prop · G303143 · 1979-12-31 00:00:00 — är önskvärt, atl moderförelag i en koncern med mindre änlio anslällda skall lämna årsredovisning, därest nellovärdel av koncernenslillgångar överstiger 1000 basbelopp fastän nettovärdet av moderbolagets egnatillgångar ej översiiger detla belopp, kan della, med bibehållande av punkt 4i förevarande paragraf, uppnås genom sådan jämkning av stadgandet i 3 kap. I 8atl delta kapitel blir tillämpligt också pä koncern med netlovärde pålillgångama över 1000 basbelopp, ehuru anlalel anslällda understiger lio. I 8 kan givas denna innebörd genom all lill paragrafen i dess föreslagnalydelse fogas följande: "eller om nettovärdet av koncernföretagenslillgångar enligt balansräkningar för räkenskapsåret, beräknat enligtbestämmelserna i 2-4 88, översiiger del gränsbelopp som anges i 2 kap. I 8första stycket under 3." Lagrader-Avsikten är att årsredovisningen skall hållastillgänglig hos den redovisningsskyldige för envar som vill taga del avdensamma. lorde liksom i 44 8 lagen (1951: 308) om ekonomiskaföreningar sketl såviit gäller sådan förenings redovisningshandlingar börakomma till direkt ullryck i laglexlen. Del förordas därför all i förevarandeparagraf upplages ell nytt fjärde siycke med följande lydelse:"Årsredovisningen skall senasl efler räkenskapsårets utgånghos den årsredovisningsskyldige hållas tillgänglig för envar som vill tagakännedom om densamma." Denna regel lorde böra gälla även i fråga omrevisionsberättelsen, varför 4 kap. 12 8 bör hänvisa ocksä till den förevaranderegeln. I moiiven lill förevarande paragraf ullalardepariemenlschefen (avsnill 2.3.1.) all enskild som begär att en avskrift avårsredovisning skall infordras bör vara skyldig atl erlägga enansökningsavgifi. Departementschefen anför vidare. En sådan avgift kan införasgenom en ändring i expedilionskungörelsen, som inte fordrar riksdagensmedverkan. Genom en sådan avgifi molverkas atl avskrifier begärs itrakasseringssyfte eller av obefogad nyfikenhet. Då tillgäng lill årsredovisningenär påkallad av någol allmänt intresse bör avskrift av redovisningen alllidkunna infordras och någon avgiftsbelagd ansökan behövs då alltså inte. Någon molsvarighet till den föreslagna avgiften synes svårall finna inom förvaltningsrätten. Avsikten med förslaget om årsredovisning ärall bringa de av förslaget berörda företagens ekonomiska förhållanden tilloffenllig kännedom. Inom föreningslagsliftningen aren skyldighel för förelagarenatl hålla årsredovisningen lillgänglig för den som önskar la del avredovisningen straffsanktionerad. Eftersom även enligt förevarande förslagförutsätts alt den intresserade skall kunna fä del av årsredovisningen\4-Riksdagen 1979/80. Prop.1979/80: 143 202 hos företagaren och möjligheten alt begära länsstyrelsensföreläggande framstår som en sanktion, om förelagaren inle medverkarfrivilligt, ter det sig egendomligt all i uttalat prohibilivl syfte införaavgiftsskyldighei. Sanktioner finns i många olika former inomförvaltningsrätten, men de brukar inte vara avgiftsbelagda. Än egendomligareframstår den föreslagna ordningen, om man betänker atl den som först önskar fådel av årsredovisningen kan ha ell högsl legitimt syfte - han kan t. ex. varaföreträdare för de anställda i företaget - men likväl bli tvungen att betalaavgift för etl föreläggande, som leder till all handlingarna därefter bliroffenlliga och lillgängliga för envar som vill ta del av dem, oavsett vilkelsyftet därmed är. Den föreslagna ordningen synes inte slå i god överensstämmelsemed de grunder på vilka tryckfrihetsförordningens offentlighetsprincip bygger.Därtill kommer alt farhågorna för atl avskrifter skulle begäras i trakasseringssyfteeller av obefogad nyfikenhet ler sig överdrivna. Den förordade ordningen bördärför inte genomföras. 