prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Nivån på såväl ^inkomsler som utgifterligger emellertidbetydligt högre i ^budgeldepartementets beräkningar genom att^socialför.säkringssektorn ^e^xkl. ^AP-^fonden finns med på bådeinkomst- och u^tgiftssidan. Källor: ^Ekonomidepartementel,, ^riksrevisionsverkei och . slutat genomföra och i sprit- ochtobaksskatten ^m, ^m, med I öre förför olja. För bensin var höjningen don höjs kilometerskatten imotsvarande skatten för vissa fordon. Höjningarna av skatten kan dock avpraktiska skäl träda i början av 1980. Sålunda höjdes 1979. Vidare höjdesenergiskatt elenergi och med . per ^m^^^ per liter. Dessutom höjs fordonsfordonsskatten och kilometerkraft först den 1februari 1980, Bilaga 1.1 ^Preliminärnationalbudget 151 Sammantaget innebär dessa ^punktskaltehöjningar ökadestatsinkomster på ca , . Mot bakgrund av bl, a.dessa ^punktskaltehöjningar väntas statens indirekta skatteinkomsteröka ibetydligt snabbare takt under 1980jämfört . Totalt sett beräknasökningen uppgå till 1977- 1980 mot 1978-1979. Staten^s^ ^övriguinkomster kalkyleras minska 1980. Detta sammanhänger med en omläggning ^avbokföringen av de statliga myndigheternas arbetsgivaravgifter ^(exkl. avgiftenför ATP). Dessa avgifter har tidigare överförts till socialförsäkringssektornförst i juni året efter avgiftsåret. Fr. o. ^m. skall dessaöverföringar ske löpande, vilket innebär att 1980 kommer alt belastas dels medavgifterna och dels med avgifterna för andra ^halvårel 1980,Budget-tekniskt redovisas detta som en minskad inkomst för staten. Samtidigtminskar emellertid på utgiftssidan statens bidrag tillsocialförsäkringssektorn, beroende på alt statsbidraget till folkpensioneringskontotreduceras i samma mån som de statliga myndigheternas avgifter ökar. Sammanlaget beräknasstatens inkomster öka med 9,. väntasstatsinkomsterna öka i något snabbare takt, 11 ^%, i det lägre ^lönealternalivet.Med den snabbare ökningen av skatteunderlaget i del högre lönealternativetskulle statsinkomsterna öka med närmare 14%^-, Statens utgifter ^vänlasfortsätta att växa i snabbare takt än inkomsterna. Ökningen i^iransfereringarnu till hushållen beror främst på ökningar i utbetalningar avbidragsförskott och studiebidrag ^saml på de höjningar av det allmänna^barnbidiagel som genomförts både 1979 och 1980, ^Fr,o,m, den 1 januari 1979höjdes barnbidraget med , per barn och år. höjdes detstatlig^a^ bostadsbidraget med . per barn och år. den I januari1980 höjdes barnbidraget med . per barn och år. Totalt^setl beräknas de statliga transfereringarna till hushållen öka 1978-1979 och 1979- 1980. ^Trunsfereringurnu till^Jöretug inkluderar i enlighet med nationalräkenskapernas principer^livsmedelssubvenlioner och räntebidrag till bosläder. ^Ränle- och^livsmedelssubvenlionerna beräknas uppgå ^lill ca 8,miljarder kr.Som ^transfeiering ^lill företagräknas vidare bl, a, lagerstöd, presstöd, transportstöd, bidrag ^lill SJ för icke lönsamma järnvägar ochstöd till ^energibesparande investeringar. Det som framförallt förklarar denstarka ökningen av transfereringarna till företagssektorn äremellertid de särskilda ^industripoliliska satsningarna på varvsindustrin,stålindustrin, skogsindustrin ^m, fl. Till ^slor del har också deindustripolitiska insatserna utgått i form av lån och aktieteckning. Denna delredovisas i tabell 9:1 under posten utlåning och andra finansiellatransaktioner. Som framgår av tabell 9:2 uppgår