådet specialreglerade området bör bedrivas sä att regeringen kan lägga framförslag till i en proposition som kan behandlas . Riksdagengav regeringen till känna vad utskottet hade anfört. Den7 gav regeringen kommittén (Kn 1977:07) för vissakommunaldemokratiska frågor (kommunaldemokratiska kommittén) i uppdrag attskyndsamt utarbeta förslag till lagstiftning som gör det möjligt för kommunernaatt bedriva försöksverksamhet med lokala organ på det specialreglerade områdeti enlighet med beslut. överiämnade kommittén'betänkandet (Ds Kn 1979:11) Specialreglerade uppgifter för lokala organ i kommunerna.Kommittén föreslår att lagen om vissa lokala organ i kommunerna ändras så attdet blir möjligt för 'Direktören , ordförande, överförmyndaren , kommunalrådet , f.d. partisekreterarenGustaf Jonnergärd, kom munalrådet , kommunalrådet och kommunalkonsu lenten . Prop.1979/80:54 6 kommunernaatt fr. o. m. bedriva försöksverksamhet med lokala organ även inom detspecialreglerade området. Förslaget omfattar sådan verksamhet som enligt lageller annan författning ankommer på socialnämnden, barnavårdsnämnden,nykterhetsnämnden, sociala centralnämnden, hälsovårdsnämnden, ,trafiknämnden och skolstyrelsen. Förslaget utgår frän principen att kommunernabörges största möjliga frihet att anpassa sin organisation och sinaarbetsformer efter de lokala önskemålen. Enligt förslaget är detkommunfullmäktige som bestämmer om och i vilken omfattning försöksverksamhetmed lokala organ skall förekomma. Jagavser att nu ta upp frågan om lagstiftning på gmndval av kommitténs förslag. 1detta ärende har samråd ägt rum med cheferna för social-, kommunikations-,utbildnings- och bostadsdepartementen samt med statsråden , Mogård ochDanell. Ifråga om nuvarande förhållanden och den närmare innebörden av kommitténsförslag lär jag hänvisa till betänkandet, vilket bör fogas som bilaga tillprotokollet i detta ärende. 2Åtgärder för att fördjupa den kommunala demokratin Behovetav att vidga medborgarnas medverkan i den kommunala verksamheten och stärkadel lokala inflytandet har alltmer uppmärksammats. Detta har skett mot bakgrundav att villkoren för den kommunala demokratin i hög grad har förändrats underde , bl. a. genom kommunindelningsreformen. Under denna tidhar statsmakterna vidtagit ett flertal åtgärder för att fördjupa den kommunalademokratin. Redanår 1963 angav chefen för i direktiven tillkommunalrättskommittén att det kunde vara av intresse att undersöka omdelegationsrätten kunde vidgas för att lokala intressen bättre skulle kunna tastill vara. avlämnade kommittén betänkandet (SOU 1965:6) Den kommunalasjälvstyrelsens lokala förankring. Kommittén avvisade tanken pä att i väsentligmän utvidga den rätt som redan fanns att decentralisera beslutanderätten inomden kommunala verksamheten. Den inskränkte sig till att föreslå att det skullebli möjligt att delegera beslutanderätt även till suppleanter. Kommitténhänvisade till möjligheten att låta lokala synpunkter komma till tals vidberedningen av ärendena. Remissinstanserna delade praktiskt taget genomgåendekommitténs bedömning. Kommitténs förslag genomfördes (prop. 1967:28, KU1967:32, rskr 1967:285). 1 propositionen anfördes att man i stället för längregående lagstiftningsåtgärder fick lita till att kommunerna sä längt det varlämpligt och möjligt i varje kommun utnyttjade de vägar som inom ramen förgällande lagstiftning fanns att låta Prop.1979/80:54 7 lokalaopinioner komma till tals eller låta lokala intressen och lokal sakkunskap blirepresenterade. Utvecklingen borde enligt propositionen följas noga också ifortsättningen. Någon erinran mot detta uttalande gjordes inte under riksdagsbehandlingen. Under de närmast följandeåren begärdes i flera riksdagsmotioner utredning om inrättande avkommundelsråd och andra åtgärder i syfte att stärka den kommunalasjälvstyrelsens lokala och medborgeriiga förankring. Motionerna avslogs år 1969under hänvisning till att förberedelser fören översyn av den kommunalademokratin hade påbörjats (KU 1969:38). 