prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — 1 ^förslagel, som ^överensslämmer medhuvudförslaget, förordar ^ver ^kel en minskning av ^lönekoslnaderna under anslaget genom vakanshåll ning av 1,5 tjänst. I övrigt föreslås besparingar vad avser kostnader för energi, ^myntutväxling, ADB ^saml övriga ^expenser. ^Myntverkei räknar med all den planerade ^mynlproduktionen kan uppnås även om de föreslag na ^besparingsålgärdema kommer ^lill^slånd. För ^näsla budgetår börmedel för myntverkets ^verksamhel beräknas med ^ulgångspunkl i^besparingsallernalivel. Med hänvisning ^lillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att till Myntverket:Förvaltningskostnader för ^budgetårel 1980/81 anvisa ^etl förslagsanslag av . 1978/79Utgift 1979/80 Anslag 1980/81 Förslag Under ^detla anslag redovisas inkomster och ^ulgifterför myntverkels uppdragsverksamhet. Denna ^omfallar ^främsl tillverkning avmedaljer. ^Prop.1979/80:100 ^BUaga 10 36 Uppdragsverksamhe^ten skall^inle ^belasla ^slalsbudgeten med några nettoutgifter. ^Etl formellt anslag på1 . finns anvisat för redovisningen av verksamheten. Myntverketdisponerar en rörlig ^kredii i intill . Kreditenfår användas för ^atl lösa tillfälliga eller säsongsmässiga ^likviditelsproblemeller för alt ^lillgodose uppkommande behov av ^elt ökat rörelsekapital.^Uppdragsverksamhelen sysselsätter ^f^ ^n. För ^budgetårel1978/79 redovisar myntverket ^elt överskott på . Delta innebär en försämring jämfört med föregående^budgelår med . Orsaken är minskad ^eflerfrågan på medaljer. Densamlade ^faklureringen uppgick ^lill . Under budgetåren 1979/80 och1980/81 beräknas uppdragsverksamheten ^lill ungefär samma omfattning som under^budgeiårei 1978/79 innebärande ^etl ^beräknai överskott /80 på 97 000kr. och /81 på . Anslaget bör för ^budgelåret1980/81 föras upp med ^ell ^formelll belopp av . Jag ^hemsläller alt regeringen föreslår all till : Uppdragsverksamhetför ^budgeiårei 1980/81 anvisa ^etl förslagsanslag av I . 1978/79 ^Ulgift 758298 ^Reservalion 105 302 1979/80 Anslag 755 000 1980/81 Förslag 807 000 Från anslaget bestrids^utgifler för anskaffning av mera kostnadskrävande maskiner och ^apparaler^lill ^mynlverkel. Anslaget har /79 belastats med , varav . för inköp av en^myntpräglingsapparal beställd under ^budgetårel 1977/78, samt med diverse^återanskaffningar och större underhåll av produktionsutrustningen. /80 planeras inköp av en präglingsmaskin samt ny utrustningför förrådshållning av ^mynthalvfabrikal. För alt uppnå den planerade^mynlproduktionen under ^budgeiårei 1980/81 krävs enligt ^mynlverkel ^atl en nypräglingsmaskin inköps till en beräknad ^koslnad av . 1 ^övrigl upptasunder anslaget ^ulgifter för större underhåll och ^åieranskaffningar. ^Mynlverkel ^hemsläller alt807 . anvisas för ^budgetårel 1980/81 under förevarande anslag. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 10 37 Jag biträder ^mynlverkels förslag avseende inköp av enmyntpräglings-maskin. Med hänsyn härtill beräknar jag ^medelsbehovei /81 ^lill . Jag ^hemsläller all regeringen föreslårriksdagen all ^lill : Utrustning för^budgeiårei 1980/81 anvisa ^ell ^reservalionsanslag av . 