prop · G303150 · 1979-12-31 00:00:00 — 8,(1 -4,5 -1,5 -3,0 därav: livsmedels- och -46,5 2.1.5 Till internalionell verksamhel Utlåning och andra finansiella Iransaklioner därav: industripoliliska åtgärder 0,0 -5,0 Redovisningen i tabell 9; I skiljer sig gentemoi bådenationalräkenskaperna och budgeldepartementets beräkningar ibudgetpropositionen. a. en annorlunda periodicering avskatteinkomsterna överensstämmer ej budgetsaldot med vad som redovisas inalionalräkenskaperna. Budgetsaldot överensstämmer däremot i stort sett medbudgeldepartemenlets beräkningar. Nivän på såväl inkomsler som utgifler liggeremellerlid betydligt högre i budgeldepartementets beräkningar genom atlsocialförsäkringsseklorn exkl. AP-fonden finns med både inkomst ochulgiftssidan. Källor: Ekonomidepartementet, konjunkturinslilutel,och . Inbetalningarna av mervärdeskatt, som svarat för ungegärhälften av de statliga indirekta skatterna, beräknas öka 1979 och med18% 1980. Inbetalningarna av mervärdeskatt sammanhänger med den privatakonsumtionens utveckling. Av betydelse för de indirekta skatteinkomsternasutveckling är vidare de punktskattehöjningar som beslutatgenomföra och . Sålunda höjdes sprit- ochtobaksskatten . Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 159 m. m. med I öre för elenergi och 45kr. per m"* för olja. För bensin var höjningen per liter. Fördieseldrivna fordon höjdes kilometerskatlen i molsvarande män. Dessutom höjdesfordonsskalten för vissa fordon. Höjningarna av fordonsskallen och kilometerskatlenkunde dock av praktiska skäl träda i kraft först den I februari 1980.Sammanlaget innebär dessa punktskattehöjningar ökade statsinkomster på ca 4,5miljarder kr, per är. Mot bakgrund av bl.a. dessa punktskaltehöjningar väntasslalens inkomsler från indirekt skatt öka i betydligt snabbare takt under 1980jämfört . Totalt sett beräknas ökningen uppgå till 1979-1980mot 1978-1979. Statens övriga inkomster kalkyleras minska 1980. Dettasammanhänger med en omläggning av bokföringen av de statliga myndigheternasarbetsgivaravgifter (exkl. avgiften för ATP). Dessa avgifter har tidigareöverförts till socialförsäkringssektorn först ijuni året efter avgiftsåret. skall dessa överföringar ske löpande, vilket innebär att 1980kommer att belastas dels med avgifterna och dels med avgifterna förandra . Budget-tekniskt redovisas detta som en minskad inkomst förstaten. minskar emellertid på utgiftssidan statens bidrag lillsocialförsäkringssektorn, beroende på att statsbidraget till folkpensioneringskontotreduceras i samma mån som de statliga myndighelernas avgifter ökar. Sammantaget beräknas statens inkomster öka från1978 till 1979. väntas statsinkomsterna öka i nägot snabbare takt,i det lägre löneallernativet. Med den snabbare ökningen avskatteunderlaget i det högre lönealternalivet skulle statsinkomsterna öka medungefär . Statensutgifter väntas fortsätta att växa i snabbare takt än inkomsterna. Ökningen itransferingarna till hushåUen beror främst på ökningar i utbetalningar avbidragsförskott och sludiebidrag samt på de höjningar av del allmännabarnbidraget som genomförts både 1979 och 1980, Fr, o, m. den 1 januari 1979höjdes barnbidraget med , per barn och år. höjdes det statligabostadsbidraget med . per barn och är. Fr, o, m, den 1 januari 1980höjdes barnbidraget med , lill . per barn och år. Totalt settberäknas de statliga transfereringarna till hushållen öka med 12,1978-1979och 10,1979-1980, Transfereringarna tUl företag inkluderar i enlighet mednationalräkenskapernas principer livsmedelssubventioner och räntebidrag tillbostäder. Ränle- och livsmedelssubventionerna beräknas uppgå till ca8,,, en ökning , Som transferering lill företag räknasvidare bl, a. lagerstöd, presstöd, transportstöd, bidrag till SJ för ickelönsamma järnvägar och stöd till energibesparande investeringar. Det somframför alll förklarar den starka ökningen av transfereringarna lill företagssektornunder senare år är emellertid de särskilda industripolitiska satsnin- 1979/80:150 160 Tabell 9:2 Industripolitiska åtgärder 1976-1980 Statliga förelag omfaUar i huvudsak företag inomStatsföretag, l.ex. Aa/tor.