prop · G303103 · 1979-12-31 00:00:00 — Vissa remissinstanser anser sålunda att det föreliggerett klart behov av administrativ samordning och nyorganisation på det frilidspoliliskaområdet. Den samhällsekonomiska betydelsen av turism och annanrekreationsverksamhet har vidare kommit i blickpunkten också genom detförutnämnda förslaget av sysselsättningsutredningen oeh genom vad turistrådetredovisat i sin senaste anslagsframställning. Erinras må också om att det inomstatens ungdomsråd pågår två utredningar av intresse i detta sammanhang,nämligen en om kommunernas insatser för barn- och ungdomsverksamhet och en omungdomars val av fritidsaktiviteter. Mot denna bakgrund har regeringen i budgetpropositionen(prop. 1978/79:100 bil. 13 s. 138) anmält att en utredning bör tillsättas pådet rekreationspolitiska området. har därefter dels behandlatregeringens förslag i budgetpropositionen (KrU 1978/79:22, rskr 1978/79:229),dels tagit ställning till vissa andra regeringsförslag med anknytning till detrekrealionspoliliska området. Sålunda har i samband med förslag omsärskilda sysselsättnings- och regionalpolitiska ålgärder i Norrbotiens län (prop.1978/79:127, AU 1978/79:33, rskr 1978/79:320) och i Vindelälvsområdet (prop.1978/79:83, AU 1978/79:27, rskr 1978/79:187) förordat att särskilda insalsergörs i form av invesleringar i rekreationsanläggningar. I detla sammanhangavses även en bokningscentral för övre turistanläggningar komma atlupprättas i . har turistrådet till handelsdepartementetöverlämnat en utredning om datorisering av bokning av turisttjänster.Utredningen remissbehandlas f.n. Regeringen har vidare till lämnal förslag (prop.1978/79:112) i enlighet med sysselsäliningsutredningens förslag (SOU 1978:62)atl de lokaliseringspoliliska slöden skall utgå lill rekreations- ochturistobjekl på samma villkor som för andra stödberälligade verksamheier samllill objekl i etl utvidgat stödområde i förhållande till det nu gällande. 363 Kommittéer: Del II Jo:7 (CU 1978/79:26, rskr 1978/79:250) har medanledning av motioner uttalat all kommunerna bör få möjlighel atl utnyttjalånefonden för kommunala markförvärv med förbättrade villkor för investeringari turistanläggningar. förordar all markförvärvslån skall lämnas ihuvudsaklig överensstämmelse med rekreationsberedningens förslag när detgäller låneändamål och amorteringstider. (KrU 1978/79:22, rskr 1978/79:229) har med anledning av budgetpropositionen vidare beslutat att anvisamedel för utvecklingsprogram för de primära rekreationsområdena. Sådanaprogram, vilka avses komplettera markanvändningsplaner m.m. inom ramen för denfysiska riksplaneringen och länsprogrammen på det rekreations- ochturistpolitiska området, kommer för riket sammantaget att ligga till grund fören samlad prövning av rekreationssektorns utbyggnad. har även i dellasammanhang uttalat att en kompletterande fritidspolilisk utredning inte fårleda till uppskov med åtgärder på de områden där del redan finns tillräckligtbeslutsunderlag. En särskild utredare med uppdrag att se över vissa frågorinom rekreations- och turistområdet bör nu tillkallas. Rekreations- och turistsektorn har vuxitsnabbt i omfattning. Denna samhällssektor omsätter enligt turistrådetsbedömningar ca en femledel av de disponibla hushållsinkomslerna. Näringensysselsätter - utan att man beaktar de indirekta sysselsättningseffekterna - ca220.000 personer, vilket motsvarar av arbetskraften i rikel. Resandeströmmen till är väsenlHgt mindre än densvenska utlandsturismen. I handelsbalansens s.k. turistnetto beräknas detårliga underskottet till ca . Den organisalion som vuxit fram för att handläggasamhällets insatser på rekreations- och turistområdet är mycket splittrad genomatt ansvaret delas mellan flera departement, myndigheter och organisationer. Iyttranden över rekreationsberedningens förslag har ett flertal remissinstanserpekat på detla förhållande och framhållit att en lösning avorganisationsfrågorna är av central betydelse. Jag vill för egen del, efter samråd