978/79 Utgift' 979/80 Anslag 980/81 Förslag ^'^ Avser anslagen Avsättning ^lillbanktillsynens fond, ^Avsätining tillfondtillsynens fond. Avsättning tilljordbrukskassetillsynens fond och Avsättning till sparbankstillsynens fond. Bankinspektionen är^cenlral förvaltningsmyndighet med huvuduppgift alt utöva tillsyn över bankinstituten, dvs.bankaktiebolag, sparbanker och föreningsbanker ^tjordbrukets kreditkassor jämteriksorganisation). På bankområdet ingår det vidare i inspektionens uppgifter^atl följa ^verksam^helen såväl i svenska bankers ^elableringar i ullandel somvid ^ulländska bankers ^represenlaiionskonlor i . Inspektionen ärtillsynsmyndighet även för ^krediiakliebolag, ^landshypoteks- och^stadshypoteksinsiilu-^lionerna, ^Siockholms fondbörs, ^fondkommissionärernasamt Värdepapperscentralen ^VPC Aktiebolag och fondbolag, dvs. bolag somförvallar aktiefonder. Andra ^lillsynsuppgifter följer av lagstiftningen omregistrering av aktieinnehav. Bankinspektionen är vidare^regislreringsmyndighet för ^bankinslilulen. En särskild ^uppgifl för^bankinspeklionen är ^atl följa utvecklingen av och främja allmän kännedom ompris- och konkurrensförhållanden inom dess verksamhetsområde och alt ^föiakartellregister. Inspektionen har också tillsynsuppgifter med anledning av denår antagna ^konsumenlkreditlagen. har pågrundval av förslag i ^prop. 1978/79: 170 ^beslulal en lag om finansbolag medbestämmelser om bl. ^offenllig tillsyn översådana bolag med bankinspektionen som tillsynsmyndighet. Lagen, som träder ikraft , omfattar företag som ägnar sig ål ^facloring, leasingoch viss annan finansieringsverksamhet. har i ärendet uppskjutitbehandlingen av frågan om hur viss ^konsumenlrällslig ^lagsliftning skall^lillämpas på finansbolagen. I ^enlighel med vad som ^ulla-^lades av^näringsulskollel (NU 1979/80: 23) får del ankomma på regeringen all undervåren 1980 för lägga fram ^kompletlerande ^beslutsun-^deriag i dessafrågor. 1 betänkandet har utskottet vidare pekat på ^möjlighe- 1979/80:100 ^BUaga10 len alt lämna denna komplettering i den aviserade^proposilionen om finansbolagens behandling i ^kreditpolitiskl hänseende. Bankinspektionen ledsav en ^slyrelse. Chef för myndigheten aren generaldirektör, som också ärstyrelsens ordförande. Inom inspektionen finns tre avdelningar - en allmänavdelning, en kreditavdelning och en redovisningsavdelning - samt en byrå föradministrativa ärenden. fanns 63 ^anslällda. ^Bankinspeklionens ^verksamhel finansieras genomobligatoriska bidrag från dem som slår under tillsyn av inspektionen.Tillsynsbidragen tas ^inle upp på ^staisbudgelens ^inkomsisida ulan förs ^lill^ell ^reservalionsanslag som uppbördsmedel. För inspektionens ^verksamhel skallregeringen ^faslställa en stal för varje ^budgelår. Beräknadändring 1980/81 Handläggande personal Övrig personal Bankinspektionen harför /79 ^redovisal en resultatanalys. Av denna framgår allnågon genomgripande förändring av inspektionens målsättning ^inle ^ägl rumunder de ^senasle åren men all konsumentfrågor har blivit ^ell ^alll ^slörre inslag i ^verksamhelen och all nya^inslilulionsgrup-^per har ^lillkommil. Inspektionen framhåller all^arbelssituationen under ^budgelåret ^varil pressad. Ökningen avarbetsuppgifterna är en följd av ändrad lagstiftning eller av uttalanden frånstatsmakternas sida. Pris- och ^löneomräkning . I ^enlighel med givna direktiv harinspektionen lagt fram ^ell huvudförslag som innebär en ^framräkning av^siaten för ^budgetårel 1979/80, ^reduceiad (all. Vidarehar inspektionen ^presenieral ^elt alternativ utan sådan reduktion (all. I båda ^allemativen har inspektionen^räknal in en förstärkning med tre kvalificerade ^befallningshavare för allbemästra de nytillkommande uppgifterna med tillsynen över finansbolagen.