prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — I den mån behoven inte också minskar i krigsorganisationenbehöver militär personal som kanfriställas ur stabs- och förvaltningsorganisationen i nuvarande vakanslägeomfördelas till utbildningsorganisationen. Den civila personalenhar uppgifter, som i mänga fall har ^slörre koppling till yrkesgrupper utanför^försvarei än ^lill stabs- ochförvaltningsorganisationen i övrigt. Det är därför ^naluriigt ^atl del finns^elt utbyte mellan försvaret och samhället i övrigt nar det gäller civil personal, medan den militära ochcivilmilitära personalen måste ^grundrekryteras vid unga år. Nya befattningar förden civila personalen kan bara åstadkommas genom att befattningar som ^f. ^n.är avsedda för militär personal öppnas också för den civila personalen. ^Mol^detla talar enligt överbefälhavaren all behovet av yrkesbefäl ikrigsorgani^sationen redan är ^slörre an ^fredsorganisalionens tillgång. Vidaremåste balans råda mellan ^anlalel befallningar för äldre militär personal istabs- och förvaltningsorganisationen och yngre personal iutbildningsorganisationen. Problem uppstår på grund av dennuvarande ålderssammansättningen hos den militära personalen. ^Dessulom ärerfarenheter av den militära ^utbildningsverksamhelen av stor betydelse förpersonal som har ledande uppgifter i stabs- och förvaltningsorganisationen.^Della talar också enligt överbefälhavaren mot ^atl flera befattningar besättsmed civil personal. Det vore dock enligt överbefälhavaren en stor fördel om deläven för den civila personalen kundeåstadkommas en ökad möjlighet till personalutveckling. Överbefälhavaren avserall studera om detta kan ske genom en ökad vidareutbildning inom försvarsmaktenoch inom de områden där v^ederbörande tjänstgör. Överbefälhavaren har^redovisal beräkningar av försvarsmaktens långsiktiga personalbehov ochjämfört del med programplanen för perioden /81 - 1984/85 enligt vad somframgår av följande tabeller. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet Försvarsmaktensbehov av militär och ^civilmilitär personal Gemensamma myndigheter ^m. Försvarsmaktensbehov av civil personal -1984/85 Utgår från förutsättningarna enligt 1977 årsförsvarsbeslut. Överbefälhavaren jämförvidare tillgången på militär och ^civilmilitärpersonal inom resp. försvarsgren med en idealisk befälsstruktur. ^Eörmarinen och flygvapnet redovisar han därvid ^etl överskott av äldre personal,vissa brister i ^etl mellanskikt och ^slora brister när det gäller yngrepersonal. Inom flygvapnet utgör avgångarna av flygande personal itrettioårsåldern ett särskilt problem. Samtliga tre försvarsgrenar har ^etlöverskott i åldrarna . a. på grund av 1972 årspensionsåldersreform kommer enligt överbefälhavaren ^detla överskott ^atl skapa^ell "äldreproblem" redan i början på ^1980-lalet, särskilt inomarmén. ^Samiidigi kan ^slora brister på yngre personal uppstå om rekryteringeninte kan hållas på önskvärd nivå i den nya befälsordningen eller omförtidsavgångarna av yngre personal blir stora. Problemet är också beroende avde variationer i personaltillgång som förekommer mellan olika myndigheter. Denna situation bör enligtöverbefälhavaren mötas genom all personalen ges uppgifter iutbildningsverksamheten . Detta kräver ^emellerlid också^atl ^personaluljämning kan ske mellan olika utbildningsenheter. ^Etl annatsätt att möta problemet bör vara att avgångar av personal 1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet från utbildningsorganisationen tillspecialistkårer sker tidigast . Viss personal för degemensamma kårerna behöver dock få utbildning tidigare. Överbefälhavaren anser^atl de framtida organisatoriska behoven för de gemensamma personalkårerna börbli föremål för särskild utredning. I avvaktan på ^dellaräknar överbefälhavaren i ^enlighel med nuvarande förhållanden med följanderiktvärden för rekryteringen ^lill de gemensamma personalkårerna. Ur armén Ur marinen Ur flygvapnet 5 2 2 9 ^'^ Rekrytering sker normall vid40-50 års ålder. ^2^Rekrytering sker i genomsnitt . Rekryteringen och vidareutbildningen i den nyabefälsordningen bör enligt överbefälhavarens uppfattning ha följandeomfattning. 1 Varav 30 ^flygförare. ^2^ Första årskursen. Överbefälhavarenframhåller att det inte har ^varil möjligt all planera in en ^personallillgångi programplanen för perioden /81 ^-^ 1984/85 som svarar mot behoven. I.samband med försvarsbeslutet måste därför enligt överbefälhavaren eninriktning göras som leder till att disponibla resurser står i överensstämmelsemed försvarsmaktens uppgifter. Underlag härför kommer han att redovisa i^perspeklivplan del 2 och i programplanen för perioden /83-1986/87. Den nu genomförda ^ulredningen har ^inle resulterat inågra förslag ^lill ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 53 ändringar av de principer som har lagts till grund för den nya befälsordningen.Åtgärder ^måsle ^emellerlid enligt överbefälhavaren redan nu vidtas för allmöta del uppkommande problemet med äldre personal. Vidare måste åtgärder snabbtvidtas för att ^molverka avgången av person^al till den civila luftfarten. Överbefälhavaren avserall i samverkan med försvarsgrenscheferna och personalorganisationerna närmaregranska den tillämpade nivågrupperingen. Vidare kommer frågan om den civila personalens utbildnings- ochtjänstgöringsförhållanden ^atl studeras. 3.4.5 Kapitalvärdesredovisning,kostnadsdebitering och anskaffning av ^ADB-utrustning inom försvarsmakten ^Datamaskinulrustning^lill ^myndigheler inom försvarsdepartementets verksamhetsområde anskaffas nuöver försvarets delfond av ^slalens datamaskinfond. Moderniseringen av del^slatliga budgetsystemet innebär bl. a. all kapitalfonderna upphör. Medanledning av detta har överbefälhavaren på regeringens uppdrag utrett ochlämnat förslag om hur kapitalvärdet av del militäraförsvarets och civilförsvarels ^dalamaskinutruslningar skall redovisas och hur^kosinader för ^ADB-verksamhet skall debiteras användarna fr. o. /81. Uppdraget skulle lösas i samråd med försvarelscivilförvaltning, , försvarets^ralionaliseringsinslilut, försvarets datacentral, ochstatskontoret. Överbefälhavaren konstaterari sin utredning ^atl de senaste anvisningarna till försvarsmaktens myndighetervisar alt försvarsmaktens planerings- och utgiftsram har minskats medkapitalkostnaderna för bl. Vidare framgår det all sådan^ADB-utrustning som ^f. anskaffas över försvarets delfond av ^slalens^dalamaskinfond fr. o. ^m. /81 skall anskaffas över^materielanslag inom huvudprogrammen 1 - 4 och över myndighetsanslag inomhuvudprogram 5. Anskaffningen skall genomföras i samråd med försvaretsmaterielverk och försvarels rationaliseringsinstitut. Upphandlingen av sådanutrustning skall vidare samordnas med statsförvaltningen i övrigt. Överbefälhavarenföreslår emellertid ^atl avsteg görs från regeringens anvisningar i fråga omanskaffning för myndigheterna inom huvudprogram 