prop · G30374 · 1979-12-31 00:00:00 — Prop.1979/80:74 Regeringens proposition omupplåtelsevillkor m. m. för kronotorp; Regeringenföreslår att antaga det förslag som har upptagits i bifogade utdragur regeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås att gällande avtalsvillkor för kronotorp m. m. skall fåändras i vissa avseenden. De ändrade villkoren innebär ekonomiskt gynnsammareavträdesersällningar för innehavare av kronotorp. Vidareinnebar förslaget att kronolorpare skall erhålla vidgade möjligheter attförvärva kronotorp. Sålunda skall kronolorpare fä räll att förvärva del avkronotorp för bostadsändamål om hinder inte möter från fastighetsbildningssynpunkt.Kronolorpare skall även fä rätt atl förvärva hela kronotorp när tillståndenligt jordförvärvslagen kan erhållas. 1979/80:74 2 Närvarande:statsministern , ordförande, och stalsråden , , ,, , , , Åsling, Söder, Krönmark, ,, , , , , , , Propositionom upplåtelsevillkor m. m. for kronotorpen () begärde i skrivelse tillKungl. Maj:l all en opartisk utredning skulle göras om vissa frågor rörandeersättning då kronotorp avträds. SKKF har sedermera i skrivelse den 3 april1976 till regeringen anhållit om alt nuvarande ersättningsregler ändras ivissa avseenden. Vidare har del sedan gammall funnits ett starkt önskemål frånflera kronolorpare att med äganderätt förvärva de av staten upplåtnalägenheterna. Mot denna bakgmnd uppdrog regeringen åtdomänverket atl i samråd med SKKF inkomma med förslag till dels sådanaändringar av nuvarande regler för bestämmande av ersättning vid avträde avkronotorp alt de tillgodoser skäliga önskemål från kronotorpama, dels åtgärdersom avser att underlätta för kronolorpare att med äganderätt förvärva lägenheteller del därav. Domänverkelhar i skrivelse med förslag i ärendei. Till skrivelsenbifogadcL -n särskild utredningsrapport. Skrivelsen och rapporten bör fogaslill protokollet i detta ärende som bilaga 1. Eflerremiss har yttranden över domänverkets förslag avgetts av kammarkollegiet,, lantbmksstyrelsen - efter hörande av lantbmksnämnderna iVästerbottens och -, länsslyrelsen i - efterhörande av () i samt Vilhelminakommun -, i - efter hörande av lantbmksnämnden ilänet -, utredningen (Jo 1976:09) om fjällägenheter samt SKKF. Ensammanställning av remissyUrandena bör fogas till protokollet i detla ärendesom bilaga 2. Prop, 1979/80:74 3 2 Föredragandens överväganden 2.1 Bakgnind Frånslutet av fram till i vissa fall mitten av har kronomarknedanför odlingsgränsema, främst i , upplåtils för uppodling ochbebyggande. Främsta syftet härför var urspmngligen att främja uppkomst avmindre jordbmk och egna hem. Upplålelseformerna har skiftat till namn ochinnehåll, även om beteckningen kronotorp har kommit att användas somsammanfattande benämning på de upplåtna enhetema. Äldstär de s. k. skogstorpen, som upplåts enligl bestämmelser frän åren 1891 och1904. Dessa bestämmelser upphävdes . angavs gmnder förupplåtelse av s. k. odlingslägenheter och bestämmelser om bättre villkor förskogstorpen. Villkoren för skogstorpen och odlingslägen-helema förbättradesfrån resp. . Upplåtelseformenkronotorp (kronotorp/29) infördes . I samband därmed föreskrevs att nyaupplåtelser av odlingslägenheter inte fick ske. Vidare meddelades bestämmelsersom innebar att befintliga och odlingslägenheter i fråga omupplåtelsevillkor kom alt uppnå ungefärlig likställdhet med kronotorpen. Jämsidesmed , odlingslägenheter och kronolorp/29 har även upplåtits s. k.kolonat. Upplätelsevillkoren för de olika typema av lägenheter -upplåtelsetid, vissa avgiftsfria år, byggnads- och odlingsskyldighet, bidrag,fritl virke, m. m. - varierade men inom förhållandevis snäva gränser. Nyabestämmelser om upplåtelse av kronotorp (kronotorp/43) meddelades ,varvid föreskrevs att upplåtelse av kronotorp/29 och kolonat inlelängre fick ske. Såväl bakgmnden till upplålelseformen som bestämmelsema omupplåtelsevillkor för kronotorp/43 avvek på ett markanl sätt från vad som hadegällt för tidigare upplåtelseformer. Det