^Molsvarande uppräkning har gjorts av anslagsposterna ^reseer^säiiningar och^expenser. ^Prop.1979/80:100 ^BUaga 10 39 Inspektionen har yrkat ^atldel oreducerade budgetförslaget (alt. B) ^god-^känns. Till stöd för yrkandethar inspektionen framfört att den genom intern rationalisering och^ompriorilering har ^kunnal bemästra genom lagstiftning och ^ulvecklingen inom^tillsynsområdel nytillkomna eller ökade ^väsenlliga arbetsuppgifter inom enpersonalram, ^f^ ^n. 58 årsarbetskrafter, som i ^sloi"t sett ^variloförändrad . Möjligheterna alt göra ^yllerligare besparing ärenligt inspektionen i stort ^setl uttömda. En nedskärning skulleinnebära allvarlig risk för ^atl ^ambilionsnivån skulle behöva sänkas i ^siridmed ^statsmaklemas intentioner. Sänkningen skulle i första hand gå ^ul överkonsumentskyddet. Jag har ^inle funnittillräckliga skäl föreligga för en generell neddragning av inspektionensresurser i ^enlighel med ^besparingsalternalivet. Min bedömning bör ses motbakgrund av de ökade uppgifter inspektionen får genom all finansbolagen kommerall föras in under inspektionens tillsyn. Medbeaktande av bl. a. angivna förhållanden har jag i fråga om inspektionens kravpå ^personalförslärkning inget ^atl erinra mot ^atl ^yllerligare en ^Ijänsl somhandläggare inrättas. Regeringen har aviserat en proposition omfinansbolagens behandling i ^kreditpolitiskl hänseende. Som jag tidigare nämnthar pekat på ^möjlighelen alt i del sammanhanget la upp frågan omviss ^konsumenlrällslig lagstiftnings tillämpning på finansbolagen. a. av resultatet av deöverväganden som får göras i denna fråga kommer regeringen senare ^atl taställning ^lill om bankinspektionen kan behöva ytterligare resurser. Med hänvisning ^lillsammanställningen beräknar jag inspektionens utgifter ^lill . I ^likhei med vad som har ^skell föregående år bör^utgiftsanslagei i ^slalsbudgeten föras upp med ^ell ^formelll belopp om 1 000kr. Jag ^hemsläller ^atl regeringen föreslår ^atl till Bankinspektionen för^budgetårel 1980/81 anvisa ^elt ^reserva^lionsanslag av . 1978/79 Utgift' 6 974 913 1979/80 Anslag 500000 1980/81 Förslag 500000 ^'^ Avser anslaget ^Avsällning ^lill^försäkringsinspeklionens fond. har som ^cenlralförvaltningsmyndighet att utöva tillsynöver försäkringsväsendet. Försäkringsväsendet och inspektionens uppgifterbefinner sig i ^ell skede 1979/80:100 Bilaga 10 av ^slark utveckling och förändring.Resultaten av pågående ^ulrednings-^och lagstiftningsarbete kommer härvid altfå ^belydelse. ^(E 1977: 05) avser att under år1980 avlämna ^silt belänkande om en anpassning av försäkringsrörelselagen tillden nya ^akliebolagslagen. ^Försäkringsverksamheiskommilién ^(E 1979:01) seröver lagstiftningen vad gäller bl. a. de grundläggande villkoren för^försäkringsverksamhel ^saml ^försäkringsinspeklionens organisation ochtillsynsverksamhet. Utredningen har lämnat en promemoria med förslagom inrättande av en ^lekmannastyrelse vid inspektionen. har ^höslen1979 ^anlagil ^prop. 1979/80: 9 med förslag ^lill en ^konsumenlförsäkringslag,som träder i kraft den . Den nya lagen, som syftar ^lill allstärka ^konsu-^meniskyddel på försäkringsområdet, förutsätter all ^inspeklionensgranskning av all försäkringsvillkoren är skäliga intensifieras. Chef för^försäkringsinspeklionen är en generaldirektör. Inom inspektionen finns trebyråer, nämligen en för försäkringsjuridiska och administrativa ärenden, enför livförsäkringsärenden och en för skadeförsäkringsärenden. I