genomförda ellerbeslutade ^industripo- Tabell 9:2 Industripolitiska åtgärder 1976-1980 omfattar ihuvudsak förelag inom ^Slat.sförelag, ^l.ex. NJA, , ^ASSl ^m.n. Källor: ^Budgetdepartenientet, industridepartementet och^riksrevisionsverkei. ^liliska åtgärder fr. o. ^m. 1976 ^lill ^drygl 25 miljarderkr., varav närmare 60^%^ i form av transfereringar och resten som lån ochaktieteckning. avser satsningar på varvsindustrinunder . Merparten av de industripolitiska åtgärder som riktastill skogsindustrin och stålindustrinhar utgått i form av lån och aktieteckning. Utbetalningarna ökar kraftigt framtill 1979, då insatserna beräknas uppgå till . Under 1980minskar de industripolitiska insatserna påtagligt. ^Trun.sjereringurnu till^internutionell ^verksumhet utgörs huvudsakligen av gåvodelen i^u-landsbiståndei. beräknas gåvobeståndet uppgå ^lill ca 4 miljarderkr. inkl. krediter ^lillutvecklingsländer beräknas ^u-^landsbiståndel 1979 uppgå till drygt 4,5miljarder kr. Ränteutgifterna på statsskulden ökar ^f^ ^n. myckel snabbt till följd av de snabbi ökande underskolleni statsbudgeten. Den ^stutligu konsumtionenberäknas öka med 13 och 9,i löpande priser 1978-1979 resp. 1979- 1980. Ivolym motsvarar ^detla en ökning på ^drygl . Uppgången förklarastill viss del av en tillfällig expansionav de militära utgifterna för varaktiga varor. Den statliga sysselsättningenberäknas ha ^ökal med 6500 personer , vilket är en dämpning jämförtmed . väntas den statliga sysselsättningsökningen dämpasytterligare. Volymmässigt förutses den statliga konsumtionen 1980 ligga på istort sett samma nivå som 1979. ^Investet^Jngsverksumheteninom de statliga myndigheterna beskrivs närmare i kapitel 7, Efter en måttligvolymtillväxt 1979 väntas de statliga myndigheternas investeringar minska medca 1980, främst till följd av minskat statligt vägbyggande. Från 1978 till 1979skulle därmed statens ^btidgetundcrskott öka med ca 11 ^miljaider kr. beräknas budgetunderskottet ökaytterligare något, men ^föisämringen blir inte lika kraftig som under tidigareår. Sålunda väntas det statliga budget- Bilaga 1.1 ^Preliminärnationalbudget 153 underskottet uppgå till ^närm;ire 51miljarder kr. i alternativet med lägre utfall i ^iivtalsföihandlingarna. Viddel högre ^löneallernaiivet beräknas budgetunderskottet uppgå ^lill omkring 49miljarder kr. ^Slatens egen utlåning - bl. a. i ^industripolitiskt syfte - och övriga^f^inansiella transaktioner har ökat ^kr^tiftigt . Trots minskade industripolitiska lån blir ökningen av de finansiella ^transaklio-^nernakraftig även . Orsaken är fortsatta ökningar på bl. a.bostadslånefonden samt en ^slark ökning av rörliga krediter för finansiering avstatliga oljeinköp. Försämringen av slutens ^fnunsiellu sparande skulle därmedvara förhållandevis måttlig ^ftån 1979 ^lill 1980, ca . träffades enöverenskommelse mellan regeringen och de båda ^kommunförbunden om attriktpunkten för den kommunala konsumtionens volymökning bör vara 1979och 1980. Inom denna ram skulle utbyggnaden av barnomsorg, äldrevård ochlångtidssjukvård prioriteras. Som en följd av överenskommelsen lämnade staten^etl särskilt bidrag till ^primärkommtiner och landsting 1979 om ca 980 milj.kr. har i maj1979 beslutat om en reformering av ^skatleiitjäm-^ningssystemel. Beslutetinnebären kraftig utbyggnad av skalleutjämningen i ^Ivå etapper med början1980. Det nya systemet tar större hänsyn till olikheterna mellan enskildakommuner och beaktar