5. Hans ^moliv för delta är atten ökad ^materielanskaffning inom myndighetsanslag eller mindre^materielanslag ger dålig flexibilitet all möta förändringar i planeringen. Överbefälhavarensförslag innebär all ^ADB-utrustning för försvarsgrenarnas interna behov böranskaffas över resp. ^materielanslag. För gemensamma behov ^saml förmyndigheter inom huvudprogram 5 bör anskaffning ske över anslaget ^E^ 2.Operativ ledning ^m. ^DeUa gäller dock ^inleanskaffning av sådan enkel och billig utrustning som genom ^avropsavtal ellerliknande kan anskaffas av myndigheterna direkt i samråd ^Prop.1979/80:100 Bila^ga 7 Försvarsdepartementet 54 med statskontoret och över egna anslag. För vissa^myndigheler, t. ex. och försvarels radioanstalt,bör aktuell tekniskt/ vetenskaplig ^. '^XDB-utrustning också anskaffas övermyndighetsanslag. Överbefälhavarenföreslår vidare all den redovisning av kapitalvärdet som statsmakterna kankomma att kräva skall ansluta ^lill del ansvar för anskaffning som hanföreslår, dvs. åligga resp. programmyndighet för huvudprogrammen 1-4. För sinaegna behov bör varje myndighet därutöver föra ^etl ^invenlarieregister. Del äröverbefälhavarens uppfattning all alla ^nyttjare skall betala driftkostnaderför del informationsmaterial som erhålls från ^ADB-system. ^Della är nödvändigtför all få en kontinuerlig kontroll av att informationen verkligen ärefterfrågad och värd sitt pris. ^Kapitalkostnaderför^ADB-utrustning kan enligt överbefälhavaren antingen betalas genom altmyndigheten anskaffar ^ADB-utrustningen inom sitt eget anslag eller genom allkapitalavgiften ingår i driftkostnaderna. Om användarna i sina driftkostnaderskall betala sin andel av kapitalkostnaderna för ^ADB-utrustning - enkapitalavgift - måste sådana budget- och ^redovis-^ningstekniska regler skapasalt kapitalkostnaderna kan räknas bort när försvarsmaktens planerings- ochutgiftsram fastställs. Överbefälhavarensförslag innebär alt medel för all anskaffa ^ADB-^utrustning skall budgeterasunder försvarsgrenarnas ^materielanslag och ^materielanslaget inom huvudprogram4. Operativ ledning ^m. Eftersomprogramansvariga myndigheter under huvudprogrammen 1-4 kommer all anskaffautrustning för sina egna behov över resp. ^materielanslag behöverdriftkostnaderna för denna utrustning enligt överbefälhavarens uppfattning^inle innehålla ^kapilalavgifler. ^Eör ^myndigheler inom huvudprogram 5innebär överbefälhavarens förslag ^atl enkel och billig utrustning skall kunnaanskaffas över resp. myndighets anslag. För denna typ av utrustning gällersamma regler som för anskaffning inom huvudprogrammen 1-4. Mer kvalificeradutrustning bör däremot enligt överbefälhavaren anskaffas över anslaget ^E^ 2.Operativ ledning ^m. : ^Materielanskaffning.För denna utrustning föreslår överbefälhavaren att myndigheterna inomhuvudprogram 5 skall betala ^kapilalavgifler till det nämnda anslaget.^Kapilalavgiflerna ingår då som en del i kostnaderna för ^atl utnyttja denaktuella utrustningen. Därigenom får anslaget ^E^ 2 en inkomstpost som måstedras av innan ^behovel av betalningsmedel fastställs. ^Civilförsvarsslyrelsenoch andra kunder som inte ingår i försvarsmakten bör enligt överbefälhavarenliksom betala^kapilalavgifler vid nyttjande av försvarsmaktens ^ADB-utrustning. I ^svfie alt förenklaadministrationen föreslår överbefälhavaren också en ändrad ansvarsfördelningvid anskaffning av ^datamaskinulrustning. Del åligger nu försvarelsrationaliseringsinstitut