prop · G303109 · 1979-12-31 00:00:00 — , som beretts tillfälle atl avgeyttrande över rubricerade betänkande får härmed framföra, att det frånförbundets sida inget finns att erinra mot förslaget. Enligt TCO.s uppfattning bör ett utjämningssystem inte ulformasså atl ett omfattande merarbete uppstår för förelagen eller att nya oskäligakostnader överförs på industrin i andra delar av landet. 1979/80: 109 228 medför risk all denna indusirins konkurrenskrafi härigenomkan komma alt försämras. Utredningens förslag med en ny transporlavgift om 75öre per m-* - grundpriset för eldningsolja är ca 800-1 100 kr.per m beroende på kvalitet - synes enligt TCO ej komma all medföra någraavgörande konstnadsproblem härvidlag. Vi delar utredningens slutsals att skall nägon utjämningav ortstilläggen ske bör del inle vara någon totalutjämning utan bara enreducering som begränsar sig till de högsta tilläggen. kan i och för sig ansluta sig till utredningensprincipiella förslag att genomföra en begränsad utjämning av orlslilläggen. Genomförs en sådan utjämning anser vi det dock varabefogal att samtliga orter i landel som har pristillägg över en vald maximinivåbör få del av utjämningen. Ett av ulredningens motiv lill alt begränsa utjämningen äratt mer betydande prishöjningar för oljeförbrukarna i kusttrakterna kanundvikas. Del är självklart att behovet av prishöjningar på orter som ärgynnade slår i direkt proportion till vilken grad av utjämning som eftersträvas.Förbundet anser alt konsumenter av olika oljeprodukter solidariskt skall bärakostnaderna för transporter inom landet av respeklive oljeprodukt och förordardärför en fullsländig utjämning av orts- och zonlilläggen. HSB tillslyrker förslaget beträffande sänkning av högsiaortstillägg för eldningsolja samt införande av transportavgift. har i egenskap av riksorganisaiioninget principiellt emot åtgärder av regionalpolitiskt syfle men å andra sidankan vi heller inle acceptera atl ålgärderna kan komma att medföra negativabiverkningar och försämringar för villaägare i vissa områden. Beträffande metoden till lösning av problemen har vi intetatt invända. 3 Utjämningens omfattning och flnansiering I detta avsnitt redovisas de yttranden som behandlar ettutjämningssystems geografiska omfattning, dess finansiering samt om cargoleveranserav olja skall omfattas av systemet eller ej. 3.1 Hovrätten för Nedre Några bärande skäl för atl ej undanta s. k. cargoleveranseri detta förslag har emellertid ej framkommit. Hovrätten ansluter sig i dennadel till vad som anförts i det särskilda yttrandet. Prop.1979/80:109 229 Maximeringen bör, på de skäl utredningen anför, genomförasså att ortstilläggen inom vissa kommuner, främst i det inre stödområdet, reducerasoch att transporlbidrag, finansierade genom en generell transporlavgift,införs för att ersätta transportkostnader som till följd av reduceringen inteblir täckta. SJ har utgått från att transportbidrag erhålles även näreldnings- och motorbrännolja transporteras i cisternvagn lill berörda orter. Utredningen har med hänvisning till regeringens direktivtill samtliga kommittéer och särskilda utredare angående finansiering avreformer (Dir. 1978:40) avfärdat möjlighelen att utjämna ortstilläggen genom subventioneringvia statsbudgeten. anser emellertid att en sådan finansieringborde ha prövats. Det av utredningen föreslagna uppbördssyslemel för transportavgiflerskulle därvid falla bort. Delta skulle medföra besparingar för såväl staten sompetroleumbranschen. Enligt verkets bedömning borde även besparingar kunnagöras genom att utbetalningen av transportbidragen gjordes mer schablonmässigt.Därigenom skulle de totala administrativa kostnaderna för utjämningssystemetbegränsas. Enligt uppfattning kan utgifterna för en utjämningav ortstilläggen täckas genom en höjning av energiskatten. 