prop · G303110 · 1979-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1979/80:110 om en träteknisk utvecklingsenhet i ; hesUilad den 2i< . Regeringen föreslår all anlaga dei förslag sum hariipptagils i bifogade uidrag av rcgeringspri)tokull. P:'i regeringens vägnar fHORBJORN FALLDIN 1 proposilionen föresläs all en träteknisk forsknings- ochulvecklingsenhel byggs upp i . Enhelen skall ingå som en del i en cenlralforskningsstiftelse som är under bildande. Enheten foreslås bedriva informalions-och konlaklverksamhel, forskning, provning t)ch pnidukliitveck-ling samtmedverka vid viss Iräleknisk högskoleutbildning. Enhetens verksamhel skallsamordnas med dels övrig iräleknisk forskning, dels verksamheten vidStiftelsen i övre . De årliga driftskoslnadernapå ca 2 milj. kr. förulsälls finansieras av traindii-sirin lillsammans med Skellefieåkommun och sialen. Lokaler och ulrusining för verksamhelen för sammanlagi 8 mi|j.kr. föreslås bekostas hell med slalsbidrag. I Rik.uhigen 1979/80. Kartong: sid. 2, ändring i Närvarande. 1979/80: 110 Närvarande: Statsministern , ordförande, ochstatsråden , , Mundebo, Mogård, , Åsling, Söder, Krönmark,, , , , , , , ,, Pelri Föredragande: statsrädel Åsling Proposition uni en träteknisk utvecklingsenhet iSkellefteå Med stud av regeringens bemyndigande den 18 maj 1977tillkallade chefen for budgeldeparlemenlel en särskild uiredare med uppdrag attlägga frani förslag lill lokalisering av ny verksamhet lill län.Utredaren' hai- avlämnat bl. a. delbeiänkandel (Ds B 1978; 14) Lokalisering avny \eiksamhel i . I betänkandet föreslås bl.a. all cn iialekniskulvecklingsenhel inrättas i . Utredaren föreslår alt invesleringar ilokaler m. m. saml andra kosinader under en föreslagen ireäiig uppbyggnadslid -sammanlagi 12.5 milj. kr. finansieras med slalliga medel. Därefter förutsättsfinansieringen av verksamheten kunna ske lill slörsia delen genom kollektivaforskningsbidrag från dels iräindu-sirin. dels sialen genom styrelsen för lekniskutveckling (STU). Del aktuella avsnillel av beiänkandei bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga I. Efler remiss har yttranden över belänkandet - vad gäller avsnittelom cn iräleknisk ulvecklingsenhel i Skellefieå - avgelts av universiteis- ochhögskoleämbetet (UHA), överstyrelsen för ekonomiskt försvar, arbets-niarknadssiyrelsen.statens industriverk. iVästerbottens län, kommun. Stiftelsen i övre (lUC), Svenska trä-furskningsinsiiiutel (STFI),, Träinduslriförbun-del. läns landsiingskommunoch Stiftelsen Mivecklingsfond. Prop.1979/80:110 3 UHÄ har bifogat yttranden av högskoleregion,i och högskolan i . i länhar bifogat yttrande av länsarbetsnämnden i . En sammanställning av remissytlrandena bör fogas lillprotokollet i della ärende som bilaga 2. Med stöd av regeringens bemyndigande den 21 juni 1979tillkallade min företrädare en organisationskommitté (I 1979: 12) för alt uiredavissa frågor rörande den föreslagna utvecklingsenhelen. Kommittén har i december1979 lämnat förslag om enhetens verksamhetsinriktning, organisation ochfinansiering. Förslagel bör fogas till protokollet i della ärende som bilaga 3. Träindustrin har slor belydelse för den svenskasamhällsekonomin. Branschen svarar för inemot en tiondel av den samladeindustriproduktionen och för lika stor del av sysselsättningen. Genom sinstruktur, med många små förelag utspridda på en mängd orter, har träindustrinstor regionalpolitisk betydelse. Huvuddelen av produktionen avsätts på exportmarknaden.Vad som exporteras är i stor utsträckning oförädlade produkler som sedan ibetydande omfattning bearbetas och vidareförädlas i mottagarländerna. Svensk iräforskning bedrivs f. n. i stor utsträckning inomramen för kollektiva forskningsprogram som är gemensamt finansierade av STU ocholika stiftelser med branschorganisationer som huvudmän. De organisationer somföreträder sågverks-, trämanufaktur- och skivindustrierna har beslulalall ändra organisationen för atl kunna samordna verksamheten bättre och därmedutnyttja de kollektiva