all gentemot statskontoret samordna anskaffning ochutnyttjande av ^daiorer för ^försvarei. för^försvarei upphandlas av statskontoret i samråd med 1979/80:100 Bilaga7 Försvarsdepartementet 55 ^Överbefalh^tivaren ^anser att försv^aretsmaterielverk bör vara ^produktionsniyndighet för en ^slor del av dendalamaskinutrustning som anskaffas för försvaret. Undantag ^böi^'^ endast görasför sådan utrustning som myndigheterna efter samråd med ^slalskontoret kan köpasjälv^a. Försvarets ^ni^iiterielvcrk bör också enligt överbefälhavarens förslagupphandla den ^datainaskinutrustning som ^inle statskontoret upphandlar. Enligtöverbefälhavarens ^förskig lar således försvarels materielverk över uppgifternafrån när det gäller att samordnaförsvarets ^d^tiioranskaffning. bör inriktas mot att stödja överbefälhavarenoch ^syslemansvariga ^myndigheler. Av de ^myndigheler medvilka överbefälhav^aren enligt sitt uppdr^ag skulle samråda är det som ^hell biträder hans ställningstagande till fråganom ^kapitalviirdesredovisning. kostnadsdebile-ring och anskaffning av^ADB-ulrustningar inom försvarsmakten. Försvarels civilförvaltninganser alt överbefälhavaren inte har ^redovisal tillräckliga skål för ^atl göra avsteg från regeringensanvisningar beträffande anskaffning av ^ADB-ulruslning. Vad gäller överbefälhavarens förslag om^kapilalavgifler anser försvarels rationaliseringsinstitut och statskontoretatt sådana avgifter bör las ut av alla myndigheter. Försvarets civilförvaltningförordar alt avgifter endast skall debiteras av försvarels datacentral i dessegenskap av ^inläktsfinansierad myndighet. Försvarets datacentral anser däremotatt kapitalkostnaderna bör beaktas på likartat sätt när olika ^driftalternalivövervägs. Vissa ^myndigheleruttrycker vidare tveksamhet inför överbefälhavarens förslag om ändradansvarsfördelning vid anskaffning av^datamaskinulrusl-^nins. Överbefälhavaren anförinledningsvis alt krigsförbandens och personalens förmåga att lösa sinauppgifter bör upprätthållas genom regelbundet återkommande^repetilionsutbildning. Han ^konstaierar ^atl ^repetitionsulbild^ningen undersenare år har varit otillräcklig.Åtgärder måste därför enligt överbefälhavaren vidtas för alt ökarepetitionsutbildningens omfattning. Som ^etl led i denna strävan haröverbefälhavaren låtit se över ^principema för ^repelilionsulbildningensgenomförande. Med hänsyn ^lill de ekonomiska förutsättningarna och den sedan^budgetårel 1972/73 förkortade grundutbildningen ^måsle målet för grund- och^repetitionsulbildningen t. v. begränsas ^lill att krigsförbanden skall kunnalösa sina planerade huvuduppgifter efter mobilisering. Till grundför pl^aneringen för perioden /83 -1986/87 bör enligt överbefälhavarenläggas ett ^repeiitionsutbildningssystem som är modifierat i förhållande tilldet ^s. Del föreslagnamodifierade systemet innebär att huvuddelen av alla krigsförband liksomtidigare skall genomföra ^krigsförbandsövningar med 1979/80:100 Bilaga7 Försvarsdepartementet 56 fyra ars intervall och ^atl vissa förband ^d^iirulöverskall genomgå ^s^iirskilda övningar. Repetitions- och grundutbildningen bördock samordnas tidsmässigt på ^etl ^annal sätt än ^lidig^are. ^Della bör skegenom att grundutbildnings-kontingenten under slutet av sin utbildning genomför en särskild förbandsövning.Till denna övning inkallas förrepetitionsutbildning den personal som tillsammans med^grundutbildningskontingenten skall bilda ^etl krigsförband. På så ^säll