prop · G303104 · 1979-12-31 00:00:00 — a. myndigheter somarbelsmarknadsslyrelscn (.AMS), skolöverslyrelsen (SÖ) och socialslyrelsen isin verksamhet är beioende Prop.1979/80:104 20 av högskoleutbildningens dimensionering och av vilkelantal studerande som fullföljer olika utbildningar. Även för parterna påarbeismarknaden är dessa frågor av slort intresse. Sammanfattningsvis villjagkonstalera all planeringen av den nya högskolans verksamhet förutsätierkommunikation och samverkan dels mellan organ på olika nivåer inomhögskoleområdel, dels mellan högskolemyndigheter och myndigheler i övrigt samlarbelsmarknadens organisationer. En slutsats som kan dras av dessaförhållanden är alt en övergripande planering måste finnas för slalisliken ifråga om sluderande och studieresultat. Jag vill i detla sammanhang ocksåframhålla all behovet av siaiislisk informalion om den högre ulbildningen oftagjort sig påmint även under lidigare skeden, särskilt i samband med slörreförändringar och reformer. Jag hänvisar härvidlag lill ulredningens redovisning(betänkandet s, 15-23), Mol bakgrund avhögskoleorganisationens uppbyggnad vill jag vidare först ange hur jag rentallmänl anser atl slalistikproduklionen för högskolan bör organiseras. En vägledandeprincip bör vara all de slalislikbehov som följer av högskolansdecentraliserade beslutsstruktur bör lillgodoses i försia hand. Del gällersåledes atl se lill atl de lokala och regionala organen snabbt får lillgånglill sådan statistik som de behöver för all planera, genomföra och ulvärderaulbildningen. De cenirala organens behov av statistik är också väsenlliga,vilket jag ålerkommer lill i det följande, men tyngdpunkten islalistikproduklionen bör föriäggas lill de lokala enheterna. Detla åstadkomsbäst med hjälp av datasystem som de lokala myndigheterna själva förfogar över.Den uppbyggnad av lokala datasyslem som skelt vid elt antal högskoleenhelerunder 1970-lalel i flerlalel fall i samverkan med universiteis- ochhögskoleämbetetf UHÄ), lidigare universilelskanslersämbetel (UKÄ), har därförvaril myckel väsenllig och innebär alt det har skapats hell nya förutsättningarför statistikproduktionen. Strävandena atl decentralisera verksamheten inomhögskolan kan således slå igenom även på detta område. En annan huvudprincip bör vara altden helhetssyn på högskoleutbildningen som kännetecknar högskolereformen skallstyra utformningen av grunderna för högskoleslatisliken. Man bör således viduppbyggnaden av stalistiksyslemen förutsätta all alla utbildningsområden skallkunna ges en likvärdig statistisk belysning. I annal fall riskerar man allbygga in konserverande moment. Jag ansluter mig således lill ulredningensståndpunkt atl den skillnad i fråga om statistisk belysning som lidigare råttmellan olika utbildningar måste upphöra även om delta med hänsyn till deresurser som står lill föribgande måsle innebäia en sänkl ambilionsnivå för densiaiisiiska belysningen av vissa uibildningar. En annan sak är atl man vid denlöpande uppföljningen av utbildningar kan finna atl olika områden behöverbelysas i speciella avseenden. Jag vill inte utesluta att delta kan gällaområden för vilka den statistiska informationen är liten i förhållande till bl.a. den rörande den tidigare filosofiska ulbildningen vid universiteten. Prop.1979/80:104 21 De förslag som ulredningen lagtfram om högskolestalislikens innehåll, om hur den skall åstadkommas och omorganisafion för slalislikproduklionen har till helt övervägande del vunnitslöd hos remissinstanserna. Avvikande ståndpunkter har förls fram bl.a. av SCB,som anser all del behövs elt mer omfallande centralt studeranderegisler än vadutredningen föreslagit, och av () som anserall del centrala individbaserade studeranderegistret inte alls behövs. Statistikproduktionen liksom del av den rena dokumentationen av uppgifler om sluderande ochstudieresullat sker inom en slor del av högskolan helleller delvis med hjälp av aulomalisk dalabehandling (ADB), De problem röranderisker för den personliga