prop · G303143 · 1979-12-31 00:00:00 — Vid sin genomgäng av promemorian har ackordscentralenfunnit sig kunna godta alla förslag utom det som gäller återbetalning av lån.lämnade före . : I promemorian uttalas, atl det är"allmänt känt, atl aktiebolag ofta utnyttjas i den ekonomiskabrottsligheten". Avsikten med de ålgärder som föreslås i promemorian är,att dessa skall medverka till atl nämnda ekonomiska brottslighet minskar.Beträffande flera av förslagen gäller emellertid, all det inte har visats attden reglering gällande rätl innebär skulle underiätta den ekonomiskabrottsligheten. Dessa förslag avser dessutom bestämmelser, som prövatsi samband med införandet av den nya aktiebolagslagen; för ändring i sådantfall krävs enligt samfundets mening särskilt starka skäl. Prop.1979/80:143 328 aktiesparares rik.sförbund: Akliespararnaförelräder små och medelstora aklieägare i de börs- och fondhandlarenoteradeföretagen. Mot bakgrund av alt rådets PM dels närmasl synes vara tillämpligt pås. k. fåmansbolag och dels ingär i översynen av lagstiftningen mol den organiseradeoch ekonomiska brottsligheten lorde icke huvuddelen av innehållel direkl beröraAktiespararnas inlresse- och kompetensområde. I några avseenden langeraremellerlid problemställningarna de börsnoterade företagen. : Finansbolagen har somkreditgivare dels intresse av att missbruk stävjas dels atl seriösföretagsamhet ej försvåras. Föreningen motsätter sig självfallet integenomförandet av åtgärder som syftar till atl förhindra alt aktiebolag användsför ekonomisk brottslighet. Föreningen saknar emellertid möjligheter att laställning till om de förslag som ges i promemorian kommer att leda lill åsyftadverkan. Detta enär de exempel på missbruk av aktiebolagsformen, som redovisas ikapitel 5 i promemorian, är alltför fä för atl kunna uigöra elt underlag. Vidaresaknas uppgiflen betr. omfattningen av de missbruk som enligt ulredningen lärförekomma. : Förbundels utgångspunktvid besvarandet av remissen är denna: Aktiebolaget är den västliga världensutan gensägelse mest framgångsrika verksamhetsform. I form av aktiebolag harnäringslivet sålunda även i förmått slå för en leknisk och ekonomiskutveckling av en oerhörd belydelse för landel. En så effektiv verksamhetsformskall ej utan mycket starka skäl hämmas genom restriktioner. Flertaletaktiebolag, deras ledning och ägare driver sin verksamhet helt lagligt, kortektoch seriöst. De kan ställa anspråk på atl de rättsliga förutsättningarna fördenna verksamhet i rimlig mån hålls stabila och alt en nödvändig samhällskontrollej kännetecknas av administrativt krångel. Det nu sagda gäller oaktat att detfinns enskilda personer som utnyttjar aktiebolagslagens beslämmelser på etlsätt som inte varil åsyftat. Den redogörelse som promemorian lämnar på sid. 35-40finner Förbundel, lill en viss del, alllför suggestiv och, delvis, äruttalandena inte relevanta eller tillräckligt relevanta för de ställdaförslagen. Några exempel följer nedan. - "Det finns professionella bolagsbildare som stårtill Ijänst med skrivbordsbolag eller vilande bolag till hugade spekulanterulan att bry sig om köparens avsikter med bolaget eller till och med medvetskap om atl bolagsförvärvet ingår som led i l.ex. "- Förbundels kommentar; Enskilda personer som vill bilda aktiebolag finnersnart att de inte kan hantera detta själva, eftersom akliebolagslagen ärkomplicerad och kraven på precision och ulföriighet i de formella åtgärdernastora. Dessutom har del under årlionden tagil alllför läng tid atl få fram enbolagsregislrering hos , även om de formella kraven i en ansökanvaril fyllda. Det har därför varit särdeles praktiskt för de blivandeaklieägarna att vända sig till en bolagsbildningsfirma, eller en advokat, elleren revisor, som kunnat tillhandahålla en rält gjord registrering omedelbart.Detla är inte och har aldrig varit en otillåten service. Av elt dussintalprofessionella bolagsbildningsfirmor har varit verksamma idecennier. Dessa specialister, liksom advokater och revisorer