prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Polisväsendet tillförs 100 polistjänster bl. a. för att^först^iirka ^ins^titserna i ^k^timpen mot narkotikabrottsligheten. Jag övergår nu till attdepartementsvis redovisa några av de ^viiscntli-^g^tistebesparings- och ^omprioriteringsförslagen i regeringens ^budgetpropo-^sition. Budgetförslagetinnebär vad avser ^Jusiiticdepariemenicts område bl. a. att resurser förförstärkning av länsrätterna kan skapas genom en minskning av antalet tjänstervid de allmänna domstolarna. Genom denna ^c^impriorilering ges möjlighet attarbeta av de ^f. alltför stora ärendebalanserna av i huvudsak skattemål. Inom^JÖrsvursdcpuriementctsområde föreslås all samtliga ^kosinader för ^vårnpliktsförmåner ^fin^tinsierasinom del militära försvarets ram. har gällt att försvaret erhållitsärskild kompensation för de ^värnpliklsför-^månskostnader som överstigerförsvarets generella priskompensation enligt nettoprisindex. Delta innebär enbesparing för /81 om 24 milj. kr. En viss förbättring av devärnpliktigas förmåner föreslås. Inom den militära ramen harbyggnadsverksamheten minskats i syfte att frigöra resurser för en ökadrepetitionsutbildning. För civilförsvarets del föreslås en tillfällig ^bespaiing under budgetåret1980/81 om 7 milj. kr. Inom övrigt totalförsvar har en ^siarkt återhållsambudgetbehandling ^varil nödvändig. Del innebär bl. a. väsentligt minskadutbyggnad av ^beiedskapslagringjäm-^fört med tidigare planering. Regeringensbudgetförslag avseende ^socialhuvudiiteln har sin utgångspunkt i ^sirävan attslå vakt om och förstärka den sociala tryggheten för utsatta grupper isamhället. Jag har tidigare berört de förslag om förbättringar förbarnfamiljerna som beslutat om, samt föreslagna insatser ikampen mot alkohol- och narkotikamissbruk, . '^åtagandena mot pensionärerna slårfast. Förbättringar föreslås inom berörda departements områden för dehandikappade. Som exe^mpel vill jag nämna följande. Bidraget tillhandikapporganisationerna föreslås öka med 2,5 milj, kr. Inomutbildningsdepartementets område föreslås anslagen till produktionen ^tivtalböcker och ^punkiskriftsböcker öka. Inom ^arbetsmarknadshuvudtiteln föreslås^försiäikningar av förmedlingsverksamheten för bl. a. handikappade, I syfte att beredautrymme för bl, a. dessa ^insalserföreslås vissa besparingsåtgärder. Ersättning för tandvård enligt tandvårdsfölsäkringen utgår 1979/80: 100 Bilaga2 Budgetförsla^get 24 ^r, ^n, ' av ^kosinader upp till I 50^1) kr, och med ^75'^-i- av kostnader^d^iirutöver. ^Ersätlniiig med^75%.^'^ ^ulgär vidare för ^ibrebygg^tiiule ^ålgiirder o^ch ^fiir vi^ssa^prolesarbeten. ^Siibv^enlio^nsgiaden i tandvård^sförsäkr^ingen ^h;ir varit hö^g^ bl. a. i sylt^e^ all komm^a^ ^lill ^liiitamed en eftersatt ^i^tindvåid för ^slor^ti befolkningsgrupper. Sådan^Uindvård kan nu i allt väsentligt ^tinses ha kommit ifatt det uppdämdabehovet. Regeringen föresl^år nu att gränsvärdet ^for ^ersäitning höjs till2 . För förebyggande åtgärder och ^protesiirbeten