forskningsresurserna inom träindustrin på bästa möjligasätt. En ny gemensam forskningsstiftelse med det föreslagna namnet SliftelsenSvensk Träteknisk Forskning är under bildande. Huvudmän för stiftelsen , . , och Svenska Spånski-veföreningen.Den nya stiftelsens verksamhet skall bedrivas enligt ett forskningsprogram somär gemensaml för de organisationer som ingår som huvudmän. Programmei kommeratt utformas i samråd med STU, bl.a. eftersom stiftelsens verksamhel förutsättsfinansieras delvis med statsbidrag. med representanter förbl. a, huvudmännen och STU avses leda verksamhelen. Förslaget om en iräleknisk utvecklingsenhet i Skellefteågrundas på bl.a. en bedömning av trävaruindustrins stora betydelse för Sverigei allmänhet och för landets norra delar i synnerhet. Utredaren betonar all detär angeläget att våra begränsade råvaruresurser vidareförädlas i slörre Prop.1979/80: 110 4 Han konstaterar också att trävaruindustrin f.n.satsar relativt litel på forskning och utveckling. Den föreslagna enhetenkommer enligt utredaren att möjliggöra en värdefull samverkan med bl. a.eventuell högskoleulbildning på träområdet i . Remissinstanserna är som helhet positiva till förslaget atlbygga upp cn Iräleknisk utvecklingsenhet i . Flera av dem betonar denstarka kopplingen mellan den föreslagna enhetens verksamhet och olika former avIräleknisk utbildning i övre Norriand. Bl.a. STU och STFI framhåller vikten avalt verksamhelen i nära samordnas med den centralt bedrivnaforsknings- och utvecklingsverksamheten på Iräområdet, så alt resurserna inlesplittras. STU anser all enhelen bör ges en sådan inrikining att dess kompetensblir av riksintresse. lUC betonar viklen av att enheten organisatoriskt knytstill lUC. Slatens industriverk framhåller alt den förnyelse somkrävs inte enbari är av leknisk natur ulan i minsl lika hög grad avkommersiellt slag. Enligt verket leder den föreslagna utvecklingsverksamhetenofta lill krav pä förbättrad marknadsföring, nya distributionskanaler m. m.Verksamhetsinriktningen bör enligt verkel styras från branschpoliliska snarareän från regionalpolitiska uigångspunkter. För egen del har jag följande allmänna synpunkier påförslaget om en träteknisk utvecklingsenhet i . För att träindustrinsmöjligheter lill exporl och sysselsättning skall förbältras krävs bl. a. attden inhemska produktionen inriklas mot mer bearbetade och förädlade produkter,som är väl anpassade lill de slutliga förbrukarnas behov. Den svenska träindustrinbehöver därför utveckla nya produkler och produktionsmetoder. Jämfört med andrabranscher satsas emellertid inom träindustrin f. n. relativt små resurser påforskning och utveckling. Liksom utredaren och remissinstanserna anser jag att en irälekniskulvecklingsenhel av föreslagen lyp bör kunna bidra lill en posiliv utvecklingav särskilt den norrländska träindustrin och därigenom långsiktigt stärkaföretagens möjligheter lill ökad exporl och sysselsällning. Vissa delar avforskningen kan på delta sätl läggas närmare de norrländska företagen. Jagfinner del därför ändamålsenligt att sådan verksamhel bedrivs i . Jag vill erinra om atl statsmakterna har beslutat (prop.1978/79: 100 bil. 12, UbU 1978/79: 32, rskr 1978/79: 272) att utökad trätekniskutbildning får anordnas vid högskolan i . Högskolan har därvid möjlighelalt förlägga delar av denna utbildning lill . I likhei med flera remissinslanserbedömer jag att en kombinalion av utbildning och forskning/utveckling skullekunna medföra en väsentlig stimulans för träindustrin i området. Det ankommerpå för högskoleregion och högskolan att pröva frågan om endel av utbildningen skall decentraliseras lill . Träforskning kommer att bedrivas såväl vid högskolan iLuleå som vid den föreslagna utvecklingsenheten i . Det är angelägetall denna Prop.1979/80: 110 5 Det är vidare enligt min meningväsentligt med en nära samordning mellan den planerade Skellefleåenhelensverksamhet och den forskning och utveckling pä träområdel som bedrivs på annathåll, exempelvis vid STFI i Slockhulm. Detta bör