i motsvarandesituation, har ej hafl anledning all ifrågasälla kundernas avsikter medbolaget och har säkerligen heller aldrig medvetet medverkai till någonbrottslig verksamhel. Behovel av deras tjänster skulle ha varil betydligtmindre om Palenlverkels bolagsbyrå 1979/80:143 329 skötts effektivare och om verkel tidigare än hell nyligeneffektiviserat sin service genom förhandsgranskning av ansökningshandlingar. - Det som benämns"s. k. oäkta koncerner" är en hell tilläten och rimligverksamhetsform. Självfallet skall en näringsidkare ha rätl att driva l.ex.fastighetsförvaltning genom ett aktiebolag och l.ex. handel medbyggnadsmaterial genom ell annal aktiebolag. Det vanligasle skälet för en sådanuppläggning är att dålig resultatsutveckling i del ena förelaget inte skall dramed sig svårigheler för del andra företaget. Ej heller är rättshandlingarmellan sådana akliebolag otillåtna, eller har varit del. - Vinslbolagstransaklioner:Man må ogilla s. k. vinslbolagstransaklioner och s. k. inlernaaktieöverlåtelser hur mycket som helst - och otvivelaktigt har de använts förett nedbringande av skatlskyldighei på etl sätt som inte varit åsyftat - menman kan inte komma ifrån alt sådana transaktioner praktiseratsoch att de var tillåtna fram till dess all de förbjöds genom lagsliftning under1970-lalel. När nu sådana iransaktioner förbjudits, är väl förfarandena därmeduttömda som motiv för vidare åtgärder. - 1 promemoriansägs t. ex. att antalet akliebolag som gåll i konkurs har sjudubblats . Del sägs vidare att akliebolag som försattes i konkurs 1970hade brisl i aktiekapitalet under hela . I sammanhanget talarpromemorian om att akliebolagen "tömts på sina tillgångar" och att deförsatts i "planerad konkurs". -Förbundet vill ingalunda förneka alldel finns företagare som tömmer sina bolag och sätter dem i planerad konkurs.Men hopkopplingen med de åberopade statistiska talen ger en vilseledande bild,enligt Förbundets mening. De stora talen kan säkerligen förklaras med, delsall aktiebolagsformen fram till mitten på 60-lalel utnyttjats i allt stigandeutsträckning, dels av att företagens kostnader stigit avsevärt samiidigi somkonjunkturen inom näringslivel merendels varil svag ;inträffade våldsamma strukturförändringar inom t. ex. handeln. Förbundel bestrider självfallel ej de allvariiga följdersom kan vällas av brottslig verksamhet inom ramen för aktiebolagsformen.Förbundet har samma intresse som de flesla andra samhällsgrupper av atl sådanbrottslighet stävjas. Slulsalsen som skall dras av della yttrande så långt, äratl man skall iaktta försiktighet vid ingrepp som kan vålla skada för seriösayrkesutövare, ulan att på någol påtagligt sätt kunna påverka brottsligheten.Så invecklad som bolags- och skattelagstiftningen är, kommer det knappast attbli svårt atl missbruka den för brottsliga ändamål, även om promemoriansförslag till äventyrs skulle förverkligas fulll ut. : Vi släller oss myckel posilivatill del arbele som i detla avseende bedrivs av Brottsförebyggande rådet.Skälel härtill är icke minst atl grossistföretagen som regel har belydandevarufordringar i sina rörelser och all det därför är oundgängligen nödvändigtall lagstiftningen i största möjliga utsträckning ulformas på ell sådant sättatl den förhindrar atl fordringarnas värde ävenlyras genom mindre seriösa näringsidkaresagerande. Vi vill i sammanhanget särskilt framhålla att det allmänna genomolika lagstiftningsåtgärder - bl. a. bevissäkring och betalningssäkring samldet s.k. ställföreträdaransvaret - i ökad utsträckning kunnal skydda sinafordringar. Dessa ålgärder har i praktiken inneburit alt varufordringar ochandra kommersiella fordringar kommit i etl sämre läge. Vi hälsar därför del nu framlagda förslagel medlillfredsslällelse, : Förbundet ställer sigprincipiellt bakom beiv- Prop.1979/80: 143 330 randel av konsiaterai missbruk av aktiebolagsformen. Inteminst vägledande för förbundet är kravet att i en marknadsekonomi måslekonkurrens ske på lika villkor. Mindre nogräknade personers