7 8 Lagrådet: Vid läsningen av sista stycket uppstår, med de normer förbehandlingen av substantiv som i övrigt lillämpas i lagförslagel, oklarhet omhuruvida avsikten är att alla uppgifter, oavsett hur många de är och vad deavser, får tas in i en enda nol. Sä torde inle vara fallel. Slycket lorde blimera lättläst, om del i närmare anslutning till molsvarande beslämmelse iaktiebolagslagen får följande lydelse: "Uppgifterna får tas in i noter,om lydliga hänvisningar görs vid de poster i redovisningshandlingarna somuppgifterna hänför sig till," 3 kap. I 8 Lagrådet: Beträffande en ifrågasatt utvidgning av stadgandetstillämpningsområde hänvisas lill vad lagrådet anfört vid 2 kap. 1 8. I och 3 88 Lagrådet: 1 första stycket andra punkten av I 8 stadgas - i näraanslulning till aktiebolagslagens regel - att en eller flera av revisorerna,dock inte alla. kan utses av någon annan än den som enligt huvudregeln skallulse revisorerna. Enligt aktiebolagslagen är huvudregeln atl revisorerna väljsav bolagsstämman. Den primära uppgiflen för revisorerna i ett akliebolag är attgranska styrelses och verkslällande direktörs förvaltning och avgerevisionsberättelse till bolagsstämman. Det är från denna utgångspunktnaturligt att åtminstone någon av revisorerna i etl akliebolag skall ulses av 1979/80: 143 203 Motsvarighet lill en akliebolagsrevisorsangivna primära uppgift saknar revisorn i elt handelsbolag. Någon motsvarighetlill bolagsstämman i aktiebolaget finns ej heller. Nägol bärande skäl tillatt. såsom sker i förslaget, förhindra den ärsredovisningsskyldige all tillannan överlåta all utse samtliga revisorer synes ej föreligga. Det förordasdärför att andra punklen i försia slyckel i 1 8 mätte givas det innehållel ärsredovisningsskyldige kan bestämma all annan än han själv skall ulserevisor. I konsekvens härmed bör i andra slyckel försia meningen föreskrivasalt en eller flera revisorssuppleanter kan ulses (av den redovisningsskyldigeeller den som denne besiämmer). Vidare bör i 3 8 försia slycket göras denjämkningen att relativsatsen med lydelsen "som ulses av denårsredovisningsskyldige" får ulgå. Somframhålls i lagrådsremissen sänker frånvaron av revision väsenlligl värdel aven årsredovisning. Årsredovisning som skall upprättas enligi den föreslagnalagen bör därtör alltid bli föremål för revision. Detta förusätter atl revisorutses i sådan lid all han kan granska årsredovisningen, innan skyldighelinlräder alt hålla redovisningen lillgänglig. Önskvärt är självfallet altrevisor utsetts senasl i anslulning lill det akluella räkenskapsårels början,så all han hafl möjlighet atl under det löpande årel göra sädana koniroller somhan funnil önskvärda. Skyldighelen all upprätta årsredovisning är beroende avförhållandena under räkenskapsåret. I allmänhel torde det vara lätt attförutse, om skyldighet att upprätta årsredovisning kommer all föreligga ellerinle, och åtskilliga företag lorde ha revisor även om de inle uppnått denstorlek alt enligt förslagel sädan skyldighet föreligger. Om undanlagsvisfrågan har felbedömls så atl förelagsledningen först vid slulel avräkenskapsåret upptäcker atl årsredovisning mäste upprättas, utan all revisorfinns, fär en sådan ulses i efterhand för atl granska årsredovisningen. Alldel förhäller sig så som anföris lorde tillräckligt tydligt framgå av 1 8jämförd med 10 8, När detdäremot gäller skyldighelen atl utse kvalificerad revisor torde avsikten varaall denna skall inträda först efler det all företagel under två räkenskapsårhafl sådan storlek som ulgör förutsättning därför. Detla synes också rimligl. 12 8 Lagrådet: På sätt förordats vid 2 kap. 2 8 bör i förevarandeparagraf hänvisas också till fiärde slycket i 2 kap, 2 8. 