prop · G303103 · 1979-12-31 00:00:00 — bör syfla lill atl ge underlag för ett samlalhandlingsprogram för all minska riskerna vid miljöfarliga transporter lillsjöss. Föredraganden framhöll bl.a. atl kommillén bör kunna la upp också sådanafrågor som behandlas i annat sammanhang. Syftet är atl en bedömning fränmiljövårdssynpunkl skall kunna göras av behovel av alla olika slag av åtgärderför all minska riskerna vid miljöfarliga transporter lill sjöss och att ettsamlal handlingsprogram därmed skall kunna ularbelas. 1 direkliven (Dir 1979:1) lill ulredningen om iransporlerav farligl gods framhåller föredraganden alt de föreskrifter som har meddelalslill skydd för människors hälsa och miljön vid transport av farligl gods äruppdelade på ett flertal regelkomplex. Också myndighetsansvaret är uppdelat.Enligi föredragandens mening finns del anledning all utvärdera denhittillsvarande ordningen och göra en samlad översyn av frågorna om eneffektivare kontroll när det gäller iransport av farligl gods. Härvid börfrågan om en koncenlration av del samlade ansvarei lill en myndighel ingåendeövervägas. försvarskommilté skall enligt sina direkliv (Dir1978:30) pröva lämpligheten av och möjligheterna att öka samordningen mellancivilförsvaret och den kommunala verksamheten. Inom harelt arbete i denna fråga bedriviis inom två grupper, dels samordningsgruppenkommunanknutel civilförsvar, dels arbelsgruppen statligt civilförsvar. Båda gruppernahar avgett rapporter. Samordningsgruppen föreslår atl del allmänna lokalacivilförsvaret ombildas och blir etl kommunall verksamhelsområde medbeteckningen räddningstjänst i krig saml inordnas i den kommunala beredskapen.Del regionala civilförsvaret kan enligt samordningsgruppen behållas ellerfördelas på kommunerna. Arbelsgruppen å andra sidan föreslår alt frågan om etlförstatligande av räddningstjänsten prövas närmare. Därvid bör man utgå frånall freds- och krigsräddningstjänsten kommer atl slås samman. Enligtarbelsgruppen skulle ell statligt huvudmannaskap för all räddningstjänstavgjort ge bäitre möjligheter all inom givna koslnadsramar upprätthålla bästamöjliga personalberedskap. Civilförsvarsslyrelsen anför i en perspeklivplan all styrelsen inte är beredd atl nu ta ställning till någotav alternativen. Slyrelsen anser dock atl utredningsmaterialet visar allförutsättningar finns för ökad samordning mellan civilförsvarel och andratotalförsvarsfunktioner. Enligt styrelsen bör frågan utredas ytterligare. Kommiuén för översyn av lagstiftningen påaiomenergiområdet skall enligt direkliven (Dir 1979:18) uireda möjligheternaatt föra samman den nuvarande lagstiftningen på områdel lill en lag. Del börövervägas om de lagar som behandlar skyddsåtgärder vid atomolyckor ochersättningsfrågor vid sådana olyckor bör ingå i den nya lagen. I detlasammanhang bör enligt direkliven övervägas om dessa lagar bör ändras för attmöjliggöra en effeklivare planering av de åtgärder som skall vidlas i sambandmed olyckor i alomenergianläggningar o.d. Kommillén bör enligt föredragandenäven beakta samordningen mellan atomenergilagstiftningen och lagstiftningeninom andra områden, l.ex. Jag förordar atl kommittén för ulredning av frågan omersällning på grund av naturkatastrofer m.m. får i uppdrag au i enlighel medriksdagens hemställan förutsättningslöst utreda frågan om huvudmannaskapel fören räddningstjänst med nuvarande och möjliga nya uppgifler. 