olillbörligaulnyltjanden av som i nu ifrågavarande fall, aktiebolag, medför otvivelaktigten snedvridning av konkurrensförutsättningarna och kan för den seriösaföretagsverksamheten innebära svåra ekonomiska påfrestningar. Även om del sålunda är ell väsentligt inlresse atl olikamissbruksformer stävjas är det dock minst lika vikligl alt denna strävan integenom alltför stränga lagbeslämmelser leder till alt seriös företagsverksamhetförsväras eller omöjliggörs. I avvägningen mellan olika intressen förtjänar deläven alt framhållas att strävandena på del bolagsrättsliga området under desenaste åren i myckel avsell en uppmjukning av de stela och hämmande reglerna i1944 ärs aktiebolagslag. Förbundel kan inte uppfatta vissa av BRÅs förslag päannat sätt än som stridande mol de strävanden som nämnls. redovisningskonsullers förhund: Som framgår avvårt remisssvar avseende BRÅs promemoria (PM 1978:2) Revisors verksamhet, ärvår uppfattning alt den ekonomiska brottsliga verksamheten inte endast bedrivesi aktiebolagen utan även i andra förelagsformer. För att emellertid inteåstadkomma skada och hinder i all den verksamhet som bedrives seriöst och somdock utgör den dominerande delen av näringslivet, måste slor försiktighet dockiakttagas vid ansträngningar alt motverka denna förekomst. Riksåklagaren: Jag är inte övertygad om att intresset avbrottsbekämpning på förevarande område utöver bestämmelserna om kvalificeradrevision skulle kräva att likvidalionsbestämmelserna skärps på det sätt somarbelsgruppen föreslagil. De genom lagstiftning skedda uppmjukningarnai likvidationsbestämmelserna motiverades bland annat med att ett alltförsträngt utformat regelsystem för likvidationsskyldigheten skulle kunna ledatill att även livsdugliga företag vid kapilalbrisl, l.ex. dåverksamhelen moderniseras eller läggs om, måste träda i likvidation. Dessamotiv är fortfarande bärande ochjag kan inte finna alt arbetsgruppen förebragtskäl av sådan tyngd att en ändring på denna punkt bör ske utan atterfarenheterna från den nya lagstiftningen avvakias. Överåklagaren i : Enligt nugällande aktiebolagslag är aktiebolag skyldigt att träda i likvidation ombolagets eget kapital har kommit alt understiga en Iredjedel av detregistrerade aktiekapitalet och del inle därefter visas alltäckning finns till . Arbetsgruppen föreslår inte någonändring i gällande bestämmelser såvitt avser tidsfristen och hänvisar därvidtill de skäl som anfördes vid införandet av gällande aktiebolagslag. Vidtidsfristens bestämmande tog man då hänsyn till bl.a, nystartade förelagssvårigheter och atl en likvidation för sådana företagskulle innebära onödig värdeförstörelse som gick ut över kapitalägarna och deanställda i företagen. Mot dessa argument kan ställas förhällandet, att eltstort antal bolag fortsätter en förluslbringande verksamhet med utnyttjande aveller i strid mol likvidationsbestämmelserna och att det i samband härmed tordeförekomma skattebrott och gäldenärsbrotl m. m. 1979/80: 143 331 fråga om en inlresseavvägning mellan atl inle stjälpaförelag som drivs enligi ärliga normer och all förhindra all alltför mildabeslämmelser ulnylljas för brottsliga ändamål. Enligt min uppfallning finns nu- då man driver den politiken att i allt större ulslräckning bekämpa ekonomiskabrott i vårl samhälle - slarka skäl all inskränka gällande lidsfrist. Eninskränkning ter sig också möjlig om man gör jämförelser med de korlatidsfrister som gällde oeh 1944 ärs aktiebolagslagar. För altundvika all de förelag som drivs ulan brollsliga avsikler hamnar i svårighelerskulle man kunna länka sig ell dispensförfarande, där dispensfrågan kundeavgöras vid allmän domstol. Förslaget om införande i lagen av en ny paragraf, 13 kap.2 a§, med innebörd atl likvidalionsförfarandel skall påbörjas redan dåbolagsslämman för andra räkenskapsåret i följd fastställer en balansräkningsom ulvisar att bolagets eget kapital understiger tvä iredjedelar avregisirerade aktiekapitalet, synes väl motiverat. Av lagtexten bör dock klarareframgå