med i första handchefen för , framhålla att det är angeläget att få tillstånd en bättre samordning av de statliga styr- och stimulansmedlen inomrekreations-och turislsektorn. Därmed kan effektiviteten höjas och risken församhällsekonomiska felsatsningar minskas. Utredaren bör från denna utgångspunkt beskriva denuvarande administrativa förhållandena inom sektorn. Förslag bör därefterlämnas om en förenklad, samordnad och effektiviserad statlig administration.Utredaren bör därvid ange vilka statliga uppgifler inom sektorn som böromfattas av samordningen. Den statliga administrationen av kulturpolitiken,folkbildningen och tävlingsidroiten bör dock inle behandlas av utredaren. Utredaren bör redovisa de ekonomiska konsekvenserna avföreslagna ändringar liksom konsekvenserna för berörd personal. Uppkomnaeffektivitetsvinster bör redovisas särskilt. Möjligheterna fill överföring avansvar till regionala och kommunala organ bör utvärderas. Jag vill erinra omregeringens tilläggsdirekfiv till samtUga kommittéer och särskilda utredareangående finansiering av förslag m.m. (Dir 1978:40). Utredaren bör som ett led i arbetet med denorganisatoriska samordningen också se över och sammanställa redan tillgänghginformation som berör rekreations- och turistsektorn i och som tagitsfram inom olika myndigheter och andra organ eller utredningar m.m. Så har skettinom bl.a. Del IIJo:7 Skr 1979/80:103 364 nalurvårdsverkel, i den fysiska riksplaneringen och ilänsplaneringen samt i den offentliga utredningsverksamheten. Likaså har turistrådet,rekreationsberedningen, nordiska ministerrådets turislutskoll, . turist- och miljökommitté m,fl, organ lagil framuppgifler av belydelse för turism och rekreation i , Det är väsentliglatt all denna information nu sammanställs. Vid informationsinsamlingen bör även material som belyserrekrealions-och turistsektorns samhällsekonomiska betydelse las fram.Branschens näringsvillkor bör kartläggas. Mot denna bakgrund är det vikligl atlinformation om utbud och efterfrågan på turist- och rekreationsområdetsammanställs. Utredaren bör också analysera bl,a. folkrörelsernas och andraorganisationers medverkan på rekreations- och turistområdet. Billiga och enkla transporter lill i synnerhet de avlägsnarekreationsområdena är av slor betydelse för rekreations- och turistsektornsfortsatta ulbyggnad. Utredaren bör därför ställa samman informalion om l.ex.charterflyg till och inom , biltåg, direktbussar, närkommunikationerm.m. Uppgifter om kommunikalioner för turismen i inland bör särskiltredovisas. Uiredaren bör i dessa frågor inhämta underlag från den regionalatrafikplaneringen. Vid kartläggningen bör utredaren särskilt beskriva devanligast förekommande hindren för den enskilde atl utnyttja det befintligautbudet av rekreation. Likaså bör de förslag till åtgärder som därvidframkommil redovisas. Sammanfattningsvis bör ulredningen ge underlag för ensamlad rekrea-tionspolitisk bedömning, däri inbegripet en bedömning av vilkainsatser som erfordras för att skapa jämlikhet i fråga om människorsmöjligheter alt utnyttja den ökade friliden. Arbelet bör bedrivas skyndsamt. Förslag rörande deadministrativa frågorna bör redovisas med förtur. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemsläller jagatt regeringen bemyndigar chefen för att Ullkalla en särskild utredare med uppgifl alt utredafrågan om den statliga rekreationsoch luristpolifiken, all besluta om sakkunniga, experler, sekreterare och annatbiträde åt kommittén. Vidare hemställer jag att regeringen föreskriver all kosinaderna skall belasta lionde huvudtitelnskommilléanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. 