-Budgeldepartemenlet, industridepartementet ochriksrevisionsverket. garna på varvsindusirin, stålindustrin, skogsindustrin m,fl, branscher. Till stor del har ocksä de industripolitiska insatserna utgått iform av lån och aktieteckning. Denna del redovisas i labell 9: I under postenutlåning och andra finansiella transaktioner. Som framgår av tabell 9: 2 uppgår genomförda ellerbeslutade industripolitiska åtgärder fr, o. m. 1976 lill drygt 25 i. iljarderkr., varav i form av transfereringar och resten som lån ochaktieteckning. avser satsningar på varvsindustrinunder perioden 1980. Merparten av de industripolitiska åtgärder somriklas till skogsindustrin och stålindustrin har utgått i form av lån ochaktieteckning. Utbetalningarna ökade kraftigt , då insatsernaberäknas ha uppgått till . minskar deindustripolitiska insatserna påtagligt. Transfereringarna till internationell verksamhet ulgörshuvudsakligen av gåvodelen i u-landsbiståndet. beräknas gåvobiståndetuppgå till ea . Inkl. krediter till utvecklingsländer beräknasu-landsbiståndet 1979 uppgå lill . Ränteutgifterna påstatsskulden ökar f, n, mycket snabbt till följd av de snabbt ökande underskotteni statsbudgeien och väntas nä upp till . Den statliga konsumtionen beräknas öka med 12,5 resp. ilöpande priser 1978-1979 resp. 1979-1980. I volym motsvarar detla en ökning påca 2,. Uppgången förklaras till viss del av en tillfällig expansionav de mililära utgifterna för varaktiga varor. Den statliga sysselsättningenberäknas ha ökat med 6500 personer , vilket är en dämpning jämförtmed . väntas den statliga sysselsättningsökningen dämpasytterligare till ca 4 000 personer. Volymmässigt förutses den statligakonsumtionen 1980 ligga på i storl sett samma nivå som 1979, Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 161 Invesieringsverksuinheien inom de slalliga myndigheternabeskrivs närmare i kapitel 7. Efter en måulig volymlillväxl 1979 väntas deslalliga myndigheternas invesleringar minska med 1980. främsl lill följdav minskat statligt vägbyggande. lill 1979 skulle därmed statens budgetunderskottha ökal med . och uppgå lill . 1979.Under 1980 beräknas budgetunderskollel öka ytterligare något, men försämringenblir inte lika kraftig som . Sålunda vänlas del slatligabudgetunderskottet uppgå till ca . i alternativet med lägreutfall i avtalsförhandlingarna. Vid det högre löneallernalivel beräknasbudgelunderskottet uppgå lili . Stålens egen ullåning - bl.a. i industripoliiiski syfle -och övriga finansiella transaktioner har ökal kraftigt under 1978 och 1979.Trols minskade industripoliliska lån blir ökningen av de finansiella transaktionernakraftig även . Orsaken är forlsaila ökningar på bl.a.bostadslänefonden saml en slark ökning av rörliga krediter för finansiering avstatliga oljeinköp. Försämringen av statens finansiella sparande skulle därmedfrån 1979 till 1980 bli ca . Ijuni 1978 träffades en överenskommelse mellan regeringenoch de båda kommunförbunden om atl riktpunkten för den kommunala konsumtionensvolymökning bör vara 1979 och 1980. Inom denna ram skulle utbyggnadenav barnomsorg, äldrevård och långtidssjukvård priorileras. Som en följd avöverenskommelsen lämnade siaten ell särskilt bidrag lill primärkommuner ochlandsling 1979 om ca 980 milj. kr. har beslulal om en reformering avskalleutjämningssyslemel. Beslutet innebären kraftig utbyggnad avskalleutjämningen med början 1980. Del nya systemet lar slörre hänsyn lillolikheterna mellan enskilda kommuner och beaklar bl.a. ålderssammansättningensinverkan på kosinaderna. Vidare innebar beslulel en ökad enhellighel mellankommunerna vad gäller bostadstilläggen till pensionärerna, atl vissaspecialdestinerade statsbidrag avvecklas, saml all staten överiar kostnadernaför bidragsförskotten. Staten har den övertagit det finansiellaansvarei för de skyddade verkstäderna, vilka hiuills har drivits av landslingenoch vissa primärkommuner. Regionala stiftelser har bildats med staten och landslingensom huvudmän. Närmare 25 000 kommunall anslällda berörs. I de beräkningar överden kommunala seklorns konsumlion, inkomster oeh utgifter som redovisas i dennanationalbudget har dessa stiftelser i sin helhet hänförts till den kommunalasektorn även 1980. har statistiska centralbyrånunder genomfört en enkät till kommunerna avseende de kommunalainkomsterna 11 1979/80. 