januari 1979fanns 46 anställda. ^Försäkringsinspeklionensverksamhet finansieras genom obligatoriska bidrag från försäkringsbolag ochunderstödsföreningar samt bidrag från staten. På samma ^säll som gäller för^bankinspeklionen las ^lillsynsbidragen upp som uppbördsmedel under ^ell^reservalionsanslag ulan alt redovisas på statsbudgetens inkomstsida. Förinspektionens ^verksamhel skall regeringen ^faslställa en stal för varje^budgelår. Beräknad ändring 1980/81 Handläggande personal Övrig personal + 1 1/2 + 1 1/2 ^även utrikes resor Lokalkostnader ^Expenser 5812000 18000 55 000 + 571000 ^+^ ^ ^ ^ 1300 ^+^ ^ ^ ^ 3 900 ^+^ 50000 ^+^ 29800 + 502 000 ^+^ ^ ^ ^ 1300 ^+^ 46600 ^+^ ^ ^ 18 100 - 70000 + 498000 ^+^ ^ ^ ^ ^ ^ 500 ^+^ ^ ^ ^ ^ ^ 500 ^Prop.1979/80:100 ^BUaga 10 41 För ^budgeiårei1978/79 har ^försäkringsinspeklionen ^redovisal en resultatanalys. Av dennaframgår att ^verksamhelen har ^bedriviis enligt planerna, dock har ingensystema^tisk skaderegleringsgranskning ^kunnal genomföras på grund avrekryteringssvårigheter. 1 fråga om de ^inlern-^administraliva ^funklionernahar ^verksamhelen på grund av bristande resurser ^inle genomgående ^varil inivå med nu gällande fordringar. En ^adminislraiiv expert har ^rekryleralstill en nyinrättad befallning ^vilkel förväntas höja del ^intemadminislraliva^arbelet ^mol en högre ^slandard. Pris- och ^löneomräkning . Inspektionen har i sinanslagsframställning lagt fram två ^allernaliva beräkningar för sina ^lolalautgifter för /81. A, ^huvud^allernalivel, bygger på en^framräkning av stålen för /80. På del ^framräknade beloppethar därefter gjorts en reduktion med två ^pro^cenl. ^Enligi ^detla alternativuppgår ^utgiftema ^lill . ^Enligi den andra beräkningen, all. B,beräknas utgifterna till . Till följd av enfortgående avveckling av unders^tödsföreningar kommer den ^toiala^arbelsvolymen på ^underslödsföreningsavdelningen troligen all minska ^eflerhand. Därvid frigjorda resurser kommer dock alt behöva tas i anspråk förinsatser på andra områden, där verksamheten till följd av pågående utrednings-och lagstiftningsarbete kan förväntas framgent behöva utvidgas i ^inleobetydlig omfattning. Inspektionen har hemställt ^atl en ny ^tjänsl somavdelningsdirektör ^inrätlas på den försäkringsjuridiska och administrativabyrån och all - i samband med att den tillförordnade chefen för nämnda byråfrån och med delpensioneras med halv ^Ijänslgöring - ^ell^göromålsförordnande på halvlid inrättas på nämnda byrå med placering på^chefslöneplanel. Inspektionen harhemställt alt en ^uigiftsslat för ^verksamhelen ^godkänns i ^enlighel med alt.B. En begränsning av utgifterna till vad som anges i all. A skulle ^enligiinspektionen lägga hinder i vägen förde begärda personella förstärkningarna ochför ^inspeklionens möjligheter all anställa viss tillfällig personal. ^Dessulomskulle utgiftsposterna reseersättningar och ^expenser behöva reduceras med^drygl . a. skulle försämra ^in^speklionens möjligheterall inspektera lokala försäkringsbolag och understödsföreningar som är belägna^ulanför . I särskild skrivelsetill regeringen har försäkringsinspektionen begärt höjning av avgiftsuttagenför understödsföreningarna enligt kungörelsen (1959:482) om bidrag frän^försäkringsanslalter och understödsföreningar ^lill kostnaden för^försäkringsinspeklionen ^(senasl ändrad 1977:1116). Med anledning av den nya,särskilda lagstiftningen om ^konsumenlför-^säkringar åligger det inspektionenall starta