13 8 Lagrådet: 1 lagrådsremissen föreslås under 10 kap. 13 8aktiebolagslagen, alt revisor i aktiebolag skall vara skyldig atl lämna -förutom viss granskare som ej är av intresse - medrevisor, ny revisor och,om bolagel har försalls i Prop.1979/80: 143 204 konkurs, konkursförvaltare eriorderliga upplysningar ombolagets angelägenheter. En sådan upplysningsskyldighel synes vara avbetydelse även för de förelag som är årsredovisningsskyldiga enligt förevarandelag. Inte minsl gäller detla, med tanke på atl här regelmässigt är fråga ommindre företag, i förhållande till konkursförvaltare. Beslämmelse härom kan tasin i etl andra siycke av förevarande paragraf av följande lydelse:"Revisorn är skyldig att lämna medrevisor, ny revisor och, om denårsredovisningsskyldige har försatts i konkurs, konkursförvallareneriorderliga upplysningar om den ärsredovisningsskyldigesangelägenheter." Förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen(1975:1385) Bifalles vad lagrådel kommer all föreslå beträffande 3kap. 3 och 7 88, skall dessa paragrafer behålla gällande lydelse och de skalldå ej heller upptagas i ingressen. Genom de föreslagna ändringarna i förevarande paragraföppnas möjlighet att i bolagsordningen intaga förbehåll atl en aktieägareeller nägon annan skall ha förköpsrätl lill aktie, förköpsklausul. Benämningenför tanken närmast pä atl klausulen skall innebära företrädesrätt när ägaren avaktien vill försälja densamma. Klausulen skall emellertid kunna gälla ävenandra fäng, vilkel framgår av atl i klausulen kan angivas att vissa fångundanlagils från förköpsrätten. Som nägol berörls i lagrådets yttrande vid 2kap. 2 8 lagen om handelsbolag och enkla bolag kan andel i en juridisk personpå skilda sätt övergå lill ny ägare. Vid vissa förvärv synes en förköpsrätlicke kunna komma i fråga. Sä ej när en avliden aktieägares dödsbo vid dennesfrånfälle lar över hans egendom. Siluationen är likarlad när avliden aktieägareefterlämnar endasl en arvinge och arvskifte därför ej är påkallat eller näraktie som legal tillfaller testamentstagare. Snarlik är situationen när endelägare i ell dödsbo förvärvat alla övriga dödsbodelägares andelar i dettaoch fråga om arvskifte följaklligen ej vidare är aktuell eller när aktie ägesav handelsbolag med endasl en bolagsman och delta likvideras. Upplösning avsamäganderält till en aktiepost kan ske i sådan form all uirymme knappast finnsför förköpsrätl, så t, ex. om poslen delas mellan de Ivä samägarna så atl envarav dem får hälften av de i posten ingående aktierna. I remissen har ej lämnalsnågon belysning av frågan om vilka fång som över huvud taget skall kunnaunderkastas förköpsrätl. Om en aktieägare mol bolagsordningens förköpsklausul ulanförköpserbjudande försäljer sina aktier, är avlalet icke bindande för bolageloch köparen kan ej få sill förvärv infört i aktieboken. Frågan är då vilken Prop.1979/80: 143 205 verkan avtalet har mellan säljare och köpare. Kändeköparen till alt förköpsklausulen åsidosalls, lorde han bli bunden av avtalet.Var han däremot i god tro, mäste han anses ha hävningsrätt! Fråga är då om denköpare som ej ägnat frågan om förköpsklausul någon tanke kan vara i god tro.Härvid är alt beakta all enligt 3 kap. 4 8 aktiebrevel skall innehålla uppgiftom förköpsklausulen. Därmed torde då föreligga tillräcklig möjlighet för densom avser atl förvärva en aktie all få upplysning om förköpsklausulen. Någonbelysning av det nu antydda spörsmålet lämnas dock ej i remissen. Har en aktiepost underkastad förköpsklausul tagits i mälför ägarens skuld uppkommer fråga om hur klausulen påverkar det exekutivaförfarandel. Utmätningen bör ej i och för sig föranleda förändring irättsläget och della leder till atl utsökningsmyndighelen i och för sig skulleha atl före försäljning göra erbjudande om förköp och. om tvist uppstår om rältlill förköp eller om köpesumman, föra lalan i saken inför skiljemän eller i denordning som eljesi gäller enligt klausulen i bolagsordningen. Ä andra sidan kanpå goda grunder hävdas att åtminstone vissa av nu antydda uppgifter icke är välförenliga med utsökningsmyndighetens ställning. Spörsmål av nu angiven artbehandlas ej i remissen. Ovissheten om räckvidden av del föreliggande förslagel äravsevärd och detsamma gäller vilka verkningar del skulle få i praklisklillämpning. Visserligen kan till försvar för den föreslagna ordningen anföras,all den gäller enligt den nya danska Aktieselskabslovcn, efter del all lidigaremöjligheterna all genom föreskrifl i bolagsordningen inskränka aktiesöverlåtbarhet synes