kan^krigsförbandel i sin ^helhel övas för sina planerade huvuduppgifter. ^Krigsförbandsövningar bör iregel liksom genomföras med85 % av personalstyrkan. För ^piulonsbefäl och högre befäl bör eftersträvas 100^%. Övningarnas längd och ^omfallning bör varieras med hänsyn till krigsförbandensuppgifter, organisatoriska förhållanden och utbildningsbehov. Ledningsorganoch högre förband bör samövas regelbundet men med lägre ambition än vad ^VU^60-systemei förutsatte. ^Förbandsomsällningen genomgrundutbildning och ^repetilionsutbildning bör enligt överbefälhavareninplaneras och genomföras så, att belastningen på ^fredsorganisalionen så^långl det är möjligt utjämnas inom och mellan ^verksamhelsåren. Från dess^a^principer bör medges vissa undantag beträffande ^typförband som skall övas,^övningsinlervall och deltagande personalstyrka. Försvarsgrenschefernas ansvarför ^förbandsproduklionen bör kvarstå, men ^mililärbefälhavarna bör åläggas^ell ^ökal ansvar för den samlade planeringen av grund- och^repetitionsulbildningen. De bör ges stor frihet att varierarepetitionsövningarnas ^omfallning, bl. a. i fråga om dellagande personal och^övningslidens längd mot bakgrund av de olika krigsförbandens uppgifter ochutbildningsbehov ^m. Del modifierade^repelitionsulbildningssystemel innebär enligt överbefälhavaren en bättresamordning av grund- och ^repetitionsulbildningen och medför en^effekiivisering. Övningarnas omfattning och längd anpassas också tillförbandens olika utbildningsbehov. Främst den förkortadegrundu^tbildningen men delvis även den förändrade ^repetitionsulbildningeninnebär ^emellerlid enligt överbefälhavaren också stora ambitionssänkningar.^Åven i fortsättningen ^måsle avkall pä förbandens allsidiga operativa ochtaktiska användbarhet godtas. Överbefälhavaren framhåller all antalet^krigsförbandsövningar i fältförband enligt förslaget kommer alt minska förmånga värnpliktiga. Den först^a^ ^krigsförbandsövning-^en kommer sålunda oftaatt infalla först fyra är efter grundutbildningen mot enligt nuvarandeplanering. Detta kan ^å^ andra sidan leda till ett minskat behov av anstånd förstuderande värnpliktiga och få som följd alt ^anlalel omplaceringar minskar. Del modifierade^repelitionsulbildningssystemel innebär även färre tillfällen ^lill samövningav olika förband under ^krigsförbandsövning inom avsedda operationsområden. Förall kompensera ^della föreslår överbefälhavaren alt ^Prop.1979/80:100 Bila^ga 7 Försvarsdepartementet 57 skyldigheten alt fullgöra särskildövning för ^belål ^uisir^iicks ^lill ^att ^giilla^iiven ^lokalförsvarsförband ^(motsv^tirande) och vissa förband vid m^arinen.Härigenom kan befäl ur ^lokalförsvarsförband med särskilt stort behov av samverkan inkallas tillsammans medandra förbands personal tillgemensamma samverkansövningar i de avsedda krigsuppgiftern^a. Särskildövning för befäl ur ^lok^alförsvarsförband ^(motsv^tirandc) avses endastgenomföras ^niir kravet pä samordning eller ^miljökiinnedom är stort och detta inte kan tillgodoses under^krigsförbandsövning. ^Deltii innebär alt ^elt begränsat ^antal^värnpliklsbefäl inkallas ^lill kortare ^ij^iinslgöring vid ytterligare ^eltpar tillfällen. ^Eör att delta skallvara möjligt behöver 27 ^§^ ^värnpliktshigcn ändras. Modifieringen i övrigtkräver inga lagändringar. De differentierade tiderna för ^repetilionsutbildninghålls inom de ramar som värnpliktslagen uppställer. Det modifieraderepetitionsutbildningssystemet bör