prop · G30316 · 1979-12-31 00:00:00 — Härtill kommer atl även i fortsättningen svararför den administrativa ledningen av beskickningarnas exportfrämjandeverksamhet medan denna för handelssekreterarna ombesörjs av SE. Enmer effektiv ledning av verksamheten ute på fältet underlättas om det också på departementalnivå genomförs en mer samlad handläggning av hithörande frågor. En sådannärmare samverkan mellan utrikes- och handelsdepartementen kan ske i olikaformer. Det ankommer på regeringen att närmare besluta härom. Dessutom är delväsentligt att behovel av en närmare samordning med andra departementsverksamhet av exportfräm- 1** 1979/80. 1979/80:16 12 jandekaraklär, framför allt induslrideparlemenlel, beaktas - någol som krafligl understrukilsav ett stort antal remissinstanser. Handelssekrelerarerekryteras vanligen bland tjänstemän i eller nära företagsledningen i svenskaföretag med exporlinriktning. De förordnas i regel fören tid av , varefterde förutsätts återgå t ill näringslivet. Jag delar liksom remissinstansernautredningens uppfattning au handelssekreterare även fortsättningsvis börrekryteras enligl dessa principer. Jag ansluler mig också till förslaget attgöra handelssekreterarens förordnandetid mer flexibel. Den bör kunna varieramellan tre och beroende bl. a. på vilken typ av marknad förordnandetgäller. De handläggare som svararför exportfrämjandet vid beskickningar är tjänstemän i utrikesförvaltningen. Dehar i några fall rekryterats från enskilda företag ellernäringslivsorganisationer. Jag delar utredningens bedömning att kännedom om hurmyndigheler och andra offentliga organ arbetar i för svensk export merbetydelsefulla statshandels- och utvecklingsländer är lika viktig för denexportfrämjande verk.samheten som näringslivserfarenhet. Av detta skäl börsärskild vikt läggas vid erfarenhet av myndigheiskontakter vid rekrytering tillsådana tjänster. I flera fall kan det vara lämpligt att som chef för elt handelskontori ett statshandels- eller utvecklingsland rekrytera en person frånutrikesförvaltningen medan behovet av näringslivserfarenhet kan tillgodosesgenom annan personal på kontoret, företrädesvis på mark-nadssekreierarnivå. Jagvill emellertid i likhet med utredningen och etl flertal remissinstanserunderstryka att marknadens särart måsle vara avgörande för hur rekryteringen tillbefattning som chef för handelskontor skall ske. Erfarenhel av marknadsföring ilandet i fråga måste också beaklas. Etl nära samråd måste i dessa frågor ägarum mellan , och SE. Del formellaförordnandet meddelas av chefen för efler samråd medchefen för . Sådantsamråd bör också vid behov kunna ske vid rekrytering av handelssekreterare ochkommersiella handläggare vid beskickningar utan handelskontor. i defall rekryteringen av chef och handläggande personal till ett handelskontorinom beskickning eller av ensiaka kommersiella handläggare sker utanförutrikesförvaltningen bör denna personal, på samma sätt som gäller förhandelssekreterarna, förordnas . Härigenom underlättas rekryteringeni förekommande fall av personal med speciell kompetens och aktuell erfarenhetfrån det svenska näringlivet. Vidare åstadkoms personalrörlighet ochflexibilitet i organisationen. Jag villi sammanhanget erinra om utredningens uttalande om det lämpliga i all lokall rekrylerapersonal vid såväl fristående handelskontor som beskickningar. Detta är dock enfråga som får avgöras från fall till fall. Prop.1979/80:16 13 Ulredningentar i flera sammanhang upp frågan om resurser för den exportfrämjandeverksamheten. Jag delar därvid utredningens uppfattning att frågan omresurstilldelning liksom får prövas inom utrikes- och handelsdepartementeni samband med del åri iga budgelarbelel och är således inte beredd att nu läggafram förslag om ökade resurser för denna verksamhet. Utredningenföreslåratt rambudgetering införs föran få till slånd ett bätlre samband än f n.mellan anslagen under utrikes- och handelsdepartementens huvudtitlar, någol somfår slöd av