365 Kommittéer: Del II Jo:8 Utredning om förutsättningarna för tillverkning avetanol ur sockerbetor m.m. Departementschefen, statsrådet , anför, I proposition 1978/79:208 om reglering av priserna på jordbruksprodukier,m,m, anmälde jag att regeringen träffat en överenskommelse med och som gör det möjligtatl forisätta med sockertillverkning vid bruket i Karpalund även och1981 års betkampanjer. Jag anmälde vidare atl staten genom bl.a. () bör uireda de lekniska och ekonomiska möjligheternaatt lillverka etanol ur sockerbelor och andra produkler. Jordbruksutskottetframhöll i sitt betänkande (JoU 1978/79:36) med anledning av proposilionen attdet kan finnas anledning alt företa en mera övergripande utredning om densvenska sockernäringens organisation och siruktur. biföll utskottetsförslag (rskr 1978/79:417). I proposition 1978/79:115 om riktlinjer förenergipoliliken framhålls att det bör vara en målmedveten strävan atl i ökadulslräckning utnyttja fömybara energikällor i landets energiförsörjning. Vidareunderstryks att åtgärder för atl skapa förutsättningar för att användaalternativa drivmedel bör påbörjas och vidtas successivt. Del kan vara möjligt att producera etanol iindustriell omfattning ur sockerbetor. De lekniska och ekonomiskaförutsättningarna för en produktion av etanol ur sockerbetor och andraprodukter är emellerlid inle tillräckligt utredda. Jag anser det angeläget altdenna fråga uireds med förtur så atl resultatet kan beaktas vid den avriksdagen begärda översynen av sockernäringens organisalion och struktur. Jagförordar därför alt den av mig aviserade ulredningen nu kommer till stånd. Ensärskild utredare bör tillkallas för uppgiften. Utredningen bör bedrivas så att en utvärdering kan varaklar . Jag har tillsatt en arbelsgrupp meduppgift alt föreslå åtgärder för att underlätta införandet av blyfrittmotorbränsle, m.m. Arbetsgruppen skall även pröva vad som krävs för alt bilarnaskall kunna drivas med sådant blyfritt motorbränsle som kan innehålla metanoleller annan alkohol. (Jo 1977:08) har genom tilläggsdirektiv(Dir 1979:29) fått i uppdrag att föreslå de åtgärder som i det längretidsperspektivet behövs för atl en total övergång fill blyfritt motorbränsleskall kunna genomföras. Delegationen (11979:01) för solvärme och bränslen som kanersätta olja har enligt direktiv (Dir 1979:2) lill uppgift att bl.a. behandlafrågan om styrmedel, föreskrifter och introduklionsstralegi för syntetiskadrivmedel. Uiredaren bör samråda med berörda myndigheter,organisationer och företag. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemsläller jagatt regeringen bemyndigar chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppdrag alt uiredade lekniska och ekonomiska förutsättningarna för tillverkning av etanol ursockerbelor och andra produkter. DelIIJo:9 Skr1979/80:103 366 atlbesluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annal bilräde åt uiredaren. Vidarehemställer jag atl regeringen föreskriver att kostnaderna skall belasta liondehuvudtitelns kommittéanslag. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. 9.Statens stöd till hästaveln, m.m. Departementschefen, statsrådet ,anför Antalethästar i landet har kraftigt minskat fram slutet av1960-talet. Denna utveckling har huvudsakligen varit en följd av den omfattandemekaniseringen inom jord- och skogsbruket. har försvarets behov avhästar upphört. hästutredning, som i betänkandet (SOU 1965:44) Slödåt hästaveln lämnade förslag fill de nuvarande riktlinjerna rörande statensstöd till hästaveln och därmed sammanhängande frågor, beräknade att antalethästar i landet skulle sjunka till ca 80.000. Denna prognosvisade sig i stort sett riktig. Statsmakterna fattade beslut (prop.1966:1 bil. 11, JoU 1966:1, rskr 1966:9) med anledning av hästutredningensförslag. Under1970-talet har en omsvängning skett och en kraftig expansion av hästintressethar kunnat konstateras. Den nedåtgående trenden har brutits och hästantalet harökal. Det uppgår f.n. till ca 115.000. Ökningen omfattar sporthästar, dvs.ridhästar saml trav- och galopphästar. Endast ca 30.000 av hästarna utgörsnumera av kallblod. Häslbeståndet har alltså fått en ändrad karaktär mottidigare. Siatsmakternasbeslut innebar att statligt stöd skall utgå hästaveln och attsyftet med stödet i första hand skall vara atl skapa förutsättningar för enkvalitativt sett högtstående