3.5 (likalydande svar haravgivits av Centrala drift ledningen) Skulle lagförslaget antagas bör enligt och cargoleveranser av olja undantagas från prisutjämningssystemet. I betänkandet "utjämning av ortslillägg"föreslås alt alla oljeleveranser för kraftindustrins elproduktion, även cargoleveranser,inlemmas i det föreslagna prisutjämningssystemet. Härigenom uppkommer en belydandenettomerkostnad för kraflindustrin och därmed för elkonsumenterna eftersomelproduktion i oljekraftverken till helt övervägande del ligger i områden därtransportbidrag ej skall utgå (södra och samt Norrlandskustland). Beträffande cargoleveranserna, som svarar för slörre delen avkraftindustrins oljetillförsel, har utredningens sakkunnige, Bo Jönestedt, isärskilt yttrande framhållil att del rent principiellt måsle betraktas somoskäligt att cargoinköp, som utgör det mest rationella sättet atl anskaffa oljaoch för vilka ortstillägg inte är tillämpliga, skall drabbas av en kostnad somsyftar till att minska totalkostnaderna på oljan för andra kategorier ochkonsumenter. Del reducerade orlslilläggei skall enligt utredningensförslag vara geografiskt avgränsat till atl endast omfatta västra ochNorriands inland. Detta skulle medföra atl kommunerna , , , Sävsjöoch lillsammans med sju andra kommuner i syd- och ficklandels dyraste eldningsolja. 16 1979/80. 1979/80: 109 230 Ulredningen föreslår alt man ser över den orlsförteckningsom används för de nuvarande ortstilläggen. tillstyrker della.men anser alt en översyn även bör göras på regional nivå. Det finns orter somhar elt högre ortslillägg än andra trots all de kommunikationstekniskl liggernärmare införselhamnen. För all läcka de kostnader som maximeringen av orlslilläggeimedför föreslås en generell avgifi på per m"* eldningsolja och dieselbrännolja. När del gäller denna maximering av ortstilläggen ärlänsstyrelsen tveksam till om den enbart skall gälla för orter inom det inrestödområdet och orler i västra med höga ortstillägg. I är del 9 av 16 kommuner som helt ellerdelvis ligger inom del område som har ett orlstilläggöverstigande / m'. Av dessa kommuner har , och Törebodaav tidigare föreslagils ingå i stödområde. Del är väsentligt attföretagens konkurrenskraft inte försämras i just detla område. Delta blir falletom ortstilläggen är bland de högsta i landet och i princip tillåts höjas iobegränsad utsträckning . föreslår att den maximigräns pä /m'som ulredningen förordar skall gälla hela landet samt att den särskilda transportavgiftenanpassas lill detta. 1 utredningens s. k. maximeringsalternativ, somlänsstyrelsen således i stort förordar, bör beträffande den geografiska avgränsningensärskilt understrykas vikten av att låta utjämningsåtgärderna omfalta även desju kommuner inom stödområde 5 och 6 (däribland Ange och kommuner)som för en mindre andel av sina orler har transporttillägg över den föreslagna maximinivån.Däremot ifrågasätter från regionalpolitiska synpunkter om orlstilläggenbehöver maximeras inom samtliga föreslagna kommuner i västra , där 16av 20 kommuner ingår i stödområde 2, 3 och 4. Beträffande industrins cargoleveranser av olja villlänsstyrelsen i maximeringsalternativet föreslå en regional differenliering. Cargolevereradolja till hamnar i , och bör undantasfrån utjämningsförfarandel. Detta kan ses som en begränsad men ändå viktigåtgärd för att utjämna rådande regionala obalanser i landel. De administrativasvårigheterna på grund härav torde vara mycket begränsade. Eventuellt merarbeteliksom övriga nya arbetsuppgifier till följd av reformen kunde förNorrlandslänens del huvudsakligen utföras inom ramen för en förstärkning medtvä nya tjänster vid norra distriktskontorel inom . Genom enobetydlig höjning av föreslagen transportavgift skulle statsverkels kostnaderför detta täckas in. Likaså tillstyrker utredningens förslag omatt samtliga kommuner i länets inland omfattas av utjämningen. 