genomföras i sin helhet fr. o. /83. Flygvapnet hör dock tillämpa systemet fr. o. ^m.1980/81. Överbefälhavaren har i sinårsredovisning för /79 ^angett ^atl den ^verksamhel somförutsattes /78- 1981/82 försvarsbeslut ^inlehelt kan genomföras inom den ekonomiska ram som angavs ibeslutet. Han ^anför alt behovet av ^omplanering har ^varil stort och altminskningar har måst vidtas och planeras inom områden där medel kan frigörassnabbi. Därvid har repetitionsutbildningen och ^malerielanskaffningen drabbatssärskilt hårt. Mot bakgrund av dessaproblem har ^överbef^iilhavaren i sin ^programplan för perioden /81 -1984/85 begärt att den ekonomiska ramen för del militära försvaret fr. o. ^m.^budgetårel 1980/81 skall ök^as i förhållande till vad som angavs i 1977 årsförsvarsbeslut. En sådan ökning vill överbefälhavaren använda ^fränisl för altmotverka de allvarligaste bristerna vid genomförandet av försvarsbeslutet ochför alt förbättra handlingsfriheten inför nästa försvarsbeslut. Jag vill inledningsviserinra om att försvarsbeslut innebar ett ställningstagande ^inle baratill del militära försvarets utveckling utan ^ocksä ^lill den svenskasäkerhetspolitiken och ^lill grunderna för tot^alförsvaret och förtotalförsvarsgrenarnas fortsatta utveckling. Som jag har anfört i detföregående ställer den storpolitiska utvecklingen ökade krav på den svenskasäkerhetspolitiken. Jag anser dock all grunderna för del militära försvarelsfortsalla utveckling kan ligga låst. Den situation som^överbef^iilhavaren har beskrivit i sin årsredovisning innebär enligt minmening alt man vid försvarsbeslutetinte har lyckats skapa balans mellan uppgifter och resurser för det militär^a^ försvaret. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 58 nu som uppenbart att försvarsbeslutet i (^leraavseenden innebar en ^överinleckning ^i^ förhållande ^lill den utveckling somresurserna har fått. Bristen på balans är så ^slor alt den ^inle kan hävas med den ökning av denekonomiska ramen som överbefälhavaren har ^föreslagil i sin ^programplan. Delär enligt min mening av ^slor betydelse ^atl balans mellan uppgifter ochresurser skapas i nästa försvarsbeslut. Jag förutsätter all så sker och attöverbefälhavaren noga analyserar bakgrunden till den nu uppkomna situationen.Erfarenheterna bör läggas ^lill grundför planeringen inför ^näsla försvarsbeslut. Jag anser all det haren säkerhetspolitisk betydelse att del militära försvaret kan utvecklas enligtde riktlinjer som angavs i 1977 årsförsvarsbeslut. Vårt lands ekonomiska styrka har emellertid också ensäkerhetspolitisk betydelse. Regeringensbudgetförslag präglas av en ^sirävan alt stärka ekonomin och innebär en mycketrestriktiv prövning av budgetens utgiftssida. Reala resursminskningar föreslåsinom flera områden. Med dessa utgångspunkter ärjag ^inle beredd ^atl förorda en höjning av den ekonomiska planeringsram somangavs försvarsbeslut. Jag ^ålerkommer i det följande ^(s. 77 och82) till min beräkning av planeringsramen för perioden /81 - 1984/85 ochutgiftsramen för ^budgetårel 1980/81. Överbefälhavarens ^programplanför perioden /81 - 1984/85 omfattar i den nuvarande^försvarsbeslulsperiodcn ^saml de tre ^närmasl följande budgetåren. Jag finner^inle anledning all nu la ställning till planeringen för tiden efter^försvarsbeslulsperiod^cn. Ställningstagandena för innevarandeförsvarsbeslutsperiod bör präglas av en strävan ^atl genomföra 1977 årsförsvarsbeslut och all behålla