bl. a. ålderssammansättningens inverkan på kos^tnaderna.Vidare innebar beslutet en ökad enhetlighet mellan kommunerna vad gällerbostadstilläggen ^lill pensionärerna, alt vissa ^specialdestineradestatsbidrag avvecklas, samt att staten övertar kostnaderna förbidragsförskotten. Beslut har ocksåfattats om alt staten ^fr.o.m. 1980 helt övertar det finansiella ansvaret förde skyddade verkstäderna. Dessa har hittillsdrivits av landslingen och vissaprimärkommuner. Regionala stiftelser har bildats med staten och landstingen somhuvudmän. Närmare 25 000 kommunalt anställda berörs. I de beräkningar över denkommunala sektorns konsumtion, inkomster och utgifter som redovisas i denna^nationalbudget har dessa stiftelser i sin helhet hänförts till den kommunala sektorn även 1980, Liksom under tidigareår har genomfört en enkät tillkommunerna avseende de kommunala inkomsterna och utgifterna och 1980.Enkäten har legal ^lill grund för den bedömning av den kommunala sektornsutveckling som redovisas i ^labell 9:3. Enkäten visar för primärkommunerna delstörsta bortfallet någonsin, , varför materialet ^måsle tolkas medförsiktighet. Den slutligasammanställningen av primärkommunernas inkomster och utgifter är ännu ejtillgänglig. Uppgifterna bygger därför på preliminära bedömningar.Även beräkningarna måste därför tolkas med osedvanligförsiktighet. Tabell 9:3 Kommunerna^s^ inkomster och utgifter19781980 kommunala aktiebolag och stiftelser 2.4 Netto av mark- och fastighetsköp 3 Finansiellt sparande enligt nationalräkenskaperna (12) Anm. Allmänna statsbidragomfattar ^skatlebortfallsbidrag, ^skalteutjämningsbidrag, särskilt bidrag till kommunerna^saml generellt bidrag till kommuneroch landsting 1978. Speciella statsbidrag utgår till bestämda verksamhetsområden. Källor:Ekonomidepartementet, , och statistiskacentralbyrån. Vad gäller skatter ochstatsbidrag bygger redovisningen på uppgifter från ^riksrevisionsverkei och^budgeldeparlemenlel. De i tabell 9:3 redovisade uppgifterna för 1978 och 1979överensstämmer med nationalräkenskaperna. Denna snabbare ökningstakt 1980 är^hänföriig till att den höjning av intäktsschablonen vid beskattning av småhussom genomfördes får effekt på kommunernas skatteinkomster1980. Effekten kan uppskattas till ^diygt 700 milj. kr. för vardera åren 1980och 1981. motsvarande av skatteinkomsterna. Den kommunala utdebiteringenhöjdes med i genomsnitt , till , ^Stutsbldrugenberäknas ha ökat med ca 13,, Bland de statsbidrag som förklarar dennaökning kan nämnas bidragen till barnomsorg och grundskolor. Ökningen avgrundskolebidraget är främst en följd av en omläggning av bidragssystemet sommedför att eftersläpningen med utbetalningarna minskar, ^Slulregleringsbeloppenför två läsår kom därför till Bilaga 1.1 ^Preliminärnationalbudget 155 stor del att falla på 1979, varigenom primärkommunernafick en tillfällig inkomstförstärkningom närmare I miljard kr. förutses statsbidragen öka i snabbaretakt än 1979, trots att den tillfälliga höjningen av ^grundskolebidragelbortfaller. Ökningen beräknas uppgå till . Denna ökning kan främstförklaras av den tidigare nämnda utbyggnaden av skatteutjämningssystemet. Ävenunder 1980 kommer bidragen (ill barnomsorgen att öka kraftigt. Sammantaget beräknaskommunernas inkomster öka något snabbare 1980 än 1979. jämfört med ca11,1979, Kommunernas samlade utgifterväntas öka med ca 13 ^%, vilket åren något lugnare ökningstakt änunder 1979. ^TrunsfererlngsuigiJ-^terna