1979/80: 109 231 Enligt utredningen kommer de oljeleveranser som sker till induslrini företagens egen regi atl undantas från uljärnningssystemei. Kustbaseradeexportindustrier drabbas härigenom inte av fördyringar vilket givetvis är posiliviför stål- och massaindustrin i länet. För inlandsbaserade industrier som köperolja i cargoform föresläs bemyndigande för regeringen ali föreskriva rält till iransportbidrag.Länsstyrelsen anser alt detta bemyndigande bör nyttjas lill fördel för dennorrbottniska gruvinduslrin med lanke på den konkurrensnackdel de höga landlransporlkoslnadernaulgör. Förbundel kan dock ej biträda förslaget till reformensfinansiering. Förslaget innebär visserligen en ganska blygsam kostnadsökningför oljeförbrukarna i dagslägel, men det är principielll felaktigt atlkostnader för en regionalpolitisk ålgärd ska fördelas på det föreslagna sättet. Förbundel anser atl finansieringen av reformen, i likheimed det regionalpolitiska transportstödet, lämpligast sker över statsbudgeten.Härigenom uppnås också möjligheten alt göra en avvägning mellan anslagen lillde olika formerna av regionalpoliliska ålgärder. Ett system med en subventionöver statsbudgeten skulle dessutom ha den fördelen atl de totala kosinadernaför reformen lättare kan utläsas. Dock bör kostnaderna för de lokala transporterna i sambandmed car-goolja beaktas vid utjämningen. Vi anser det vidare helt felaktigt att - enligt ulredningensförslag -försäljning av dieselbrännolja över pump skall drabbas av ökad kostnad. Till skillnad mol ulredningen anser förbundet, att dengeografiska avgränsningen beträffande maximeringsalternativet skall gälla helakommuner och inte vissa orter inom en kommun. Del innebär alt samtligakommuner inom stödområde 5 och 6 bör innefattas av utjämningsåtgärderna. Viifrågasätter från regionalpoliliska synpunkier om ortslilläggen behövermaximeras inom samtliga föreslagna kommuner i väsira , där 16 och 20kommuner ingår i stödområde 2, 3 och 4. Beträffande oljeleveranser (cargo) som sker tillindustrier vill förbundet föreslå en regional differenliering. Cargolevereradolja till hamnar i . , och Gävleborgslän bör undantas från utjämningsförfarandet. I det fall en totalutjämning avtransporttilläggen skulle komma ifråga tillslyrker förbundet utredningensförslag om undantag för cargoleveranser. Skulle utredningens förslag genomföras innebär det en ökadkoslnad för i stort sett alla fiskeförelag. Vi anser det principiellt fel attbelasta fisket med ökade kostnader när näringen befinner sig i en situation där stödåtgärder från samhällets sida måste till för att öka lönsamheten. 1979/80: 109 232 Vi hävdar även med det ovan sagda som bakgrund att man börförsöka finna vägar alt hålla fisket utanför etl eventuellt kommande syslem.Den tänkta avgiften på per kubikmeter har en, som utredningen påpekar,relativt liten betydelse för de flesta bränsleförbrukare men för ett fiskeföretagmed en stor bränsleförbrukning kan det ändå bli en betydande belastning. föreslår att om en utjämningav ortstilläggen skall genomföras skall det ske på ell sådant sätt alt fiskelinte drabbas av ökade kostnader. Detta kan enligt vår mening ske på två sätl; 1) Fiskel lämnas ulanför systemet. 2) Finansieringen sker viastatskassan. Ulredningen anser vidare atl de 12 kommuner "iallmänhet har tillägg som endast obelydligl överstiger maximibeloppet"samt "dessutom ligger förbrukningstalen för uppvärmning på grund avklimatförhållandena i genomsnitt något lägre än i de nordligarekommunerna". kan inle instämma i dessa påståenden. 1 utredningenhar myckel riktigt noterats all har ett tillägg på . per m' itillägg. Till saken hör också atl och ligger på samma höjdöver havet (300 m). Vinterförhållandena i kan säkeriigen jämställas medeller vara "sämre" än åtskilliga av de 49 orter som ingår iutjämningen av ortslillägg. Den eftersträvade rättviseaspekten uppnås såledesendast till en del genom förslaget.