integriteten som är förenade med ADB-behandling avpersonuppgifter måsle således beaklas i dessa sammanhang. Jag nolerar medlillfredsslällelse all de organ som i försia hand bevakar inlegriletsfrågorna,dvs. datainspektionen och datalagstiflningskommiilén (DALK), har godtagitulredningens förslag. För min del vill jag särskilt siryka under utredningensståndpunkt atl del allra vikligasle inlegrilelskravel på elt personregisler äratl uppgifterna i registret är rikliga. Jag anser därför all, när man avgöromfattningen av den daiorbaserade registreringen, gränserna bör sättas av deekonomiska och prakliska möjligheter som finns alt hålla uppgifterna iregistren riktiga och aktuella. Jag fär anledning all senare åierkomma lilldenna aspekl. Dessutom bör man i inlegriletsfrågan självfallet beaktainställningen hos dem som kan komma all registreras (jfr 3 § datalagen (1973;289)). Ulredningen har genomfört enomfattande och enligt min mening värdefull karlläggning av behoven avstatistisk information om grundläggande högskoleulbildning. Deinformationsbehov som framkommil genom behovsinventeringen avser dels merspeciella frågor som de sluderandes sociala bakgrund, ålerkommande utbildning,sluderande enligt den s.k. 25; 4-regeln (5 kap. 25 § grupp IV högskoleförordningen (1977; 269))nelto-räkning av sluderande i högskolan saml utländska studerande, dels merallmänna slalislikbehov rörande tillströmning, närvaro och utflöde. Kartläggningenutgör en utgångspunkt för utredningens förslag. Ulredningen framhåller ianslulning till behovsinventeringen atl det vore orimligt, och inom ramen förlillgängliga resurser även omöjligt, alt planera en reguljärslatistikproduklion som kan tillgodose alla angivna behov. En del remissinslanser,bl. a. SCB, har framfört kritik mol behovsinventeringen och har alldenna borde ha genomförls på etl annal sätt. Det är enligt min mening uppenbartatl behovsinventeringar av della slag är förenade med slora problem eflersomdel viktigaste kanske inte är alt ange vilka behov som finns utan att göra enangelägenhetsgradering. Del bör i framliden vara en uppgifl både för de lokalaoch regionala myndigheterna och för UHÄ och SCB all genomföra behovsinventeringari syfle all effektivisera statistiken inom ramen för de rikllinjer som kankomma att gälla. 1979/80: 104 22 Utredningens ståndpunkterbeträffande vilken statistik som bör produceras bygger bl.a. på synsättet atlden rutinmässiga insamlingen och bearbetningen av data rörande dengrundläggande högskoleutbildningen bör organiseras med två syflen. Dessa är alluigöra underlag för en fortlöpande tillhandahållen och översiktligtbeskrivande statistik (löpande statistik) och atl lillhandahålla urvalsramarför punktundersökningar av skilda slag. Jag ansluter mig lill ulredningenssynsäll. Tekniken med urvalsramar för punklundersökningar innebär bl. a. löpande uppgiflsinsamling-en kan begränsas ulan all vikliga :5lalislikbehovbehöver efiersällas. är av stor betydelse ur inlegriielssynvinkel. 2.2.3 Den lokala studiedokumentationen m. m. Med begreppet studiedokumerilalionavses den lokala bokföringen av uppgifter om de studerande och deras studieresultat.Enligt ulredningen moiiveras den lokala sludiedokumenlalionen framför alll avbehovel all kunna planera och administrera utbildningen lokall och all kunnadokumentera enskilda sluderandes studieresultat. Till den administrativa verksamhetsom kräver sludiedokumenlalion hör främsl personalplaneringen och disposilionenav läroanstaltens lokaler och ekonomiska resurser för olika utbildningslinjeroch kurser. Hit hör också löpande uppföljning av studieresultat. Studerande somgodkänls i kurs eller annal utbildningsmoment har vidare räll all fåutbildningsbevis, vilkel kräver all läroanslalien fortlöpande dokumenterarstudieresultaten. Det händer också att ulbild-ningsbevis förstörs ellerförkomrner eller atl dess äkthet sälis i fråga. I sådana silualioner är delvikligl att läroanstalten har dokumentation av vederbörandes studieresultat ibehåll och