remissinstanserna. Enligl min uppfattning erhålls genom en sådankonstruktion en bättre överblick över de totala disponibla resurserna. Jagtillstyrker således förslaget som bör gälla från /81, En översynav exportfrämjandets nuvarande anslagskonstruktion i övrigt skall göras inomutrikes- och handelsdepartementen med sikte på /82, Somjag tidigare nämnt får frågan om resurser för den exportfrämjande verksamhetenbehandlas i samband med det åriiga budgetarbetet. För innevarande budgetårfinns av redan beviljade medel för export-främjande åtgärder som, omså erfordras, kan användas för åtgärder som följer av översynen (prop.1978/79:100 bil. Utredningensförslag om en större enhetlighet i revisionen av SE:s och nuvarande handelssekreterarkontorsverksamhel bör i huvudsak genomföras. Jag har erfarit att chefen förutrikesdepartementet anser att exportfrämjande verksamhet vid beskickningaräven bör revideras på sedvanligt sätt. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprältatsförslag till lag om ändring i lagen (1975:490) om beslutanderätt för exporlrådbeträffande handelssekrelerare m. m. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagenatt 1. godkännade rikllinjer för den statliga exportfrämjande organi sationen som jag har förordat. 2. bemyndiga regeringen att i huvudsakligöverensstämmelse med vad jag förordat sluta nytt avtal med allmänna exportföreningom exportråd. 3. antaga förslaget till lag om ändring i lagen(1975:490) om beslutanderätt för exporlråd beträffande handelssekreterarem. Prop.1979/80:16 14 Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. 1979/80:16 15 Sammanfattningav Ds H 1979:1 Exportfrämjandets organisation - en översyn. Promemoriautarbetad inom utrikes- och handelsdepartementen. Svenskexportfrämjande verksamhel har bedrivits vid ambassader ochkonsulat samt svenska handelskamrar i utlandet. Sedermera inrättades bl. a. handelssekreterarkontorsom ett komplement till utrikesrepresentationen. Såväl beskickningar som handelsekreterarkontorär statliga myndigheler. Hemma i har på denstatliga sidan såväl som ettledningsansvar för exportfrämjandet. är tillsammans mednäringslivet, företrätt av allmänna exportförening (SAE), huvudman fördet av staten och näringslivet gemensamt bildade exportråd(SE). SE skall som centralt organ planera, samordna och genomföra åtgärder för atlfrämja export. Ledningen av fältorganisationen ute i väriden är dockuppdelad så att utrikesförvaltningens exportfrämjande verksamhet leds avutrikesdepartementet - delvis genom de med gemensammautrikeshandelsenheterna - medan handelssekreterarna leds av SE. Ledningen avhandelssekreterarna överfördes från till SE efteröverenskommelse med SAE genom en särskild lag. SE erhåller särskilda statsanslagför detta administrativa arbete. Exportfrämjandetär en del av den vidare handelsfrämjande verksamhet som staten bedriver i formav t. ex. handelsförhandlingar, åtgärder för att främja import, ekonomiskrapportering och information om i utlandet. Detla övrigahandelsfrämjande åvilar över hela väriden utrikesförvaltningen. som etablerades i och med SE:s tillkomst har varit verksamett antal år. Det har inom utrikes- och handelsdepartementen därför ansettslämpligt att göra en översyn av den slatliga fältorganisationen förexportfrämjandet liksom av hemmaorganisationen i den del som avser ledning ochsamordning av fältorganisationen. Översynen har gjorts mot bakgrund av vunnaerfarenheter och med utgångspunkt från de förändringar i verksamheten som harskett och förvänlas ske under överskådlig framtid. Inledningsvisförs vissa resonemang om statens motiv och mål för exportfrämjandet. a.pekas på att del i ett land som är företagen som driver exporten ochatt statens insatser i princip begränsas till atl underiätta företagensexportansträngningar. Målet för statens insatser behöver därvid inte bara varaatt åstadkomma en totalt sett ökad export, det måste också finnas bl. a. ettsamhällsekonomiskt lönsamheiskriterium som vägledning för Slatliga insatser. 