anpassas ersättningentill vad som gäller för övriga ^tandvåid^iiiidc^ålg^iirder. Dett^a^ leder också ^lill^viiseiilliga ^adiiiinislr^ativ^a^förenklingar ^fiir såväl tandläkare som försäkringskas^sor. Regeringen ^koiiimei inomkort att företa en översyn av reglerna lör ^statsbidiaget till ^iaidtjänsi.Denna syftar till att ^begriinsa den årliga tillväxteni bidragen ^ftämst ^lill kommuner som har en relativt ^viil utvecklad ^faidtjänstseivice. Kommuner med en mindreutvecklad ^fiirdtjänsiscrvice kommer ^iiven^fiamdeles alt få betydande utrymme för en utvecklingav ^vei ^ksamhcien. Regeringen avser vidarelämna i uppdrag till att närmare se över^kompensalionsnivån och ^kontrollfunklionernii i ^delpen-^sionssyslemet. En översynav föräldraförsäkringens ^regelsystem och ^ad-^minisir^tilion kommer också augenomföras i syfte att uppnå förenklingar och administrativa besparingar. På^kon^uniinikalionsdeparlementets område räknar jag med att vissa^taxehc^ijningar kommer att bli nödvändiga för att skapa förutsättningar förangelägna investeringar inom affärsverken. Vad beträffar^btidgctdepurtemeniels område har jag förordat att del andra s^tegel iskatteutjämningsreformen, som enligt tidigare beslut skulle ha genomförts tillår 1981, delas upp så att halva kostnaden faller på vart och ^elt av åren 1981och 1982. 1 samband med detta bör vissa ^specialdestinerade bidrag avvecklas.En samlad redovisning av de kommunalekonomiska ^fiågorna kommer ^titt lämnas i en s^ärskild ^proposiiionvåren 1980. I budgetförslaget iakttas vidare en ^staik återhållsamhet vad gäller ^byggnads^iirbetcn för statlig förvaltning ^m. Som jag tidigareanfört vid min redovisning av ^reforminsalser finansieras inom^iiihild^ningshuvudiiieln vissa förstärkningar av högskoleutbildningen genom^ompiiorilcringai. Vidare innehålls 27 milj. kr. av reservationerna på anslagenför grundläggande högskoleutbildning. Motsvarande belopp kommer i stället att disponerasför i första hand inredning och ^utrustning för ^h()gskolan. ^E)ärtitöverföreslås vissa andra besparingar. Genom förslag omuppdelning av utbetalningen av studiemedel på två tillfällen per terminskapas ^resursiilrymme för slopande av ^äklamake-^prövning för erhållande av ^sludiemedel.Regeringen lägger vidare ^fi^iim förslag om att de influtna ^skatleinl^iikleiiia från de beskattadevuxenstudiestöden inte ^skiill återföras till vuxenstudiestödet. ^Prop.1979/80: 100 Bilaga 2 Budgetförslaget 25 ^ningslimmar ^föi^'^ studiecirklar och den ^kommunaltivuxenutbildningens ^giuiidskoleiindervisning föreslås ^begriiiisas ^lills^timma ^anl^til limmar som under /80, Inom^iordbruksdepurtcmcniets område ^R^ireslås att ramen för bidrag till ^avloppsieningsveikminskas med 20 milj. kr. till 70 milj. kr. Behovet ^;iv ett särskilt^slimuhinsbidrag har avsevärt ^reducerals sedan ^lagtilliimpniiigen på områdetskärpts. ^Vid^tire föreslås att fortsatta investeringar i mark för^naturvårdsänd^timål genomförs i något dämpad takt. Därigenom skapa^s^^resursuli^ymme ^fiir en ökad insats ^mol ^fi^irsurning ^tiv sjöar. Den^sl^tilsfinan-^siella situationen medger ^inle ökade ^livsmedelssiibventionerför att reducera jordbruksförhandlingarnas genomslag på konsumentpriserna. Stor^a^ insa^tser harunder genomförts tor förstärkning av den ekonomiskaförsvarsberedskapen inom ^hundelsdcpariementets område. 