2.2Utredningen om den kommunala demokratin Den20 tillsattes utredningen om den kommunala demokratin med uppgift attbehandla bl. a. frågan om åtgärder för att förstärka den kommunalasjälvstyrelsens lokala förankring. 1 direktiven anfördes bl. a. att utredningenborde undersöka vilka åtgärder som kommunerna i detta syfte hade vidtagit inomramen för gällande lagstiftning och överväga vilka motiv som kunde anföras förandra typer av åtgärder. avlämnadeutredningen betänkandet (SOU 1975:41) demokrati. Utredningen menadeatt den möjlighet som främst bör prövas när det gäller att förbättra den lokalaförankringen är att söka engagera flera kommuninvånare i de kommunala frågornagenom de politiska partierna och andra folkrörelser. var utredningenpositiv till att man prövade lokala organ i olika former. Mera tveksam varutredningen till om omröstningar och opinionsundersökningar kunde förenas medden representativa demokratin. Utredningenföreslog att kommundelsorganen skulle vara frivilliga och att kommunerna självaskulle fä bestämma arbetsformerna för organen. Enligt utredningen framstod detsom önskvärt att kommunerna i så stor utsträckning som möjligt själva fickbestämma om arbetsuppgifter, områdesindelning, antal ledamöter osv.Utredningen ansåg att kommundelsorganen borde ges ökade uppgifter och resurseri förhållande till vad som tidigare vanligen hade varit fallet. Kommunernaborde ges rätt att i ett reglemente ange att kommundelsorganen skulle kunnaväcka frågor i kommunfullmäktige. Ledamöterna borde enligt utredningen liksomtidigare väljas av kommunfullmäktige. Vidare rekommenderade utredningen attkommunerna i reglementet angav att yttrande från kommundelsorganen skulleinhämtas i vissa frågor. Utredningen rekommenderade också att kommundelsorganenskulle utarbeta kommundelsrapporter . Praktiskttaget alla remissinstanser delade demokratiutredningens mening attkommundelsorganen borde vara frivilliga och att kommunerna själva bordebestämma arbetsformerna. Remissbilden i övrigt var mer splittrad än i flertaletandra frågor som utredningen behandlade. Flertalet remissinstanser tillstyrktefortsatt försöksverksamhet, men i övrigt delade sig remissopinionen. 1979/80:54 8 1975/76:187 demokrati, ny kommunallag m. m. betonadeföredraganden partiernas och andra folkrörelsers betydelse för den lokalaförankringen. 1 likhet med en bred majoritet av remissinstanserna delade hanutredningens uppfattning att kommunernas försök med lokala organ bordefortsätta. Erfarenheterna av de lokala organ som dittills hade förekommit varenligt utredningens undersökningar inte så entydiga att några definitivaslutsatser kunde dras av dem. Enligt föredragandens mening talade övervägandeskäl för att kommunerna gavs så stor frihet som möjligt atl pröva olika typerav lokala organ. Konstitutionsutskottetinstämde i allmänna ordalag i vad föredraganden hade anfört om en förstärkningav den lokala förankringen genom de politiska partierna och andra folkrörelser.1 huvudsak godtog utskottet även föredragandens uttalanden om lokala organ (KU1976/77:25). När det gäller de s. k. kommundelsråden anförde emellertidutskottet följande. Attundanröja de begränsningar som gäller rörande kommundelsor-ganenskompetens och valförfarandet aktualiserar flera problem av praktisk ochprincipiell innebörd som, enligt utskottets mening, måste övervägasytteriigare, innan beslut kan fattas därom. Särskilt bör undersökas möjligheternaatt ge de kommuner som önskar det rätt att inrätta direktvalda kommundelsorganmed beslutande och verkställande uppgifter. En sådan möjlighet för kommunernaatt fakultativt inrätta kommundelsorgan stämmer bäst överens med utskottetsallmänna inställning att kommunerna bör ges största möjliga frihet att självabesluta om sin organisation. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om attdet också i regeringsförklaringen framhålls att kommunerna skall gesmöjligheter att inrätta distriktsnämnder och direktvalda kommundelsråd. Genombeslut bemyndigade regeringen chefen för kommundepartementetatt tillkalla en kommitté för fortsatt utredning av vissa kommunaldemokratiskafrågor (kommunaldemokratiska kommittén). Av direktiven (Dir. 1977:96) framgåratt kommittén skall överväga reformer som kan stärka medborgarinflytandet ikommuner och landstingskommuner. Kommittén skall undersöka förutsättningarnaför olika organisationsformer när det gäller den lokala förankringen.Uppdraget omfattar såväl kommundelsorgan som institutionsstyrelser ochdistriktsnämnder. Enligt direktiven skall kommittén överväga om lokala organkan inrättas på både det oreglerade och det specialreglerade området. Förslagenbör utgå från principen att lagstiftningen skall ge kommunerna största möjligafrihet att anpassa sin organisation och sina arbetsformer till de lokalaönskemålen. Det bör alltså, sägs det i direktiven, inte bli fråga om attföreskriva en viss organisation. 1direktiven berörs även frägan om direktvalda kommundelsorgan. Prop.1979/80:54 9 Kommitténskall ta upp denna fråga till noggrann prövning och utarbeta förslag tilllösningar. Arbetet bör enligt direktiven syfta till att de kommuner som såönskar skall kunna inrätta direktvalda kommundelsorgan under mandatperioden1980-1982. 2.5 Lagenom vissa lokala organ i kommunerna Våren1979 tog regeringen i prop. 1978/79:181 upp frågan om en provisorisklagstiftning om lokala organ i kommunerna. Krav på sådan lagstiftning hadeförts fram i motioner till (mot. 1978/79:675,814, 1108). I propositionen föreslogsen lag om vissa lokala organ i kommunerna. Lagen innebäratt kommundelsråd ifortsättningen kan handha förvaltnings-och verkställighetsuppgifter inom detkommunallagsreglerade området. Kommunerna ges också rätt att inrättadistriktsnämnder för sådana uppgifter. Institutionsstyrelser skall kunnatillsättas för förvaltning och verkställighet i frågor som rör en eller fleraanläggningar. Lagstiftningen, som är av försökskaraktär, är utformad så attkommunerna ges största möjliga frihet att själva besluta om organisation ochverksamhetsformer. Enligt propositionen är detangeläget att praktiska förutsättningar skapas fören vidgad försöksverksamhetmed lokala förvaltningsorgan. bör därför, anförföredraganden, inom ramen för den nya lagen bedriva ett utredningsarbete isyfte att underlätta för kommunerna att snabbt starta en försöksverksamhet.Kommittén bör också enligt propositionen utvärdera den försöksverksamhet somkan komma att bedrivas med stöd av den nya lagen. Riksdagengodkände förslagen i propositionen (KU 1978/79:36, rskr 1978/79:361). Lagen(1979:408) om vissa lokala organ i kommunerna träder i kraft den 1 januari1980. 