1979/80: 150 162 och utgifterna och 1980. Enkäten har legal lill grundför den bedömning av den kommunala seklorns utveckling som redovisas i labell9: 3. Vad gäller skatter och slalsbidrag bygger redovisningen påuppgifter från riksrevisionsverkei oeh budgeldepartemenlet. Uppgifterna för1978 och 1979 överensstämmer med nalionalräkenskaperna. Skatteinkomsterna kommer 1980 all öka med . Denhöjning av inläktsschablonen vid beskaltning av småhus som genomfördes den Ijanuari 1978 får effekt på kommunernas skatteinkomster . Effeklen kanuppskattas till ca I % av skalleinkomsterna för vardera ,motsvarande 700 milj. kr. Den kommunala utdebiteringen höjdes den 1 januari1980 med . Statsbidragen förutses öka kraftigt , fiämstberoende på utbyggnaden av skatieuljämningssystemel. Ökningen av de lolalaslalsbidragen uppskattas till . Bland de speciella statsbidragen ökarstatsbidragen till barnomsorgen särskilt kraftigl. Statsbidragen motsvararsammantagna av de kommunala utgifterna. Kommunernas övriga inkomster har vuxitsnabbare än statsbidragen och skatterna. a. med atlränteinkomsterna ökat betydligt som följd av dels kommunernas myckel godalikviditet, dels den höjda räntenivån. Ränteinkomsterna förutses uppgåtill ca . Sammantaget beräknas kommunernas inkomsteröka med närmare13% 1980, vilket innebär en någol snabbare ökning än 1979. De samlade utgifterna väntas öka med ,ungefär samma ökningstakt som 1979. Transfereringsutgifterna ökar nägot snabbareän under de närmast föregående åren. Denna utveckling är helt hänförlig till deökade ränteutgifterna som följl av de höjda uppläningsrän-torna. Övrigatransfereringsutgifter ökar i stället långsammare . Den kommunala konsumtionen har de senasle åren expanderatmycket snabbi. Anlalel anställda i den kommunala sektorn ökade sålunda mednärmare . ökade sysselsättningen med ca50 000 personer och beräknas 1980 passera 1 000000 personer. Konsumtionenberäknas ha ökat med 4,i volym . förutses en viss dämpning av konsumtionensökningslakt. Den bedömning av utvecklingen på arbetsmarknaden som redovisas ikapitel 5 innebär att behovet av kommunala beredskapsarbeten kommer atl varamindre än . Eftersom dessa arbelen ökade något iomfattning innebär detta ett omslag i effekten pä den kommunalakonsumtionen. Omslaget kan uppskattas till 0,av konsumtionsvolymen ineddragande riktning. Lägel på arbetsmarknaden kan även i övrigt komma att verkadämpande på den kommunala expansionen. Den höga efterfrågan på arbetskraft somförutses gälla torde göra det betydligt svårare för kommunerna Tabell 9:3 Kommunernas inkomster och utgifter 19781980 Exkl. kommunala akliebolag och slifielser I4 6,S0 2.4 av mark- och Finansielllsparande enligi nalionalräkenskaperna (1-2) Anm. Allmänna slalsbidrag omfattar skalleborlfallsbidrag.skalteutjämningsbidrag, särskilt bidrag till kommunerna samt generelll bidraglill kommuner och landsling 1978. Speciella slalsbidrag ulgår till bestämdaverksamhetsområden. Källor: Ekonomidepartementet, konjunklurinslilulel,riksrevisionsverkei och slaslistiska cenlralbyrån. atl förverkliga en lika slor personalökning somunder 1979. Den toiala kommunala konsumlionsvolymen beräknas sålunda öka med ca4 % . Det bör understrykas all dessa bedömningar självfalletär mycket osäkra. Detla belyses av de uppgifler från primärkommunerna ochlandslingen om vilken konsumtionsökning som kan förväntas mot bakgrund avbudgeterna. Dessa uppgifter tyder på en snabbare volymökning, 4,5 ä 1980. De kommunala myndigheternas och affärsverkens investeringarberäknas öka med i volym 1980. Landstingens investeringsutveckling ärbetydligt mer expansiv än den som uppvisas av primärkommunerna. En närmareredogörelse för kommunernas investeringar lämnas i kapitel 7. De redovisade beräkningarna över kommunernas inkomster ochulgifter pekar på ett betydande inkomstöverskolt . Det beräknas sålundauppgå lill ca . Den kommunala sektorns ekonomiska situationbetecknas som mycket god, inte minsl med hänsyn till att de båda närmast föregåendeåren lämnade ännu slörre överskott. 