----- Genomförs en uljämning anser vi det varabefogat att samtliga orler i landel som har pristillägg över en vald maximinivåbör få del av utjämningen. Även cargoleveranser bör omfattas av utjämningen. SCB vill i detta sammanhang, liksom med anledning av dentidigare utredningen, nämna de underlag för kontroll och skälighetsbedömningsom verkel kan bidra med vid den periodvisa översynen av dessa belopp. SCB beräknar numera i sin reguljära produklion årligenpris- och volym-indexar för yrkesmässiga lastbilstransporter. Dessa indexaranger prisutvecklingen per tonkilometer för transporterna totalt och förenskilda varuslag. F. n. publiceras endast en totalindex förlastbilstransporterna. Men beräkningar finns för enskilda varuslag, däriblandmineraloljor och mineraloljeprodukter. Möjligheter finns även till fördelningav transporterna på olika transportavstånd som kan vara av intresse i dettasammanhang. SCB beräknar även en faktorprisindex för lastbilstrafik.Denna index, som utgör en delindex i entreprenadindex (H 63) och främst avserkortväga transporler av byggnadsmaterial m. m., grundas på en sammanvägning avett antal kostnadsfaktorer, som hämtas ur annal prismaterial. Sålunda ingärexempelvis löner, reparation och värdeminskning, administrationskostnader,skatter. SCB är för sin del beredd att vid behov utveckla en faktorprisindexsom omfattar även långväga lastbilstransporter av oljor. 1979/80: 109 233 Utredningen föreslår atl den transporlavgift (per m')som behövs för alt täcka kostnaderna för Iransportbidragen skall las ul i sambandmed uppbörden av energiskatt på bränslen. Den som är registrerad hos RSV somskattskyldig för energiskalt på bränslen avger förutom energiskalte-deklarationäven deklaration för särskild beredskapsavgift för motorbrännolja,eldningsolja och bunkerolja. Kontrollen av iransporlavgiflen kan därför kopplasihop med den energiskaltekontroll och den kontroll av beredskapsavgift somsker. Utredningens förslag alt avgiften skall las ut på all dieselbrännolja,alltså även den som säljs från pump. innebär atl kontrollen blir relativtenkel. De regler som medför rält till transportbidragsammanfaller inle hell med de regler som gäller för skyldigheten atl betalatransportavgift, varför vissa extra kontrollåtgärder fordras. Den del av dieselbrännoljansom levereras med ortstillägg bör enligt ulredningens mening omfattas avutjämningen. medan transportbidrag inle skall utgå för olja som omfattas av zontilläggssystemet.Detta måsle uppmärksammas i samband med kontrollverksamheten. Slutligen måstesärskilt kontrolleras, att den transportbidragsberäl-tigade oljan verkligenlevereras till förbrukare inom bidragsberättigade områden och atltransportbidrag inte utgår för olja som levereras till andra områden. Eftersomde elva rikstäckande oljeföretagen svarar för den dominerande delen avoljeförsörjningen kan en slor del av kontrollen förläggas dit. Med tanke påden redovisningsstandard, som dessa företag har. bör man inte befara atl detföreslagna systemet i dessa delar medför alll för stora kontrollproblem. Dettainnebär självfallel inte att man kan underiåla alt uppmärksamt följa uppbidragssidan. När del gäller inle rikstäckande leverantörer av transportbidragsberätligadeoljor lorde redovisningsstandarden variera och uppvisa stora brister bl. a.hos vissa leverantörer, som inte är registrerade hos RSV. Utredningen har beräknat kostnaden för den statliga adminislralionenav del geografiska maximeringsalternativet till ca . , varavungefär hälften faller på slalens pris- och kartellnämnd och hälften på RSV. Enligt RSV:s uppfattning kan koslnaden för adminislralionoch kontroll komma att överstiga utredningens beräkningar. För del merarbeie somuppslår inom RSV föreligger behov av tvä helårsrevisorer på fältet och en halvårsarbetskraft för hanleringen av deklarationer för transporlavgift ochansökningar om transportbidrag. I fråga om administrationen av det nu föreslagnautjämningssystemet har av NO tidigare framförda synpunkter på bl. a. lämnandeav leveransupp-gifler beaktats genom alt mindre leveranlörer ska kunna lämnaleveransuppgifter direkt till RSV och inle behöva gå genom konkurrerandeoljebolag. 