ha varit lämligen obegränsade enligi dansk räll. Å andrasidan har en förköpsrätl till aktier varit gällande enligt finsk rätt menenligt förarbetena lill den svenska akliebolagslagen (SOU 1971: 15 s. 160)vållat osäkerhel och svårigheter i praktiken. Det förslag till förköpsrätl somlagts fram av bolagskommitlé hänför sig lill andelar i de av kommitténföreslagna andelsbolagen, och dessa andelar skulle i princip inle vara frillöverlälbara, Någol förslag som hänför sig lill akiier, vilka i princip skallkunna fritt överiåtas, har inle remissbehandlais. Konsekvenserna för svenskrätts vidkommande av förslaget - särskilt med avseende pä skyddel för tredjeman och för omsättningen - kan därför inle anses tillfredsställande utredda.Med hänsyn härtill är lagrådet ej berell tillstyrka alt förslaget nugenomföres. Lagrådel förordar därför all förevarande paragraf och även 7 8,vari föreslås en med föreliggande förslag sammanhängande jämkning, lämnasoförändrade. Under hänvisning lill vad som anförts vid 3 8 förordas allförevarande paragraf lämnas oförändrad. Prop.1979/80:143 206 9 kap. 12 8 Del framslår på grund av utformningen av sisla meningen idel nya fiärde slyckel som oklart, om vad som sägs där syftar på närmaslföregående mening eller även på första meningen i stycket. Del senare lordevara avsell. Sisla meningen kan i så fall förslagsvis få följande lydelse:"Vad som sagts förut i della siycke gäller inle. om del skulle medföra enpålaglig risk för allvarlig skada för bolagel all aktieägaren får del av uppgifterom bolagels verksamhel." Enligt förslagel lill ändring av förevarande paragrafskall, om ändring av bolagsordning avser bolagets firma eller den orl i Sverigedär bolagels slyrelse har sitt säte, i del län där bolagel föreändringen har sitt säte underrälias om ändringen. Om del skall vara någonmening med denna underrättelseskyldighet, måsle reglerna utformas så alt manmed säkerhel vet alt fär del av underrättelsen. Enligtspecialmotiveringen är avsiklen all genom ändring i akliebolagsförordningenskall föreskrivas skyldighel för bolagel all vid anmälan om registrering fogaintyg av bolagels revisor om all har underrätlats. Eftersombestämmelsen införs för atl förebygga all ändringen av bolagsordningen sker isyfte all dölja oegenlligheler och alla akliebolag inle har kvalificeradrevisor, synes ell sådanl intyg inle vara tillfyllest. Lämpligl synes vara altlänsstyrelsen utfärdar intyg om alt underrättelsen inkommii dil. Häremotinvänds möjligen all delta skulle medföra elt merarbeie för länsslyrelserna.Detla merarbete synes dock obetydligt i jämförelse med del arbele som krävs avlänsslyrelserna för att ta del av och bedöma de inkomna underrättelserna. Ensädan bedömning är självfallet nödvändig, om del skall vara någon mening medhela arrangemanget. Eflersom anmälan för regisirering skall ges in genast ochdel kan dröja innan bolagel fär intyg omunderrättelsen, torde della intyg fä ges in i efterskott, något som emellertidinte synes medföra olägenheler av belydelse. Vad nu anförts synes inle behövaföranleda några ändringar i den föreslagna lagtexten. kan meddelas i aktiebolagsförordningen. 13 kap. 2 8 Enligt 9 kap. 5 8 akliebolagslagen skall på ordinariebolagsstämma, som skall hållas efter ulgången av varjeräkenskapsår, beslul fattas om fastställelse av balansräkningen förräkenskapsåret. Understiger enligt denna balansräkning bolagets egna kapital entredjedel av del registrerade aktiekapitalet, föreligger enligt förevarandeparagraf likvidalionsanledning. Vid tiden för stämman kan emellerlid bolagetsställning ha förbätl- Prop.1979/80:143 207 räls och om då bolagets egna kapital uppgår lill minslhälflen av det regisirerade aktiekapitalet, har anledning lilltvångslikvidalion bortfallit. Såsom framgår av moliveringen lill den iförevarande paragrafs första siycke andra meningen - tredje meningen i den nyalydelsen föreslagna ändringen skall frågan om bolagels ställning vid liden förstämman bedömas på grundval av en denna tidpunkt avseende