hästavel inom landet. Stödetfill hästaveln består i huvudsak av bidrag till häslpremiering, hingsthållningoch till vissa andra kvalitetsbefrämjande åtgärder. För /79utgår statsbidrag med . från anslaget Befrämjande av husdjursaveln m.m. Degrundläggande reglerna för dispositionen av stödet lill hästaveln återfinns ikungörelsen (1966:560) om stöd åt hästaveln, m.m. Enligt kungörelsen fårhingstar och ston, som kan antas ha betydelse för aveln inom den ras detillhör, föras in i stambok för rasen (riksstambok). Penningpriser kan utgåtill häst vid två oHka fillfällen, nämligen vid stambokföringen samt när säkeroch god nedärvning dokumenterats. Lantbruksstyrelsen bestämmer för vilka raserriksstambok skall föras saml inom vilka raser och med vilka belopp pris fårulgå. För urvalet av de hästar som skall stambokföras och för utdelningen avpenningpriser (premiering) finns fyra hingstpremieringsnämnder samt särskildapremieringsförrättare. Styrelsen beslular om hingstpremieringsnämndernas antaloch verksamhetsområden. 367 Kommittéer: Del II Jo:9 Styrelsen utser också ordförande och ledamöier inämnderna. Den som önskar erhålla tillstånd atl använda en hingst förbetäckning av sto skall uppvisa hingsten och fä den godkänd avpremieringsnämnd. Kungörelsen har också anknytning lill lagen (1914:451) omhingstbesiktningslvång. Enligt denna lag får inom ett område därhingstbesiktningslvång införts en hingst inle användas för betäckning av stosom tillhör annan än hingstens ägare om inle hingsten godkänts avpremieringsnämnd. För premiering av ston finns särskilda premieringsförrättare,som utses av lantbruksnämnderna. Verksamhelen vid statens hingsldepä och stuleri i Flyingeinnebär etl betydande slöd till vissa grenar av hästaveln. Hingstdepån har tilluppgifl att främja aveln av varmblodiga hästar inom landet genom atttillhandahålla goda beskällare. Verksamheten står under överinseende avlantbruksslyrelsen. Enligt beslut skall de direkta kosinaderna ochinkomsterna vid anstalten balansera. Hingstdepån och stuteriet fungerar som uppdragsmyndighet.För ändamålet finns . upptagna på förslagsanslaget Statens hingsldepäoch stuteri: Uppdragsverksamhet. Stöd utgår från anslaget Bidrag till statenshingstdepå och sluteri. Stödel uppgår för /79 till 250.000 kr.Medlen disponeras av lantbruksstyrelsen för att täcka underskott iverksamheten. Resultatutvecklingen för verksamheten i har undersenare år inte varit tillfredsställande. /78 uppstod ettbelydande driftsunderskott vid anstalten. Lantbruksstyrelsen lillsaiie är 1977en arbetsgrupp för att utreda hur driften vid de olika verksamhetsgrenarnaskulle kunna effektiviseras. Arbetsgruppen har i en rapport till styrelsenföreslagit vissa förändringar av verksamheten för att resultatet skallförbättras. Styrelsen har i sin anslagsframställning för /80beaklal vad arbelsgruppen anfört. Av statsbidraget till befrämjande av husdjursaveln m.m.erhåller hingst-uppfödningsanstalten . Wången är en anläggningför uppfödning av nordsvenska hästar. Stöd lill hästaveln och ridsporten utgår också i form avstatlig kreditgaranti, som får beviljas för lån - för /79 inlillett belopp av . - till inköp av avelshäslar och ridhästar. Härtill kan läggas all lantbruksstyrelsens ochlantbruksnämndernas kostnader för behandling av ärenden rörande hästar uppgårtill ca 1,5 milj. kr. varav en mindre del hänför sig till styrelsen. Med hänsyn framför allt till den stora betydelse hästenhaft för de areella näringarna har det varit naturligt att statligt stöd iolika former utgått för att främja en god hästavel. Antalet hästar som nyttjasinom dessa näringar ulgör dock som jag lidigare konstaterat en allt mindre delav del totala hästantalet i landet. När det gäller hästens framtida uppgifterinom jord- och skogsbruksnäringarna är det svårt att göra en säkerframtidsbedömning. Inom jordbruket torde dock hästantalet förbli i stort seltkonstant. Man kan konstatera att intresset för att använda hästen i skogsbruketökar. I detta sammanhang kan nämnas