1979/80:150 164 Beräkningarna bygger på de anlaganden om löneroch priser som redovisas i kapilel 6. vilka innebär löneökningar om drygt 7%oeh prisökningar om 1980. Om priser och löner i stället ulvecklasenligt det högre alternalivel blir den kommunala seklorns finansiella sparandelägre. Del bör vidare framhållas att beräkningarna gäller hela den kommunalaseklorn. Enskilda primärkommuner och landsling kan få uppleva underskott i sinverksamhet samiidigi som summan av de kommunala verksamhelerna ger överskoll.Utvecklingen kan också skilja sig ål mellan den primärkommunala ochlandslingskommunala seklorn. Socialförsäkringsseklorn är egentligen inle en självständigekonomisk delsektor. Den är snarare en statistisk konstruktion som svarar molinlernalionell praxis. Socialförsäkringssektorn består av ett antalförsäkringsformer inom det sociala områdel. Sektorn omfattar allmänsjukförsäkring, föräldraförsäkring, arbetsskadeförsäkring,arbetslöshetsförsäkring, folkpensionering inkl. kommunala bostadstillägg tillfolkpensionärer, allmän tilläggspensionering, delpensionsförsäkring, frivilligpensionsförsäkring, lönegarantifond' och sjöfolkspensionering'. Alla dessaförsäkringar finansieras hell eller delvis med avgifter. Arbelsgivarna svararför den övervägande delen av avgifterna. Sjukförsäkringen,föräldraförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen och folkpensionernafinansieras ocksä i betydande utsträckning över slatsbudgelen. Förbostadstilläggen till folkpensionärer bär dock kommunerna i huvudsakkostnadsansvaret. Pensionsuibetalningarna utgör av detransfereringar till hushåll som redovisas i tabell 9: 4. De beräknas öka meddrygl . Bakom denna ökning ligger, vid sidan avkompensation för prisstegringar, de förbättringar av pensionsförmånerna somriksdagen redan har beslutat om och den successiva ökningen av anlalelpensionärer med ATP. Folkpensionens grundbelopp är för ensamstående avbasbeloppet och för pensionärspar . Basbeloppet är 14 900 kr.De folkpensionärer som saknar ATP eller har låga ATP-belopp är garanterade enårlig slandardökning på genom åriiga ökningar av pensionstillskotten.Pensionstillskotten är f, n, av basbeloppet och höjs den till41%. har det varit möjligt för anställda mellan60 och alt ta ut delpension. Vid en reducering av arbetstiden täckerdelpensionsförsäkringen av inkomstbortfallet. Denna möjlighet har kommitalt utnyttjas av ett stort och snabbt ökande antal personer, hade ' Enligi den ändring av sektorns definiiion somstatistiska cenlralbyrån genomförde i seplember 1978. Tabell9:4 Socialförsäkringseklorns inkomster och utgifter 19781980 Löpande priser 1 Inkomster 80 101 88210 103950 10,0 18,0 1.1 Avgifier 56442 62620 73 840 11,0 18,0 1.2 Bidrag frän Slal och kommun 13519 13620 16260 0.5 19.5 1.3 Ränteinkomster 10140 11970 13 850 18,0 15,5 2 Utgifter 65004 73230 85680 12,5 17,0 2.1 Transfereringarlill hushällen 6(417 69210 807(0 12,5 16,5 2.2 Övrigairansfereringar 1520 17.30 2 370 14,0 37,0 2.3 Konsumlion m.m. 2067 2290 2600 11,0 13.5 15097 14980 18270 -1,0 22,0 Källor: Ekonomideparlemenll, konjunklurinslilulel ochsiaiisiiska cenlralbyrån. drygt 52000 personer delpension. De allra flestadelpensionärer arbetar . Utbetalningarna beräknas 1980 uppgå tillnärmare I 100 milj. kr. Delpensionssystemet kommer fr.o.m, 1980 även attomfatta egenföretagare. Därigenom får bl. a. småföretagare, jordbrukare ochfiskare möjlighet till delpension. Det samlade uttaget av arbetsgivaravgifter uppgick under1979 till av avgiftsunderlaget. Det bör härvid observas altavgiftsunderlaget är mindre än lönesumman och att underlaget varierar mellanolika arbetsgi-varkalegorier. 