prop · G303162 · 1979-12-31 00:00:00 — Prop.1979/80:162 Regeringens proposition omreglering av priserna på .jordbruksprodukter, m. m.; Regeringenföreslår atl anlaga de förslag som har upplagils i bifogade uidrag avregeringsprolokoll. 1propositionen läggs fram förslag till prisreglering på jordbruksprodukter utomsockerbetor och socker för /81 och för sockerbelor ochsocker för tiden efter . Vidare föreslås ett förbättratprisstöd till jordbruket i norra . Slutligen föreslås vissa ålgärderlill stöd för irädgårdsnäringen. 1979/80:162 2 Lag om ändring i lagen (1967:340) om prisreglering påjordbrukets område Härigenomföreskrivs att 8 § lagen (1967: 340) om prisreglering på jordbrukels område'skall ha nedan angivna lydelse. 8*)' Om pris på vete, råg, havre eller korn höjes, erlägger densom driver kvarnrörelse eller spannmålshandel eller som yrkesmässigl tillverkarfodermedel avgifi för lager av sådan spannmål och blandningar därav. Om pris på vele. havre eller korn höjs. erlägger densom driver kvarnrörelse, spannmålshandel eller mälieii eller som yrkesmässigllillverkar fodermedel avgifi för lager av sådan spannmål och blandningardärav. Denna lag träder i kraft den . ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:865. "Senaste lydelse 1974:473. 1979/80:162 3 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , Åsling, Söder,Krönmark, , , , , , , , , Proposition om reglering av priserna påjordbruksprodukier, m. m. Enligt beslut om reglering avpriserna på jordbruksprodukter, m, m. för tiden den - den 30 juni1981 (prop. 1977/78: 154. JoU 1977/78:34, rskr 1977/78:348) skall jusleringarav mill-priser, prisgränser och införselavgifier lör jordbruksprodukter ulomsockerbetor och socker göras dels halvårsvis på grundval av utvecklingen avkostnaderna inom jordbruket och viss uppsamling och förädling, dels den för att nå följsamhel för jordbrukarnas inkomster tillinkomstutvecklingen för andra befolkningsgrupper. beslöt (prop.1978/79: 208. JoU 1978/79: 36. rskr 1978/79: 417) om prisregleringen försockerbetor för tiden den - och för socker förtiden - . Regeringen godkände och förslagav statens jordbruksnämnd om kompensation lill jordbruket och viss livsmedelsindustrifr.o.m. den resp. den till följd avkoslnadsulvecklingen, m. m. Förslagen hade lagls fram efier överläggningar ochi samförstånd med Lantbrukarnas förhandlingsdelegation och jordbruksnämndenskonsumentdelegation. 1 skrivelse har slalens jordbruksnämndredovisal elt förslag till system för styrning av fiäskproduktionen. Nämndenanmäler atl i samband med de avslutade överiäggningarna inför den I januari1980 mellan jordbruksnämndens konsumentdelegation och Lantbrukarnas förhandlingsdelegationhar den senare delegalionen presenieral ell inom () utarbetat förslag. Nämnden framhåller att efiersom förslagen delvis harolika syften har parlerna enats om atl 1979/80: 162 4 underslälla båda syslemen regeringens prövning. Utdrag urjordbruksnämndens skrivelse bör fogas till protokollet i delta ärende sombiluga 1. Regeringen uppdrog den 25 oklober 1979 ål statensjordbruksnämnd all efier överläggningar med företrädare försockerlillverkningen och jordbruksnämndens konsumentdelegation avge förslag omden närmare ulformningen av prisregleringen för socker för tiden efter den 30juni 1980. Regeringen uppdrog vidare åt nämnden att efter överläggningar medföreträdare för sockerbetsodlarna och sockertillverkningen saml konsumentdelegationenavge förslag om sockerbetsareal och arealbidrag odling samtkostnadskompensation lill betodlarna för liden den - den 30 juni1981. Förslagen skulle ulformas med utgångspunki i beslut medanledning av proposition om nya riktlinjer för jordbrukspolitiken, m. m.