555 Kommittéer: Kommundepartementet Del II Kn:3 även omfalla frågan om huvudmannaskapet försjuktransporter och ambulansverksamhet. Av redovisningen i del föregående framgår atl ell flertalolika samhällsorgan har uppgifter inom räddningsljänslen. är särskilt påtagligtom man till begreppet räddningstjänst hänför inle bara sådan verksamhel somavses i 1 § brandlagen utan också annan verksamhet som syflar lill all avvärjaeller begränsa skador som kan följa av olyckor och liknande händelser. Päskilda områden pågår utredningsarbete med anknytning till räddningstjänsten.Detta arbete avser både ålgärder av förebyggande art och åtgärder som - l.ex.genom alt de ger bäitre förutsättningar för planläggning, ledning ochresursutnyttjande - kan väntas leda till en effeklivare räddningstjänst.Resultatet av utredningsarbete av detta slag kan antas bli av belydelse förkommilléns överväganden i fråga om huvudmannaskapel för räddningstjänsten. Vidsina överväganden i denna fråga bör kommiitén särskilt beakla alt det för eneffekliv räddningstjänst är av väsentlig belydelse all goda förutsättningarskapas för dels elt effeklivl ulnytljande av de resurser för räddningstjänstsom finns eller kan byggas upp hos statliga, kommunala, landslingskommunala ochenskilda organ, dels en effekliv ledning av räddningsarbetet. Detta förutsälteri sin tur bl,a, en god planläggning och en god samordning mellan de organ somkan ha att delta i arbetet. Oavsett ställningstagandet i huvudmannaskapsfrågan börkommillén överväga och lämna förslag lill ålgärder som, i enlighel med vad jagnyss har anfört, kan förbättra förutsättningarna för en effektivräddningstjänst. En fråga som bör uppmärksammas särskilt är behovet avsamordning av räddningsarbete som berör stora geografiska områden. Jag länkerhärvid på både det fallel atl en händelse föranleder räddningsinsatser såvältill lands som till sjöss och pä det fallet alt sådana insatser måsle vidlas il.ex. Jag återkommer i det följande lill frågan om samordningmellan kommitténs arbete och det utredningsarbete i övrigl med anknytning tillräddningstjänsten som bedrivs av andra kommitléer. Enligt min mening bör kommittén i samband med behandlingenav huvudmannaskapsfrägan ta upp frågan om en skärpning av bestämmelserna i 14och 15 §§ brandlagen om skyldighet för bl.a. vissa induslriföretag all vidtaförebyggande åtgärder. Enligt 14 § är bl.a. den som äger eller innehar enbyggnad eller annan anläggning skyldig alt hålla brandsläckningsredskap m.m,och att vidta de åtgärder i övrigl som behövs för att förebygga och bekämpabrand, I 15 § ges föreskrifter för det fallel alt verksamhelen vid enanläggning medför särskild fara för att utflöde av hälsoeller miljöfarlig varaorsakar avsevärd skada på människor eller i miljön. När så är fallel, fårlänsstyrelsen ålägga anläggningens ägare eller innehavare atl hålla denberedskap med personal och utrustning som behövs. Kommittén bör oavsettställningstagandet i huvudmannaskapsfrågan pröva om skyldigheten all vidtaförebyggande åtgärder bör, t,ex. när del gäller industrier som bedriverriskfylld verksamhel, vidgas till att omfatta andra fall än de som f.n. anges i14 och 15 S§. Del bör också övervägas om en induslri skall kunna åläggas altsvara för den ökning av samhällets kosinader för beredskap m.m. som indusirinsverksamhel föranleder. En fråga som har aktualiserats genom vinterns snöoväder ärom bestämmelserna i brandlagstiftningen om l.ex. planläggning, ledning ochingrepp i annans rätt bör göras lillämpliga också på situationer som inte ärnödlägen i brandlagens mening. En möjlighet att tillämpa bestämmelser av deltaslag Del IIKn:3 Skr 1979/80:103 556 kan vara av betydelse också för del saneringsarbele somvidtar efter del atl själva bekämpningsarbelet, dvs. medanledning av ett omfattande oljeutflöde har slutförts. Komittén bör övervägaäven denna fråga. Kommiuén bör lägga fram de förslag tillförfatlningsföreskrifler m.m. som föranleds av kommitténs överväganden.Kosinaderna för organisatoriska förändringar som kommittén kan komma allföreslå bör också redovisas. Jag vill i delta sammanhang erinra om regeringenstilläggsdirektiv (1978:40) lill samtliga kommilléer och särskilda uiredareangående finansiering av reformer. Utredningsarbetet bör bedrivas i nära kontakt med depågående utredningar som jag lidigare har beröri. Kommiitén för miljörisker vidsjölransporler avlämnar sitt betänkande , medansjöövervakningskommitlén och oljeskyddskommiiié beräknas redovisaresultatet av sina överväganden något . Resultatet av dessa kommittéersarbete bör, som jag har framhållil