främsta motivet för upplåtelse blevatt säkerställa skogsbmkets behov av arbetskraft. Bestämmelser om skyldigheteroch rätt till arbete på krono-skogama kopplades till upplåtelsen. Vidare hadeslaten i huvudsak alt svara för iordningställande av mark och byggnader.Tidigare upplålelseformer kunde omföras lill kronotorp/43. År1950 gavs bestämmelser för sådana , odlingslägenheter, kronotorp/29och kolonat, vilka inte omförts lill kronotorp/43, om ändrade villkor förbestående upplåtelser och om möjlighet till omföring till upplåtelse somkronolägenhet (kronol£enhet/50). Bestämmelserna medförde viss förbättnng avupplåtelsevillkoren såväl för äldre bestående upplåtelser som för dem somomfördes till ny upplåtelse. Tidigtkom och odlingslägenheter att upplåtas på kronomark även ovanodlingsgränsen i Västerbotlens och läns lappmarker. Från år 1915kunde, efler beslul av Kungl. Maj:l, på sådan mark Prop, 1979/80:74 4 upplåtaslägenheter som benämndes fjällägenheter och ställdes under länsstyrelsernastillsyn. Redan upplåtna och odlingslägenheter ovan odlingsgränsenomfördes lill Qällägenheier. Upplätelsevillkoren för fjällägenheternaförändrades efter hand. Genom nu gällande bestämmelser angåendenorrländska fjällägenheter har dessa villkor kommit all nära anslula lill demsom gällde för kronolorp/43. Fjällägenheterna förvallas numera i regel avlantbruksnämnderna. Ett mindre antal förvallas dock av domänverket. Dessa avdomänverkel förvaltade fjällägenheter omfattas inle av domänverkels förutnämndautredningsförslag angående kronotorpen och inte heller av de förslag somjag nuavser att förelägga regeringen belräffande kronolorpen. Frågan omfjällägenhelema inom renskötselområdel uireds f. n. av utredningen (Jo1976:09) om fjällägenheter m. m. Detidigare upplåtelserna av kronomark hade som jag anfört tidigare främsl lillsyfle att främja uppkomslen av mindre jordbmk och egna hem. Kronotorpenunderlättade även kronoparkernas vård och bevakning. upplåtelsersyftade främsl lill all säkra det slatliga skogsbmkets behov av arbetskraft.Som mesl uppgick antalet kronotorp till knappl 3 000 omkring . Nyakronotorp tillkom men i takt med jord- och skogsbmketsrationalisering och samhällets utveckling i övrigt har kronolorpens belydelseavtagit. En successiv nedläggning av torpen har skett och f. n. finns lolalldrygl 500 kronotorp kvar, varav det övervägande antalet är belägna iNorrbottens och . Aktivt jordbmk bedrivs vid knappt entredjedel av torpen. Tidigarebestämmelser avseende upplåtelse av kronotorp och äldre kronolägenheteråterfanns i ett antal kungörelser, varav de mest tillämpade varkungörelsen (1943:532) angående upplåtelse av kronotorp och kungörelsen(1950:339) med vissa bestämmelser rörande äldre kronolägenheter. Vidare gälldereglema om arrendeupplåtelse i lagen (1907:36 s. I) omnyttjandrätt till fasl egendom. Enligt nämnda kungörelser har domänverket haflalt utfärda erforderliga lillämpningsföreskrifter. Iupplålelsekontraklen mellan domänverket och resp. kronolorpare har inlagilsvissa bestämmelser hämtade direkt från kungörelserna. Dessutom hänvisas ikontrakten dels lill kungörelserna, dels lill lagen om nyttjanderätt till faslegendom. Så länge kontraktstiden varar gäller sålunda för resp. upplåtelse,ulöver kontraktets bestämmelser, även bestämmelsema i åberopade kungörelseroch åberopad lag. Lagenom nyttjanderätt till fast egendom har numera ersatts av nya jordabalken ochlagen (1970:995) om införande av nya jordabalken, vilka trädde i kraft den 1januari 1972.1 samband härmed upphävdes de tidigare nämnda kungörelsema ochersattes av kungörelsen (1971:1152) om upplåtelse av publika jordbmksarrenden.I de fall lidigare gällande kontrakt 1979/80:74 5 mellandomänverket och resp. kronolorpare utlöper och ersätts med nya kontrakt enligtsist nämnda kungörelse sker numera hänvisning till arrendebeslämmelserna ijordabalken. Ijordabalken och kungörelse regleras allmänna arrendevillkor, såsomavtalstid, regler för laga syn etc. Vad gäller ekonomiska rättigheter