(prop. 1977/78: 19, JoU 1977/78: 10, rskr 1977/78: 103) samt beslutmed anledning av proposiiion om reglering av priserna på jordbruksprodukter,m.m. 1978/79:208. JoU 1978/79:36, rskr 1978/79:417). Vidöverläggningarna skulle beaklas del avtal som träffats mellanregeringen. Svenska sockertäbriks AB och betodlares cenlralföreningangående fortsatt drift vid sockerbruket i Karpalund. fick jordbruksnämnden även i uppdragatt efter överläggningar med Lantbrukarnas förhandlingsdelegation och nämndenskonsumentdelegation avge de förslag som krävs för att genomföra prisregleringenpä jordbruksprodukter, med undantag för sockerbetor och socker, för liden denIjuli 1980 - . Förslagen skulle utformas med utgångspunkt iriksdagens beslut med anledning av proposition om reglering av priserna påjordbruksprodukter, m. m. jämle motioner (prop. 1977/ 78: 154, JoU 1977/78; 34,rskr 1977/78: 348). 1 skrivelse lill regeringen barjordbruksnämnden lagt fram förslag lill prisreglerande ålgärder på jordbruketsområde efter , m.m. med anledning av nämnda uppdrag. Nämndenhar innan förslagen lagts fram haft överläggningar med och nått samförstånd medberörda parter. Vad gäller prisregleringen för jordbruksprodukter utom sockerbetoroch socker lämnas endasl förslag om införselavgifismedel och dessasdisposition. förslag till prisreglerande ålgärder påjordbrukels område efter . m. m. bör fogas till protokollet idetta ärende som bilaga 2. har överlämnat enrapport angående livsmedelssubventionernas effekter. Rapporlen bör fogas lillprolokollet i detla ärende som hilaga 3. Regeringen uppdrog ål statensjordbruksnämnd att göra en översyn av prisstödet lill jordbruket i norraSverige. Översynen skulle även omfatta frågan om stöd till äggproduktionen.Jordbruksnämnden fick vidare i uppdrag att samiidigi se över prisstödet tillrennäringen. Nämnden skulle vid fullgörande av uppdragen samråda medlanlbruksstyrelsen. 1979/80:162 5 har med anledning avsistnämnda uppdrag lagt fram förslag angående prisstödet till jordbmkel inorra fr.o.m. den . Nämndens förslag bör fogas till protokolleti delta ärende som bilaga 4. Efter remiss har yttranden över förslagel avgelts avlänsslyrelserna i , . Jämtlands.Väslerboliens och samt LRF och (). Härulöver har skrivelser inkommit från och . En sammanställning av remissyttrandena bör fogas lillprotokollet i deila ärende som bilaga 5. 1 skrivelse har lanlbruksstyrelsenhemslälll alt ramen för kreditgarantier lill irädgårdsnäringens rationaliseringm. m. ökas med 5 milj. kr. lill 40 milj. kr. för innevarande budgelår. 1 skrivelse har 1974 ärsirädgårdsnäringsutredning hemställt om bemyndigande för lanlbruksstyrelsen allefter prövning i varje särskilt fall skriva av vissa lån till växthusföretag. Efler remiss har yttranden över sistnämnda skrivelseavgells av riksrevisionsverkei, lantbruksslyrelsen och . 1979/80: 100 (bil. 13 s. 41 och 47) har regeringenföreslagit alt, i avvaktan på sårskild proposiiion i ämnel, lillPrisreglerande ålgärder på jordbrukels område för budgeiårei 1980/81 beräknaell förslagsanslag av . och lill Stöd lill jordbruket i norraSverige för budgetårel 1980/81 beräkna etl förslagsanslag av . Jaganhåller all nu få la upp dessa frågor. 