2.6 Utredningom lokala organ med specialreglerade uppgifter Vidbehandlingen av prop. 1978/79:181 ansåg att reformenborde syfta längre än vad som hade föreslagits i propositionen. Utskottetanförde (KU 1978/79:36) att en reform som inte omfattar även detspecialreglerade området är alltför begränsad. Det är därför viktigt att ettutredningsarbete kommer till stånd som syftar till en vidgning av området förförsöksverksamheten. Enligt utskottet finns exempel på att kommuner redan nuförbereder ansökningar om tillstånd att pröva en form av lokalorgan även inomdet specialreglerade området. Det är, anförde utskottet, väsentligt att sådanaförsök påbörjas och får ingå i den utvärdering som kommunaldemokratiskakommittén har att göra. Utskottet delade den uppfattning som kommit tilluttryck i ett yttrande från , nämligen att deutredningar som är nödvändiga för att kommunerna skall kunna inrätta Prop.1979/80:54 10 lokalaorgan även på det specialreglerade området bör bedrivas så att regeringen kanlägga fram förslag till i en proposition som kan behandlas underhösten 1979. gav regeringen till känna vad utskottet hade anfört omförsöksverksamhet med lokala organ inom del specialreglerade området (rskr1978/79:361). 1beslut uppdrog regeringen åt kommunaldemokratiska kommittén attskyndsamt utarbeta förslag till lagstiftning som möjligt för kommunernaatt fr. o. m. bedriva försöksverksamhet med lokala organ på detspecialreglerade området i enlighet med riksdagsbeslutet. Kommitténs uppdragutvidgades ytteriigare genom tilläggsdirektiv (Dir. 1979:68).De nya uppgifterna avser främst de förtroendevaldas arbetsfömtsättningar.Kommittén fick också i uppdrag att i samarbete med kommunförbundet utarbetaförslag till modeller för hur lokala organ enligt propositionen om lokala organskall kunna inrättas. Föredraganden anför i tilläggsdirektiven vidare attmöjlighet till förvaltning genom lokala organ bör öppnas genompermanent lagstiftning för hela den kommunala och landstingskommunalaverksamheten. Kommittén bör lämna förslag på detta område i enlighet med sinatidigare direktiv. En möjlighet som enligt föredraganden bör övervägas särskiltär att inrätta lokala organ med sådana uppgifter från både detkommunallagsreglerade och det specialreglerade området som har ett klartsamband med varandra. Det är fallet med t. ex. kultur-, fritids-, skol- ochsocialområdet. 3 Föredragandens överväganden 3.1 Allmänna synpunkter Denkommunala självstyrelsen är en av grunderna för den svenska folkstyrelsen.Genom kommuner och landstingskommuner har medborgarna tillförsäkrats rättenatt lokalt besluta om gemensamma angelägenheter. Denna rätt som har långtradition ärinskriveniregeringsformend kap. 1 och 7§§). Genombeskattningsrätten och ökade statliga bidrag har den kommunala verksamhetenkunnat utvidgas till allt fler områden i enlighet med kommuninvånarnasönskemål och behov. Genom den kommunala självstyrelsen har demokratins idé ommänniskornas inflytande över samhällsutvecklingen förverkligats i vidomfattning. Kommunerna är enligt min mening de organ i samhället som har debästa möjligheterna att på lokal nivå bedöma vilka åtgärder som behöver vidtasför att tillgodose de enskilda människornas behov och önskemål. Devalda representanterna har på medborgarnas uppdrag ansvaret för handläggningenav de gemensamma angelägenheterna. Det politiska ansvaret utkrävs i de allmännavalen. Effektiviteten i systemet beror ytterst Prop.1979/80:54 11 påpartiernas förmåga att forma och genomföra en politik som stämmer överens medmedborgarnas önskningar. När det gäller att förankra kommunalpolitiken i debreda folklagren spelar även folkrörelserna en central roll i enlighet med dendemokratiska tradition som finns i vårt land. Denkommunala självstyrelsen och den kommunala demokratin har en mycket starkställning i . 1 få länder har de kommunala organen så vidsträcktabefogenheter och det kommunala arbetet en sådan bredd och ett sådant djup somhär. Den omvandling som det svenska samhället i sin helhet har genomgått harförändrat även självstyrelsens arbetsformer. Styrkan i värsjälvstyrelsetradition ligger inte minst i att arbetsformerna successivt kunnatanpassas till nya förhållanden. 