1977 årsförsvarsbeslut, som innebar en kraftig ^ambilionsökning vad avser ekonomisktförsvar, fatt^ades under ^tindra ^statsfinansielhi förutsättningar än de nu aktuella. Regeringen föreslår mot dennabakgrund en väsentlig minskning av investeringsramen för ekonomiskt försvar iförhållande till försvarsbesl^utets planeringsramar. Den investeringsram somföreslås, 80 milj, kr., medger dock trots ^detla betydande ytterligare beredskapslagringav ^försörjningsberedskapsmässigl prioriterade produkter. Chefen ^för^arhetsmarknudsdcpurteinentet kommer senare denna ^d;ig alt avisera att engemensam fond för ^arbetsmarknadspoliliskl motiverade ^ins^iitser införs. Härigenom möjliggörs en balansering avöverskott och underskott på vissa nu existerande fonder, exempelvisarbetsmarknads^utbildnings- och arbetslöshetsfonderna. Betydandestatsfinansiella besparingar kan genom detta uppnås. Vidare föreslåsavgiftsbeläggning av vissa ^Ijiinster inom arbetarskyddet. Regeringen avserföreslå ^titt arbetsmarknadsverkets organisation och verksamhet skall ses överi enlighet med vad arbetsmarknadsutskott tidigare aktualiserat. Vadgäller invandrarverket satsas ytterligare resurser fö^r^ att förkorta^handläggningstiderna för ^tillständsärenden. ^Dctla ^m^t^ijliggörs genom^omprioriteringar inom verket. På^hostadshiivudtileln haren strävan varit att begränsa kostn^adsökningen för^bost^iidsbidrag. Genom vissaregeländringar ^sk^tipas trots detta utrymme för förbättringar av de statliga bostadsbidragen för främst^f^ter-^barnsfamiljer med låga inkomster. Andelen ^oulhyrda ^lägenhetei har^s^jun^kil till en myckel låg nivå. Behovet ^;iv ^hyresförlusllån får därmedanses ha bortfallit. Regeringen föreslår mot denna bakgrund alt långivningenupphör fr. o. ^m. föreslås en förstärkning av boendemiljöbidragen.Bidragssystemet föreslås reformeras för alt i ^slörre utsträckning tillgodosebehovet i de sämst ställda bos^tadsområdena. ^R^timen för l^ån^lill kommunala markförvärv föreslås vidare ^minsk^tis med i 10 milj. kr. ^lill100 milj. kr. Regeringen föreslår vidare att möjligheten att ^tivskriva^bosladsförbältringslån begränsas. Regeringen avser ^sen^tire ^åler- 1979/80: 100 Bilaga2 Budgetförslaget 26 komma ^lill med förslag ^belriifrani.lc^avlrappning av räntebidragen. föreslås i syfte att ^stiiiiulera^bosiadsbyggandel alt ^prodiik-^lionskosiiiadsbel^iininginförs för ^hyres- och ^bostadsriitlshus. Inom^indiistridcpuricmcnicts område har de ^sUitligainsatserna ^varil myckel omfattande. Slödel har i^belydiinde ^utsträckiiiiig ^belingais avsysselsättningspolitiska skäl. Insatserna har varit nödvändiga för att^s^iikersliilla alt ^slruktiironivandliiigen kan ske i socialt acceptabla ^forinei^.