lidigare, beaklas i del fortsattautredningsarbetet, försvarskommillés arbele är inriklal på att läggafram elt slutligt betänkande som skall utgöra etl underlag för detförsvarsbeslut som avses bli fattat , Härvid lorde principiell ställningtas lill civilförsvarels framlida organisalion. Utredningsarbetet bör därför ihuvudmannaskapsfrågan både innehålls- och tidsmässigt så långl möjligtsamordnas med försvarskommittés arbete. Arbetet i övrigt bör med förtur ägnas äl dels frågan omgeotekniska undersökningar och förebyggande ålgärder mol jordskred, dels fråganom en för allvarliga olyckor. Förslag i den senarefrågan bör läggas fram redan della år. Med hänsyn till den utvidgning av uppdraget som nuföreslås bör anlalel ledamöier i kommillén enligt min mening ökas från högstfem lill högsl sju. Jag hemsläller att kommitténs uppdrag vidgas i enlighetmed vad jag nu har anförl. Vidare hemsläller jag all regeringen bemyndigar chefen förkommundepariementel att tillkalla yllerligare tvä ledamöter all ingå ikommillén. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan, 557 Kommittéer: Kommundepartementet Del IIKn:4 Tilläggsdirektiv till Kommittén (Kn 1977:07) för vissa kommunaldemokratiska frågor Departementschefen, slalsrådel , anför. Regeringen har den 4 augusli 1977 bemyndigal chefen förkommundepartementet atl tillkalla en särskild kommitté för atl utreda vissakommunaldemokraliska frågor (Dir 1977:96). Enligt direkliven har kommitténbl.a. att lämna förslag eller belysa frågor som rör den kommunala demokratinslokala förankring, den gemensamma valdagen, kommunala folkomröstningar ochmandatperiodens längd, Kommiitén är dessulom adminislralivi ansvarig för envetenskaplig ulvärdering av kommunindelningsreformen. Enligt min mening bör emellertid kommitténs uppdragutvidgas och preciseras på några punkler. Frågan om de förtroendevaldas arbetsvillkor har undersenare är aklualiserals i olika sammanhang, Ulredningen om den kommunalademokratin genomförde en omfallande studie av de förtroendevaldasarbetssituation i kommuner och landslingskommuner, I betänkandet (SOU 1975:18)Förtroendevalda och partier i kommuner och landsling redovisade utredningenresultaten från studien, I ulredningens huvudbetänkande (SOU 1975:41) Kommunaldemokrati lämnade utredningen förslag lill ålgärder för alt stärka deförtroendevaldas ställning i del kommunala arbelel.Kommu-naldemokraliulredningen lämnade dessulom en rad rekommendalioner i sammasyfle. Enligt den nya kommunallagen (1977:179, KL), som grundas på ulredningensförslag, finns en lagfäsi rält till ledighet från anställning vid fullgörandetav kommunala förtroendeuppdrag (prop, 1975/76:187, KU 1976/77:25, rskr1976/77:148), Kommunerna och landstingskommunerna hade redan enligt de tidigarekommunallagarna rält att beiala arvode, reseersättning, traktamente m,m.Generellt har de numera fåll möjlighel att ge ersäitning också för sådanakostnader i samband med förtroendeuppdrag som kosinader för barnomsorg. De kanvidare beiala ersäitning lill förtroendevalda när de deltar i de politiskapartiernas utbildning i kommunala frågor, Kommiitén bör enligt min mening nu få i uppdrag atl följaoch kartlägga verkningarna av de nya reglerna i KL och demokratiutredningensrekommendationer samt att undersöka om ytterligare ålgärder behövs. Somexempel kan nämnas all del bl,a, i en riksdagsmotion (molion 1978/79:1083) harkrävts atl rätten till ledighet även skall omfalta uppdrag i kommunalaarbelsgrupper och uiredningar saml kommunala förelag. Del är, som jag ser del, av grundläggande betydelse förvår demokrati atl det representativa systemet kan fungera lillfredsställande.Del poliliska livel måste fungera som en naturlig del i den toialasamhällsgemenskapen. Villkoren får inle vara sådana all de förtroendevaldaavskärmas frän samhällslivet i övrigl. Tvärtom är det nödvändigt alt de harmöjlighet atl förena elt samhällsengagemang med bl,a, ell normall samhällsliv,tid för familjeliv och kontakter med väljare. Undersökningar visar