kan bekräfta dem (betänkandet S.33). Ulredningens förslag om den lokalasludiedokumenlaiionens innehåll finner jag väl avvägt (betänkandet s. 149153).Jag avser atl senare föreslå regeringen all meddela de föreskrifter som fordrasbeiräffande den lokala studiedokumentationens innehåll. Den lokala studiedokumentationenskall enligt utredningens förslag ligga till grund både för högskoleenheternasegen slalislikproduklion och för inrapportering av uppgifler lill elt centralthögskoleregister vid SCB. Jag ansluter mig till principen att den lokalasludiedokumenlalionen skall utgöra grundvalen för den löpande statistiken. Dedata som lagras lokall är tillräckliga för delta ändamål. Några särskilda dataavsedda enbart för stalislikproduklion behöver myndigheterna således inle samlain och ej heller rapportera till SCB för den löpande statistiken. Regeringenbör föreslå atl godkänna de principer jag här har förordal. De lokala myndighelernas egenslalislikproduklion bör kunna lillgodose ell storl antal lokala behov. Enligtulredningen bör de lokala myndigheterna själva bestämma vilken statistik somskall las fram lokall för lokala behov. Jag delar denna ståndpunkt. Samtidigtbör det påpekas all viss Prop.1979/80:104 23 lokal slalislikproduklion kan vara nödvändig frånrikssynpunkl. Jag återkommer lill denna fråga sedan jag behandlat den allmännaavvägningen mellan centralt och lokall producerad statistik. 2.2.4 Organisationen för högskolestatistiken Utredningen har föreslagil allhuvudkällorna för den centrala högskoleslatisliken skall vara dels den lokalasludiedokumenlalionen. dels ell centralt personregister. Del ceniralapersonregistret innebär en forlsällning av det nuvarande högskoleregislrel vidSCB. Förslag ges om vad det skall omfatta. Jämfört med vad som närmasl förehögskolereformen registrerades centralt om varje studerande vid de filosofiskafakullelerna innebär förslaget en avsevärd nedskärning. Studerande såväl påulbildningslinjer som på enslaka kurser föreslås ingå i regislret. a.denna punkl har fyra av ledamöierna i ulredningen reserverat sig. De anser atlenbart studerande på utbildningslinjer skall ingå i det cenirala regislrel. Andra källor för belysning avförhållanden rörande grundläggande högskoleutbildning kan enligt ulredningenvara longitudinella databaser rörande befolkningsurval samt särskiltgenomförda enkäter. (All en databas är longitudinell innebär alt den består avuppgifler insamlade vid olika lidpunkter över om sammapersoner.) Beträffande enkäter framhåller utredningen viklen av all detillfrågade får tydlig information om alt dellagande är frivilligt. När del gäller sället atltillhandahälla statistiken framhåller ulredningen alt viss statistik kantillhandahållas på en lägre nivå av tillgänglighet än som hitlills skett.Viklen av atl statistiken kommer fram snabbi framhålls. Vissa förslag ges avulredningen angående slatislikpublikationernas uppläggning och dislribulion. Belysning av social bakgrund harlidigare skell med hjälp av uppgifler som samtliga nyböriare obligatorisktskulle lämna vid inskrivningen. Ulredningen föreslår dels all undersökningarhärom på längre sikl skall genomföras med , dels allde skall genomföras på ell urval nybörjare som frivilligl besvarar en enkät förändamålel. SCB har på utredningens tillskyndan genomfört en provundersökning. Ulredningens förslag i här berördaavseenden har lill övervägande del vunnit remissinslansernas slöd. Som jaglidigare nämnt har dock SCB framhållil atl ell mer omfallande centralt regislerbehövs medan SFS anser all elt centralt regisler inle behövs. 