2 Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område den Ijuli 1979 2.1 Justering av införselavgifter, m. m, den Det belopp som enligt gällande regler lolall skulletillerkännas jordbruket och viss livsmedelsindustri fr.o.m. den I juli 1979utgjorde enligt jordbruksnämndens förslag 400 milj. kr. räknal per hell är. Avbeloppel hänförde sig 346 milj. kr. till kostnadsutvecklingen inom jordbruketoch 54 milj. kr. till kostnadsutvecklingen för viss uppsamling och förädling.In-komstförbällringen skulle uigöras av rationaliseringsvinsten inom jordbruket.Nägot särskilt belopp för inkomslföljsamhelen skulle dårför inle ulgä. Fördelningen av lolalbeloppel på olika varuslag i form avpris- och avgiftshöjningar framgår av följande tablå. öre/kg (för mjölk öre/I) i (utom nedan angivna slag) Kefir, långfil, kämmjölk 20 (+15)' Summa mjölk och mejeriprodukter Nöt-, kalv- samt får- och lammkött Summa kött och fläsk ' Pristillägget för kvalitetsvete höjdes dämtöver med 2öre/kg lill /kg. Denna höjning finansierades av medel inom fördelningsplanen. ' Prisgränsema höjdes med . Därutöver förutsattes enhöjning av smörpriset med ytterligare . Regeringen godkände jordbruksnämndensförslag om ersällning lill jordbruket. Regeringen beslöl samlidigt attkosinaderna för forlsall prisstöd på broiler skulle finansieras genom enmotsvarande minskning av subventionerna på kött och fiäsk. Införselavgifiernapå kött och fiäsk höjdes i motsvarande mån. Regeringen fastställde i övrigl deav jordbruksnämnden föreslagna avgifisändringarna för de olika produklerna ochdärav föranledda ändringar i mitipriser och prisgränser. Regeringen godkände vidare jordbruksnämndens förslag attinförselavgiftsmedel från malt och från fodermedel för sällskapsdjur fr. o. m.regleringsårel 1978/79 inte skulle hänföras lill fodermedelsavgifterna utanföras ulanför fördelningsplanen. Regeringen godkände all ett beräknai belopp av12 milj. kr. av dessa medel för regleringsårel 1978/79 skulle få las i anspråkför utbyteshandel med kött och fiäsk avseende andra länder än . Regeringen medgav vidare alt nämnden av den rörliga krediipå 120 milj. kr. som ställt till förfogande under regleringsårel1979/80 får disponera högst 15 milj. kr. för utbyteshandel med kött och fläskavseende andra länder än samt även att använda krediten för altunder Prop.1979/80:162 7 regleringsårel 1979/80 läcka ökade räntekostnader försäsongmässig lagring av smör och köttvaror i avvaktan på en slullig lösning avfrågan hur nämnda räntekostnader skall täckas. Regeringen godtog också nämndens förslag rörande dennärmare ulformningen av slödel till vallfröodlingen. Enligt förslaget skallstödel i genomsnitl för lill minsl ulgå i form avarealbidrag. För enskilda grödor och enskilda år skall slödel emellerlid kunnaulgå i huvudsak i form av pristillägg. Pristillägg och arealbidrag skall, inomanvisad medelsram, varje regleringsår fastställas av Sverigesoljeväxlin-iressenler efler förslag av vallfrönämnden. Regeringen bemyndigade vidare jordbruksnämnden altgenomföra vissa lekniska ändringar i prisregleringen för olika produkter. 2.2 Justering av införselavgifter, m. m. den 1 januari1980 Det totala belopp som enligt gällande regler skulle ulgålill jordbruket och viss livsmedelsindustri fr. o. m. den I januari 1980uppgick lill 850 milj. kr. räknat per helt år. Av beloppet hänförde sig 646milj. lill kostnadsutvecklingen inom jordbruket. 