all vissa grupper är underrepresenieradebland de förtroendevalda. Delta gäller kvinnor, ungdomar, föräldrar med småbarn, invandrare, pensionärer och arbetare. Under senare lid har också framkom- DelllKn:4 Skr 1979/80:103 558 mil all anslällda inom den offenlliga seklorn alllmerbörjar dominera när del gäller de kommunala uppdragen. Den ojämnarepresentationen förefaller alt bli alltmer markerad. Denna utveckling haruppmärksammats i flera riksdagsmouoner (t,ex, i motionerna 1978/79:405, 675,813, 1105, 1690), I konslilutionsulskoltels betänkande (1978/79:36) anförs alldel är av slörsia vikl atl etl utredningsarbete som rör de förtroendevaldasarbetssituation kommer till slånd. har gett regeringen lill känna vadutskottet anförl angående de förtroendevaldas arbetssituation (rskr1978/79:361). Jag anser all kommittén bör föreslå ålgärder som kanunderlätta för kommuninvånarna all åla sig kommunala och landslingskommunalaförtroendeuppdrag och som därmed kan förbättra förutsättningarna för enallsidig rekrylering lill sådana uppdrag. Intensiteten i de förtroendevaldas engagemang växlarberoende på uppdrag och uppgifter. Några olika grupper kan urskiljas, l.ex.förtroendevalda som har nämnduppdrag som de sköter i huvudsak på friliden,nämndordförande som lar vissa delar av sin normala arbetstid i anspråk föruppdragel saml hellidsengagerade som på sysslar med kommunalpolitik.Kommillén bör vid utarbelandel av rekommendationer och förslag försökatillgodose dessa olika gruppers behov. Vid tidigare undersökningar av de förtroendevaldasarbetssituation har det framkommit att många inle hinner sätta sig in isammanträdesmaterialet tillräckligt. Många förtroendevalda anser sig också haför dåliga kunskaper för att kunna bedöma frågorna på ett tillfredsställandesätl. Kommittén bör därför behandla frågan om utbildning för deförtroendevalda. Vidare bör del undersökas om sammanträdesmalerialet kanminskas till omfaltningen oeh ulformas på elt enklare sätt än vad som är falletpå många håll . Enligt undersökningarna upplever en majorilel av deförtroendevalda konflikter mellan samhällsuppdraget, hemmel, friuden ochförvärvsarbetet. Många anser också atl de inte hinner delta i partiarbetet itillräcklig utsträckning. Frågan om kvälls- resp, dagsammanträden har diskuterats länge.Det finns för- och nackdelar med båda sammanlrädestyperna. Andelen sammanträdenpå har ökal kraftigt. Det kan bero på att dagsammaniräden för många ären förutsättning för atl de skall kunna förena familjeliv med politisktengagemang. Vissa förtroendevalda kan å andra sidan ha svårl atl taledigt från arbetet . håller nämnderna i lika storutsträckning sina sammanträden pä daglid som på kvällsfid.' Kommiitén börstudera frågan om tiden för sammanträdena, eftersom denna fråga har betydelseför represenlalivileten och för de förtroendevaldas arbetssituation. Tidpunktenför sammanträdena har också elt direkl samband med ersättningsfrågorna. Elt sätl alt minska arbelsmängden för de förtroendevaldaär all sprida uppdragen. Delta är i första hand en fråga för de poliliskapartierna vid nomineringsarbetet. De förtroendevaldas arbetsbelastning kanockså minskas genom att fler förtroendeuppdrag tillskapas. DeUa kan ske t.ex.genom att uppgifter avskiljs från någon nämnd och läggs på en ny nämnd ellergenom att lokala organ inrättas. Kommiitén bör belysa denna problemalik iavsikt alt ge underlag för diskussionerna i de politiska partierna. Kommittén bör också undersöka om de beslutande organensarbelsformer kan förbällras, l.ex. om beslulsfallandet kan göras snabbare, omärenden som är av särskilt inlresse för kommuninvånarna kan behandlas först på 559 Kommittéer: Kommundepartementet Del II Kn:4 sammanträdena och om man bör utveckla s.k.temasammaniräden. Kommittén bör göra molsvarande undersökningar även vad gällernämndernas arbete. I della sammanhang bör även undersökas hur de politiskapartiernas gruppsammanträden kan underlättas och ges en förbällrad service. De förtroendevaldas roll i