^ ^r)el ^slalsllnaiisiella ^ulryinnielmedger ^inle lika omfattande insatser ^fiir ^eiiskikla ^lörelag och branscher som ^lidigare. Del föreslås att de tre n^ationella utvecklingsbolag, somriksdagen beslutade om, inte nu ^iiiriiitas.De resurser som härigenom frigörs har öve^r^tons till styrelsen för teknisk utveckling^(S^1^T1). Vidar^e^ kommer regeringenatt under /81 ^lägg^ti fram förslagom en fond för investeringar i ny ^ciiergileknik. Denna skall bl. ^miijliggöra en industriell ^lillänipning av alternativa energiformer. Regeringen föreslår samtidigtatt anslaget för ^energibesparande åtgärder inom industrin in. Inom anslaget har en^priorite- ^Tabell 6, Statsutgifterna efter ändamål bud^ge^taret1980/81, löpande priser (Beloppen avrund^ade) ^+^ ^ ^ ^4,S ^+^ ^ ^ 1,7 ^+^ ^ ^ 1,1 ^+^ ^ ^ 1,7 ^+^ ^ ^ 1,9 '^Mlmäiina bidr^ag ^liil kommuner ^+^ ^ ^ 1,9 ^+^ (1,3 ^Iniern^aliimellt ^bisi,'ind ^m. + 13%^. ^exkl.^budgelreformen ^200,8 +20,3 +11^%^' inkl. ^budgetrcfoni-ien ^2^03,8 +23,3 På grund av su^ccessiva anpassningar ^av ^åndam^ålsgriipperingen uppslår svårigheter alt rela^tera^labelleiis uppgi^f^ter till^molsvarande uppgifter ^lidi^gare ^år. Under ^övrigl redovisas utgi^f^ter för flera olik^a^ ändamål, bl. ^i^ilroll, miljövård,presstöd, kultur och kyrka, vissa ^förvallningsniyndigheter ^sa^mloförutsedda ^uigifier. 1979/80: 100 Bilaga 2 Budgetförslaget 27 ring skett av ^slö^ilcl till ^protolyper ^och^demonslralionsanläggningar. Den del av ^siiidel somavser ^bi^ilrag ^lill ^eiiergibespar^tiiide ^ålgärder i befintliga ^byggiia^tler och processer inom industrintrappas däremot ner successivt. De^energibesparande ^pr^e^ijekteiis lönsamhetför industrin är ^siidaii all ^åigår-^derna kan komma ^lill ståndäven med ^någol lägre ^st^titligabidrag. 5.5 S^tatsutgifterna grupperade efter ändamål I^t^tibell 6 anges ^ulgiflsförändringarna ^fiirdelade på viktigare ^ändaiiiåls-^griipper. Det börobserve^r^as ^titt ^jämförelsern;iutgår frånden av beslutade statsbudgeten /80. varför ^iikniiigst^tilen blir högreän vid en jämförelse med nu beräknat utfall för ^deli^tibudgetår. Som^fr^timgår av tabellen är de ^ändamålsgruppersom ökar relativt sett ^siiabbasi^suiisskuldr^iinior. ^allmäniiii bidrag ^lill kommuner ^samlbostadspoli^tik. ^Däremoi minskar ^ändamålsgrtippen näringspolitik kraftigt, vilket sammanhänger med bortfallande /80, ^Samnianlagel ökar de totala ^sialsulgifternii i förslaget till statsbudget /81 med ca 1 jämfört med statsbudgeten för innevarande budgetår. 1979/80: 100 Bilaga 2 Budgetförslaget 28 6.1 Moderniserin^g^ av det statlig^a^ budgetsystemet ^Kiks^dagcii beslut^adeunder om riktlinjer fören modernisering av del statlig^a^^biidgclsystemel ^(prop. 1976/77:130.^FiU 1977/78:1. ^rski 1977/78: 19).Denna skulle genomföras ^lill /81. ^Föislagei ^lill^suiisbudgel för ^budgeiåiei 1980/81 har gjorts upp ^uiiftån dessa ^riktliiijei. De ^iiiivaran^tlc drill-och ^kapilalbiidgetarna har sålunda tons ^ilioc^"^ ^ull en s^ammanhållen^siatsbi^ulgei för såväl ^ilrifi- som^invesie-^riiigsulgiflci^.