ökar långsammare 1980 än 1979, bl, a. beroende pä att staten övertarkostnaderna för bidragsförskotten från . fortsatte denkommunala ^konsiimtioiu^-n att öka i mycket snabb takt. Antalet sysselsattaberäknas ha ökat med mer än 50000 personer eller drygt 6 ^%. Som framgår avkapitel 5 har denna ökning utgjort det mest expansiva inslaget påarbetsmarknaden . Den kommunala konsumtionen beräknas 1979 ha ökat med i volym. Den starka ökningen ^avantalet sysselsatta i kommunala beredskapsarbeten utgjorde en expansiv faktori den kommunala konsumtionen 1977 och 1978. Den allmänna förbättring av lägetpä arbetsmarknaden som ägt rum har dock successivt minskat behovetav kommunala beredskapsarbeten. Eftersom nivån vid ingången av 1979 var myckethög och ökade något under första ^halvårel blireffekten på den kommunala konsumtionen i stort ^setl neutral mellanårsgenomsnitten 1978- 1979, trots en kraftig minskning under andra halvåret1979, förutses en viss fortsatt minskning varigenom dessaberedskapsarbeten för första gängen får en neddragande effekt på den kommunalakonsumtionen. Med hänsyn härtill beräknas konsumtionsökningen 1979- 1980 blinågot lägre än under föregående år. Läget på arbetsmarknaden kanäven i övrigt komma att verka dämpande på den kommunala expansionen. Denallmänt ökade efterfrågan på arbetskraft som förutses torde göradet betydligt svårare för kommunerna att förverkliga en lika stor personalökning som . Den^toiala kommunala konsumtionsvolymen beräknas sålunda öka med mellan1979 och 1980. Det bör understrykas att dessa bedömningar självfallet ärmycket osäkra. Detta belyses av de uppgifter från ^primärkommunema ochlandstingen om vilken konsumtionsökning som kan förväntas mot bakgrund av de nufastställda budgeterna. Dessa uppgifter tyder på en snabbare volymökning, 4,5^ä^ 5 ^%. De kommunala^myndigheteinas och affärsverkens investeringar beräknas öka med ivolym både 1979 och 1980, Landstingens investeringsutveckling är betydligt merexpansiv än den som uppvisas av primärkommunerna. En närmare redogörelse förkommunernas investeringar lämnas i kapitel 7, 1979/80: 100 156 Sammantaget innebär de ovanredovisade beräkningarna över kommunernas inkomster och utgifter ett betydandeinkomstöverskott såväl 1979 som 1980, Det ^Jinunslellu ^sparundet beräknassålunda uppgå till ca , både 1979 och 1980. ^Detla är visserligenett lägre överskott än 1978, men måste ändå betraktas som betydande.Beräkningarna bygger på de anlaganden om löner och priser somredovisats i kapitel 6, vilka innebär löneökningar om ^drygl ochprisökningar om 1980, Om priser och löner istället utvecklas enligt del högre lönealternativet (löner^-i-10 ^%, priser ^-i-10,3 ^%) blirden kommunala sektorns finansiella sparandeöverskott ca ,lägre. Det bör vidare framhållas alt beräkningarna gäller hela den kommunalasektorn. Enskilda kommuner och landsting kan få uppleva underskott i sinverksamhet som summan av de kommunala verksamheterna ger överskott.Utvecklingen kan också skilja sig åt mellan den primärkommunala och denlandstingskommunala sektorn. Det kan slutligen förtjänapåpekas att den kommunala sektorn nu förutses få ^etlöverskott ^sumtidigi som sysselsättningen ökar mycket kraftigt och denkommunala verksamheten byggs ut i fortsatt snabb takt. Konsumtionen förefaller ha expanderat i något snabbare takt än 1978, trots att den expansivapåverkan från beredskapsarbetena i stort ^setl bortfallit. Detta innebär attden