del poliliska arbelet hargenomgått stora förändringar. Kommittén bör analysera detla. De lidigareundersökningarna har främst karllagt de förtroendevaldas praktiskaarbetssituation. Kommittén bör nu sträva efler all undersöka och beskrivavilken roll de förtroendevalda själva vill spela i del kommunalpolitiskaarbetet. Hur uppfattar de sina möjligheter all styra och följa den kommunalaverksamhelen? Vilkel behov finns av en ökad sludiebesöksverksamhel för att fåförbättrad kontakt med personal i förvaltningarna och dem som utnyttjarkommunal service? I några kommuner pågår försöksverksamheter på dessa områden iform av särskilda konlaklmannasyslem eller projekt för ökatmedborgarinflytande. Dessa bör siuderas av kommiitén. Till en del hänger den ojämna rekryleringen lill dekommunala förtroendeuppdragen samman med ersättningsprinciperna ochersättningens slorlek. Sirävan måsle vara alt ge alla grupper i samhälletmöjligheter alt ha kommunala förtroendeuppdrag på samma villkor. Rätten till ledighet från det ordinarie arbetet vidfullgörandel av kommunala uppdrag är, som jag har nämnl förul, garanterad iKL. Från flera häll har hävdats all rätten alt vara ledig för alt fullgörakommunala uppdrag måste vara förenad med lämpligl utformadeersättningsprinciper om den skall få någol reellt innehåll. Nuvarande ersättningsregler innebär att arvode, pensionoch andra ekonomiska förmåner inte får översliga vad som bedöms som skäligl.Arvode skall utgå med lika belopp för samma uppdrag. En differentiering måslealltså grunda sig på omfaltningen av uppdragen och det arbele som är förenatmed dem. Ersättning kan inle ulgå i förhållande till den inkomst från annanverksamhet som den förlroendevalde går miste om på grund av uppdraget, I den nya kommunallagen behölls alltså principen allarvodet skall beslämmas med hänsyn lill omfattningen av del arbete som ärförenal med uppdraget, Moliveringen var alt en enhetlig bedömning skulle blisvår, om hänsyn skulle las lill förlorad arbetsförtjänst, 1kommunallagspropositionen anförde emellertid föredraganden atl han var bereddall ytterligare följa och eventuellt ånyo överväga ersättningsfrågan. Det nuvarande ersättningssystemet tar inte hänsyn till atlden förlorade arbetsinkomsten kan medföra så betydande ekonomiska uppoffringarför personer med t,ex, kvälls- och skiftarbeten att de i prakliken inte kan ålasig kommunala uppdrag. Kommittén bör undersöka hur ersättningsprincipernatillämpas och lämna förslag om förbättringar. Del bör övervägas om ersättningskall kunna utgå dels med elt sammanträdesarvode, dels som ersättning förförlorad arbelsförljänsl, I sistnämnda hänseende bör ersättning utgå endastintill ell visst högsta belopp. Denna ersättningsprincip förordades av bl,a.Landsorganisationen i (LO) i remissyttrandet över betänkandet Kommunaldemokrati, LO påpekade också i yttrandet att förtroendevalda som är anställdaav en privat arbelsgivare kan få sin pensionsrätt urholkad vid frånvaro frånarbelet t,ex. för alt fullgöra kommunala uppdrag. Någon form av ersättning förhemarbetande m.fl. bör också övervägas, specielll för de fall när dessa orsakasextra kostnader för att DelHKn:4 Skr 1979/80:103 560 kunna fullgöra sill uppdrag. Kommillén bör även överväga frågor som rör deförtroendevaldas sociala trygghel vid fullgörandet av sina uppdrag. Kommillén bör också belysa effeklerna av de pensionsreglersom gäller för de hellidsengagerade förtroendemännen och undersöka om det finnsskäl all förändra dessa regler. har del blivil alll vanligarealt man i kommunerna har s.k. poliliska sekrelerare lill de hellidsengageradeförtroendevalda. Dessa sekrelerare saknar vanligen anställningstrygghet.Sysiemel med s.k. poliliska sekrelerare har ännu inle prövats rättsligt.Kommittén bör kartlägga omfattningen av della syslem och överväga om även dessasekreterares ställning bör regleras. Kommillén har enligt sina ursprungliga direkliv all lämnaförslag som rör dens.k. Vissa frågor som rör kommunernasmöjligheter alt inrätta lokala organ har emellertid samiidigi berells inom kommundepartementet. 