^ Därvid har^tlet nuvarande ^sysiemel med ^kapitalfomler slopat^-^ Jag vill ^mi ^i^:i upp(.le delar av ^biidgelmoderniseringen som berör ^sialsbiidgeieiis ^iippsiällniiigoch omslutning. Jag återkommer senare vid 1 ^cdi>\^isiiingeii av För l^iera ^huvudtilkir ^gemciisamma^fVågoi^'^ till övriga delar i^biidg^eimoderniseringen. ^Kil" ^budgelciis ^iiigifissid^ti får ^oni^Higgningen ^;iv^stalsbiidgelens uppställnin^g^ ^so^m^ konsekvens al! ^samllig^ti ^ans^kig^lill inves^teringar förs upp under resp. ^huv^u^iliitel.^Medcisanvisiiingen sker i ^nerialel ^f^till över nyinrättade^reservalionsanslag Relationerna mellan drift- och ^kapitalbudgel är i nuvarande^biidgeisysiem tämligen ^koiiiplicerade. 1 ^investeringsstaterna för^ka-^piialfoiidenia ^ledovis^tis på statens utgiftssida ^invesieringsanslagen^(brul-^ioinv^esieriiigarii;i) och på ^slatens inkomstsida finansieringen av ^investe-^riiig^tirna uppdelad ^p;i delsavskrivningar inom fonden och från statsbudgeten, dels ^(ivriga ^kapilalmedcl ^(försäljiiingsmedel) i ^deii ^iilsiräckning de ^inle skall ^lilllorasverksamheten, dels ^investeringsbemyndigande, ^Invesierings^anslagen ^(briilloiiivesieriiigariia) ingår i redovisningen av den nuvarande ^lolalbud^geteiis ^lUgiftssida.Avskrivningar inom fonden och övriga ^kapiial-^iiiedel I ^e^tlovisas underrubriken övrig finansiering på ^totalbudge-^leiis inkomstsida ^nie^ilan avskrivningarna från^stiitsbudgelen redovisas på driftbudgetens ^utgit^tssidasom avskrivningar av nya kapitalinvesteringar. ^Iiivesteriiigsstaienia för kapitalfonderna försvinner i och medomläggningen av budgetsystemet. ^Efler omläggningen kommerbruttoinvesteringarna till ^iitiryckgenom de anslag som begärs. Avskrivningar och de ^försälj-^iiiiigsiiiedel som inte ^sk;ill tillföras verksamheten redovisas på särskilda ^iiikomsitiihii på budgetens inkomstsida. Jag återkommer ^lill ^frågorn^ti om ^förmögeiilieisredovisning^saml värdering och förräntning av tillgångar vid ^retlovisniiigen ^;iv För^tlcr^ti ^huvudlillar ^gemensamm^tifrågor. redovisas^stiirre delen av den slutliga utlåningen på de ^s.k. ^ullå-^niiigsfoiKlcnia: Statens ^tiilåningsfonder och Fonden förlåneunderstöd. Av dessa ^fonder ar ^Sialeiis^iilläiiingsfoiuler revolverande. återbetalningarna av lån ^tillfi^irs resp. ^foml medan ^tlel^f^t^inderna ^tillhör^tinde Fonden för ^lånei^uulcrsiöd inte ^iir^revolveriinde. ^Btidgeliiiredniiigen föreslog i sitt ^slul-^betänk^tinde (.! 1977:43)al! ^revolve^niiide ^l;ine^f^t)nder inte bör förekomma Vid behandlingen avdenna ^ft^åga i ^prop. 1976/77: 130 var jag ^inle 1979/80: 100 Bilaga2 Budgetförslaget 29 beredd au förorda ^etl generellt ^avskaftande avfondernas ^levolverande karak^tär. ^Enligi min då ^re^ilovisade uppfattningborde ^sad^tina ^frågoi prövas frän fal! ^Priiviiingen inför ^budgelomlåggningenhar ^lelt till au den revolverande^kar^tikläreii ^avskaftas för den ^iit^kiiiing som redovisats under ^töljandc lånefondernämligen, ^Ulrikesfiirvalliiingens