en intensifierad granskning av ^Prop.1979/80:100 ^BUaga 10 42 de försäkringsvillkor som används vid ^s. k.konsumentförsäkringar, exempelvis hemförsäkring, villaförsäkring ochbilförsäkring. Även i andra hänseenden ställs ökade krav på inspektionen allgöra insatser för alt stärka ^skyddel för försäkringstagarna. ^Detla gäller t.ex. i fråga om granskningen av ^försäkringsanslallemas ^säll alt hanteraskaderegleringsärenden. Mot denna bakgrund anser jag ^atl en generellneddragning av inspektionens resurser enligt ^besparingsallernalivel bör skeendast med en ^procenl, dvs. Del får ankomma på inspektionen all tillregeringen lämna förslag om hur besparingen bör läckas. Vidare har jag ingenerinran mot att en ny ^ijänsl som handläggare inrättas vid denförsäkringsjuridiska och administrativa byrån. Regeringen har senare all taställning ^lill frågan om ökade ^ullag av ^tillsynsavgifler. Med hänvisning ^lillsammanställningen beräknar jag inspektionens ^ul^gifter ^lill . För ^näsla ^budgelår börstatsbidraget för att läcka ^kosinaderna för tillsynen av^understödsföreningama utgå med oförändrat belopp, dvs. 500000 kr.^Ulgiflsanslaget i statsbudgeten bör föras upp med ^della belopp. Jag ^hemsläller all regeringen föreslår alt till /81 anvisa ett ^reservalionsanslag av . Statens krigsförsäkringsnä^mnd ^m. 1978/79 ^Ulgift 1979/80 Anslag 1980/81 Förslag Från anslaget bestridsutgifter för ^slalens krigsförsäkringsnämnd och statens ^krigsskadenämnd. Statens krigsförsäkringsnämndberäknar ^medelsbehovei för verksamheten under nästa budgetår ^lill 42000 kr.Enligt ^slalens ^krigsskadenämnd uppgår ^medelsbehovei för ^krigsskadenämndensverksamhet till . ^Efler samråd med cheferna för försvars- och^handelsdeparlemenlen har jag ^beräknai medelsbehovet för ^budgetårel 1980/81för ^slalens krigsförsäkringsnämnd ^lill . och för ^slalens^krigsskadenämnd ^lill . Anslaget bör alltså föras upp med 60000 kr.Jag hemställer alt regeringen föreslår alt till Statens krigsförsäkringsnämnd^m.m. ^förbudgeiårei 1980/81 anvisa ^etl förslagsanslag av . ^Prop.1979/80:100 ^BUaga 10 43 C 1.Lönsparande ^m. 1978/79 Utgift' 81063 2.^53 1979/80 Anslag 111000000 1980/81 Förslag 108.500000 ^'^ Avser anslagen ^Vinslutlottning i lönsparandet^m.m. samt Information om nytt lönsparsystem. Från anslaget bestrids^ulgifter för olika former av lönsparande. Nya lönsparandel, numera benämntsparande på ^vinstsparkonlo, drar utgifter för ^vinstullollning och viss del av^sparpremien ^bekosias också av statsmedel. ^beslöl om enny form av lönsparande, ^s.k. skallesparande ^(prop. 1977/78:165, ^FiU 37,^rskr 346, SFS 1978: 423-429). För såväl sparande på ^vinsisparkonto somskattesparande bestrids från anslaget ^ulgifter för informationskampanjer. ^Riksgäldskonlorelhandhar administrationen av de olika formerna för lönsparande.^Riksgäldskonlorets ^administralionskoslnader ^beslrids från särskilt anslagunder ^huvudlileln och dess verk ^m. ^Kampanj-^verksamhelenåligger den ^s. ^lönsparkommitlén, som är underställd riksgäldsfullmäktige. Fullmäktige i^riksgäldskonlorel förordar i ^enlighel med framställning av ^lönsparkommitlénalt ^informalionen till de trelönsparformerna ^lolall bedrivs i ungefär samma omfattning som underinnevarande ^budgelår men med speciella ^insalser på sparandel på^skattefondkonlo. Fullmäktige föreslår att 3,5 milj. kr. anvisas för deltaändamål. Vid beräkningen av anslaget för informationskampanjer har förutsattsall ^sparinslilulen