inte hindra ett praktisktsamarbete också mellan enhelen och lUC. Som jag har nämnt har en organisationskomniittcunder höslen 1979 utrett vissa frågor om den föreslagna enhetens organisation,verksamhetsinriktning och finansiering. I kommittén har ingått representanterför bl. a. STU samt träindustrin och dess anställda. föreslår all Skellefteåenhetenskall ingå som en del i den cenirala som ärunder bildande. För att åsladkomma även en regional förankring av enhetensverksamhet förutses stiftelsen tillsätta etl programråd med uppgift all biståprogramstyrelsen med råd beträffande den verksamhel som bedrivs i Skellefteå.Detta regionala programråd bör enligt kommiitén bestå lill övervägande del avrepresentanter för berörda förelag i regionen. Utvecklingsenhelen föreslås bli förlagd i anslulning till lUC,som under hand har erbjudit sig alt efter avtal med den centrala stiftelsen lillsjälvkostnad svara för projektering, byggande och drift av de nya lokalerna samlför den administrativa service som behövs. Personal vid lUC som f. n. arbelarmed liknande uppgifter på del trätekniska området bör enligt kommittén erbjudasanställning i den nya stiftelsen, med placering vid Skellefteåenheten. Avtal om samverkan i fråga om irälekniskhögskoleutbildning bör enligt kommittén kunna Iräffas mellan den cenirala sliftelsenoch högskolan i . Jag har inget all erinra emot organisationskommitténsförslag vad gäller organisation av verksamheten. Jag vill betona värdet av enstark organisatorisk koppling mellan Skellefleåenhelens verksamhet och den cenirallbedrivna iräforskningen. Samlidigt är etl nära samarbete med främst lUC ochberörda utbildningsinstanser av stor vikt. Det ankommer på den nya stiftelsenatt med övriga berörda organ avtala om de närmare formerna för elt sådantsamarbete. Enligt kommittén bör Skellefleåenhelen ha en sådan verksamhelsinriklningatl den kan nära samverka med regionens industrier. Enheten bör ges en kontaktskapandeoch kompetensförmedlande roll. Den bör kunna bidra till att föra ut forsknings-och utvecklingsverksamhetens resultat lill företagen och även förmedlaföretagens behov till forskningsorganen. Enheten föreslås ge service åt företagen i form avinformation om marknader, produkler och forskningsresultat, företagsanpassadutbildning, medverkan i företagens produktulveckling samt viss provningsverksamhet.Enligt kommittén bör enhelen avgränsa sin utvecklingsverksamhet i samråd medandra forskningsorgan för all undvika dubbelarbete. Vidare föreslås att enhetenmedverkar vid viss utbildning för elever vid Prop.1979/80:110 6 högskolan i och den yrkeslekniska högskoleulbildningeni . Jag finner alt enheten i kan ges i huvudsak deninriktning som organisationskommittén har föreslagil. Mot bakgrund av bl. a.kommitténs sammansättning bedömer jag att denna verksamhetsinriktning svararväl mol företagens behov. Det ankommer på regeringen att för statens del taställning till sladgarna för den programslyrelse som avses leda sliftelsens verksamheloch i samband därmed bedöma om sladgarna och organisationen i övrigt är anpassadetill de rikllinjer för verksamheten i somjag har angett. Jag avseratt i annal sammanhang föreslå regeringen atl uppdra åt STU atl för statensräkning nära följa förberedelsearbetet med att bygga upp verksamheten iSkellefteå. Beiräffande Skellefteåenhelens resurser föreslårorganisationskommittén att stiftelsen får nio anställda i . Ipersonalen förutsätts nuvarande fyra anställda vid irätekniska avdelningingå. De löpande driftskostnaderna beräknas ligga i storleksordningen 2 milj.kr. Investeringsbehovet bedöms uigöra 9,4 milj. kr. i dagenspenningvärde, varav 5,1 milj. kr. för utrustning och 4.3 milj. kr. Kommittén redovisar också etl lägre invesleringsallernativ, som omfaltarendast sådana lokal- och utruslningsresurser som behövs för alt en meningsfull verksamhelskall kunna bedrivas. Investeringskostnaderna för elt sådant alternativberäknas lill totalt 8 milj. kr. Investeringarna föreslås bli finansierade helt medstatsbidrag. För