lånefond^Bisiåndsförvaliningens ^l^iiiiefond Sunens ^bosäiiningslånefond Vattenkraft^sl^ånefondcn ^Liiftf^iirislåiielbiiden Sunens ^låiiefon^il för den mindre skeppsfarten ^Slatens ^kuiefoiul för ^iiniversitetssiudier ^Siiidieinedelsfondeii^Eäiiefonden ^fiir ^siiidentkårlokaler Jordbrukets ^lagerhiisfond^Kraftlediiingslånefonden ^Egnahemslänc fonden S^unens ^avdikningslånefond^Fiskerilåiiefonden ^Eånefonden till främjande av beredning och avsättningav fisk ^m. Statens ^fiskredskapslåncfond ^Eånefonden för lån meduppskjuten ränta Skogsväglånefonden Lånefonden för bostadsförsörjning för mindre bemedlade,barnrika familjer Lånefonden för bostadsbyggande ^l.ånefondcn förinventarier i vissa specialbostäder Lånefonden för kommunala markförvärv^Liinefon^tleii ^fcir allmänna samlingslokaler. ^Onisliiiningen avstatsbudgeten ökar till följd härav med ca 1 700 milj. kr, I ^budgeiförslageiför ^budgetårel 1980/81 redovisas ^nyutlåningen brutto genom de anslag, i^ftertalet fall reservationsanslag, som begärs för resp, ändamål.Återbetalningen av lånen las upp under särskilda inkomsttitlar på budgetens^inkomsisid^ti. En närmare redovisning härav lämnas av ^ber^iirda statsråd vidanmälan av ifrågavarande anslag u^nder resp. huvudtitel. ^lidigare har saknats egentliga regler för ^h^w- affärsverkenskall beräkna och redovisa sina investeringsutgifter. a. har praxis beträffanderedovisningen ^;iv ^lönebikosinader och andra indirekta kostnader varierat mellan affärsverken. I regeringensanvisningar för ^anslagsframställningariia för ^budgetårel 1980/81 har nyaenhetliga principer med utgångspunkt i ^s.k. god redovisningssed lagts fast somgrund för beräkningen av investerings-utgifterna. Jag återkommer med enutförligare beskrivning av redovis- ^Prop.1979/80: 100 Bilaga 2 Budgetförslaget 30 ^ningsformernaunder För ^fiera huvudtitlar ^gemensaiiini^ti ^fi-;igor. För ^lele-^\'erkel, och statensvattenfallsverk medförde nya principern^a^ en ^bctydan^tle vidgning av^iiivesieriiigsbegreppei och därmed uppräkning av ^invesieringsanslagen. Om de^ny;i principerna hade tillämpats päinnevarande ^biidgclårs investeringsvolym skulle ^invesieringsanslagen ^lorteleverkets del ha ökats med ca 765 milj. kr. För ^siaieiis järnvägars del blir ^molsvarande ökning ca 300 milj.kr. och för statens ^vatienfallsverks del 330 milj. kr. Förde ^övrig^tiaffärsverken medförde enhetliga principerna ^eiidasi smärre förändringar för^bcriikningen av investeringsutgifterna. Verken har också ^revider^tit^avskrivniiigsunderkigei med hänsyn till de ^ändra^tle redovi^sningsprinciperna.Det ökade avskrivningsunderlag som härvid uppslår ^koniiiier au medföra altavskrivningarna vid omläggningen ökar ^imgefär lika myckel som^invesieringsanslagen ökar till följd av det utvidgade ^iiivesteringsbegreppet.Någon nämnvärd budgetbelastning uppkommer därför ^inie ^lill följd av omläggningen, ^Pa stålens ^allmännu^fustighelslönd redovisas de civila statliga fastigheter, som inte hänförs tillaffärsverken. Fonden är ^upp^tlelad på sju del-fonder, nämligenslottsbyggnaders, , ^beskick-^niiigsfasiigheieriias,sjukhusets, akademiska sjukhusets, och^generaltullslyrelsens delfonder. Av dessa förvaltas ^slottsbyggniidernas,^beskickningsfasiigheiernas, akademiska sjukhusets och byggnadsstyrelsensdelfonder av ^byggn^tidssiyrelsen och de övriga av resp. myndighet. 