balansräkning, somgod-kännes. All della är fallet skulle enligt lagrådets uppfallning - inleminsl med hänsyn lill atl i meningen talas om ordinarie bolagsstämma och lillatt tanken då förs till balansräkningen för senaste räkenskapsår vilken juskall behandlas på stämman - tydligare framgå om del uttryckligen angives allgodkännandet skall avse "balansräkning avseende ställningen vid tiden förstämman". Övergångsbeslämmelsen under punkt 2 syflar lill all vissabolag, 50/50-bolagen, som enligt gällande ordning torde ha ansetts sommoderbolag till viss juridisk person, efter nya lagens ikraftlrädande intelängre skall ha denna ställning. Denna stadgandets innebörd skulle enligtlagrådets mening klarare framgå, om bestämmelsen får denna lydelse: "Ellakliebolag, som före ikraftträdande av denna lag har fått ell bestämmandeinflytande över en juridisk person och en betydande andel i resultatet av dessverksamhet, skall inte i vidare mån än som följer av I kap. 2 8 i dess nyalydelse anses vara moderbolag till den juridiska personen." Prop.1979/80: 143 Närvarande: statsministern , ordförande, ochsialsråden Ullslen, , , , , , ,Äsling. Söder, Krönmark. Andersson.Boo, , Adelsohn. Proposition med förslag till ny lagsliftning omhandelsbolag m, m. Föredraganden anmäler lagrådets yttrande' över förslaglill 1. lag om handelsbolag och enklabolag, 2. lag om årsredovisning m. m. i vissaförelag, 3. lag om ändring i akliebolagslagen(1975: 1385). Föredraganden redogör för lagrådets yttrande och anför. Förslaget till lag om handelsbolagoch enkla bolag 1 kap. 3 8 Som framgår av remissprolokollet är avsiklen all del skallföreligga etl enkell bolag om två eller flera har avtalat all i bolag uiövaverksamhel som anges i 1 8 andra slycket. Jag häller emellerlid med om altdella förhållande framgår tydligare, om förevarande paragraf får den avlagrådel föreslagna lydelsen. Jag tillstyrker därför lagrådets förslag tilllagtext. 2 kap. 2 8 Vad lagrådel har anfört i anslulning till förevarandeparagraf kommerjag atl behandla vid 21 8. 2 kap. 9-11 88 Jag tillstyrker med en mindre jämkning atl 9 8 ges denlydelse som lagrådet har föreslagit. Vidare bör i tydlighetens intresse 10 och11 88 ändras i enlighet med lagrådsförslagel. Beslut om lagrådsremiss fattal vid regeringssammanlrädeden . Prop.1979/80: 143 209 2 kap. 20 8 Jag ansluter mig till lagrådels uttalanden viddenna paragraf 2 kap. 21 8 Första slyckel av förevarande paragraf i det remilieradeförslagel reglerar rällsslällningen för den till vilken en bolagsman ulan deövriga delägarnas samtycke har överlåtit sin andel och för den lill vilken enandel har övergåll genom försäljning efter utmätning. Lagrådel har föreslagitalt lörsia slyckel utformas så atl del även täcker andra fall dä en bolagsmansandel övergår till nägon utan de övriga bolagsmännens samtycke. Jag anslutermig till vad lagrådet har anförl och tillslyrker i allt väsentligt att lörsiaslyckel ges den lydelse som lagrådel har föreslagit. Jag delar lagrådels uppfallning all reglerna om förköp iförevarande paragraf bör ulgå. Angående skälen för min ståndpunkt lar jaghänvisa lill vad jag anför i anledning av lagrådets yttrande över förslagettill ändring i 3 kap. 3 8 akliebolagslagen. 2 kap. 24 8 En av lagrådels ledamöier har föreslagit all bolagsavlalsom iräffas för en bolagsmans livslid skall, såsom fallel är enligt gällanderäll. jämslällas med avtal som iräffas för obestämd tid. För min del vidhåller jag den ståndpunkt somjag harintagit i denna fräga enligt remissprolokollet. Jag anser alliså altlivstidsavlal i princip bör godtas. 2 kap. 28 8 Jag lillstyrker lagrådets förslag lill ändrad lydelse avförevarande paragraf. 