1979/80:16 16 Denexportfrämjande verksamheten och organisationen för denna måste fortlöpandeanpassas lill betingelserna i omvärlden och till de möjligheter och behov dessaför med sig förde svenska exportföretagen. Det pekas på ett antal utvecklingstendensersom på olika sätt påverkar verksamhetens inriktning liksom organisalionensutformning. Som exempel kan nämnas problemen i den svenska ekonomin, vissautvecklingsländers ökande betydelse som exportmarknader och en ökad efterfråganpå s. k. lurnkey-projekl och "mjukvaror" såsom teknologi. Frånovan nämnda utgångspunkter konstateras atl nuvarande fältorganisation i stortfungerar tillfredsställande på större industrimarknader. På dessa svarar somregel handelssekreterarkontor vid sidan av beskickningarna för exportfrämjandet. Påmindre marknader handhas exportfrämjandet av beskickningarna. Detta synes ocksåvara en tillfredsställande ordning. 1statshandels- och utvecklingsländer som har större kommersiell betydelse -15-20 till antalet - är organisationen emellertid mera splittrad. Här svararömsom handelssekreierarkontor ömsom beskickningarna för exportfrämjandet.Vissa beskickningar har särskilda handelsavdelningar, andra inte. Klaraprinciper saknas för fältorganisationens utformning i dessa länder. Detla harlett till oklarheler och ibland meningsskiljaktigheter inom ledningsorganen iSverige då fältorganisationen i sådana länder ansetts böra förslärkas. Elt gemensaml drag i mångaav dessa länder är att det statliga inflytandet i kommersiella frågor är stort.Det är ofta statliga organ som svarar för upphandling och de företag som finnsär också statliga. Det krävs i allmänhet en direkt medverkan från ambassadens, särskillambassadörens, sida för att de svenska företagen skall kunna nå konlakt med ochkunna påverka beslutsfattarna. Detta bör återspeglas i den organisationsformsom väljs för exportfrämjandet på sådana marknader. Vidarebör beaktas att dagens splittrade organisationsbild är någol svåröverskådligför det svenska näringslivet. Det föreslås att i dessa länderfortsättningsvis inrällas handelsavdelningar vid ambassaderna av den typ somidag finns i . Frågan om omvandling av nuvarande handelssekreterarkontor- lill antalet 5 - i sådana länder får tas upp till prövning allleflersomnuvarande handelssekreterares förordnanden löper ul. Vissa gränsfall kanemellertid tänkas där graden av industrialisering, marknadsekonomi m. m. skullekunna motivera handelssekreterarkontor. En rigorös faslläggning av principernaför fältorganisationens uppbyggnad i dessa länder är därför inte lämplig. 1gränsfallen får ställning tas in casu till vilken organisationsform som börväljas. Dessa frågor bör beredas gemensamt av utrikes- ochhandelsdepartementen. Beskickningschefenspelar en betydelsfull roll för den exportfrämjande verksamheten påifrågavarande marknader inte minsl m. h. i. behovel av Prop.1979/80:16 17 kontakterpå hög nivå inom resp, förvaltning och näringsliv. Beskickningschefens roll genlemothandelsavdelningarna bör därför inie begränsas till eu formelll chefsskap.Samtidigt bör handelsavdelningarna ges etl ston mån av självständighet vadgäller den löpande verksamheten. Den närmare ansvars-och arbetsfördelningen vidsådana myndigheter bör regleras i särskilda arbetsordningar. Del bör ankomma påden s. k. , som tillsatts, alt utarbeta förslag till mallför sådan arbetsordning. Föröverskådlighets skull föreslås att såväl handelssekreterarkontor som handelsavdelningari fortsättningen benämns handelskontor. 1övrigl betonas betydelsen av vidgat samråd mellan fristående handelskontor ochambassader. Vidare pålalas värdet av lokalnärhet mellan ambassader och sådanahandelskontor liksom i förekommande fall handelskontor vid ambassad. Ensärskild arbetsgrupp föreslås bildas för att se över möjligheterna till sådan lokalnärhei. Vadgäller organisationen i ifrågasätts om den nuvarande indelningen avledningsansvaret på den slatliga sidan är ändamålsenlig. 