71 milj. kr. tillkostnadsutvecklingen för viss uppsamling och förädling samt 134 milj. kr. tillinkomstföljsamheten för eget arbete och egel kapital. 1 sisinämnda beloppingick ca 69 milj. kr. som ersättning för ändrade arbetsgivaravgifter och 65milj. för förtjänst/ löneulvecklingsgaraniin. Av det totala beloppelföreslog jordbruksnämnden alt 60 milj. kr. skulle avsättas för bl.a. utökadavbylarverksamhel. Detta belopp skulle enligt förslaget finansieras medprislilläggsmedel vilka ersätter uleblivna prishöjningar på grund avlivsmedelssubventioner. Regeringen godkände nämndensförslag. Fördelningen av del lolala beloppet på olika varuslag i form av pris-och avgiftshöjningar framgår av följande tablå. Höjning av pris Beräknai belopp eller avgifi. lill jordbruket öre/kg (för och viss livs mjölk öre/Il i medelsindusln. prisreglerings- milj. kr. FeltvaruavgiOen 24' 26.01 250.92 8.33 34.00 11.00 70.55 25.80 6.09 Summa mjölk och mejeriprodukter 406,69 Avgiften höjdes därutöver med /kg på grund av ändradomräkningskalkyl. 1979/80: 162 Höjning av pris eller avgift, öre/kg (för mjölk öre/I) i Beräknat belopp till jordbruket och viss livsmedelsindustri. Nöl-, kalv- samt får- och lammkött fläsk, fjäderfä och ägg Regeringen bemyndigade vidare jordbruksnämnden altforisällningsvis t. o. m. pröva ell modifierat prisgränssystemför kött och fiäsk. 2.3 Sammanfattning av mittpriser, subventioner, m. m. fr.o. Mittpriser, prisgränser och införsduvglfter(normulavgifter) fr.o. m. den 1 januuri 1980 (öre/kg. för mjölk öre/l). 6/7 - 14/11 15/11 -30/11 1/12- 10/12 11/12-31/12 1/1 -20/1 21/1 - 15/2 16/2 - 10/3 11/3 - 15/4 16/4 - 5/7 1 032'' För spannmål definiiivi inlösenpris. Normalavgiflen höjsden lill /kg. S. k. ingångspris. För s. k. mögelosl m. m. Avser hela och halva kroppar med huvud. I höjningen ingår en leknisk justering av mittprisel med37 öre/kg. De direkta livsmedelssubventionernas storlek fr. o. m. denI (dvs. den ersällning öretkg.för mjölk örelliter, som avbudgetmedel utgår till jordbruket som kompensalion för uteblivnaavgiftshöjningar och företagna prissänkningar för berörda varor). ringsledel öre/kg (för mjölk öre/I) marknadsförd varainom landel Konsumlionsmiölk vid meieri (ulom ingår i chokladmjölk och fruklyoghui med 3 9? Färskosl och oslmassa av Ivp kvarg Förulom dessa subventionsbelopp ulgår viss ersällning lilljordbruket för genom prisstoppet förhindrade prishöjningar för kött. fläsk ochost, vilkas priser annars skulle ha höjls lill följd av siigandevärldsmarknadspriser. Denna form av subvention varierar under årel. Förregleringsårel 1979/80 beräknas den uppgå till ca per kg för fläsk ochca per kg för ost. 1979/80:162 10 3.1 Prisregleringen på Jordbruksprodukter utom sockerbetoroch socker Som jag redovisal i del föregående har regeringen med stödav bemyndigande fastställt införselavgifier m. m. för liden fr. o.m. den och liden fr.o.m. den efler förslag avslatens jordbruksnämnd. Fr. o. m. tillerkändes jordbruket ochviss livsmedelsindustri 400 milj. kr. och per den 850 milj. kr.,räknal per hell år. Beloppen får tas ut i form av pris- och avgiftshöjningar. Jag har i det föregående även redovisal de mitipriser, prisgränseroch normalinförselavgifier som gäller fr.o.m. den saml defr.o.m. samma tidpunkt utgående livsmedelssubventionerna. Jag återkommersenare till beräkningen av kosinaderna för livsmedelssubventionerna vidbehandlingen av anslaget Prisreglerande åtgärder pä jordbrukels område. har forlsall sitl arbele med allkarllägga och analysera livsmedelssubventionernas ejfekter för staten,konsumenterna och jordbruket (se bilaga 3). 