finansiering av den årliga driflen beräknas induslrin kunnabidra med ca 0.5 milj. kr. och kommun med 0.5 milj. kr. STU kan därmed bidra med ca 1 milj. kr. i form avkollektiva forskningsmedel. Den finansiella grunden för de första årens driftär sålunda 2 milj. kr. Härtill kommer möjlighet lill medel frånuppdragsforskning, avgiftsbelagd service till företagen m. m. För egen del ansluter jag mig till de principer förfinansieringen av verksamheten som organisationskommittén har föreslagit. Ettvillkor för slalsbidragel lill investeringarna bör vara atl medel för denlöpande driften vid Skellefleåenhelen - uiöver statsbidrag - avsäits med lägsl ca1 milj. kr. och att verksamheten i övrigl byggs upp i huvudsak enligtde riktlinjer somjag har redovisal. Jag beräknar behovet av statsbidrag för investeringarna iSkellefteå till 8 milj. kr. Beloppet bör anvisas på etl särskilt anslag. Jag förordarsålunda alt 8 milj. kr. tas upp i statsbudgeien för /81 underett nytt reservationsanslag benämnt Bidrag till träteknisk utvecklingsenhet iSkellefteå. Prop.1979/80:110 7 Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagall regeringen föreslår alt till Bidrag till iräleknisk ulvecklingsenhel iSkellefteå för /81 under fjortonde huvudtiteln anvisa etlreservationsanslag av . Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch beslular atl genom proposiiion föreslä atl anlaga del förslag sumföredraganden har lagl fram. 1979/80: 110 8 Utdrag ur Ds B 1978:14, Lokalisering av ny verksamhet tillVästerbottens län. 7 Förslag till träteknisk utvecklingsenhet i Produkter baserade på skogsråvaran har alltid intagit encentral roll i den svenska ekonomin. Enbart trävaruindustrin ger lika slortnettobidrag i utrikeshandeln som järnmalmen och bilindustrin sammantaget.Branschen är vidare relativt arbetsintensiv och därför väsentlig ursysselsättningssynpunkt. Sågverk och skivindustri exempelvis sysselsätler ca30000 personer. Ytterligare ca 40000 personer är sysselsatta inom trähus-, snickeri-ochmöbelindustrierna. Av särskild betydelse är alt dessa träbearbetande industrieri sin huvuddel är starkt decentraliserade och spelar därför en slor roll förglesbygdernas näringsliv. I exempelvis är av de industrisysselsaliaverksamma inom sågverksindustrin medan motsvarande siffra för hela riket är . Inom Norrlandslänen är sågverksindustrin direkl avgörande förmånga kommuner med exempelvis av industrisysselsättningen i Sorseleoch i flera Norrbottenskommuner.' Skogsindustrin befinner sig i en strukturell ochteknisk omvandling främsl beroende på en successivt ökande konkurrens områvaran. Denna konkurrens medför att träindustrin kan expanderagenom ökad råvaruförbrukning, ulan industrin måste satsa påvidareförädling. Inför dessa hårdnande krav på bättre utnyttjande avvedråvaran, rationellare tillverkning och målinriktad produktutveckling slårträbranschen mycket dåligt . Branschen redovisar exempelvis dennäst lägsla FoU-insatsen av alla branscher molsvarande endast 0,3 procenl avförädlingsvärdet (1973). Vidare saknas civilingenjörsutbildning med trätekniskinriktning, vilkel är märkligt med hänsyn lill branschens stora betydelse förSveriges ekonomi. Behovet av forsknings- och utvecklingsresurser på detträtekniska området Den träbearbetande industrin står inför behovet av enomfattande induslriell förnyelse; hela arbetsprocessen från aptering avstammar till leverans av färdig produkt måste utvecklas. Del förulsäller bälireulnytljande av vedråvaran och den sågade varan, framtagning av nya och bättre produklergenom förändring av träets naturliga egenskaper och ökad anpassning av delsågade träet till användarnas krav. Detta nödvändiggör atl redan befintligaforskningsresultat lillvaratas bättre och atl nya utvecklingsarbeten rörandeträets egenskaper, teknisk utrustning och produklulveckling påbörjas.Branschen måste vidare utveckla och införa rationella styrsystem för produklion,distribution och marknadsföring. Dessa åtgärder kan endasl genomföras medökade ekonomiska resurser till