underliggande, mer permanenta utbyggnaden av den kommunala verksamheten haraccelererat trots den överenskommelse i syfte alt dämpaexpansionstakten som träffades 1978, Socialförsäkringssektornär egentligen inte en självständig ekonomisk delseklor. Den är snarare enstatistisk konstruktion som svarar mot internationell praxis.Socialförsäkringssektorn består av ett antal försäkringsformer inom detsociala området. ^Sektoin omfattar allmän sjukförsäkring, föräldraförsäkring,^arbelsskadeförsäkring, arbetslöshetsförsäkring, folkpensionering inkl. kommunalabostadstillägg ^lill folkpensionärer, allmän tilläggspensionering,delpensionsförsäkring, frivilligpensionsförsäkring, lönegarantifond' och sjöfolkspensionering'. Alla dessaförsäkringar finansieras helt eller delvis med avgifter. Arbetsgivarna svararför den övervägande delen av avgifterna. Sjukförsäkringen,föräldraförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen och folkpensionernafinansieras också i betydande utsträckning över statsbudgeten. Förbostadstilläggen till folkpensionärer bär dock kommunerna i huvudsakkostnadsansvaret. ^'^ Enligt den ändring av sektomsdefinition som genomförde . 1978 1979 1980 1978- 1979- 1 Inkomster 80125 88730 100770 10,5 1^3,5 '^56488 63 090 73 020 11.5 15.5 1.2 Bidrag frånstal och kommun 13498 14020 14600 4.0 4.0 1.3 Ränteinkomster 10139 11620 13 150 14.5 13.0 2 Utgifter 65 027 74 050 84490 14,0 14,0 2.1 Transfereringar^lillhushållen 61440 69920 79460 14.0 13,5 2.2 Övrigatransfereringar 1520 1800 2390 18,5 33,0 2067 2330 2640 12,5 13,5 3 Finansiellt sparande 15098 14 680 16280 -3,0 11,0 Källor: ^Ekonomidepartementel. ^konjunklurinstilutet och statistiskacentralbyr^ån. Pensionsutbetalningarna utgördrygt av de transfereringar ^lill hushåll som redovisas i ^labell 9: 4,De beräknas öka med , 1980, Bakom denna ökning ligger, vidsidan av kompensation för prisstegringar, de förbättringar avpensionsförmånerna som redan har beslutat om och den successivaökningen av antalet pensionärer med ATP. Folkpensionens grundbelopp är förensamstående av basbeloppet och för pensionärspar 155 ^%, Basbeloppet är ijanuari . De folkpensionärer som saknar ATP eller har låga ^ATP-belopp är garanterade enårlig standardökning på ca 4 ^% genom årliga ökningar av pensionstillskotten.Pensionstillskotten är ^f^ ^n, av basbeloppet och höjs den I juli 1980^lill 41 ^%. har det varit möjligt föranställda mellan att ta ut delpension. Vid en reducering avarbetstiden läcker delpensionsföl-säkringen av inkomstbortfallet. Dennamöjlighet har kommit att utnyttjas av ^elt stort och snabbt ökande antalpersoner. hade ca 49000 personer delpension. De allra ^f^lestadelpensionärer arbetar . Utbetalningarna beräknas 1980 uppgå ^lillnärmare I 100 milj, kr. Delpensionssystemet kommer fr, o, ^m, 1980 även allomfatta ^egenföreta-^gare. Därigenom får bl, a, småföretagare, jordbrukare ochfiskare möjlighet till delpension. Det samlade uttaget avarbetsgivaravgifter uppgick till 34.1 ^7o av ^avgiftsunderiaget. DenI höjdes ^ATP-avgiften till 12 7a ^avavgiftsunderlaget. Dessutom höjdes barnomsorgsavgiften med 0,3,delpensionsavgiften med 0,25 och avgiften till arbetsskadeförsäkringen med 0,35procentenheter. Avgiftsuttaget uppgår därigenom 1980 till avavgiftsunderlaget. Avgifternas utveckling framgår av nedanståendetablå. Uppgiftern^a^ i tablån avser genomsnitt för kalenderår. Socialförsäkringsavgifter Övriga i lag reglerade avgifter