3.1.2Förändrade förutsättningar för den kommunala demokratin Underde senaste årtiondena har förutsättningarna för den kommunala demokratinförändrats. Enmedveten strävan, varom bred politisk enighet rått både på riksplanet ochlokalt, har varit att i takt med den snabba samhällsutvecklingen lägga nyauppgifter på kommunerna och landstingskommunerna. Dessa har också själva tagitpå sig nya uppgifter och successivt byggt ut den kommunala samhällsservicen.Medborgarnas krav pä social trygghet, utbildning och service av annatslag har medfört att den kommunala och landstingskommunala verksamhetenfortlöpande har utvidgats. Detta har i sin tur ställt allt större krav påkommunernas och landstingskommunernas resurser. Den kommunala ochlandstingskommunala verksamheten har ökat särskilt snabbt underefterkrigstiden. Att bevara och bygga ut den kommunala självstyrelsen arenligt min mening ett viktigt led i arbetet på att fördjupa demokratin. Genomatt kommunerna har getts en aktiv roll i reformarbetet har samhällsverksamhetenfått en starkare lokal förankring i värt land än i många andra länder. Dennaallt större decentralisering till lokal nivå är en utveckling som främjarmedborgarinflytandet. Denya och större kommunerna, som skapats genom kommunindelningsreformen, har iregel betydande ekonomiska och personella resurser. De är därigenom väl ägnadeatt ta på sig viktiga samhällsuppgifter. Den djupgående omvandlingen avkommunerna har emellertid tillsammans med andra utvecklingstendenser isamhället inneburit betydande nackdelar ur kommunaldemokratisksynvinkel. Den kommunala verksamheten har föriorat något av sin direkta lokalaanknytning. Detta gäller särskilt de nybildade kommuner som har stor befolkningeller stor yta. Antalet förtroendeuppdrag har minskat kraftigt. Detta har letttill ett större avstånd mellan väljare och valda. Föratt skapa ytterligare underiag för framtida reformer i syfte att ökamedborgarnas inflytande har på regeringens förslag (prop. 1978/79:61, KU 1978/79:17, rskr 1978/79:79) beslutat att kommunindelningsre- 1979/80:54 12 formenskonsekvenser i skilda hänseenden skall utvärderas. är i administrativt avseende ansvarig för det forskningsarbete sombedrivs på området. Forskarna har lämnat en första rapport (Ds Kn 1979:12) Denkommunala självstyrelsen, en utvärdering av kommunindelningsreformen. Tillde andra förändringar som har påverkat den kommunala demokratins villkor höratt den tid som kan avsättas för politiskt arbete för många människor tenderaratt bli alltmer knapp. Svårigheterna att kombinera förtroendeuppdrag med andraåtaganden är därför stora. Undersökningar visar att vissa grupper ärunderrepresenlerade bland de förtroendevalda. De förtroendevaldasarbetsuppgifter har blivit mer komplicerade och tidskrävande. Antaletkommunala nämnder har reducerats genomsammanslagningar. Detta har i någon mån motverkats av att nya nämndertillkommit. Som jag har nämnt förut gav den dåvarande regeringen i slutet avjuni 1979 genom tilläggsdirektiv kommunaldemokratiska kommittén i uppdrag attöverväga frågan om de förtroendevaldas arbetssitution (Dir. 1979:68). Engrundläggande princip kommunallagsreform (prop. 1975/76:187, prop.1976/77:1, KU 1976/77:25, rskr 1976/77:148) var att lagstiftningen skulle göradet möjligt för kommunerna att i betydande utsträckning utforma sinorganisation på det sätt som de själva finner lämpligt. Jag anser att detta ären väsentlig inriktning som skapar vidare möjligheteratt utvecklamedborgarinflytandet. (Kn 1976:06) skall göra en samladöversyn av statens tillsyns- och kontrollfunktioner gentemot kommunerna ochlandstingskommunerna. Detta arbete är av stor betydelse när det gäller attstärka den kommunala självstyrelsen. Kommittén avser att lämna sittslutbetänkande .