2 kap. 32 8 Somjag har framhållit i prop. 1979/80: 119 anser jag föreslagna lagen om kallelse pä okända borgenärer inle bör innehålla någraregler beträffande handelsbolag ulan all en beslämmelse i ämnel i slället in i förevarande lag. Jag har inget att erinra mot lagrådets förslag tilllydelse av bestämmelsen. Jag delar ocksä lagrådets uppfallning all bestämmelsenlämpligen kan fogas in som ell Iredje siycke i förevarande paragraf 2 kap. 34 8 32 8 i del remitterade förslagel innehåller inle någonhänvisning lill 7 och 9 88. Delta innebär alt en bolagsman under likvidationen,även om denna skulle dra ul pä liden, inte har räll all årsvis fä ul ränla.arvode eller vinst. Han får i stället vänla till det slulliga skiftet.Bolagsmännen kan emellertid genom etl uttryckligt eller konkludent avtal kommaöverens om en annan ordning. Prop.1979/80:143 210 En av lagrådets ledamöter har föreslagit all det lill 34 8första slyckel skall fogas en regel av innehåll all om rörelsen i ellhandelsbolag som är i likvidation fortsätts under längre lid än ellräkenskapsår bestämmelserna i 7 och 9 88 skall gälla, såvida inte annat haravialals. För min del finner jag inle skäl atl frångå den ståndpunktsom jag har inlagii i remissprolokollet. Denna ståndpunkt, som överensstämmermed gällande räll och med vad kommittén har föreslagil, har inle mött nägonkriiik under remissbehandlingen av kommilléns betänkande. Jag vill i deltasammanhang också framhålla all likvidalionsförtarandel i ell handelsbolagvanligtvis lorde vara avslutat inom loppet av ell räkenskapsår. 2 kap. 35 8 Jag lillslyrker lagrådets förslag lill ändradlydelse av paragrafen. 2 kap. 37 8 Jag ansluter mig till lagrådels ullalanden vid förevarandeparagraf. Jag föreslår att fiärde stycket inleds med en allmän beslämmelse omatt likvidalor inle får vara omyndig eller i konkurs. Delta föranleder atl denföreslagna andra meningen i slycket ulgär och att en följdändring görs i femlestycket. 2 kap. 41. 43 och 44 88 samt 4 kap. 2, 6 och 7 88 Jag ansluter mig till lagrådets ullalanden vid förevarandeparagrafer och lillstyrker lagrådets förslag lill lagtext. Jag lillstyrker lagrådets förslag till ändrad lydelse ochkomplellering av övergångsbestämmelserna. Förslaget till lag om årsredovisning m. m. i vissa företag 1 kap. I 8 Jag ansluter mig till vad lagrådet vid förevarandeparagraf har anförl om tolkningen av begreppet koncern i förevarande lag. En av lagrådets ledamöter har föreslagit atl en ändringgörs i 12 8 femte slyckel bokföringslagen för att markera atl koncernbegreppeti fortsättningen kommer att ha en annan innebörd i sisinämnda lagrum än somförutsattes vid dess tillkomst. Enligt min uppfattning framgår det klart avremissprolokollet atl avsiklen är alt koncernbegreppet i 12 8 femte stycketbokföringslagen i fortsättningen skall innefalla inte bara detakliebolagsrätlsliga koncernbegreppet ulan även det koncernbegrepp som nuföreslås. Jag anser inle atl del är erforderiigl att särskilt markera dellaförhållande genom en ändring i bokföringslagen. 1979/80:143 211 Av remissprolokollet framgår också att koncernbegreppet iförevarande lagförslag utformats pä basis av renl redovisningsrällsligaöverväganden. Det är därför inte givet all samma koncernbegrepp skall lillämpasinom arbelsrällen ulan den frågan fär, i avvakian på resulialel av pågåendeulredningsarbele, avgöras i varje särskilt fall för sig. Jag vill idelta sammanhang erinra om att regeringen har beslutat omen lagrådsremiss med förslag till nya redovisningsregler för ekonomiskaföreningar m.m. Även den lagrådsremissen innehåller elt på basis avredovisningsrättsliga överväganden utformat koncernbegrepp. Avsikten är attocksä della koncernbegrepp skall innefattas under begreppet koncern i 12 8femle slyckel bokföringslagen. 2 kap. I 8 Jagansluter mig lill vad lagrådel har anförl om tolkningen av lörsia stycketpunkten 3 i förevarande paragraf Skyldighel all avge årsredovisning till följdav bestämmelserna i denna punkt inlräder alliså försi för räkenskapsårel eflerdet all balansräkningarna för de två närmast föregående räkenskapsåren harupptagit nellovärdel pä tillgångarna lill mer än 1 000 basbelopp. Vad därefter gäller försia slyckel punkten 4 delar jaglagrådels uppfallning all del i denna punkl endasl föreskrivs en skyldighetsom i själva verket redan föreligger enligt punkten 2.