4.4 Statens pris- och kartellnämnd SPK har i sin anslagsframslällning för /81konstaterat att del finns väsentliga krav på nämndens prisövervakande ochutredande verksamhet vilka inte kan tillgodoses inom ramen för befintligaresurser. 1979/80: 109 234 De begränsade personella resurserna som stått tillnämndens förfogande har inneburit all en effekliv övervakning inte har kunnatupprätthållas på alla för konsumenten viktiga varu- och tjänsteområden.Resursbrist förekommer på så angelägna områden som bostäder, olja,transporter, kommunala taxor och avgifier saml frukt- och grönsaker. Mot denbakgrunden är del en absolut förutsätlning för nämndens medverkan i delföreslagna utjämningssystemet att eriorderliga resurser slälls lill nämndens förtogande.Nämnden har beräknai att det merarbeie som skulle följa med etlutjämningssystem av föreslagen typ kräver ell resurstillskott hos SPK med en byrådireklöri lönegrad F 15 till en kostnad - inklusive följdkostnader - av . För vissa beräknings- och skrivarbeten krävs härulöver en halviidsanslälld assislenti lönegrad F 5 lill en årskostnad av . Sammanlagt erfordras för SPK:smedverkan i utjämningssystemet således etl resurstillskott med minsl 200000kr. För atl undvika de särskilda administrationskostnader somav ulredningen beräknas till 400 tkr/år, föreslår att dentilltänkta Iransporlavgiflen inräknas i grundprisel. Redan nu täcks ju en delav transportkostnaderna in av grundpriset då orlstilläggen är schablonberäk-nadeoch enbart svarar för en del av kostnaderna. Enligt förbundets uppfattning är del nödvändigl atl ettutjämningssystem sker i former så att fördyrande administration undviks. Motden bakgrunden vill förbundet föreslå all i försia hand övervägs möjligheternatill uljämning i oljebranschens regi. i andra hand en utjämning via energiskattesystemet.Differentiering av fordonsskatten kan användas för atl utjämna vissatransportkostnader. 5.1 Hovrätten för Nedre Hovrätten delar utredningens bedömning alt någon uljämningavseende de nuvarande zonlilläggen inle är påkallad. Däremot har någon uljämningsålgärd inte funnits påkalladnär det gäller zontilläggen på drivmedel. Kammarrätten finner ingen anledning lillinvändningar mot detta. De små prisskillnader zontilläggen medför ger inteanledning lill åtgärder, i synnerhet som del i systemet faktiskt redan inrymmesen viss utjämning. De förekommande orlstilläggen på eldningsolja synesi stort spegla faktiska skillnader i transportkostnader. Zontilläggen pådrivmedel är däremot schablonmässiga och tar endast i begränsad omfattninghänsyn till 1979/80: 109 235 skillnader i transportkostnader. En viss utjämning kandärför sägas ha skett beträffande zonlilläggen och NO delar utredningensbedömning atl zontilläggens ekonomiska betydelse för normalbilisten är av sådanmarginell betydelse alt yllerligare utjämning och därmed följandeadministration inte kan anses påkallad. 5.4 Statens pris- och kartellnämnd De zontillägg som las ut för att täcka kostnaden för iransporlav bensin inom landel utgör en liten del av det totala priset. En uljämninggenom en sänkning av tillägget i zon 2 från 2 till I öre per liter skulleinnebära en prissänkning med mindre än en halv procent. 1 ulredningen redovisasatt årskostnaden i form av zontillägg för bilägare kan beräknas till ca 15 kr.i zon 1 och lill ca . i zon 2, ulgående från en genomsnittlig årlig körsträckapå ca 1 . Bensinkonsumenlen har vanligen slörre möjlighet äneldningsoljekonsumenten atl själv bestämma över sin konsumtion. SPK instämmerdärför i utredningens uppfattning att del inte finns skäl atlutjämna zontilläggen på bensin. Ulredningen lämnar ingel förslag beträffande utjämning avzontilläggen på bensin. Enligt uppfattning bör zontilläggenutjämnas. Priset på bensin är till följd av zontilläggel högre i inlandet ochhögst i områden som nära sammanfaller med de regionpolitiska stödområdena 5 och6. I dessa områden kan avstånden till arbetsplatser och olika serviceutbudvara mycket slort. Administrationen av ett utjämningssystem enligt de olikaalternativ som skisserats skulle emellerlid inte stå i rimlig proportion lillzontilläggens hushållsekonomiska verkningar. De tillämpade zonlilläggen ärmyckel schablonmässigt beräknade, och återspeglar endast i begränsad utsträckningkostnaderna för transporten till återförsäljarna. har ett mer differentierat system för zontilläggtillämpats. För atl utjämna prisskillnaderna mellan olika delar av landetslopade OK 1967 de tre högsta zonlilläggen som O-zonen utvidgades.