Socialförsäkringssektornsinkomster ökar i snabbare takt 1980 än 1979, ^Detla sammanhän^ger främst medatt uppbörden av de ^statliga myndigheternas arbetsgivaravgifter läggs om denI , Denna omläggning medför all socialförsäkringssektorn under 1980kommer att tillföras avgifter avseende tre halvår, motsvarande en tillfälligökning av avgiftsinkomsterna med ca . Sektorns totala^tiigifier beräknas öka i samma takt 1980 som 1979, 14 ^%, Detfinansiella ^sparundet uppgick till ca , och beräknas1980 öka till ca , 9.5Den totala ^ofTentliga sektorn Den offentligasektorns konsumtion och investeringar svarar för ^drygl 1/3 avbr^uttonationalprodukten. Den ^ojjenlliga kons^umtionen beräknas ha ökat med4,, främst till följd av den relativt kraftiga kommunalaexpansionen. förutses den offentliga konsumtionens volymtillväxtbromsas upp påtagligt; ökningen beräknas uppgå till 1979- 1980,Antalet anställda beräknas fortsätta att öka relativt kraftigt i kommunerna,medan den statliga sysselsättningsökningen blir ^måulig, uppgick antaletanställda i statliga och kommunala ^myn- ^Tabell9:5 Den of^fentliga sektorns konsumtion och investeringar 1978-1980 Socialförsäkringssektorns investeringar Kommunala investeringar' Offentliga investeringar' därav: ^myndigheler ^'^ Inkl. affärsverk ^saml statliga och kommunala bolag.^exkl. Källor: Ekonomidepartementet, ,och . ^digheler ^lill 1 263 000 personer,varav 315000 personer i statliga myndigheter och 948000 personer i kommunerna. De offentligamyndigheternas investeringar ökade med 4 ^%. i volym.Uppgången i de kommunala myndigheternas investeringar låg framför allt pålandstingens fortsatta utbyggnad av långtidssjukvården. De statligamyndigheternas investeringar ökade med 1978- 1979, tyderde enkäter som insamlats på en fortsatt ökning av investeringsvolymen i deoffentliga myndigheterna. Ökningen är helt ^hänförlig ^lill de expanderandekommunala investeringarna, medan däremot de statliga myndigheternasinvesteringar väntas minska i volym 1980, 1 tabell 9; 5 ingåräven investeringar i kommunala och statliga affärsverk och bolag. Inkl. dessainvesteringar beräknas de totala offentliga investeringarna öka 1978-1979 och 1979- 1980, Hela den offentligasektorns efterfrågan i form av konsumtion och investeringar skulle därmed ökamed 1979. förutses en klart långsammare ökning, 2.7 ^%, 1 ^labell 9: 6redovisas den offentliga sektorns inkomster och utgifter 1978- 1980,Transaktionerna mellan de tre sektorerna har eliminerats varför tabellenendast visar ^tiansaklionerna mellan den offentliga sektorn ochsamhällsekonomin i övrigt. Fr. ^o,m. 1978 har hela den offentliga sektorn uppvisatsparandeunder- Tabell 9:6 Den totala of^fentliga sektorns inkomster ochutgifter 2.1.2 Till företag inkl. ^livsmedels- -2,5 2.1.3 Till internationell verksamhet ^.^ ^ ^ ^. ^'^ Inkl. netto av kommunala mark-och fastighetsköp. Kalla: ^Ekonomidepartementel. 1979/80: 100 160 ^motvägdes i stort ^setl de statligaoch kommunala finansiella underskotten av överskottet isocialförsäkringssektorn. uppgickunderskottet i den offentliga sektorns finansiella sparande till ca 5 miljarderkr. beräknas underskottet öka till . Denfortgående försämringen av statens finansiella sparande i kombination medstagnerande ^sparandeöverskotl i den allmänna pensionsfonden ligger bakomdenna utveckling. ^Däremoi var kommunernas finansiella ställning god både 1978 och 1979. Även förutses ettöverskoll i den kommunala sektorns finansiella