1 fråga omakademiska ^sjukhusels delfond svarar dock sjukhusets direktion förfastighetsunderhåll ^m. ^V^åfÖrsvurcts ^fusligheis-^Jond ^redovisiis defastigheter som används för försvarsändamål. Försvarets ^faslighelsfond somår ^upp^tlelad på befästningars och kasernbyggnaders ^ilelfonder förvaltasav ^forlifikationsförvallningen. Inkomst- och^utgifisstaier för de båda ^fastighetsfoiiderna har ^fasistiillts av ^riksd^tigen. Förslagen ^lill stater - som redovisats i särskildabilagor till ^budgelpropositionen - har upptagit följande titlar, nämligen på inkomstsidan:Ersättning för lokaler som upplåts till statsmyndigheter. Hyror och arrendenför lokaler och markområden som upplåts till enskilda. Inkomster av övnings-och ^skjutfält (försvarets ^faslighelsfond) och Diverse inkomster samt påutgiftssidan: Reparations- och underhållskostnader ^m. Avsättning till^värdeniinskningskonto och ^Hyres- och ^arreii-^deuigifter ^m. Fondernasöverskon har redovisats under särskildatitlar på statsbudgetens inkomstsida. Som konsekvens avbudgetomläggningen upphör den ^hiitillsvarandesärskilda redovisningen över statens fastighetsfonder. De fastighetersom redovisats över fonderna redovisas i balans- och resultaträkningarsom ^tipprällals av de ^myndigheler som förvaltar fastigheterna, dvs.byggnadsstyrelsen, , och akademiska sjukhusen,^generallullslyrelsen och fortifikationsförvaltningen. Den redovisning somtidigare förelagts i förslag ^lill inkomst- och utgifts- 1979/80:100 Bilaga2 Budgetförslaget 31 för ^fastigheisfonderna lämnas nu som ^fiirslag ^lillresultaträkningar för^faslighelsförvaliningen i anslutning ^lillredovisningen av de förvaltande myndigheterna under resp, huvudtitel i budgetpropositionen.Redovisningarna ^fiiljer i huvudsak den ^iippsliilliiing som tidigare ^anviints i förslagen ^lill stater för ^f^iisiigheisfoiiderna. Anslagen förinvesteringar i ^Rudio AB har tidigareanvisats över ^kapilalbudgeieii till och . Någon belastning på ^toialbudgeieii har inte ^uppkoniniit genom ^iiivesieriiigarn;i i . Ifrågavarande ^investeringsaiislag har^iiiimligen direkt ^avskrivits^mol den ^s. ^riiiidr^adiofoiiden som redovisas vid sidan av ^stalsbiidgelcn. I^fortsiillningeii kommer ^iiven ifrågavarande ^invesleringar all redovisas vidsidan av ^stalsbiidgelcn på samma ^sällsom gäller för ^anslagei ^lill Radiosdrift. ^niiitericlla prövning av ^in^vesle^ringar kommer dock au ^fortsäiuisom . I nuvarande budgetsystemfungerar ^hudgciuijåmningsfmdcii som ^elt ^bokföriiigskonto för au balanseradriftbudgetens över- och underskott. På ^budgeiuij^iiiiiningsfonden redovisasockså ^saldol på ^aiiloniobilskaiiemetl-^lens ^spccialbiidgcl och fonden förregleringar av utbetalningar av ^kommii-^nalskaileniedel. Dessutom kan ^lill ^budgeiuijämningsfonden, genom särskildaregeringsbeslut, föras outnyttjade medel på ^utgiftsanslag. 