beslut med anledning avpropositionen om energihushållningen m.m. jämte moiioner (prop. 1975:30, NU1975:30, rskr 1975:202) som bl.a. innebar att fann del angeläget attdraghästens betydelse inom skogsbruket uppmärksammas av berörda myndigheter ochorgan. Om användningen av hästen för jord- och skogsbruk ärosäker är trenden DelIIJo:9 Skr 1979/80:103 368 mol etl ökal intresse för ridning och annan hästsportklart dokumenterad. Häslhållningen har sålunda i fått en ändrad struktur. som del toiala hästantalelökat har en förskjutning skett mol en starki ökad andel sporlhäslar, framförallt rid- och frilidshästar. Antalet ryttare har ökal myckel kraftigt från35.000 är 1965 till 200.000 år 1978. Hästsporten har breddats och kommii all faen slor belydelse inte minst för ungdomen. Statens insalser på detta områdebelyses av atl lill amaiörridsporten ulgår för budgeiårei 1978/79 från anslagetSlöd till idrotten: Organisationsslöd m.m. ell belopp av 2.893.000 kr. Syftetmed della stöd är all främja ridningen som folksporl. För budgetårel 1979/80skall del statliga organisationsslödel även omfatta ett bidrag pä 250.000 kr.till Ridfrämjandel för all förbättra ekonomin för instruktörsulbildningen vidridskolan i . Antalet hästar som nyttjas inom trav- och galoppsportenhar också stigit som totalisatoromsäliningen ökat oavbrutet. Ca eniredjedel av sporlhästarna i är trav- och galopphästar. Under år 1978var totalisatoromsäliningen ca 1.600 milj. kr. Enligt min mening stär del klart att de förändringar somägt rum i fråga om inriktningen av häslhållningen oeh intressetför hästar i landel har ändrat förutsättningarna för statens stöd tillhästaveln och därmed sammanhängande frågor. Främjandet av en god hästavel bördärför ske i nya former och del kan ifrågasättas om siaten alltjämt skall varahuvudman för verksamheten. Jag vill erinra om att när det gäller andra djurslag såsomnötboskap, svin och får handhas huvudmannaskapet för bl.a. avelsverksamhelenoch den organiserade hälsokontrollverksamheten av de inom områdel verksammaavels- och intresseorganisationerna. Svensk Husdjursskötsel ek. är ettcentralt organ för nötkreatursoch svinaveln och har till uppgift att bl.a.bedriva utvecklingsarbete med avelsmetoder, kontrollformer och andra uppgiftersom ligger inom husdjursföreningarnas arbetsområde. En liknande lösning vadgäller ansvaret för avelsfrågor, utvecklingsarbete, m.m. bör skapas påhästområdet. Bilden är splittrad när det gäller de avels- ochintresseorganisationer som företräder hästinlressen i olika hänseenden. Enligtmin mening skulle det vara en fördel om dessa frågor kunde samlas under enhuvudman. Större enhetlighet i verksamheten och en effektivare bevakning avfrågor som exempelvis berör avel, utbildning, hälsokontroll och utvecklingsarbetekan därmed uppnås. Mot bakgrund av det anförda finner jag flera skäl tala förall formerna för främjandet av hästaveln och andra frågor som rörhästhållningen och hästens roll i samhället nu bör bli föremål för en allsidigöversyn. Ansvaret för hästavelsarbetet skall därvid ses över med hänsyn tillden ändrade karaktär som häslbeståndet fått . Likaså skall delekonomiska ansvaret för avelsarbetet utredas. En kommitté bör tillkallas fördetta ändamål. Mot bakgrund av de ställningstaganden kommittén kommerfram fill i dessa centrala frågor bör kommittén sedan ta upp frågan om deframtida uppgifterna vid statens hingstdepå och stuteri. Alltjämt skall gällaatl de direkta kostnaderna och inkomsterna vid anstalten skall balansera. överväga frågan om statens medverkan i utbildnings- ochinformationsverksamheten. Kommittén bör kunna ta upp även andra frågor som rörstatens medverkan i hästfrägor, l.ex. i fråga om forskning och försök.Utredningens förslag bör 369 Kommittéer:Jordbruksdepartementet Delll Jo: 10 totalt sett inte innebära krav på ökade kostnader förstatsverket. En särskild utredning har tillsalts omorganisalionen och finansieringen av djurens hälso- och sjukvård. Dennautredning skall även ta upp den velerinära servicen på häslområdel. Förevarandeutredning bör därför samråda med denna ulredning. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemsläller jagalt regeringen bemyndigar chefen för atl lillkalla en kommitté med högst sex ledamöter meduppdrag alt utreda frågan om slatens stöd till hästaveln och andra frågor somrör hästhållningen och hästens roll i samhället, att utse en av ledamöterna atl vara ordförande, att besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annatbiträde åt kommittén. Vidare hemställer jag att regeringen föreskriver att kosinaderna skall belasta tionde huvudtitelnskommittéanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Utredning om rennäringens ekonomiska förhållanden Beslut vid regeringssammanträde 1979-06-28Departementschefen, statsrådet , anför. De rikllinjer som gäller för rennäringen fastställdesav riksdag (prop. 1971:51, JoU 1971:37, rskr 1971:216). Utgångspunktenför statsmakternas beslut var att det var ett angeläget intresse från såvälrennäringens som samhällets synpunkt alt genom rationaliseringsåtgärder avolika slag skapa förutsättningar för en effektivare och mera lönsam renskötsel.Vidare uttalades att del var ett samhällsintresse, inte bara frånnäringspolitiska synpunkter, att rennäringens lönsamhet förbättrades, eftersomrennäringen är en förutsätlning för bevarande av den samiska kulturen. Rennäringens betydelse för den samiska kulturen betonadesockså av 1976/(prop. 1976/77:80, KrU 1976/77:43, rskr1976/77:289). Därvid uttalades att en avgörande förutsätlning för att densamiska kulturen skall kunna bevaras är att rennäringen kan fortleva som samisknäring och att ett rimligt antal samer kan få sin utkomst inom rennäringen. De grundläggande förutsättningarna för renskötselnsbedrivande anges i rennäringslagen (1971:437). Stöd lill rennäringensrationalisering lämnas i form av statlig lånegaranti och bidrag ur samefonden.Vidare lämnas statligt stöd mol ekonomiska förluster vid synnerligen svårarenbetesförhållanden (kalastrofskadeskydd). Dessulom utgår statligt prisstödtill rennäringen. Grunderna för prisstödet fastlades av riksdag (prop.1973:96, JoU 1973:25, rskr 1973:232). Omfattande investeringar i renskötselanläggningar och ökatutnyttjande av tekniska hjälpmedel har medverkat till förändrade driftsformeroch viss omvandling av renskötselutövandel. Därvid har rennäringen blivitalltmer 24 1979/80. Del IIJo:10 Skr 1979/80:103 370 beroende av stabilitet och ekonomi i verksamheten. Enligt min mening är del av slor belydelse allförulsältningar finns för all uppfylla de mål statsmakterna har ställt upp förrennäringens fortbestånd. En grundläggande förutsättning härför är atlekonomisk irygghet skapas för rennäringens utövare. Jag föreslår därför attinkomsi- och lönsamhelsförhål-landena inom rennäringen uireds och alt enöversyn görs av näringens ekonomiska förhållanden. En särskild uiredare börtillkallas för detla ändamål. Utredaren bör pröva olika förslag i syfle atl skapaförutsättningar för dem som är sysselsatta inom rennäringen atl få entillfredsställande ekonomisk och social standard och trygghet i arbetet. Deförslag uiredaren lägger fram bör vara ägnade alt inom samebyns ram stimuleratill bärkraftiga renskötselföretag. Ytterligare en förutsättning för utredarens övervägandenbör vara atl rennäringen ses i sin inskränkta betydelse, dvs. led i strävandena att skapa bärkraffiga renskötselförelag bör uiredarenbeakta kombinalionsnäringarna. Det ekonomiska stödel lill rennäringen bör i principutformas så all det främjar rationaliseringen inom näringen. Utredningen börpröva om det nuvarande slödel lill rennäringen har den för näringen lämpligasteinriktningen och utformningen. Härvid bör prövas möjligheterna att inriktastödet mera på arbetsinsatserna än på själva ägandet av reh i syfte alt stödjade renskötare och aktiva renägare som inte har alternafiva sysselsättningar.Inom denna ram bör uiredaren vidare pröva förutsättningarna atl lillämpaselektiva former av stöd, såsom l.ex.