1 denna fråga harUHÄ bl. a. framhållil all utvecklingen på del ADB-tekniska området medför atldet kan antas bli möjligt alt delvis ersätta uppgifterna i etl centralthögskoleregisler med en samordnad bearbelning av lokala daiorbaserade sludiedokumenla-tionsregister.Ell sådant syslem förutsätier enligt UHÄ atl en större andel än f. n. avhögskolans studerande ingår i sådana register. Del släller också slörre krav påenhetlighet mellan de lokala registren och måste föregås av ett omfattande teknisklutvecklingsarbete. UHÄ finner det därför inle Prop.1979/80:104 24 realistiskt all f. n. föreslå ell sådanl registersystemsom underlag för högskoleslatisliken men är berell all medverka i fortsallutrednings- och ulvecklingsarbeie med detla syfte. För min del anser jag altutredningen lagt fram goda argument för sitt förslag lill hur statistiken skallåstadkommas med olika permanenta register, longitudinella dalabaser ochenkäler. Jag anser således all elt cenirallhögskoleregister är nödvändigl även fortsättningsvis. De överväganden som lellmig fram till denna slulsals är följande. Det är mycket vikligl aU del finnselt lillräckligl faktaunderlag för all man skall kunna bedöma hur högskolan iverkligheten fungerar i förhållande lill inlenlionerna. sådanlfaktaunderlag kan inte framställas enbart genom sammanställningar av lokaltproducerad statistik. Statistiken måste nämligen kunna belysa vad olika gruppergör under en lång följd av år och vid olika ulbildningsanslaller. Delta är avgrundläggande belydelse för belysning av lillträdesreglernas effekler på långsikl, inflöde, närvaro och utflöde beträffande högskolan, mönslrel avålerkommande utbildning, regionalpoliliska effekter, etc. Några andra prakliskamöjligheter all lillgodose dessa behov än med ett centralt studeranderegislerav den lyp ulredningen föreslagil finns enligt min mening inte. Del ärnödvändigl alt regislrel är individbaseral eflersom uppgifter om en och sammaindivid från skilda läroanstalter och olika tidpunkter måsle kunna sammanförastill individen ifråga. Atl ersätta del permanenta' cenirala regislret medlillfälliga "centrala" register som åstadkoms genom sambearbetningarav lokala register är som UHÄ framhållil inle tekniskt möjligt annat än påsikl. Etl sådanl förfaringssätt skulle dessutom leda till att de lokalasyslemen måsle regleras och samordnas på ett säll som enligt min mening inte ärönskvärt. Dessutom vore del nödvändigl alt ålägga de lokala myndigheterna atlspara uppgifter på dalamedium under väsentligl längre lid än de behöver försina administrativa ändamål. Det sisinämnda är inte önskvärt ur bl. Jag har emellerlid förståelse försynpunkten atl det finns potentiella risker för den personliga iniegriteten isamband med elt centralt personregisler, även om detta är skyddat avsekretesslagen. Dessa risker är dock inle så belydande all man av denanledningen bör avslå från den statistik som endasl kan produceras ur etlcentralt regisler. I slället bör man noga överväga vilka uppgifter som skallingå i del centrala regislrel. Som framgått av vad jag harredovisal i det föregående kan utredningens förslag och remissytlrandenadäröver läggas fill grund för beslul om allmänna rikllinjer för hur slaUslikenbör åstadkommas. För den övergripande planering av statistiken, somjagtidigare angivit som nödvändig mol bakgrund av högskolans planeringssystem,fordras emellertid också en närmare precisering av innehållet i den statistiksom bör finnas nationellt. Prop.1979/80:104 25 När det gäller den centraltproducerade statistiken och därmed innehållet i del cenirala regislretansluter jag mig lill ulredningens förslag (betänkandet s. 117-126) med någrakompletteringar somjag nu vill redovisa. Ulredningen har bl. a. föreslagilall lillslrömningsslalislik avseende nybörjarnas bakgrund i fråga omutbildning, arbelslivserfarenhel m. m. skall redovisas vart tredje eller vartfemte år. Ulredningen anser också all enkäler avseende den sociala bakgrundenbör genomföras med tre lill mellanrum. SCB har i silt yttrandeframhållil all undersökningar vari Iredje till inle är lillräckligtmed hänsyn lill SCB; s verksamhel med prognoser. Jag anser att ireårsinlervallkan vara en riktpunkt men atl frekvensen bör kunna variera med hänsyn lillbehov och ekonomiska möjligheter. Tätare undersökningar kan l.ex. behövas ianslulning lill större förändringar inom utbildningsväsendet. Å andra sidan bördel vara möjligt alt sedan erfarenheler vunnits om akluella förhållanden nöjasig med längre intervall mellan undersökningarna. Ulredningen har föreslagil altuppgifler om grund för allmän behörighel skall ingå i del centrala regislrel. 