i vilket skede beräkningen skall ske med lillämpning avlikvidalionsbalansräkning. Överåklagaren i : Arbetsgruppensförslag tillstyrks. Jag vill särskilt framhålla värdet av all laglexlen ånyouiiryckligen anger att slyrelsen har plikt atl agera när helst anledning förekommerlill antagande all det bundna egna kapilalel i bolagel understiger en iredjedelav det registrerade kapitalel. Överåklagaren i Malmös åklagardistrikt: Förslaget om enökad likvidationsskyldighel är välgrundat och tillstyrkes. i : Skärpningen avlikvidationsreglerna mäste kombineras med en mera iniensiv och sakkunnigtillsyn av bolagens ekonomiska förhållanden för att leda till resullal. Härfaller ansvarei närmast pade lokala revisorerna. En möjlighet vore väl attockså anordna en central inspektion, där verklig experlis kunde anlitas förexempelvis stickprovsgranskningar, kanske i samverkan med skallemyndigheternai orten. bolagsbyrå har en viss formell lillsyn men denna har ivarje fall varit i det närmasle betydelselös när det gällt atlförhindra ekonomisk brottslighet. Länsåklagaren i : De föreslagna ändringarna i13 kap. 2§ saml den föreslagna nya 13 kap. 2 a§ tillstyrks på de skälarbetsgruppen anför, sid. 52 ff. Länsåklagaren för speciella mål: Föreslagna regler omlikvidalion och full täckning av aktiekapital torde med hänsyn lillbrottslighetens beskaffenhet vara av ringa praktisk betydelse. Hovrätten över och : De föreslagna reglernabör leda till atl akliebolag ej under så läng tid som kan drivaverksamhel för att vid upplösning sakna tillgångar till skada för bland andraborgenärer. Vilka samhällsekonomiska konsekvenser i övrigl en lidigare upplösningav rörelsedrivande och kanske utvecklingsbara aktiebolag kan få undandrar sighovrättens bedömande. : Enligt förslagel skall bolag somförlorat mer än två tredjedelar av sill aktiekapital för all likvidalion skallundgås lill den ordinarie bolagsslämman under nästföljande räkenskapsår ha fullläckning för bristen och inte, som enligt gällande regler, täckning lillhälften. aktiebolagslag innebar vissa lättnader i dessa hänseenden ochmotiven härför är ingående redovisade i lagens förarbeten. Tingsrätten anser inteatl arbetsgruppen anförl tillräckliga skäl för en återgång till krav på fulltäckning av aktiekapitalet. Däremot finner tingsrätten alt den i 13 kap. 2 aS Prop.1979/80:143 332 försia meningen akliebolagslagen föreslagna ändringen ärvärd alt övervägas. Tingsrällen vill lill frågan om likvidation anföra ävenföljande. Enligt tingsrättens erfarenhet är det vanligl förekommande att delvid bolagskonkurser visar sig alt aktiekapitalet är hell förbrukat och atlbolagel långl tidigare borl träda i likvidalion. Gällande likvidalionsregleråsidosalls och vad som bör undersökas är, enligt tingsrättens mening, hur manskall uppnå en bättre efterlevnad av dessa regler. En försia föruisättning för all ett bolag skall kunnakonslalera om likvidalionsplikt föreligger eller ej är atl bolagel har enordnad och akluell bokföring. Aktiebolagslagen innehåller bestämmelser sommöjliggör kontroll av alt denna förutsättning föreligger. Årsredovisning ochrevisionsberättelse skall inges till PRV, som vid underlåtenhet kanförelägga förelrädare för bolagel all fullgöra den skyldigheten. Underlåtenhetalt inge årsredovisning för något av de senasle två åren utgör likvidationsgrund.Redan när eu bolag försummar all inge redovisningshandlingar för det första avdessa år kan del finnas skäl befara alt bolagels räkenskaper ej befinner sig igod ordning. Orsaken härtill är ofta slarv eller okunnighet. Brislfälligbokföring kan emellerlid också syfta till atl dölja verksamhetens gång ochresultat och vid en senare uppkommen misstanke om brott hindra utredning härom.Detla synes ofta vara förklaringen lill all de - inte ovanliga - anmälningarnaom misstanke om broll lill åklagare som görs av konkursförvaltare så gott somaldrig leder lill ålal. Det måste anses vara ett rimligl krav alt den somönskar driva rörelse i form av akliebolag med dess frihet från