1978/79:181, som harbifallits avriksdagen, föreslogs en lag om vissa lokala organ i kommunerna (KU 1978/79:36, rskr1978/79:361, SFS 1979:408), Lagen innebär bl,a, all etl kommundelsråd i fortsäUningenkan handha förvaltnings- och verkställighetsuppgifter inom del kommunallagsregleradeområdel. Kommunerna ges också rätt att inrälla distriktsnämnder för sådana uppgifler.Institutionsstyrelser kan liksom tillsättas för förvallning och verkslälligheli frågor som rör en eller flera anläggningar. Lagstiftningen är utformad så allkommunerna ges största möjliga frihet alt själva besluta om organisalion ochverksamhetsformer. Lagen är av försökskaraktär och iräder i krafl den 1 januari1980. Kommunaldemokratiska kommiitén skall enligt de tidigare direklivenundersöka förutsättningarna för olika organisationsformer när det gäller lokalaorgan i kommuner och landstingskommuner. Uppdragel omfaltar såväl kommundelsorgansom institutionsstyrelser och dislriklsnämnder. Till uppgiften hör också allkartlägga och ulvärdera den verksamhel med sådana organ som förekommer saml attuiarbeta förslag om direktvalda kommundelsorgan. Enligt min mening är del angelägel all praktiskaförutsättningar skapas för en vidgad försöksverksamhet med lokalaförvaltningsorgan. Kommillén bör därför bedriva etl utredningsarbete i syfteatt underlätta för kommunerna alt snabbt starta en försöksverksamhel inom ramenför den nya lagen om vissa lokala organ i kommunerna. För del praktiska arbeleli kommunerna är del av värde om olika modeller utarbetas t.ex. i samarbete medSvenska kommunförbundet. Modellerna bör belysa allernaliva möjligheter.Uppgiftsfördelningen mellan de lokala organen och övriga nämnder bör belysas. Detlaarbete bör resultera i ett belänkande eller en rapport i sådan lid allkommunerna så snabbi som möjligt kan starta en försöksverksamhet med lokalaorgan. Kommillén bör också utvärdera den försöksverksamhet som kan komma attbedrivas med stöd av den nya lagen. Vid riksdagsbehandlingen av propositionen om lokala organi kommunerna ansågs atl försöksverksamheten även borde omfalla del specialregleradeområdet. Enligt konstilutionsulskoltets mening (KU 1978/ 79:36) är del väsenlliglall sådana försök påbörjas och får ingå i den ulvärdering som kommunaldemokraliskakommittén har att göra. De utredningar som är nödvändiga för atl kommunernaförsöksvis skall kunna 561 Kommittéer: Kommundepartementet Del II Kn:5 inräita lokala organ även på del specialreglerade områdelbör enligt ulskollet bedrivas sä all förslag kan läggas fram för i enjjroposilion som kan behandlas . har gett regeringenlill känna vad utskottet anförl angående försöksverksamhet med lokala organinom del specialreglerade områdel. Regeringen har gett kommunaldemokraliska kommiiténi uppdrag alt skyndsami ularbela förslag lill lagsliflning som gör del möjligtför kommunerna all bedriva försöksverksamhel med lokala organ på det specialregleradeområdel i enlighel med beslul. bör möjlighel lill förvaltning genom lokala organöppnas genom permanent lagsliflning för hela den kommunala och landslingskommunalaverksamhelen. Kommittén bör lämna förslag på detta område i enlighel med sina lidigaredirekliv. En möjlighel som särskilt bör övervägas är atl inräita lokala organmed sådana uppgifter från både det fakultativa och del specialreglerade områdelsom har ell klarl samband med varandra. Del är fallel med l.ex. kuliur-,fritids-, skol- och socialområdet. Med hänvisning lill vad jag nu har anförl hemsläller jagalt regeringen utvidgar kommitténs uppdrag i enlighel med vad jag har förordat. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Kommunalt förtroendevalda 1977, Svenska kommunförbundei1978. Översyn av skatteförvaltningen i Beslul vid regeringssammanlräde Departementschefen,statsrådet , anför fördes överslålhållarämbetel ochlänsstyrelsen i dåvarande samman lill en länsstyrelse. Den nyalänsstyrelsen organiserades pä fem avdelningar.