1della inbegrips ej uppgifl om vilken gymnasielinje den sluderande hargenomgått. Enligt utredningen kan sta-listikbearbelningar avseendegymnasielinje göras som lillfälliga undersökningar. SCB m. fl. har framhållil all dellaär olillfredställande med hänsyn lill önskemålet atl följa olika grupperssludiemönster. Jag anser i anslutning till de allmänna moliv jag för delcenirala regislrel att del är väsenlligl att få en god statistisk belysning avhur sluderandeslrömmarna går från gymnasieskolans olika linjer in i och ut urde olika högskoleutbildningarna. Därför bör uppgift om gymnasielinje lagras idel centrala högskoleregislrel. Uppgifterna bör få hämias från den lokalasludiedokumenlalionen, antagningssystemen eller från det centralagymnasieregistrel. Dalalagens föreskrifter skall därvid iakttagas. En ytterligare fråga somjag anserbör las upp lill vidare övervägande är registreringen av uppgifter om studier ienslaka kurser. Ulredningen har mol bakgrund av det slora intresset atl studerahur ordningen med enslaka kurser fungerar i högskolan - bl.a. med avseende påålerkommande utbildning - föreslagit atl uppgifler om studier i enstaka kurserskall ingå i del cenirala regislret. Kurserna klassificeras i förslagsvis 12angivna grupper. För varje lermin rapporteras uppgifl om närvaro inomgrupperna. Vidare skall enligt utredningens förslag regisirering ske av all densluderande slutfört enstaka kurser om sammanlagi minsl 60 poäng varav minsl 40poäng inom någon av de 12 grupperna. Poängrapporleringen moiiveras av behovelav uinödesstalistik med avseende på arbetsmarknaden (betänkandet s. 102, 110,123-125). I fråga om statistiken avseendeutbildningen på enstaka kurser har ålskilliga synpunkier framförts avremissinstanserna. SÖ undersiryker vikten av atl det centrala registret ävenomfattar sluderande på enslaka 1979/80:104 26 kurser.En klassificering i 12 grupper anser SÖ inle vara tillräcklig. Även socialstyrelsenvarnar för en alltför grov klassificering i det cenirala registret. Svenskakommunförbundei vill också ha en mer detaljerad utflödes-statistik än vadutredningen föreslagil liksom Centralorganisationen /SR. UHÄ anser alt delär nödvändigl atl la med de sluderande på enslaka kurser i del ceniralaregi.itret. Även () siryker under viktenav att en central regisirering sker även av ulbildningen i enslaka kurser.Landsorganisationen () framhåller att del är viktigt all utflöde, innehåll,nivå och syfte beiräffande enslaka kurser ges en översikllig statistisk bildeftersom dessa kurser är avsedda all lillgodose en rad skilda utbildningsbehov.Regionslyrelserna har i sina yttranden lill UHÄ framhållil alt del ceniralaregislrel bör omfalla även ulbildningen på enslaka kurser. iUppsala framhåller all del från synpunkt är av intresse all idel cenirala regislrel kunna följa tillströmningen lill de enslaka kurserna.Del är vidare enligt regionslyrelsen av värde all ur ell centralt regisler fåöversikllig och enhetlig utformad statistik om tillströmningen till de enslakakurserna. All samla in molsvarande uppgifler från de lokala registren skullebli ännu mer lids- och arbetskrävande. Regionslyrelsen i Siockholm framhållerbl. a. all statistik rörande enslaka kurser måste tas fram på sådanl sätt allenstaka kurser inle får inta en omotiverat obemärkt roll när uppgifler omhögskoleutbildning redovisas och diskuleras. Regionslyrelsen i har isitt arbele använl sig av hillills centralt producerad slalisiik och prognosmaterial.Della maierial ulgör elt värdefullt komplement lill mer delaljerad lokalstatistik. Regionslyrelsen anser atl elt centralt regisler med individrelaleradeuppgifter bör finnas där uppgifler om samtliga studerande inom grundläggandehögskoleulbildning, dvs. även studerande på enstaka kurser ingår.Regionslyrelsen i Umeii anser