1 rapporten redovisas enaktualisering av lidigare av nämnden utförda beräkningar av subventionernaseffekter. Nämnden avser all fortsätta utredningsarbetet. Jag vill med anledning härav erinra om att subventionematillkommit som ett stöd till bamfamiljer och låginkomsttagare. Subventionerutgår också för sådana livsmedel som är av störst betydelse för dessa gmpper.Möjlighelema alt subventionera olika livsmedel är begränsade av bl. a. lekniskaskäl, l.ex. Livsmedelssubvenlionerna har i huvudsakvarit oförändrade . har i sina redovisningar beskriviisubventionernas effekler med hjälp av tillgängligt maierial rörande konsumlion.priser m. m. När resultat framkommit från den av statistiska centralbyrånnyligen slutförda hushållsbudgeiundersökningen, bör ett ytterligare underlagkunna föreligga för bedömningar av subventionernas effekler för l.ex. Jag vill vidare erinra om det arbele som påbörjals i denberedning för livsmedels- och näringsfrågor som tillsattes . 1beredningen ingår experter på områdel. Genom beredningens arbele kommerregeringen all fä ett bredare underlag för sina ställningstaganden till olikafrågor inom livsmedelspolitiken, däribland vilka medel som kan användas för attstyra konsumtionen med hänsyn till bl. a. kost- och näringsaspekler. I anslutning lill alt beslutade omrikllinjer för jordbrukspolitiken beslutade också om riktlinjer förstyrning av animalieproduklionens utbyggnad (prop. 1977/78: 19, JoU 1977/78:10, rskr 1977/78: 103). I nåmnda proposiiion betonade jag vikten av altjordbrukspolitiken fick en sådan inriktning att uppbyggandet ochvidmakthållandet av effektiva 1979/80:162 11 Som jag därvid framhöllförutsätter det i fiertalet fall alt någon form av animalieproduklion bedrivsvid förelagen. En begränsning av utbyggnaden av större företag med slaktsvins-och äggproduktion kan ge uirymme för en uiökad animalieproduklion vidulvecklings-bara familjeförelag. 1 enlighet med regeringens förslag beslutade allnär överskott uppstår på fläsk och slakldjursavgift behöver las ul så skallavgiften eller motsvarande avräkning från prisstödet differenlieras eflerbesällningarnas storlek. Härigenom skall en rationell animalieproduklion kunnabedrivas på elt familjeförelag, ulan atl denna produklion i enöverskollssilualion belastas med extra avgifter. 1 riksdagsbeslutet framhöllsall avgifterna även kommer att medföra en inkomstomfördelning från slörreproducenier lill familjejordbrukare och att detta ligger helt i linje medstråvan all nå en ökad uljämning av inkomsterna mellan olikajordbrukarkalegorier. Även och behandlades frågan omsystem för slyrning av animalieproduktionens utbyggnad av (prop.1977/ 78: 154, JoU 1977/78:34, rskr 1977/78:348 och prop. 1978/79:208, JoU1978/79:36, rskr 1978/79:417). 1 sistnämnda proposition redovisades bl.a. attjordbruksnämnden fr.o.m. infört ett syslem meddifferentierade avgifier inom äggproduktionen. har redovisat dels ett inom nämndenutarbetat förslag till syslem för styrning av fiäskproduktionen, dels ell inomLRF utarbetat förslag framlagt av Lantbrukarnas förhandlingsdelegalion. Del av nämnden utarbetade förslaget innebär all endifferentierad pro-duklionsavgift skall tas ut för svin som levereras tillslakt. Avgiften skall i första hand erläggas genom alt ell avdrag görs