1 samband medsammanläggningen av ^tlrift- och^kapitalbiidgeiarna försvinner ^biidget-^uijämningsfouden som^redovisningslekniskt begrepp. Redovisningen av^aniomobilskatlemedel över en särskild fond med avräkning av vissa ^staisiiigifter motiverades ^iirspriiiigligen av en önskan all genomföra ^specialdestination ^;iv medel ^lill^della ^vcrksanihelsoiiiråde. beslut med anledning av ^prop.1976/77: 130 innebär alt ^special-^dcstiiialionen av ^automobilskalicmcdelskall upphöra. Förslaget till ^slais-^bii^tlgei för /81 har^gjorts upp utifrån denna ^iitgångspiinkt och sålunda slopas den särskilda^avräkningen av vissa statsutgifter^mol ^aiiiomobil sk^ilt ^lenied len. Regleringsfonden ^J^i>r^kommiinulskutlemedel slopas också som ^redovis^ningslekniskt begrepp vidutgången av /80. ^Red^iin nu sker ^iitbeialningen av ^kommiiniilskattemedel genom ett särskilt^avräkningsför-^faiiinde där regleringsfonden saknar praktisk betydelse. Enredovisning av hur ^skallemcdien fördelar sig på ^sliit och ^koniiniin sker som ^lidigare i ^riksrevisionsverkei^s^(RRV) inkomstberäkning. Outnyttjade anslagsmedel böräven i ^forisättningen kunna föras bort från anslagen genom särskildaregeringsbeslut. Enligt min mening bör av praktiska skäl sådana medel överföras ^lill ^biidgeiens inkomstsida och ^redovisi under inkomsttitelnövriga inkomster av stålens verksamhet. Den^ilirektii följden för budgetens^inkomslsidu ^iiv omläggningen blir ^inle^Slor. RRV har ^eniellertid som ett led i^btidgelmoderniscringen och inför avvecklingen av ^kiipitalfondernagenomfört en översyn av budgetens inkomstsida. Härigenom blir förändringarna^slörre. RRV ^hiir i sin ^inkonist- ^Prop.1979/80: 100 Bilaga 2 Budgetförslaget 32 beräkning ^Ibiliiga 2.1) ^läninal en ^närm^tireredovisning för ^iippstållningen av budgetens inkomstsida ^s^aviil enligt hittillsvarande praxis som enligt förslag^e^t. Jag vill här ^inskriiiika mig ^lillau ^hänvisii till denna. Jag anser att verkels ^förs^kig bör ^bciiktas och^h:ir vid ^uiforniningen av förslage^t^ till ^stiiisbiidget lör ^nästii^biidgeliir ^slälll upp ^inkomslsidanpå samma sätt som i ^RRV:s ^nyii redovisning. 6.2^Aflarsverkens ^koiijunkturmarginaler, ni. ^Eiiiansiitskotlet har i sitt betänkande 1978/79:40 i anslutningtill sin ^beh^iindling av ^finaiisfullmakteii anförtsynpunkter också ^beiräffiinde vissa ^koiijiinkliir-eller ^arbeismarkiiadspoliiiskt motiverade ^bemyndigaiiden under olika^iiiislag samt ^beträftiiiide de ^s.k.^konjunkiurniiirgiiiiilerna på ^af-^fiirsvcrkeiis ^m. ^Ulskoll^cl har som si^n^ me^ning i sill ^iiv riksdagen^godkä^mla betänkande ^(rskr 1978/79:452) ^IViimföri alt de förstnämnda ^bemyiidigaiidenakan ^be-^hiilliis vid ^sidiin ^iiv ^finansfiillmaktcn. De böremellertid fortsättningsvis ^föriis ut i hemställan och således bli föremål förett uttryckligt medgivande från sida.