prop · G303176 · 1979-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1979/80:176 om ändring i (spioneri m. Regeringen föreslår atl antaga det förslag somhar tagils upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll denna dag. I propositionen föreslås ändringar i brottsbalkensbestämmelse om spioneri. Genom ändringarna utvidgas spioneribeslämmelsenstillämpningsområde till alt omfalta totalförsvaret i dess helhet. Vidareklargörs att bestämmelsen under vissa förhållanden är lillämplig även på s. k.politiskt spionage, liksom pä industrispionage och annat ekonomiskt spionage.Vissa följdändringar föreslås i bestämmelserna om obehörig befattning ochvårdslöshet med hemlig uppgift i syfte att behålla det nuvarande tillämpningsområdetför dessa bestämmelser. innehöll t.o.m. utgången av en beslämmelseom straff för den som av främmande makt eller någon som handlar i dess intressemottar ekonomiskt understöd för all i driva politisk propaganda.Bestämmelsen upphävdes genom elt beslut av . I proposilionenföreslås att en bestämmelse mot tagande av utländskt understöd införs på nytt.Den föreslagna bestämmelsen har ett mera begränsat lillämpningsområde än densom gällde tidigare. Sålunda föreslås att straff skall inträda endast närunderstödet bevisligen har kommit från en främmande makt eller från utlandetav någon som handlar för att gå en främmande makt tillhanda. Vidare riktar sigden föreslagna bestämmelsen endast mol propaganda som rör grunderna för riketsstatsskick eller något förhällande av betydelse för rikets säkerhet. Ålal förtagande av utländskt understöd förutsälter enligt förslaget regeringensförordnande. Prop.1979/80: 176 Härigenomföreskrivs i fråga om dels att 19 kap. 5, 7, 9 och 16 §§ skall hanedan angivna lydelse, dels all i balken skall införas en ny paragraf, 19 kap.13 §, av nedan angivna lydelse. Den som,för att gå främmande makt tillhanda, obehörigen anskaffar, befordrar, lämnareller eljest röjer uppgift rörande försvarsverk, vapen, förråd, import, exporteller förhållande i övrigt, vars uppenbarande för främmande makt kan medföramen för rikets Jörsvar eller för Jölkjörsörjningen vid krig eller av krigföranledda utomordentliga förhållanden eller eljest för rikels säkerhel, dömes,vare sig uppgiflen är riktig eller ej, för spioneri lill fängelse i högst sexår. Detsamma skall gälla, om nägon i syfte som sagts obehörigen framställereller lager befattning med skrift, teckning eller annat föremål som innefatlarsådan uppgifl. Den som.för alt gå en främmande makt tillhanda, obehörigen anskaffar, befordrar,lämnar eller eljest röjer en uppgifl rörande försvarsverk, vapen, förråd,import, export, tillverkningssätt, underhandlingar, beslut eller någol förhållandei övrigt vars uppenbarande för en främmande makt kan medföra men förtotalförsvaret eller eljesi för rikels säkerhet döms, vare sig uppgiften ärriktig eller ej, för spioneri lill fängelse i högst sex är. Delsamma skallgälla, om någon i syfle som sagls obehörigen framställer eller tarbefattning med skrift, leckning eller annal föremål som innefattar en sådanuppgift. Förövas.beträffande uppgifl som rör förhålliinde av hemlig natur, gärning som i 5 S sägsulan syfte utt gå främmande makt tillhanda . dömes för obehörig befattning medhemlig uppgift till böter eller fängelse i högst . utan syfte ull gå en främmande makt tillhanda, obehörigen anskaffar,befordrar, lämnar eller eljest röjer en uppgifl rörande någol förhållande avhemlig natur vars uppenbarande för främmande makt kan medföra men för riketsförsvar eller för folkförsörjningen vid krig eller av krig föranledda ulomordentllguförhållanden eller eljest för rikets säkerhet, döms. vare sig uppgiften ärriktig ellerej. för obehörig befattning med hemlig uppgift till böler ellerfängelse I högsl . Senaste lydelse I976:.S09. Senaste lydelse 1976:509. 