1979 utgjorde arbetsgivaravgifterna ' avlönesumman. Den höjdes ATP-avgiften med 0,25 procentenheterlill av avgiftsunderlaget. Dessulom höjdes barnomsorgsavgiften med 0,3,delpensionsavgiften med 0,25 och avgiften till arbelsskadeförsäkringen med 0,35procentenheter. Avgiftsuttaget uppgår därigenom 1980 till avavgiftsunderlaget. Avgifternas utveckling framgår av nedanståendelablå. Uppgiflerna i tablån avser genomsnitt för kalenderår. Socialförsäkringsavgifter Övriga i lag reglerade avgifter Socialförsäkringssektorns inkomster ökar i snabbare takt1980 än 1979, Detta sammanhänger främst med alt uppbörden av de statligamyndigheternas arbetsgivaravgifter läggs om . Denna omläggningmedför alt socialförsäkringssektorn kommer atl tillföras av- Prop.1979/80: 150 166 gifter avseende tre halvår, motsvarande en lillfälligökning av avgiftsinkomsterna med ca . Sektorns totala ulgifter beräknas ha ökal 1979och 1980. Det finansiella sparandel uppgick till ca 15 miljarderkr. och beräknas 1980 öka till drygl . 9.5 Den totala olTentliga sektorn Den offentliga seklorns konsumlion och invesleringarsvarar för drygt 1/3 av bruttonationalprodukten. Den offentliga konsumtionenberäknas ha ökal lill 1979, främsl lill föl.jd av den relativtkraftiga kommunala expansionen. förutses den offenlliga konsumtionensvolymtillväxt bromsas upp påtagligt, ökningen beräknas uppgå till närmare 3 %1979- 1980, Antalet anslällda beräknas fortsätta att öka relativt kraftigt ikommunerna, medan den slalliga sysselsällningsökningen blir måttlig. 1979uppgick antalet anställda i statliga och kommunala myndigheter till I 263 000personer, varav 315 000 personer i statliga myndigheter och 948 000 personer ikommunerna. De offentliga myndigheternas investeringar ökade under1979 i volym. Uppgången i de kommunala myndighelernas invesleringarläg framför allt på landstingens fortsatta ulbyggnad av långtidssjukvärden. Destatliga myndighelernas investeringar ökade med knappl 1978-1979. Inför 1980tyder de enkäler som insamlats pä en fortsatt ökning av investeringsvolymen ide offentliga myndigheterna. Ökningen är hell hänförlig till de expanderandekommunala investeringarna, medan däremot de statliga myndigheternasinvesleringar väntas minska i volym 1980 med . I labell 9: 5 ingår även invesleringar i kommunala ochslalliga affärsverk och bolag. Inkl. dessa investeringar beräknas de lolalaoffentliga investeringarna öka 1978-1979 och . Tabell 9:5 Den offentliga sektorns konsumtion ochinvesteringar 19781980 Milj. kr löpande 1979 Socialförsäkringssektorns investeringar Kommunala investeringar' Offentliga invesleringar' därav; myndigheler ' Inkl. affärsverk saml slalliga och kommunala bolag.exkl. Källor: Ekonomidepartementel. konjunkturinstilutel,riksrevisionsverkei och statistiska cenlralbyrån. Bilaga 1,1 Reviderad nationalbudget 167 Hela den offentliga seklorns efterfrågan i form avkonsumlion och investeringar skulle därmed öka med 3,1979. För 1980förutses en likartad ökning. 1 labell 9:6 redovisas den offentliga seklorns inkomsleroch ulgifter _l9g0. Transaktionerna mellan de tre delseklorerna hareliminerats varför tabellen endasl visar transaktionerna mellan den offenlligaseklorn och samhällsekonomin i övrigt. har hela den offentliga seklorn uppvisatsparandeunderskott. uppgick underskottet i den offentliga sektornsfinansiella sparande till ca . beräknas underskolletha ökal lill . Den fortgående försämringen av slalensfinansiella sparande i kombinalion med stagnerande sparandeöverskotl i denallmänna pensionsfonden ligger bakom denna utveckling. Däremot var kommunernasfinansiella ställning god både 1978 och 1979. Även förutses ell överskott i den kommunalaseklorns finansiella sparande som försämringen av den slalligasektorns