förkronolorpare föreskrev regeringen i regleringsbrev för / 73under anslaget för Odlings- och byggnadshjälp till innehavare av vissakronolägenheler m. m. att innehavare av i de upphävda bestämmelserna angåendekronotorp m. m. avsedda lägenheterna skulle behålla sina lidigare rättigheter.Domänverket har i enlighet härmed fortsatt att tillämpa tidigare praxis ifrågan om avlrädesersältning, ekonomiskt stöd och bidrag m. m. Tidigarebestämmelser avseende upplåtelse av kronotorp innehöll inga regler förberäkning av avlrädesersältning, när kronolorpare lämnade torpen. Viss praxiskom emellertid att utvecklas efler när Kungl. Maj:t, efler prövning ivarje enskilt fall, började utbetala ersättning då nedläggning av kronotorpansågs lämpligt. Det var först genom kronotorpsutredning som frågan omberäkning av avlrädesersältning blev närmare behandlad. Riktlinjer förberäkning av avlrädesersältning godkändes därefter av (prop.1950:129, JoU 1950: 53, rskr 1950: 334) och reglerades i den numera upphävda1950 års kungörelse om äldre kronolägenheter. Dessa riktlinjer gäller på gmndav bestämmelser härom i de enskilda upplåtelseavtalen alltjämt för sådanalägenheler som inte omförts till jordabalkens bestämmelser. I enlighel härmedär berörda kronolorpare, om kronolorpet avträds, berättigad till ersättning förförbättringsåtgärder som vidtagits med avseende på torpets jord eller sådanabyggnader, till vilka kronotorpen ägt erhålla fritt virke men själv låtituppföra. För ersättningens bestämmande reduceras den sammanlagda arbets- ochmaterialkostnaden för förbättringsåtgärderna med dels värdet på material somtillhandahållits av kronan, dels erhållna statsbidrag och därmed jämförligalän som lämnats i syfle atl underlätta odlings- eller jordförbättrings- resp.byggnadsaktiviteter. tillämpning av nämnda beräkningsregler väljs i regel somutgångspunkt för beräkning av avträdesersättningen summan av kro-notorparenskostnader från tidpunkten för byggnademas uppförande fram lillavräkningstillfället. Detta värde nedskrivs med hänsyn till den tid somförflutit sedan åtgärderna verkställts saml reduceras för evenluella brisier. Iundantagsfall sker vid beräkning av avträdesersäitningens storlek enuppskattning av byggnademas värde i befintligt skick. Odlingarna värderas efterberäknad odlingskostnad, sådan den angivits i upprättad odlingsplan ellereljest beräknats. Detsammanlagda byggnads- och odlingsarbetets värde reduceras med värdet på rot avdet till byggnadema utlämnade virket och värdet av fritt tillhandahållen cementsamt utbetalade statsbidrag. 1979/80:74 6 bidragenär odlingshjälp, tilläggsbidrag, odlingsbidrag, byggnadsbidrag ochbyggnadshjälp och framgår av den till detta prolokoll fogade bilaga 1,underbilaga 14. Erhållna bosladsförbätlringslån och stödlån omfattas inte avbestämmelserna om avräkning från avträdesersättningen. Reglerom inlösen eller förvärv av kronotorp tillkom först 1925. Enkolonist skulle i regel vara berättigad atl inlösa kolonatet sedan odlings- ochbyggnadsskyldighet samt övriga åligganden hade blivit fullgjorda. Förkronolorp/29 gällde rält för kronotorparen aU sedan odlings- och byggnadsskyldighetfullgjorts inlösa torpet jämte erforderlig skogsmark, såvida området utanolägenhet kunde avskiljas från . För och odlingslägenhetergällde från början ingen rätt till inlösen. med införandet avupplåtelseformen kronotorp/ 29 erhöll emellertid innehavare av ellerodlingslägenhel viss rätt lill inlösen i princip motsvarande den som gällde förinnehavare av kronolorp/29. För innehavare av kronotorp/43 saml tidigareupplålelseformer, som omförts till kronotorp/43, gällde enligt 1943 årskungörelse om kronotorp i princip rätl att inlösa torpet om domänverket intebehövde del som bostad e. d. ål arbetare och torpet kunde avskiljas frånkronoparken utan olägenheter för skogsskötseln. Omföring av kolonat, ,odlingslägenhel eller kronolorp/29 fill kronolägenhet/50 inverkade inte på denrätt till inlösen som förelåg före omföringen enligl kungörelse omäldre