1 syfle att åstadkommaen mer effektiv ordning föreslås att den centrala ledningen av den löpandeexportfrämjande verksamheten även vid beskickningar- med eller utanhandelskontor- i viss ulslräckning delegeras till SE. Innebörden av denna ökadedelegering är att SE bör få funktionell direktivräll gentemot beskickningarna,dvs. rätt att inom ramen för givna allmänna instruktioner lämna anvisningar förden exponfrämjande verksamhelen på samma sätt som sker för handelssekreterarkontoren. Väsentligaledningsfunktioner kommer givetvis även i fortsättningen att åvila utrikes- ochhandelsdepanementen i frågor av mer övergripande karaktär. SE:s direktivrättbegränsar självfallet inle departementens ledningsansvar i detla sammanhang. Detframläggs också förslag och riktlinjer för hur SE:s ledning och planering börske. Som exempel kan nämnas att fältorganen åriigen bör avge verksamhetsplaneroch verksamhetsberättelser. SE bör med bl, a. dessa som grund utarbeta enprioritering av olika marknader. Ett väsenlligt led i planeringen äravvägningen mellan olika verksamhetsgrener hos fältorganen. Avgiflsbelagd uppdragsverksamhelbedrivs traditionellt vid de nuvarande handelssekreterarkontoren samt, sedan år1978, på försök vid sex utlandsmyndigheter. Det system som utarbetats avutrikesdepartementet i samråd med SE för denna försöksverksamhet föreslåsutsträckas lill samtliga beskickningar som kan tänkas bedrivauppdragsverksamhet i någoriunda omfattning. Enmer effektiv ledning av verksamheten ute på fältet torde underiättas om detockså pä departemental nivå genomförs en samlad handläggning av hithörandefrågor. En sådan närmare samordning mellan utrikes- och handelsdepartementenkan ske i olika former. Närmast till hand ligger att en ny gemensam utrikeshandelsfunklionbildas mellan de båda departementen. 1979/80:16 18 Deförändringar i fråga om ledningsansvaret som här föreslås avses träda i kraftden . En förutsättning härför är att överenskommelse träffasmellan huvudmännen för SE. Vidare erfordras vissa lagändringar. Behovetav en fördjupad samverkan med andra än härovan berörda organ som också sysslarmed exportfrämjande verksamhet tas också upp till diskussion. Nödvändighelen avsamråd med utrikes- och handelsdepartementen innan aktiviteter avexportfrämjande art initieras av annat departement betonas. Vidare framhålls atlberörda organ bör utnyttja SE och den ordinarie fältorganisationen föruppgifter med inslag av exportfrämjande. Samarbete med andra organpå regional nivå i bör särskilt uppmärksammas. Exempelvis bedriverutvecklingsfonderna i växande omfallning exporlfrämjande verksamhet. Härvid tarfonderna inte betalt för utförda uppdrag i samma utsträckning som SE. I förstahand bör SE självt verka för ett mer ändamålsenligt samarbete med andra organ,Alla frågor kan dock inte lösas på denna nivå. Därför föreslås bl. a, altberörda departement föranstaltar om en förutsättningslös ulredning i syfle attåstadkomma debiteringsprinciper som inte snedvrider efterfrågan påexportfrämjande tjänster. Fråganom en fördjupning av det exislerande samarbetet mellan SE och organ i Sverigesom bedriver import berörs också. a. bör svenska importföretag gesmöjlighet att della i exporlfrämjande projekt av typen affärsmannadelegationsresor. SEföreslås också ägna ökad uppmärksamhet åt marknadsföringen i av sinaegna och fältorganisationens, inkl. ambassadernas, tjänster. Ett antal personalfrågorbehandlas, bl. a. principerna för rekrytering av chefer för handelskontor vidambassad. Vad gäller kontor i statshandels- och sådana utvecklingsländer medett betydande statligt inflytande i beslutandestrukturen framhålls atlerfarenheter av myndigheiskontakter m. m. bör tillmätas särskild vikt vidrekryteringen. Det antas därför i sådana fall vara lämpligt att rekryterapersonal från utrikesförvaltningen lill sådana poster. I andra fall kanrekrytering från näringslivet te sig naturlig. Marknadens art bör vara styrandeför rekryteringen. En särskild samrådsgrupp med representanter för utrikes-och handelsdepartementen samt SE bör tillsättas för alt bereda dessa personalvalsfrågor.