från detallmänna pristillägget vid avräkning lill producent. Enligt nämnden kommer lämpligaavgifter och gränser för differentieringen bl. a. atl vara beroende av densituation som råder när systemet sätts i krafl, varför del inle ansetts möjligtatl nu redovisa de avgifier som kommer alt tas ul. LRF:s förslag innebär all ell differentierat pristilläggpå fläsk införs i stället för en differentierad avgift. LRF föreslår all etttillägg av . per svin skall utgå upp lill 1 500 levererade svin per år.För svin däruiöver erhålls inget tillägg. I förslaget förutsätts att inga nyaprisregleringsmedel tillförs. Enligt förslaget skulle nuvarande pristilläggkomma all höjas med . per svin vid leveranser upp till I 500 svin per åroch sänkas med . per svin vid leveranser utöver I 500 svin föratl åsladkomma den åsyftade skillnaden i pristillägg med . Jordbruksnämndenframhåller atl det inom nämnden utarbetade förslagel till differentieradeavgifter ligger i linje med de riktlinjer till ell system för styrning avanimalieproduktionen som nämnden redovisade vären 1978 och som i huvudsakgodtogs av regering och riksdag. 1 fråga om LRF:s förslag framhåller nämndenatl del förutsätts bli permaneni och vara i krafl även när del inte råder någotprislryckande överskoll på fläsk. Tyngdpunkten i LRF:s förslag är lagd vid attgenom en inkomstomfördelning främja en rationell produktion inomfamiljejordbruket. 1979/80: 162 12 Enligt min mening bör det system som införs vara säbeskaffat all de posiliva effekler som en styrning av slaklsvinsproduklionensuppbyggnad ger kan uppnås . Jag vill därvid särskiltframhålla det angelägna i atl ell utökat avsätlningsulrymme kan ulnylljas av deulveck-lingsbara företagen. Statsmakterna godtog i 1977 ärs jordbrukspolitiskabeslul 1972 ärs jordbruksulrednings bedömning all en ulbyggnad avsvin-produktionen vid de utvecklingsbara förelagen är fördelaktigare från samhällelssynpunkt än om molsvarande ulbyggnad skulle ske vid de myckel slora förelagen.En begränsning av de senares utbyggnad ger också fördelar frän miljöskydds-och djurhälsosynpunkler. Kosinaderna för exporten av fläsk uppgår f. n. lill ca 70milj. Någon slakldjursavgift tas inte ul för all finansieradessa kosinader. Medel för ändamålel avsalls i stället från det belopp som stårlill förfogande för pristillägg. Exportkostnaderna sänker därmedavräkningspriserna för samtliga producenter med samma örestal per kg. 1enlighel med vad beslulat bör en större andel av exportkoslnaderna ifortsättningen belasta de slörre producenterna. Härigenom bör risken för enexpansion som verkar sänkande pä avräkningspriserna kunna minskas. Genom eninläktsomfördelning från slörre producenier till familjelantbrukare kan densenare gruppen lättare få lillgång lill del marknadsutrymme som efler handtillkommer. 1 jordbruksnämndens framslällning har redovisals tvä olikasystem för styrning av fläskproduktionen. Del ena sysiemel bygger pådifferentierade avgifter och del andra pä differentierade pristillägg. Enligimin mening år skillnaden mellan systemen av enbart leknisk natur. Båda systemenkan därför användas för att uppnå de avsedda syftena. Etl uteblivet pristilläggkan jämföras med en avgifi. För egen del anser jag att etl system med differentieradepristillägg är all föredra som medel när del gäller att uppnå de mål somjagtidigare redovisat. De belopp som står till förfogande för pristillägg påfläsk bör därför fördelas så att de mindre