kronolägenheler. Nämndaregler avseende inlösen har tillämpats vid förvärv av hela kronotorp. Reglemagäller på gmnd av bestämmelser härom i de enskilda upplåtelseavlalenfortfarande för sådana lägenheler som ej omförts till jordabalkensbestämmelser. I de fall fråga är om förvärv av del av kronotorp, t.ex.bostadshus med tomt, tillämpas förordningen (1971:727) om försäljning av statentillhörig fast egendom, m. m. Denna förordning tillämpas även vid fråga omförvärv av kronotorp eller del därav i de fall arrendekontrakt tecknats utanhänvisning till bestämmelsema i äldre kungörelser om upplåtelse av kronotorpm.m. Genom förordningen om försäljning av staten tillhörig fast egendom, m. m.regleras bl. a. myndigheters rätt till försäljning av sådan egendom. Härvidframgår bl.a. att statlig egendom i princip får säljas endast om egendomen ejlängre behövs för vederbörande myndighets behov eller för annat statligtändamål. Någon rätt lill förvärv av kronotorp föreligger inte enliglförordningen. Genomalt kronotorpen inte utgör särskilda fastigheter utan är en del av den störrekronoparken gäller vid förvärv av kronotorp eller del därav att detta ärberoende av om fastighetsbildning enligt fastighetsbildningslagen (1970:988)kan genomföras. Vidinlösen av kolonat, , odlingslägenheter, kronotorp/29 ochkronolägenhet/50 tillämpas numera enhetliga bestämmelser för hur köpeskillingenskall beräknas. Därvid gäller att markvärdet och byggnadsvärdet bestäms medutgångspunkt i vissa angivna värderingsregler. Prop, 1979/80:74 7 växandeskog besläms med ledning av gällande virkespriser. I fråga om köpeskillingenserläggande gäller att den kan delas upp i en amorteringsdel med enamorteringstid och en stående del som skall vara erlagd inom fem årfrån sista inbetalningen på amorteringsdelen. Förförsäljning av kronotorp/43 saml försäljning av kronotorpets byggnader medtomt gäller inga andra regler än de som generellt gäller enligl förordningen omförsäljning av staten tillhörig fast egendom, m. m., dvs. köpeskillingenbeäknas till marknadsvärdet. Köpeskillingen kan i dessa fall erläggas genomavbetalningar varvid en femtedel betalas kontant vid tillträdet och resterandedel genom lika stora avbetalningar under lio år. SKKFhar krävt bl.a. att äldre bidrag som kronolorpare erhållit föriordningställande av byggnader och odlingar på lägenhetema och som hittillsdragits av vid beräkning av avträdesersättning skall efterskänkas. Vidare harpåtalats det förhållandet att ersättning liU kronolorpare förförbättringsåtgärder på jord och byggnader som regel har bestämts efter värdetvid tidpunkten för arbelets utförande. Allteftersom penningvärdet harundergått en försämring har från kronotorpama ställts krav på en indexberäkningav beloppet. Vidare har vissa invändningar rests mol att domänverket hartillämpat en schablonmetod för bestämning av värdeminskningen på deuppmstnings- och nybyggnadsarbeten som kronolorpare utfört. Domänverketsförslag innebär att statsbidrag och därmed jämsläUda lån som har erhållils föruppodling av mark eller för anläggande av kreatursbeten inte längre skall drasav vid beräkning av avträdesersättning, liksom inte heller sådana bidrag ochlån som har erhållils före för uppmstning och utbyggnad avbostadshus och ekonomibyggnader. Vidare föreslås att arrendenedsättning somkronolorpare i vissa fall har erhållit inte längre skall dras av frånavträdesersättningen. föreslår även all ersättningsbelopp förförbättrings- och nybyggnadsarbelen på byggnader uppräknas med index enligtvissa angivna regler. Därvid skall indexserie för framräkningav realisationsvinst på fastigheter vara en utgångspunkt. Schablonberäkningenav värdeminskning på byggnader och anläggningar föreslås bli ersatt av envärdering baserad på faktisk värdeminskning. Dessulom föreslås atl om vid lagasyn, eller besiktning som ersätter sådan, markens hävd är i enlighet med ortenssed, så skall brist inte anses föreligga i detta hänseende. Storlekenpå utbetalade avträdesersällningar har självfallet varil