forskning, utveckling och utbildning. ' Sägverksinduslii och skivindustri, SIND 1977:7,. Prop.1979/80:110 9 Den vidareförädling som sker i den träbearbelande induslrini de nordliga länen är i huvudsak begränsad lill hyvling och torkning. Tvåtredjedelar av dess produklion exporteras till etl värde av knappl en miljardkronor. Det kan här vara lämpligt alt erinra om alt den norrländskaskogsråvaran är senväxande och därtor av mycket hög kvalilel. Det senvuxnavirket har exempelvis högre densitet, vilkel bl.a. innebär bäitre hällfaslhetsegenskaper,bättre nölningsmolslånd och större beständighet mot röt- och mögelangrepp jämförlmed det snabbvuxna virket. Det senvuxna virket lämpar sig följaklligen förvidareförädling i större utsträckning än annan skogsråvara. Trots denna höga kvalilelexporteras merparten av den norrländska råvaran utan att dessamöjligheter till vidareförädling lillvaratas. Befintliga branschforskningsinstitul och utvecklingscenlraär som regel förlagda lill Slockholmsregionen eller . Det långaavståndet lill dessa centra gör del svårl för de nordliga länens träindustrieratt medverka i och följa resultaten av kollektiva utvecklingsprojekt. Det ärdärför angeläget atl tillskapa FoU-resurser för atl en nödvändig melod-ochproduktutveckling skall komma till stånd bland de norrländska träföretagen. "Utredningen om lokalisering av ny verksamhel tillVästerbottens län" föreslår härmed alt en ulvecklingsenhel lillskapas pådel Irätekniska området i . Uppbyggnaden av en utvecklingsenhet iSkellefteå föresläs påbörjas medio 1979 och stöds av andra utredningar som"i " och "Arbetsgruppen förträteknisk utbildning i " samt befintliga branschorgan somSvenska träforsk-ningsinstitutel (STFI) och iräförädlingsbyrån (TFB). Ännu elt starkt motiv för inrättande av enutvecklingsenhet i utgör den lill kommande högskoleulbildningeninom träleknik. "iSkellefteå", tillsatt av högskoleregion, har nämligen föreslagil en irälekniskhögskoleutbildning i underställd högskolan i med . En god FoU-anknylning är av slor vikt för utbildningens kvalileloch föreskrivs enligt högskolelagen 5 §. Utbildningen föreslås samordnas såvällokal- och uibildningsmässigt som administrativt med den yrkestekniskahögskoleutbildningen - YTH - med inriktning mot träteknik som redan äretablerad i . En detaljerad verksamhetsplan för den trätekniskautvecklingsenheten måsle arbetas fram i samråd med befintliga inslanser förforskning och utveckling inom landel. Verksamheten skall, i likhet medhögskoleutbildningen, vara rikstäckande och som allmänna principer bör gälla: - alt främjaproduktförnyelse och vidareförädling av skogsråvara specielll med tanke påexport - atl kompletleraoch samverka med redan etablerad FoU-verksamhel inom landel - att anknytatill den specifika kunskap och/eller problemsituation som finns i . Med utgångspunkt i dessa principer kan följandearbetsområden i första hand komma i fräga. 1979/80:110 10 Tillvarata den specifika kvalilet som den norrländskaträråvaran har genom alt utveckla nya produkter och produktmixer samt tillämpanya affärsidéer för avsätining av dessa produkter. Kundorderslyrd produktionsplanering speciellt inrikiad motsnickeriindustrin med inrikining på optimalt ulnyttjande av virkesråvaran. (Utveckling och framtagning av utrustningar och reglerteknik för sorteringar,orderrutiner, lagerrutiner, m. Bearbetningsdata specielll inrikiad för snickeriindustrin. (Optimerings-metoder, skärdalarekommendationer, m. Bearbetningsmaskiner specielll för snickeriindustrin. (Nygeneration bearbelningsmaskiner enligt moderna lekniska metoder förtillverkning i Norriand.) Ulvecklingsprovning med undantag för byggdelar med bärandefunktion. (Utveckling av praktiskt användbaraprovningsmetoder. Replipunkt för t. ex. statens planverk.) (Utveckling av praktiskt användbaraprovningsutrustningar speciellt för produktutveckling.) Maskiner och utrustningar för rationell avverknings- och markbered-ningsteknik.Nära samarbete med skogshögskolan. På torde arbetsuppgifter inom