Även rekryteringen av handelssekreterare och s. k. kommersiella handläggare vidambassader bör om så befinns lämpligt kunna övervägas inom samrådsgruppen. Handelssekreterarebör tillsättas enligt samma principer som . Dock kan en flexibelförordnandeperiod övervägas beroende på marknadens karaktär. Resonemangförs om kommersiella befattningshavares titulatur och diplomatiska ställning. Anställningsvillkorenför personal under handelssekreterare har i olika sammanhang diskuterats enlängre lid. Det föreslås att en särskild sakkunnig Prop.1979/80:16 19 tillkallasför att utreda dessa frågor. Vissaspecialfrågor som rör fältorganisationen behandlas. a. föreslås SE få iuppdrag att se över organisationen i samt de länder där del finnsfilialer lill handelssekreterarkontor. Därvid skall undersökas om nuvarandeorganisationsform är den mesl ändamålsenliga, Organisalionen i , där det finnsfem handelssekreterarkontor, berörs också och SE skall där följa detsamordningsarbete som redan spontant inletts av handelssekreterarna. Resursdimensioneringenbehandlas inle särskill utan får i första hand falla inom ramen för gängsebudgetbehandling i den mån verksamhelen inle är självfinansierad. För atttillgodose behovel av ökad flexibilitet inom fältorganisationen föreslås dockatt av den anslagsreserv för särskilda exportfrämjande insatser som slår lillregeringens disposition i framliden avsätts ett belopp om 3 milj, kr. perbudgetår för tillfälliga personella och andra förstärkningar. För det ökade arbete somledningen av fältorganisationen i utlandet kan väntas medföra för SE föreslåsatt SE erhåller medelsförslärkning av staten motsvarande årskostnaden för minsttvå handläggare jämte följdkostnader. Även för SE:s arbete med samordning iSverige erfordras ökade resurser. SE har beräknal kostnaderna härför till 1,5milj. Frågan hur dessa kostnader skall läckas får tas upp vid förhandlingarmellan huvudmännen. I anslutning till förslagenom en mer samlad ledning av exportfrämjandet bör också en ökad koppling mellande olika anslagen på utrikes- och handelsdepartementens huvudtitlaråstadkommas. Detta kan lämpligast ske genom att en gemensam rambudget utformas.En särskild arbetsgrupp har tillsalts för att utarbeta en rationell anslagskonstruklion. Vidareföreslås ett mera enhetligt system för revision av verksamheten. 1979/80:16 20 Enbred majoritet av remissinstanserna uttalar sig positivt om utredningensslutsatser och delar i allt väsentligl de framlagda förslagen. Bland dessainstanser återfinns bl.a, allmänna exportförening (SAE), exporlråd(SE), Svenska handelskammarjörbundei, hantverks- och induslriorganisuiion- Familjeföretagen (SHlö), . (), handelssekreieraref öreningen, ulredningen om uirikesrepresenlationen (\jD-\itredn\ngen)sarr\tflertalet ambassader och handelssekrelerare. i (Lö)anser all det finns skäl för en grundlig översyn av den exportfrämjandeverksamheten. Därvid är det enligt LO angeläget atl närmare behandla den totalaomfattningen av de statliga insatserna. En ny utredning bör därför snarasttillsättas eftersom föreliggande utredning valt att begränsa sin översyn. Ett storlantal remissinstanser behandlar endast en del av de förslag utredningen läggerfram. 2 Målför det statliga exportfrämjandet Fleraremissinstanser framhåller betydelsen av alt målel för den statliga exportfrämjandeverksamheten klarare fastställs. erinrar om att det statligaexportstödet bör betraktas som ett led i del system av åtgärder med vilkasamhället vill påverka förutsättningarna för näringslivets verksamhet. Måletför den slatliga exportfrämjande verksamheten måste enligt kollegietunderordnas mer övergripande samhällsekonomiska målsättningar. Statskontoretår inne på samma tanke. Det finns enligt statskontoret behov av en fortsatt ochfördjupad måldiskussion, där exportfrämjandet ställs in i ettsamhällsekonomiskt perspektiv och vägs mol övriga handelsfrämjande åtgärder.Statens