som ^hillills själva bekostar en ^väsenllig del av^sparinformalionen. ^Informalionen föreslås ges i huvudsak enligt ^hillillstillämpade linjer och med anlitande av annonsering ^saml genom broschyrer,film, TV och affischer. Inom vinstsparandelskall anordnas en årlig ^vinslutlottning. ^Ullolt-^ningen som ^bekosias avstaten skall äga rum ^närmasl efter spararet. ^Vinslsummanskall uppgå till av saidoökningen inkl. ränta och ^sparpremierunder spararet på samtliga konton. beräknas nämndaberäkningsunderlag ^lill ca 2,25miljarder kr. Medelsbehovet för vinster i ^utlotlningen september 1980beräknas mot denna bakgrund ^lill 90 milj. kr. Under /81kommer vidare all utbetalas en ^sparpremie på fem ^procenl av den del avsparandet som fortfarande slår kvar på ^konlol vid utgången av^ellvarl av åren 1977- 1980. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 10 44 staten och bankerna med hälften vardera. Statenskostnader för ^sparpre-^miering beräknas till 15 milj. kr. Fullmäktige förordar sålunda alt till Lönsparande ^m.m. anvisas ^ellförslagsanslag av . för /81. Jag har ingen erinran mot fullmäktiges beräkningar av^medelsbehovei för ^vinslutlottning och ^sparpremiering för sparandel på^vinstsparkonlo. Jag delar fullmäktiges uppfattning om ^atl speciella ^insalserbör göras för all öka ^informalionen om ^skattefondkonlo. Del sammanlagda^anslagsbehovel uppgår således ^lill 108,5 milj. kr. Jag hemställer auregeringen föreslår ^atl ^lill ^Lönspurande ^m.m. för^budgeiårei 1980/81 anvisa ^elt förslagsanslag av . 1979/80:100 ^BUaga 10 7 A.Ekonomidepartementet ^m.m. 8 Ekonomiska attachéer 8 ^Kommitlér^m. Centrala myndigheter ^m.m. 9 : 10 ^Slalisiik,^regisler och prognoser 29 Uppdragsverksamhet .30 Folk-och ^bosladsräkning1980 31 Folk-och ^bosladsräkning 1980:Uppdragsverksamhet 32 ^Konjunkturinstituiei 34Myntverket: 42^Slalens krigsförsäkringsnämnd ^m.m. 43 Lönsparande ^m. Totaltför ekonomidepa^r^tementet 397 735 000 Bilaga 11 tillbudgetpropositionen 1980 ^Prop. ^Budgeldepartemenlets^verksamhel avser ^främsl beredning av frågor om skatteväsendet och samordningav alla frågor som rör statens budget. Vidare omfattar verksamheten frågor om^skatleuijämningsbidrag ^m.fl. generella ^slalliga bidrag ^lill den kommunala^seklorn och andra kommunalekonomiska frågor. Till departementetsverksamhetsområde hör också frågor om rationalisering och revision inomstatsförvaltningen ^vilkel innefattar de med rationaliseringen nära^sammmanhängande frågorna om användningen av ADB i ^slatens verksamhet. Vidare^omfallar ^verksamhelen frågor om arbets- och anställningsvillkor i offentligaans^tällningar samt ^personaladministraliva och personalpolitiska frågor förstatligt ^anslällda. Slutligen hör också frågor om ^lokalförsöijning förstatliga ^myndigheler och om samhällsinformation till ^budgeldepartemenletsverksamhetsområde. De förslag ^lill^ulgifter inom ^budgeldepartementets verksamhetsområde som läggs fram /81 omfattar ca 13754 milj. kr. Delta innebär en ökning med ca2 342 milj. kr. i förhållande till motsvarande ^utgifler under innevarandebudgetår. Ökningen sammanhänger främst med ökade utgifter för^skalteutjämningsbidrag och i övrigt till ^slor del med ^etl schablonmässigt^beräknai medelsbehov för all läcka merkostnader för löner och pensioner ^m.