personligtbetalningsansvar skall iaktta för den verksamhetsformen uppställda regler. Detfinns därför enligt tingsrättens mening anledning överväga att låta redan underlätenhetatt inge föreskrivna redovisningshandlingar uigöra grund förlikvidalion. Rikspolisslyrelsen: Det har visal sig att denliberalisering som aktiebolagslag inneburit beiräffandelikvidationspliklen och ålerfyllnads-kravel inle har slagit väl ul. Styrelsenlillslyrker därför i stort framlagda förslag. Den förhållandevis långa fristen innan likvidalionspliktinlräder har kommii all ulnylljas för olagliga iransaktioner (ekonomiskbrottslighet). Styrelsen kan därför inle dela BRÅ-gruppens uppfattning vadavser tidsfristen för täckande av bristande aktiekapital. Tidsfristen får integöras beroende av bolagels ordinarie stämma, utan en bestämd lidsrymd bör angesi akliebolagslagen, förslagsvis högsl frän det bristen i aktiekapitaletupptäckts. Möjlighel bör finnas att i särskilda fall förlänga tidsfristen.Detta bör dock ske genom atl myndighel prövar en ansökan om dispens frånbolagsstämman. Genom etl sädanl förfarande möjliggörs en kontroll lillförhindrande av skada för borgenär (oflasl staten) genom årslånga kriminellaförfaranden med likvidalionsbara akliebolag. Lämplig dispens/konlrollmyndighetär kronofogdemyndigheterna med hänsyn till de funktioner dessa har dels somborgenär i allmänna mål. dels i konkurssammanhang. Därigenom möjliggörs ävenen koppling lill den föreslagna tillsynsverksamheten i fråga om näringsförbudsom kan bli akluell för kronofogdemyndigheterna. Bankinspektionen: Promemorian lar först upp förslag lillskärpning av reglerna om likvidalion. Den försvagning av borgenärsskyddel somägde rum genom liberalisering rättställes genom kravet pä fulltäckning och en uttrycklig skyldighel för slyrelsen all agera ofördröjligen.Arbelsgruppen har även övervägl alt föreslå sänkning av kvoldelen förlorat Prop.1979/80: 143 333 kapital från tvä Iredjedelar till hälflen men stannal förtvä iredjedelar. Inspeklionen vill ifrågasälla om inte en sänkning av kvoldelentill hälflen kunde vara motiverad för all effektivare hindra missbruk avaktiebolagsformen. Den föreslagna inskränkningen i bolags möjlighel all drivaverksamhelen vidare när aktiekapitalet understiger två tredjedelarav del registrerade aktiekapitalet släller sig inspeklionen hell bakom. Stockholmsfondbörs: Slyrelsen anser atl nu gällande likvidalionsregler utgör en rimligavvägning mellan de olika intressen som skall beaktas innan ett företagförsattes i likvidation - fordringsägares, anställdas, aklieägares, samhällelsm. Del vore olyckligt om förelag i onödan försattes i likvidation. Dennasynpunkt gäller givetvis oavsett företagels storiek men olyckan skulle fåytterligare en samhällsekonomisk dimension om den drabbade så slora förelag sombörsföretag i regel är. har etl antal börsföretag drabbatsav svåra förlusler som letl till finansiella krissituationer. Med nu gällandelagregler har företagen hafl tid pä sig alt genomföra finansiellasaneringsoperationer. Därför har inget börsföretag varit likvidalionsplikiigtvid någol bokslutstillfälle. Om de föreslagna reglerna gälll är del emellertidsannolikt atl sä varil fallel för några stora börsföretag. Den störreelaslicilet som nuvarande regler innebär jämfört med de föreslagna förefallervara behövlig med tanke på alt omfattande förändringar i företagensfinansiella struktur kommer att äga rum även . För börsförelagensdel är det ingen risk alt gällande likvidalionsregler åsidosattes. Förbättradkontroll av de företag där missbruk konstaterats eller med fog kan misstänkasförefaller vara en lämpligare åtgärd. Riksrevisionsverkei: RRV har inget att erinra mol all deti lagen uttryckligen föreskrivs atl det åligger styrelsen all ofördröjligenupprätta balansräkning närhelst anledning föreligger atl anta att bolagetsegel kapital understiger en tredjedel av del registrerade aktiekapitalet. Arbelsgruppenföreslår bl.a. också en återgång till kravel aktiebolagslag på fulltäckning