mål måste därvid vara vidare än målel förSE. SAE anser det beklagligtatt den organisatoriska och administrativa översynen av fältorganisationen fördet slatliga exportfrämjandet företagits utan samband med en diskussion om måloch medel för exportfrämjandet. En bestämning av mål bör föregå beslut omorganisatoriska förändringar. Enligt SAE:s mening räcker inte utredningensanalys som utgångspunkl för uppdragel till SE atl formulera operativa mål för verksamhelen.SE har samma synpunkt då man anför all avsaknaden av klara mål är engrundläggande svaghet i ulredningen eftersom målformulering utgör en förutsältningför preciserade förslag om verksamhelens ledning. Staten bör enligl SE i samrådmed den andre huvudmannen med det snaraste ulforma ett gemensamt övergripandemål för exportfrämjandet. och vidSveriges exporlråd delar denna sislnämnda synpunkt. 1979/80:16 21 3 Nuvarandeoch framtida uppgifter för det statliga exportfrämjandet Ambassadeni efterlyser en analys av SE:s uppgifler och organisation innan förslag omytterligare uppgifter till SE kan läggas. anser all del finnsbehov av att se över den nuvarande verksamheten på fäliei och nämner områdenaexportservice och uppdragsverksamhet. Inom det sisl nämnda området framhållsrisken för atl fältorganen tvingas priorilera arvodeskronor i stället förexportkronor. UD-utredningentar också upp frågan om fältorganens framtida uppgifter, vilka inte anses hadiskuterats i tillräcklig omfattning i utredningen, pekar här påsådana områden som projeklexport, initiativtagande verksamhet samt sambandetmellan export och import. Ambassadeni liksom ambassaden i framhåller sambandet mellan export ochimport. Man menar att problemet med molköp släller krav på ett samlat svensktagerande med samverkan med importföretag och importfrämjande organ i Sverige.Ambassaden i understryker atl del från utlandsmyndigheterna i ett starkt krav att handelssekreterare även arbetar med importfrämjandeuppgifter. förordar också detta. I den månimportfrämjande frågor har anknytning till exportfrämjande verksamhet i ländermed elt bilateralt synsätt har kommerskollegium ingen erinran mot etl sådantförfarande. 4 Grundläggandekriterier för utformningen av den statliga exportfrämjan de fältorganisationen SAE,SE och delar de grundläggande kriterier för fältorganisationensutformning, vilka diskuteras i utredningen. Man anser att kravet på enhetlighetinte fär drivas för långt och att företagens efterfrågan på fältorganens ijänslermåste vara grundläggande för organisationens utformning. Denna uppfattningdelas av handelssekreteraren i och samt kommerskollegium. Enviss framförhållning måste dock finnas enligt bl. a. kommerskollegium,ambassaden i och vid SE. Enligl konsultexportutredningenbör med de utgångspunkter utredningen skisserat förutsättningarna för att fåett bättre utnyttjande av tillgängliga resurser och en effektivare organisationför exportfrämjandet vara goda. skulle emellertidvälkomnat en konkretisering på vissa punkter, bl. a. i form av redovisning avsvensk exportindustris synpunkler och förväntningar på det slatligaexportfrämjandet ute i världen. framför samma synpunkt. 1979/80:16 22 5 Den statliga exportfrämjande organisationen i utlandet (RR V) anför atl utredningens förslaginnebär atl nuvarande uppdelning av fältorganisationen i väsentliga avseendenskulle kvarstå. Förslaget innebär vidare all de som arbetar med exponfrämjandeinom ambassaderskulle få två huvudmän. RRV påtalardärvid risken föroklarheterbeträffande arbetstidens fördelning mellan olika uppgifter, vilket kan menligtpåverka arbelel. Av den anledningen ifrågasätter RRV om en enhetlig organisationmed handelskontor i länder där särskilda enheter behövs bör övervägas, Enligl stalskontorel innebär ulredningens förslag i slorlsett justeringar i den riklning som drogs upp av föregående utredning på dettaområde. Förslagen bör kunna leda lill förenklade kontakter för näringslivet ochbältre samordning mellan handelssekreterare och ambassad.