^m. som följd av löneavtal. För nästa budgetårutgör bidragen ^lill den kommunala ^seklorn liksom ^lidigare den störstautgiftsposten. ^Utgiftema för dessa bidrag ökar med ca 1871 milj. kr. tillsammanlagt ca 10257 milj. kr. Anslaget till ^skalteutjäm^ningsbidrag harberäknats öka med 2031 milj. kr. Denna ^slora ökning hänger samman medreformeringen av ^skalteutjämningsreglema. Regeringen kommer senare altföreslå ^atl det andra stegel i skatteutjämningsreformen fördelasöver så alt hälften genomförs och återstående del år 1982.Hänsyn härtill har tagits vid anslagsberäkningen. Dessa frågor har närmarekommenterats i bilagan 2 till budgetpropositionen (budgetförslaget). Enproposition om de kommunalekonomiska frågorna kommer att läggas fram senareunder innevarande . ^Ulgifterna förallmänna bidrag till kommunsektornnästa budgetår påverkas vidare av kompensationen för minskat kommunalt^skalleunderiag I Riksdagen1979180. 1979/80:100 Bilagall 2 som följd av ändrade avdragsregler vid^inkomsibeskallningen fr. o. ^m. Delta beräknas medföraökade utgifter med ca 486 milj. kr. ^Skattebortfallsbidragel uppgår underinnevarande budgetär ^lill ca 340 milj. kr. ^Detla bidrag, som trappas avsuccessivt i takt med alt det förlorade skatteunderlaget ^lill följd av 1970års skaltereform återvinns, minskar med 156 milj. kr. till nästa budgetår.Vidare ges enligt beslut om den kommunala ekonomin ^eltsärskilt bidrag övergångsvis till de landstingskommuner och^landstingsfria kommuner som inte får något ^skalteutjämningsbidrag. Slutligenbortfaller ur statsbudgeten ett särskilt statsbidrag ^lill kommuner och^landslingskommuner som utbetalades ^underår 1979. ^Riksskatieverkel fårresurser för ^atl fullfölja dels den vid beslutadeomläggningen av ^skalteadminislralionen och laxeringen i första instans, delsgenomförandet av ^elt nytt ^ADB-syslem för folkbokföring och beskattning.Verket får vidare ökade resurser för att handlägga ^mellankommunalataxeringsbesvär och därvid i ökad omfattning bedriva offensivskattekontrollverksamhet. Medel föreslås också blianvisade för vissa kostnader allmänna fastighetstaxering. Rationaliseringoch revision inom statsförvaltningen, ^m. Del centrala ^ansvareiför rationalisering och revision inom statsförvaltningen ligger påstatskontoret resp. ^riksrevisionsverkei. För ^verksamhelen inom ^försvareigäller dock särskilda bestämmelser. Organisationen för de centralamyndighetsuppgifterna avseende ra^tionalisering och ADB har ^uireitsav en särskild ^uiredare (B 1979: 01). I ^elt belänkande ^(SOU 1979: 72)föreslår denne bl. a. alt statskontoret ^f^är en delvis ny inriktning och en ny ^organisalion. och anslaget till statskontoret förs därför i^budgeiförslagei upp med ^ell preliminärt beräknat belopp i ^avvakian på ensärskild ^proposiiion i ämnet senare under riksmöte^t^ 1979/80. I en ^proposiiion tillvårriksdagen 1979 ^(prop. 1978/79: 121, ^FiU 1978/ 79: 34, ^rskr 1978/79: 339)om användningen av automatisk databehandling (ADB) i statsförvaltningenredovisades bl. a. de ^rikllinjer som bör gälla för hur systemutvecklingsarbeteoch ^dalordrifi skall organiseras och hur beslutsgången för ^ADB-invesleringarskall utformas. Inom ^budgeideparte^meniel har därefter ^ularbelals särskildaanvisningar för behandling av ADB i ^myndighelernas ^anslagsframslällningar.Vidare pågår arbete med en handläggnings- och beslutsordning för^ADB-invesleringar. Den slutliga utformningen härav ^måsle dock samordnas medbehandlingen av nämnda utredning av statskontorets ^uppgifler och^organisalion. Flera ^uiredningsuppdrag har givits i ^enlighel med vadsom ^föruiskickais 1979/80:100 Bilagall 3