beroende avhur slor insats kronotorparen har gjort på lägenheten. Så gäller exempelvis förlägenheter, där kronan har ansvaret för större underhåll och investeringar,alt avträdesersättningen i allmänhet blir mindre än för lägenheter som ihuvudsak har byggts upp och underhållits av krono- Prop, 1979/80:74 8 En annan omständighet av betydelse är all om del i enlighet medjordabalkens bestämmelser skett en avräkning så leder denna givetvis lill attden återstående ersättningen till kronotorparen blir lägre än i de fall någonreglering av mellanhavandena mellan domänverket och denne inte har ägt mm.Variationerna är stora. Medeltalet för utbetaldaavlrädesersällningarna uppgår emellertid lill ca . De nu föreslagnareglema innebär ekonomiskl gynnsammare bestämmelser. Enligl domänverkelskulle, om de föreslagna reglema hade tillämpats vid tidigare avirädelser,ersättningens storlek i dessa fall ha kommit alt öka med . Deföreslagna reglema för beräkning av avträdesersättning avses komma attlillämpas oberoende av om kronotorparen väljer att flytta från torpet eller atlförvärva detsamma. Jag återkommer i det följande till frågan om förvärv avkronotorp. Förslaget ger därmed önskvärd valfrihet åt innehavaren. Domänverketkonstaterar att i vissa fall kommer en avträdesersättning beräknad enligl deföreslagna reglema att överstiga en beräknad köpeskilling för torpet.Domänverket föreslår mot denna bakgmnd att vid förvärv av torp avträdesersättningenför den del av torpet som köpet avser inte får överskrida överenskommenköpeskilling. Samtligaremissinstanser finner förslaget till nya regler för beräkning avavträdesersättning ändamålsenligt. Även jag bedömer att de föreslagna förändringamaär väl avpassade och tillgodoser skäliga önskemål från kronotorpama. Nugällande upplåtelsevillkor för kronotorp m.m. bör således vad gäller beräkningav avlrädesersältning ändras i överensstämmelse med domänverkels förslag. Jagförordar därför atl regeringen inhämtar godkännande av att gällandeupplålelsevillkor ändras i enlighet med vad jag anfört. Det bör ankomma påregeringen att utfärda närmare föreskrifter om ändring av villkoren föravträdesersättning. Fråganom kronotorpares rätt att inköpa tidigare arrenderad mark är gammal, nära noglika gammal som koloniseringen av den norrländska kronomarken. Alt förvärvatorpen med full äganderätt har varit ell återkommande önskemål, som harframförts av arrendatorerna ända sedan detta sekels början. Endast för vissa avde olika upplålelseformerna kan emellertid, som tidigare nämnts, hävdas enförbehållslös rätt atl förvärva torpet. För flertalet kronolorpsupplåtelsergäller att den till upplåtelsen knutna rätten till förvärv är förbunden medförbehåll av olika slag. Framställningarfrån kronolorpare avseende förvärv har i dominerande utsträckning avsettförvärv av endast del av kronolorpet för bostadsändamål. Gällandeavtalsvillkor om förvärv av kronotorp avser emellertid förvärv av helakronotorpet för bildande av jordbmksfastighet. fall framställningar om förvärv av torp för bostadsändamål har 1979/80:74 9 avslagils,har motivet i regel varit atl förvärvet har bedömts medföra olägenheter vidförvallningen av . Torpets läge inom och i förhållandetill vägnätet har vanligtvis varit väsentliga faktorer vid dessa bedömningar.Domänverket har sålunda inte ansett sig kunna acceptera olämpligaenklavbildningar i kronoparkema med åtföljande problem vid olikaskogsbmksåtgärder saml väghållning och bevakning. Närdet varit fråga om förvärv av hela kronotorp för jordbmksändamål har yttrandeninhämtats från lantbmksnämndema och fastighetsbildnings-myndigheterna. 