sparandeunderskott blir förhållandevis måttlig jämförl med de närmastföregående åren. Totalt sett skulle den offentliga sektorns finansiellasparande försämras med nära . och uppgå lill drygt 21 miljarderkr. Tabell 9:6 Den totala offentliga sektorns inkomster ochutgifler 2.1.2 Till företag inkl. livsmedels- -1,5 2.1.3 Till internationell verksamhet 2,1.4 Övriga transfereringar 3 Finansielltsparande -5217 -16540 -21260 finansierad utlåning 8316 11130 14480 ' Inkl. netto av kommunala mark- och fastighetsköp. Den reala ulvecklingen av offentliga inkomsler ochulgifter, defialerade med BNP-deftatorn, framgår av nedanstående uppställning(åriig procenluell volymförändring. Skillnaderna i förhällande lill denpreliminära nationalbudgeten ligger främsl i all stålens ulgifter beräknas blihögre, i första hand vad avser transfereringar lill företag ochsocialförsäkringssektorn saml ränteutgifter för slalsskulden.Socialförsäkringssektorns ulgifter har uppjusterats pga. pensionernas snabbaökning beroende på indexeringen. Inkomster därav: skaller avgifter Uigifier därav: suilen Den reala ulvecklingen av de lotala offenlliga iilgiflernahar under 1970-talel ökal med 6 ä . betydligt snabbareän BNP. De offenlliga utgifternas andel av BNP har sålunda ökal från 1970lill ) 1979. förulses de offentliga ulgifterna öka ,vilket är betydligt långsammare än lidigare under 1970-talel. Medan utgifternas andel av BNP stigii kraftigt undersenare är har den s. k. skattekvoten, dvs, skatter och avgifter i relation lillBNP, varil i stort sett oförändrad. minskade de statligainkomslerna realt sett bl.a. lill följd av skalleomläggningen och borttagandetav den allmänna arbetsgivaravgiften. väntas de statligainkomslerna äter öka volymmässigt. Sammanlaget skulle de offenlliga inkomsternaöka i volym 1979-1980. 9.6 Beräkning av finanspolitiska effekter har en enkel modell använls inalionalbudgelarbetel för atl belysa de samlade finanspolitiska effeklerna intebara av statsbudgetens förändringar, ulan även av förändringar i kommunernasoch socialför säkringssektorns inkomsler och utgifler. Beräkningarna syftartill att belysa hur reala förändringar i de offentliga inkomster ochutgifterna päverkar samhällsekonomin. Dessulom har särskilda beräkningarutförts för effekterna av vissa ekonomisk-politiska åtgärder, l.ex.investeringsstimule-rande åtgärder, lagerstöd och industripolitiskt slöd i formav lån. Till den offentliga sektom i detta sammanhang räknas ocksåinvesteringar i statliga och kommunala affärsverk och bolag. Som mått på denfinanspolitiska effekten utnyttjas de reala förändringarna i procent av BNP ifasta priser. För närmare beskrivning av metodiken när del gäller definanspoliliska effektberäkningarna kan hänvisas till de närmast föregåendenalionalbudgelerna. Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 169 Förändringar i olika delposter av de offentligainkomsterna och ulgifterna ger olika effekter på samhällskonomin. Om del skersammansätl-ningsförskjuiningar i den offenlliga seklorns ulgifter i riktningmol verksamhet som har större påverkan pä samhällsekonomin i övrigt, blir denfinanspolitiska effekten större än vad den annars skulle ha blivit. Genom altgöra anlaganden om bl. a. de marginella konsumtions- och importbenägenheternatas i modellen hänsyn till detta förhållanden. Till grund föreffektberäkningarna ligger således bedömningar av dels importbenägenheternaför privat konsumtion samt för offenllig konsumlion och investering, delshushållens konsumtionsbenägenhet för olika slags inkomster. Det aktuella konjunkturläget liksom äveneflerfrågeökningarnas sammansällning påverkar de marginellaimportbenägenheternas sloriek. har den marginellaimporlbenägenhelen för prival konsumtion förutsatts uppgå lill 0,35.Importbenägenheterna för offenllig konsumtion och investering har uppskattatslill lägre tal än för privat konsumtion. Hushållens marginellakonsumtionsbenägenhet har i likhei med lidigare beräkningar förutsattsvara 0.7.