sparande somförsämringen av den statliga sektorns ^spa-^randeunderskoit blir förhållandevismåttlig jämfört med de närmast föregående åren. Totalt sett skulle den^offenlliga sektorns finansiella sparande försämras med ca . Den ^rcula utvecklingen av^offenlliga inkomster och utgifter, ^de^f^laterade med ^BNP-deflalorn, framgårav nedanstående uppställning (årligprocentuell volymförändring): ^Inkomsler därav: skaller avgifter Utgi^f^ter därav; staten Den reala utvecklingenav de totala ^offenlliga ^utgiferna har hittillsunder ökat med 6 ^ä^ , dvs. betydligt snabbare än BNP, Deoffentliga utgifternas andel av BNP har sålunda ökat frän 1970 till 65 ^%.1979. förutses de ^offenlliga utgifterna öka i betydligt långsammaretakt än tidigare under ^1970-lalet, 3,5 ^%, Medan utgifternas andel avBNP stigit kraftigt under senare århar den ^s. k. skattekvoten, dvs. skatter och avgifter i relation till BNP,varit i stort ^setl oförändrad. minskade de statligainkomsterna realt ^selt bl. a. till följd av skatteomläggningen ochborttagandet av den allmänna arbetsgivaravgiften. väntas destatliga inkomsterna åter öka volymmässigt. Sammantaget skulle de offentligainkomsterna öka med i volym 1979- 1980. 9.6Beräkning av ^nnanspolitiska ef^fekter har en enkelmodell använts i ^nalionalbudgelarbetel för att belysa de samladefinanspolitiska effekterna inte bara av statsbudgetens förändringar, utan ävenav förändringar i kommunernas och socialförsäkringssektorns inkomster ochutgifter. Beräkningarna syftar till att ^bely- Bilaga ^l.l ^Preliminärnationalbudget 161 ^sa hur reala ^lorändringar i de offentliga inkomsterna och utgifterna påverkar ^sanihiillsckonomin. Dessutom har särskilda beräkningar utförts för ^etlckierna av vissa ekonomisk-politiska åtgärder, ^l.ex.^invesleringsslimu-^Icraiidc åtgärder, ^lagersiöd ^t)ch^industripolitiskt stöd i form av lån. Till den^often^tliga ^sekiorii i delta sammanhang räknasockså investeringar i statliga ^t)chkommunala affärsverk och bolag. Som mått på den finanspolitiska ^elTckien utnyttjas de reala förändringarna i procent av BNP i fastapriser. För en ^niirmare beskrivning avmetodiken när det gällerde ^f^inanspuliliska ^erteklbcrakning^iiriia kan ^hänvis^tis till de närmastföregående^nationalbud-^geierna. ^Foiändiingar ^i^ olika delposter av de offentliga inkomsterna ochutgifterna ger olika effekter på samhällsekonomin. )m del sker ^sammansält-^ningsföisk|iitningai^i^ den ^oftentliga sektorns utgifter i riktning ^mol verksamhet som har ^sloiic påverkanpå samhällsekonomini övrigt, blir den finanspolitiska effektenstörre änvad den annars skulle ^h;i blivit.Genom ^iiii gör^a^ anlaganden om bl. a. demarginella konsumtions- och ^importbenä-^genheleriiatas i ^mi>dellen hänsyn till delta förhållande. Till grund ^föi ^effeklbei^tikningarna ligger således bedömningar av dels^importbenagenhe-^teina för privat konsumtion ^saml för^offenllig ^konsumlion och investering, dels hushållenskonsumtionsbenägenhet för olika slags inkomster. Det aktuella konjunkturläget liksom även ^eftertVågeökningarnas sammansättning påverkar demarginella ^importbenägenhelernas storlek. har den marginella importbenägenheten för ^prival konsumtionförutsat^ts uppgå till 0,35. ^Importbenägenheternaför ^offenllig konsumtion och^investeringai har uppskattats till lägretal än förprivat konsumtion. Hushållens marginella konsumtionsbenägenhet har ilikhet med tidigare ^beräkning^tir förutsatts vara 0,7,