1 någrafall har förvärv av kronotorpet genomförts i samråd med vederbörandelantbruksnämnd. Därefter har fastighetsbildnings-förrättning ägt mm. I etlflertal fall har emellertid såväl lantbmksnämndema somfaslighetsbildningsmyndighetema avstyrkt förvärv. Motivet har varit att dentilltänkta fastigheten inte har bedömts bärkraftig och varaktigt lämpad förjordbruksändamål. I dessa fall har domänverket avslagit framställningama omförvärv med hänvisning till vad nämnda myndigheler har anfört. Regeringen harpröval vissa av dessa fall utan alt ändra verkets beslut. bedömningar äger tidigare gjorda invändningar mot förvärv avkronotorp för bostadsändamål inte längre samma bärkraft. Ölägenheterna förkronoparkens förvaltning bedöms numera vara begränsade. anserdärför att innehavare av kronotorp, som är bebyggt med tjänligt bostadshus, börfä en generell och förbehållslös rätt all för bostadsändamål förvärvakronotorpets byggnader med tomt. Vadgäller förvärv av hela kronotorp bör enligt domänverket fömtsättningar skapassom möjliggör detta, om torpet i sin helhet kan väntas med någon varaktighetbli aktivt utnyttjat för jordbmk eller likvärdigt ändamål. Kan sådantutnyttjande väntas komma alt ske endast för del av kronotorpet bör förvärvetinskränkas i motsvarande grad. Del är emellertid enligt domänverket väsentligtatt en fortsatt samordning med den statliga jord-och skogsbmkspolitiken skervid prövning av ärenden om förvärv av kronotorp för jordbruksändamål. Sålundafömtsätts även fortsättningsvis att yttranden i sådana ärenden inhämtas frånlantbmksnämndema och fastighetsbildningsmyndighetema. Samtligaremissinstanser har tillstyrkt utredningens förslag vad gäller förändrad praxisvid förvärv av del av kronotorp för bostadsändamål. Lantbruksstyrelsen ochlänsstyrelsen i Västerbotlens län fömtsätter dock att sedvanliglämplighetsprövning sker i samband med fastighetsbildningsförrättning. Remissinstansernaär i stort eniga i sin tillstyrkan även av utredningens förslag om förvärv avkronotorp för jordbruksändamål. Lantbruksstyrelsen konstaterar att eftersomhuvuddelen av kronotorpen är belägna i sådana områden där stöd tilllantbmksföretag i glesbygder kan utgå, torde lantbmksnämndema fortsättningsvisi ökad utsträckning kunna tillstyrka framställningar om förvärv av torp.Styrelsen anger härvid att det numera 1979/80:74 10 inlesynes nödvändigl, vare sig från slöd- eller fastighetsbildningssyn-punkl, atlden nybildade fastigheten alllid skall ge sin bmkare full sysselsättning ochkunna byggas ut lill ell rationellt lantbruksföretag. Enligt SKKF börkronolorpare ges en förbehållslös rält att förvärva även hela kronotorp.Undanlag från denna regel bör förekomma endasi om synnerligen slarka skälföreligger. Sådana skäl är enligl SKKF i slort sell endast atl elt förvärvskulle förhindra elt effektivt omhändertagande av befintlig . Förbundetunderstrykeratt kronotorpen i praktiken har brtikats som frislåendeenheter. En formell registrering av enheten som egen fastighet i samband med enfastighetsbildningsförrättning bekräftar enligt förbundet endasi dessaförhållanden, varför förrättningen och den därmed förknippade prövningen intefår lägga hinder i vägen för en fortsatt drift av torpet. Föregen del delar jag utredningens uppfattning att kronolorpare bör kunna ges en iprincip generell rätt atl för bostadsändamål förvärva torpets byggnader ochtomt. Härigenom tillgodoses ett ställt krav från kronotorpamassida. Dämlöver kan framhållas atl kronolorpen ofta är belägna i sådana områdenatt de har betydelse från regionalpolitisk synpunkl. Om förvärvet leder lillatt torpen bebos också i fortsättningen torde detta i många fall vara positivt.Några större olägenheter för kronoparkernas fortsalla förvallning eller förövrigt synes inte heller uppkomma. Fråganom förvärv av kronotorp för jordbmksändamål bör ses mol bakgmnd av gällanderikllinjer för jordbmks- och regionalpolitiken. Enligt min mening bör nuvarandeinnehavare av kronotorp, om de så önskar, ges möjlighet atl förvärva sina torp.Förvärvels lämplighet från jordbmkspoli-tisk och regionalpolilisk synpunktprövas av lantbmksnämndema i enlighel med nya jordförvärvslagen (1979:230),som trädde i krafl och som innebär att även förvärv fråndomänverket skall prövas. Förvärvav kronotorp som inte redan utgör särskild fastighet fömlsälter för singiltighet i vanlig ordning även prövning enligl faslighetsbildningslagen.