att del behövs ell rikligt och väl dokumenteratsialisliskl underlag rörande enstaka kurser, inle bara inom berörd region utanäven från övriga landel för jämförande studier och bedömning av lendenser ochkosinader. Regionslyrelsen slöder därför betänkandets huvudförslag.Invändningar mot cenlral registrering av uppgifler om utbildning i enslakakurser framförs av riksrevisionsverkei (RRV). Samma ståndpunkt harstatskontoret som dock anser all den centrala registreringen behövs under enövergångsperiod. SFS anser som tidigare nämnts att all cenlral regisirering avindividuppgifter är onödig. anser också attgruppuppgifter räcker centralt för enslaka kurser. Jag vill för min del först peka på atl huvudpartenav de enslaka kurserna, uppskattningsvis , ulgörs av kurser inom ämnenvid de lidigare filosofiska fakulteterna vid universiteten och högskolorna iÖrebro, och Karislad. Många studerande g:enomgår efter hand sådana kurserpå ett säll som liknar linjesludier. a. ämnen som är endaslsparsamt representerade inom utbildningslinjer som l.ex. 1979/80:104 27 Vidare villjag peka på del förhållandet allde enstaka kurserna är av grundläggande betydelse för återkommande utbildningoch för utbildningens decentralisering i regional bemärkelse. Jag erinrar omvad jag har anfört i budgetpropositionen 1980 om ålerkommande utbildning (bil.12 s. 370). Jag anser all den princip som gälllsedan 1956 om atl statistiken skall omfatta all högskoleulbildning börlillämpas även fortsätiningsvis för del centrala regislret. För utbildning ienslaka kurser bör del kunna las fram statistik som ger en belysning som ärlikvärdig med den för utbildning på linjer. innebär således allulbildningen på enslaka kurser bör omfallas av del cenirala registret men attnågon regisirering centralt av uppgifler om enskilda enslaka kurser inle börförekomma. Det bör bli fråga om någon form av översiktliga uppgifler. Medhänsyn lill de förhållanden beträffande enslaka kurser inom de lidigarefilosofiska fakullelerna somjag beröri skulle den centralt produceradestatistiken bli starki missvisande om den inle kunde la hänsyn lillutbildningen på enstaka kurser. Regionstyrelsernas yttranden pekar entydigt påalt denna typ av utbildning bör ingå i det cenirala regislrel. Del förhållandetall studier i enslaka kurser i många fall kan komma att bedrivas och vid skilda högskoleenheter lalar även för alt uppgifterna böringå i det centrala registret. För alt åsladkomma en översiklligcenlral statistik rörande ulbildningen på enslaka kurser bör för varje berördsluderande närvaro registreras varje lermin som ulredningen föreslagil.Registreringen bör även omfalta en uppgift om omfaltningen av de kurser somavses med användning av intervallen 1-20 poäng, 21-40 poäng och mer än 40poäng. Vidare bör det registreras all densluderande slulförl enstaka kurserom sammanlagt minsl 60 poäng. Jag återkommeri del följande lill frågan om klassificeringen av kurserna. Sammantaget innebär mitl förslaglill centralt regisler - liksom ulredningens - en väsentlig minskning av deuppgifter som skall införas i registret. Begränsningen av del centralaregistret är nödvändig bl.a. av inlegrilelsskäl. De prakliska och ekonomiskamöjligheterna all hålla registrets innehåll riktigt och akluelll medger enligtmin bedömning inle ett mer omfattande centralt regisler än del jag föreslår. Regeringen bör föreslå riksdagenall besluta atl ett centralt studeranderegisler skall finnas med i huvudsakdet innehåll jag har angivit. Del cenirala regislret blir enligtmitl förslag siarkt begränsai framförallt vad gäller uppgifler omstudieresultat och om studiernas omfattning (/deltid) under terminerna.Detla innebär alt flera vikliga slalislikbehov får lillgodoses genom lokalstatistikproduktion även i fall som är av betydelse för den centralaplaneringen. All den statistik rörande fakliskl anlal utnyttjadeårssludieplalser som behövs för resursplaneringen såväl lokalt som regionaltoch centrpit får t. ex. produceras lokalt. Prop.1979/80:104 28