områdenabeslagsteknik, fog-ningsteknik, reglerutrustningsteknik och träskydd bli aktuella. Den föreslagna Irätekniska utvecklingsenhelen kan underuppbyggnadstiden inrymmas i Stiftelsen Industriellt Utvecklingscentrum i övreNorrland - lUC. lUC grundades i av slatens industriverk,statens provningsanslalt, slyrelsen för teknisk utveckling (STU), Norrbottensläns landsting, läns landsfing samt Norriandsfonden. I stadgarna anges som lUC:s huvudsakliga uppgift alterbjuda tjänster inom produktutvecklingsområdet, i första hand till debefintliga mindre och medelstora företagen i och län.I detta syfte stadgas att lUC skall tillhandahålla tekniska och personellaresurser för marknadsanalys, konstruktions- och beräkningsarbete, provning, kvalitetskontrolloch utbildning. lUC skall även bevaka del forsknings- och utvecklingsarbete somär av intresse för verksamhelen. lUC har ca 40 anställda. Denhittillsvarande verksamhelen har haft en verkstads- och maskinteknisk inrikiningoch karaktäriserats av å ena sidan tekniska tjänster som maskinkonstruktion, reglerteknik.provning och kvalitetsstyrning och å andra sidan tjänster bestående avföretagsservice. lUC har därför goda kunskaper om och erfarenheter av helaproduktutvecklingsproblematiken. Av särskilt intresse är att lUC tillfördesutrustning för 1979/80:110 11 fönslerprovning och därvid inrättade en Irälekniskavdelning som sysselsätter två personer. En uividgning av IUC:s verksamhetsområde till alt ävenomfatta del Irätekniska arbetsfältet skulle ge värdefulla samverkansmöjlighelermed den föreslagna högskoleutbildningen i form av utbyle av lärar- och utvecklingspersonal,lillgång lill bibliotek och maskinell utrustning vid laborationer, provningar,examensarbeten elc. Den redan befintliga YTH-utbildningen, den kommande Irätekniskahögskoleulbildningen i och den skogliga fakulteten vid (tidigare skogshögskolan) i utgör följaklligen utmärkta inslag i den "Irämiljö"i vilken den trätekniska utvecklingsenheten skulle komma all verka. Den föreslagna enhelen inryms i en redan uppbyggdorganisation med lillgång lill administration, bibliolek, basutrustning, visskompetens inom träteknik etc. Personalrekrytering föreslås enligt följande. 1979: -I- 5 personer 1980: -I- 5 personer Träenheten beräknas således ha tolv anställda vid utgångenav inklusive de två som redan anställts. Vid högskoleutbildningens förväntadeslarl beräknas fem till sju personer vara anställda. Rekrylering efler1980 skall ske efter behov och bekostas av inläklsfinansiering. Uppbyggnaden av en träteknisk enhet förutsälter nybyggnalionav en verkstadslokal om ca 1 000 m' med både laborations- och kontorsutrymmensamt inköp av maskinutrustning. Kostnadsheräkiiing Milj. kr. Nybyggnad av träverkslad 1 000 m-x3-4000 kr. Maskiner och inveniarier 2,0 Personalkostnader 25 manårx200000 kr. (Full koslnadsläckning ) Projektets totala kostnader om ca 12.5 milj. kr. vilketinkluderar invesleringar och de tre försia årens verksamhet, avses atlfinansieras i första hand med medel via "Ulredningen om lokalisering av nyverksamhel till Västerbollens län". Genom alt tillskjuta medel som medgerfull kostnadstäckning under enhetens tre första verksamhetsår skapas andrumför att lugnt och metodiskt bygga upp en kompetens och utveckla en profil inomdet trätekniska kunnandet. 1979/80:110 12 Resursuppbyggnaden och verksamhetsinriktningen skallanpassas till STU:s pågående Trätekniska utredning. Därmed säkerställs denträtekniska enhetens framtida tillgång till kollektiva medel. Fr. o. m. det fjärde verksamhetsåret vänlas därför den irätekniskaenheten kunna finansieras ungefär enligt följande: genom helstatliga och kollektiva FoU-medel ' genom branschens kollektiva FoU-medel Delinnebär följaktligen alt fr. o. m. medio 1982 finansieras fem anställda avvardera branschen och staten genom kollektiva medel. Resterande antalanställda, två samt eventuell expansion, finansieras genom intäkter. Sammanfattning av utredningens förslag - alt principbeslut fattas om atl inrätta enträteknisk utvecklingsenhet i