av bristen sedan aktiekapitalet gått förlorat med två tredjedelar. RRVanser atl det inte tillräckligt har visats att en sådan ändring är befogad. Riksskatteverket:Arbetsgruppen föreslår i promemorian skärpta regler i nuvarande aktiebolagslagför att förhindra att ell akliebolag fortsätter sin verksamhet, näraktiekapitalet gått förlorat till viss del. Förslaget alt ell akliebolag somvid bolagsslämman ena årel hafl elt egel kapital som understiger 1/3 av detregistrerade, men fortsätter verksamheten, måste redovisa en balansräkningnästkommande är som ulvisar full täckning av del registrerade aktiekapitalet,verkar ändamålsenligl. Del kan emellerlid ifrågasättas om aktiebolagslagenslikvidationsregler över huvud taget säkerställer borgenärerna i de bolag däraktiekapitalet ännu inte höjts lill , vilkel i och för sig inle utgörnågot stort riskkapital. Risken med skärpta likvidalionsregler är att de kommeratt följas lojalt endast av seriösl arbetande bolag för vilka någon skärpningej är erforderiig, medan de föreslagna reglerna på olika säll kringgås av eller- på grund av bristande sanktioner - kommer att sakna verkan gentemot de bolagför vilka reglerna egentligen är avsedda. Tillgänglig statistik visar all av de för närvarande120000 regisirerade akliebolagen flertalet har elt aktiekapital understigande50000 kr. Som arbetsgruppen själv konstaterat går avvecklingen av småbolagenlångsamt. Risken för missbruk av aktiebolagsformen är störst i fåmansbolag medlågt aktiekapital. Prop.1979/80: 143 334 För elt akliebolag med lågt aktiekapital, upp till 50000kr, är det uppenbarligen meningslösl med föreskrifl om likvidalionspliki närviss del av akliekapitalet gått förlorat. Skall sådana bolag ivingas lilllikvidalion behövs mera effektiva bestämmelser om personligt betalningsansvarför styrelseledamöter m.fl. En skärpning av dessa beslämmelser lorde ocksåbälire kunna framtvinga likvidation hos större bolag. De nuvarande bestämmelserna om personligt betalningsansvarför styrelseledamöter m.fl. är i praktiken tämligen oanvändbara. Anledningenhärtill är främsl svårigheterna att visa likvidalionsiidpunkten. För de ibrollssammanhang vanliga fallen med förkommen bokföring (genom stöld, brandetc.) är sådan bevisning erfarenhetsmässigt myckel svår. Även om bokföringeninle har förkommit är det givetvis svårl att i efterhand exakl fastslå vidvilken tidpunkt aktiekapitalet nedgått med 2/3. Ertärenhelen visar också alt slyrelsen inle sällanunderlälil all ansöka om ivångslikvidalion när sådan ansökan bort göras.Borgenärer torde inle heller lillmäla nu gällande bestämmelser någon slörrebelydelse, ulan kreditgivarna arbetar i stället i prakliken med komplelterandesäkerheter, främsl förbindelser med personlig borgen från styrelseledamöterna.För siaten som skalleborgenär finns vissa beslämmelser om all den som förelräderarbelsgivare, vilken är juridisk person, jämle arbelsgivaren kan görasbelalningsansvarig. Bestämmelser av sådant innehåll finns i fråga om källskatl(77 a § uppbördslagen), om mervärdeskatt (48 a § mervärdeskattelagen) och ifråga om vissa konsumlionsskatter (27 a § förfarandelagen). Utredningen omsäkerhetsåtgärder m. m. i skaiteprocessen (Fi 1973: 1) har fåtttilläggsdirekliv (Dir 1978: 60) rörande bl. a. ifrågasatt utsträckt solidarisktbelalningsansvar för skaller. Myckel lalar för atl en djupare och bredare översyn ärönskvärd beträffande ändringar av bestämmelserna om tvångslikvidalion än denarbelsgruppen verkställt. RSV molsäller sig dock ej atl föreslagnalagstiftningsåtgärder genomförs, men all ytterligare kompletteringar görs ilagförslaget. Del är lämpligt all lagsliftningsändringarna uppskjuts föryllerligare ulredning av l.ex. möjlighelen lill en skärpning av del personligabetalningsansvaret och etl särskilt regelsystem i aktiebolagslagen (ABL) för s.k. fåmansbolag, eflersom del är dessa som ulnylljas i illojalt syfle. Enordning med olika beslämmelser alltefter bolagels slorlek är i princip ingennyhet för ABL (jämför 10 kap. 3 §).