1979/80: 176 Den som avgrov oaklsanihet befordrar, lämnar eller eljest röjer uppgift, som avses i 5 Hoch som rör förhållande av hemlig natur dömes för vårdslöshet med hemliguppgift lill böter eller fängelse eller, om rikel var ikrig, lill böter eller fängelse i högst . Den som avgrov oaktsamhet befordrar, lämnar eller eljest röjer en sådan uppgift somavses i 7 . Den som av en främmande makt eller från utlandet av någonsom handlar för att gå en främmande makt lillhanda tar emot pengar eller annanegendom jör att genom utgivande eller spridande av skrifter eller på annat sättpåverka den allmännu meningen i en fråga som gäller någon av grunderna förrikels statsskick eller i någon unge-lägenliet som hur betydelse för rikets säkerheloch som del ankommer på eller regeringen all beslutu om. döms för tagandeav utländskt understöd till fängelse i högsl . Olovlig underrättelseverksamhet eller olovlig värvning eller försök, förberedelse eller slämpling till olovlig underrättelseverksamhet må ej ulan regeringens förordnande åtalas av åklagare. Olovlig underrättelseverksamhet, tagande av utländsktunderstöd eller olovlig värvning eller försök, förberedelse eller slämplingtill olovlig underrättelseverksamhet får inle utan regeringens förordnandeåtalas av åklagare. Gärning som avses i 3 eller 4 kap. och innebär sådankränkning av främmande makt som i 11 § sägs, så ock försök, förberedelse eller slämplingtill gärning som sagts eller underlåtenhet att avslöja sådan gärning må ejheller åtalas av åklagare utan förordnande av regeringen eller den regeringenbemyndigat därtill. Denna lag iräder i krafl den . ' Senaste lydelse 1976: 509. " Förutvarande 13 § upphävd genom 1976: 509. -' Senaste lydelse 1974:565. Prop.1979/80: 176 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden . , , , Söder, Krönmark,, , , , , , . Adelsohn, ,Pelri Lagrådsremiss um ändring i På grundval av betänkandet (Ds Ju 1975: 16) SpioneribroUelm. m. lades /fram förslag till ändringar ibrottsbalkens bestämmelser om spioneri och vissa andra brott mol riketssäkerhet samt samhällsfarlig ryktesspridning och beljugande av myndighel (prop.1975/ 76: 174). Förslaget innebar i huvudsak att straffansvaret vid spioneri begränsadestill fall där gärningsmannen har direkl uppsåt atl gå främmande makt till händasamt att bestämmelserna om samhällsfarlig ryktesspridning, beljugande av myndigheloch lagande av utländskt understöd upphävdes. Enligt förslaget upphävdes vidareför fredslid straffansvaret för ryktesspridning till fara för rikels säkerhel. Del i proposiiion framlagda förslaget till ändradlagstiftning bifölls i dessa delar av (Ju 1975/76:46. rskr 1975/76:393). gav regeringen till känna att ytterligare utredningborde ske i vissa hänseenden. Denna utredning borde ta sikte på straflskyddetmot spionageformer med politisk eller ekonomisk (inkl. industriell)inriktning. Vidare borde på nytt övervägas om hänsynen till rikets säkerhel moiiverarkriminalisering av spridande av falska rykten. Med anledning av beslut tillkallades enkommitté' för alt företa den utredning som hade begärt. Med hänsyn bl.a.till atl meningsskiljakligheler hade rått vid riksdagsbehandlingen i fråga om slo- ' Justitieiädet (ordförande),riksdagsledamöterna . och saml chelredaklören Per . 1979/80: 176 p;uidel av bestämmelsen om lagande ;iv lUländskl imdcrslöderhöll kommillén också i uppihiig atl överväga behovel iiv lagstiftning mot propiigan-dasom finansieras fiän ullandel och som kan medföra lära för den liiameningsbildningen i landet. som antog namnet spionhroUsutredningen, avlämnadei sill belänkande (Ds Ju 1979: 6) Översyn ;iv spioneribrollet m. m.Betänkandet innehåller förslag till ändringar i tryckfrihetsförordningen saml i19 och 22 kap. (BrB). Kommitténs saminanfattning av sill förslagbör fogas till protokollet i delta ärende som bilaga I. I samma bilapa bör ävenintas de reservalioner mot förslaget som har avgetts i olika fn°igor.Kommitténs lagförslag bör fogas lill prolokollet som hilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En inom juslitiedepartementelupp-riillad sammanslällning över remissytlrandena bör fogas till protokolletsom bilaga 3. 2.1 Spioneri m. m. Fram skyddade spionerilagstifiningen främstuppgifter som gällde det militära försvarei. Nämnda år vidtogs emellertidändringar i lagstiftningen sä till vida att det straffbelagda områdetutvidgades atl omfatta inle bara verksamhet som kunde skada rikels försvar utanocksä verksamhet som kunde skada rikets folkförsörjning (prop. 1939: 3. 