producentema erhåller ett högrepristillägg än de större producenierna. Det är angeläget alt skillnaden mellan del högsta och detlägsta pristillägget bestäms så att syftet med beslul uppnås, sombl.a. är att effeklivl begränsa de slörre företagens utbyggnad. Enligt vadriksdagen uttalat bör differentieringen göras trappstegsformad. Om så bedömsmera lämpligl bör dock enligt min mening i ett inledningsskede kunna lillämpasendasl en gräns. Gränsen kan därvid lämpligen sättas vid leverans av 2000slaktsvin . Graden av differentiering och prislilläggsskalan i övrigt börefter hand bestämmas med hänsyn lill rådande läge. Om tillgängligapristilläggsmedel inte räcker, bör avgifi kunna tas ul. Jag vill framhålla atlden möjlighel som föreligger atl ta ut slaktdjursavgift för attfinansiera bl. a. exportkostnader kvarstår. 1979/80: 162 13 Mol bakgrund av vad jag tidigare anfört om kostnaderna förexpon bör enligi min mening differentierade pristillägg i fortsättningentillämpas när pristryckande överskott råder för atl åstadkomma den avseddastyrningen av svinproduktionen. Det bör ankomma på slalens jordbruksnämnd alt medutgångspunkt i de av mig förordade riktlinjerna och efler överläggningar mednämndens konsumentdelegation och Lanibrukarnas förhandlingsdelegationfastställa differentierade pristillägg och besluta om de regler som skall gällahärför. Dessa bör dä lillämpas fr. o. m. den . I bilaga 2 redovisas användningen av injörselavgiftsmeddm. m. under /79 liksom också beräkningen avinförselavgifismedel som inflyter under regleringsåren 1979/80 och 1980/81. Denhuvudsakliga medelsdispositionen för regleringsårel 1978/79 framgår av tabellpå s. 14. i vilken även den preliminära disposilionen för regleringsårel1979/80 redovisas. Förddningsplanen för /80 utgör enligt riksdagensbeslut 267,2 milj. kr. Härtill kommer inflytande avgifier förfodermedels-importen, f.n. beräknade lill 160 milj. kr., varvidfördelningsplanen blir 427.2 milj. kr. beräknar de disponiblainkomslerna av införselavgifier lill 539.2 milj. kr., vilket innebär ellberäknai överskott av 112 milj. kr. sedan medel avsatts till fördelningsplanen.Definitiv fördelningsplan för /80 kan fastställas förstefter ulgången av detta år. De ändamål utanför fördelningsplanen som får läckas avinförselavgifismedel beräknas för /80 helt ta i anspråk detberäknade överskottet av 112 milj. kr. Beräkningarna av medelsbehovet skiljer sig från deberäkningar som gjordes i prop. 1978/79:208 om reglering av priserna påjordbruksprodukter, m. m. till följd av att ersättningen för utbyleshandel mednötkött med de s. k. har höjts från 18 lill 25 milj. kr.,prisåterbäringen till pälsdjursuppfödare har minskats med I milj. kr. ochrestilutionen av införselavgifier har ökats med 2 milj. kr. Stöd lillmallproduktionen har tagits upp med 2 milj. kr. i enlighet med regeringensbeslut . Vidare har ersättningen för utbyleshandeln medkött och fläsk lagils upp med beräknade lillgängliga medel, 44,8 milj. kr. 1den mån medel ulanför fördelningsplanen inte räcker till för att medge enutbetalning av 50 milj. kr. för utbyteshandeln med kött och fläsk får, enligtregeringens beslul, den rörliga krediten hos riksgäldskonlorel användas lillell belopp av 15 milj. kr. för nämnda ersällning. Enligt jordbruksnämndensberäkningar behöver således 5,2 milj. kr. av den rörliga krediten utnyttjas. framhåller att i den mån tillgängligainförselavgifismedel överstiger 112 milj. kr.