Övriga oljebolag anpassade sig lill denna förändring. Mol bakgrund av dettaanser atl SPK närmare bör undersöka möjligheterna alt ävenslopa återstående zonindelning. vill avslutningsvis framhålla atlprisökningen till följd av zonlilläggen har begränsad belydelse för förbrukarnai glesbygd. Betydligt viktigare ur konsumentpolitisk synpunkt är atl det finnsetl välför-grenat nät av försäljningsställen för drivmedel på landsbygden.Därför är det angeläget alt lillräckliga resurser avsäits för atl samhälletgenom bl. a. planering, vidgning av servicefunktioner i glesbygdshandeln samtdirekta stödinsatser verkar för att inköp av drivmedel kan göras med rimligatransportuppoffringar för konsumenter bosatta i glesbygd. Beträffande bensinpriserna förordar utredningen inte någonförändring av nuvarande system beroende på frågans ringa ekonomiska betydelse.Länsstyrelsen delar denna bedömning. 1979/80: 109 236 Vid pumpförsäljning av dieselbrännolja och bensin indelas landelmed utgångspunki från importhamn och deras närmaste omland i tre zoner. 0-zon, 1-zonoch 2-zon. Hela tillhör 2-zon. Föreliggande förslag innebär ej att de nu missgynnadegotländska företagen och konsumenterna för bäitre villkor. - - - Länsstyrelsen- - -anser alt en lotal utjämning vad avser prisei på oljeprodukter bör kommatill stånd. Utredningen har granskal olika möjligheter att minskaverkningarna av de nuvarande orts- och zonlilläggen. Ulredningen konstateraratt det inte finns någon anledning lill förändring när det gäller zonlilläggen.Länsstyrelsen biträder denna åsikt. Tilläggets relativa andel av det toiala prisei minskar itakt med oljeprisernas ökning. Landet har tidigare varil indelat i sex priszonervilka numera är reducerade till tre. vill därför förorda attupphävande av zontilläggen tas upp till förhandling med bensinbolagen i sambandmed förhandlingar mellan siaten och bensinbolagen om höjning av bensinpriset. Vid nuvarande zonlillägg på drivmedel skulle en uljämningsom innefaltar dessa vid en körsträcka på 1 molsvara enkostnadssänkning på i 2-zon. Jämfört med orlstilläggen på oljeproduklerhar zonindelningen för drivmedel väsentligt mindre betydelse för hushåll ochföretag i länets inland. Styrelsen anser därför att en fullständig utjämning avortstilläggen bör ske i enlighet med del alternativ som redovisats avutredningen. Även zontilläggen bör utjämnas på motsvarande sätt. finner det naturligt, alt enfullständig utjämning sker av tilläggen för såväl eldningsoljor som bensin och dieselbrännolja. Utredningen fastslår emellertid att de nuvarande orts- ochzontilläggen har en relativt liten ekonomisk belydelse för förbrukarna. Mananser t. o. m. atl effekterna av en utjämning av zontilläggen på bensin och dieselbrännoljaär så små atl en sådan utjämning är onöding med hänsyn till de obetydligafördelar det skulle medföra. I detta avseende delar köpmannaförbundutredningens ställningstagande. Ett slopande av zonlill- 1979/80: 109 237 läggen skulle inte innebära några mer betydelsefullaförbättringar, eftersom merkostnaden per konsument och år inte uppgår lill merän 15 å med nuvarande system. 1 utpräglade glesbygdsområden, där befolkningsunderlagetoch därmed köpkraften är otillräcklig för all detaljhandeln annars skall kunnaerbjuda en tillräcklig kommersiell service kombinerar ofta detaljhandeln deltraditionella serviceutbudet med olika former av annan service. Många av våramedlemmar säljer drivmedel lill fordon frän singelanläggningar i anslulning lillsina butiker.