handlingsfriheten inför nästa försvarsbeslut. I den nuvarandeplaneringssituationen bör enligt min mening verksamheten under ^budgetårel1980/81 avvägas på ett ^någol ^annal sätt än vad överbefälhavaren harföreslagit. För att förbättra ^förutsäliningarna all höja beredskapen och föratt bevara handlingsfriheten inför nästa försvarsbeslut förordar jag all viss^byggnadsverksamhei uppskjuts. Jag anser ^atl de resurser som därigenom frigörsbör användas för repetitionsutbildning och ^materiel^anskaffning. Vad jagförordar beträffande ^repetitionsulbildningen innebär en förstärkning iförhållande till överbefälhavarens förslag. Överbefälhavarens^programplan omfattar ^inle flygvapnets ^materielan^skaffning. Denna del avprogramplanen skall-enligt regeringens anvisningar - redovisas den1 . Jag anser att det ärnödvändigt att ta ställning till försvarsgrenarnas^materielanskaffning i ^etl sammanhang. Jag förordar därför all regeringensförslag ^beiräffande berörda anslag föreläggs i särskild propositionunder . I avvaktan på denna behandlar jag inte nu avvägningsprogrammensutveckling eller de ^försvarsindusiriella frågorna. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 59 Därmedgår jag över till att behandla olika områden^inoi^n^ det militära ^försvarei och börjar med ^värnpliktsulbildningen. Grundutbildningen avvärnpliktiga har i ^slort ^scll planerats enligt de principer som lades fast i1977 ^ärs försvarsbeslut. Delta innebär all den försöksvis förkortadegrundutbildning som har tillämpats ^efler försvarsbeslut alltjämtligger till grund för planeringen, ^Repetitionsulbildningen avvärnpliktiga har planeratsoch genomförts enligt principer som har gällt sedan 1972 års försvarsbeslut.Överbefälhavaren har ^föreslagil ^ell modifierat system för^repetilionsutbildning som bättre än nuvarande syslem är anpassat till deekonomiska förutsättningarna. Överbefälhavaren skall i juni1980 lämna ^perspeklivplan del 2 ^lill regeringen. Jag räknar med alt han isamband med ^detla kommer all redovisa sina erfarenheter av de tillämpade principerna för grund-och ^repetilionsutbildning av värnpliktiga. I avvaktan på överbefälhavarensredovisning av erfarenheterna godtar jag planeringen av grundutbildningen /81 men tar ^inle ställning ^lill planeringen för resten av^programplaneperioden. Beträffande ^repetitionsulbildningen villjag inledningsvis erinra om all del gällande ^sysiemel för utbildning avvärnpliktiga - det ^s. ^VU ^60-systemel -grundas på beslut av ^(prop. 1966:106, ^2LU 1966:48, ^rskr 1966:271). Enligt detta syslembedrivs ^repeliiionsutbildningen genom en kombination av^krigsförbandsövningar, särskilda övningar, fackövningar, särskildafackövningar och mobiliseringsövningar. Övningarnas ^anlal och längd för deolika ^värnpliklskategorierna regleras i 27 § 1 mom. värnpliktslagen(1941:967, omtryckt 1969:378, ändrad senast 1978:525). Den värnpliktige skallenligt ^värnpliklslagen fullgöra högst fem ^krigsförbandsövningar beroende påvilken ^försvarsgren den värnpliktige ^lillhör och i vilken befallning han är^krigsplacerad. De värnpliktiga genomför normalt två eller tre^krigsförbandsövningar vid fältförband och de återstående vid ^lokalför^svarsförbandeller etappförband. Under liden mellan ^krigsförbandsövning-^arna förekommersärskilda övningar för vissa värnpliktiga, huvudsakligen värnpliktiga i chefs-eller andra ^nyckelbefatlningar, som ingår i förband med särskilt kompliceradstridsteknik eller utrustning.