2 Särsk.U 1939: 9. rskr 1939: 20). Ytterligare ändringar med avseende på spioneribrottetsobjektiva rekvisit gjordes genom lagstiftning (prop. 1948:80 och 144. ILU1948:39. rskr 1948:379). Därvid hänfördes till det straftbelagda områdel ocksåsådan verksamhel som kan medföra annat men för rikets säkerhel än skada förförsvaret och lolkförsörjningen. Gällande beslämmelser i 19 kap. 5 och 6 SS BrB om spioneriresp, grovt spioneri återgår, såvitt gäller den objektiva brottsbestämningen. ialll väsentligt på den utformning som brotlsbeskrivningen erhöll genom 1948års lagsliftning. För spioneri eller grovt spioneri döms enligt BrB den som gårfrämmande makt till hända genom all obehörigen anskaffa, befordra, lämna ellereljesi röja uppgift vars uppenbarande för främmande makt kan medföra men förrikels försvar eller för folkförsörjningen i krig eller av krig föranleddautomordentliga förhållanden eller annars för rikets säkerhet. Som exempel påuppgifter vilka kan vara skyddade genom de ifrågavarande straffbestämmelsernaanges i 19 kap. 5S uppgift rörande försvarsverk, vapen, förråd, import ochexport. 1 fråga om del subjektiva rekvisitet erhöll spioneribesiämmelsernasin nuvarande lydelse genom den i inledningen nämnda lagändringen . Föratt ansvar för spioneri eller grovt spioneri skall Inträda krävs numera Prop.1979/80: 176 6 att gärningsmannen har handlat med avsikl ;at gå främmandetn;ikl till hiuidii. s. k. direkt uppsåt. Utformningen av spioneribeslammelsen med den direkla hänvisningenlill rikets försvai' och lill folklörsörjniiigen i krig samt med de i paragrafeniingivna exemplen på skydd;idc iippgillei' kan leda Kinkarna liänisi tillspionage som riklar sig mol del militära eller ekonomiska försvarei. Bestämmelsenslillämpningsområde är dock inte bcgräns;ii till spit)nagc med såd;in inrikining.Del avgör;mde för om en verksamhet skall vara straffbar som spioneri ärnämligen i vad män den kan medföra men för rikels säkerhet, inte dess inriktningmol en viss seklor av samhället. Som exempel på uppgifter vars uppenbarande förfrätnmandc makt kan medföra men för rikets säkerhel hai- sålunda under för;irhelenanämnts uppgifter orn beslut av regeringen eller om underhandlingar medfrämmande makt genom vilka vårt lands utrikespolitiska läge väsentligt försämrasulan all de likväl angår rikets försvar (SOU 1944: 69 s. 128 If). Som framgår av vad jag anförde inledningsvis har spionbrotlsutredningeni enlighet med begäran hall lill uppdr;ig ;ill särskilt belysafrågan om straffansvaret for spionagelormer med politisk eller ekonomiskinriktning. Vid riksdagsbeh;indlingen hänvisades i denna del tillrikspolisstyrelsens remissyttrande belänkande. I yttrandethävdade rikspolisslyrelsen att den underrättelseverksamhet som bedrivs av olikamakter har ändrat inriktning och att intresset har tlyltatstill andra områden än del militära. Den politiska seklorn i svenskl samhällslivär sålunda enligt styrelsens erfarenhei föremål för livlig uppmärksamhet ochåterkommande närmanden från främmande underrättelsetjänsters sida. Vidare harstyrelsen sig kunna konsialer;i elt ökal inlresse från främmandeunderrättelsetjänst för hemlig information om förhållanden som rör också annan induslriän den rena försvarsindustrin. efterlyste med hänvisning lilldel anförda klarlägg;tnde beslämmelser eller ullalanden om spioneri motpolitiska och ekonomiska förhållanden av betydelse för rikets säkerhel. Ulredningen har i enlighet härmed närmare analyseratfrågan vad begreppel men för rikets säkerhet kan anses innefutta. Vad som kaninnebära men för försvaret och för folkförsörjningen i krig lorde därvid enligtutredningen normalt inle vålla svårigheter att bestämma. Främsl är det naturligtvisuppgifter av rent mililär natur som skyddas enligt bestämmelsen, uppgifter om mililäraförbands organisation, utrustning, prestanda, krigsuppgifter och liknande,vidare förekomsten av fasla försvarsanläggningar och deras utformning. Även dencivila sidan av krigsplanläggningen är emellerlid skyddad av hänsyn lillfolkförsörjningen. Således torde omfattningen och förläggningen av våraberedskapslager av bl.a. drivmedel och livsmedel vara skyddade liksom de avtalmellan staten och enskilda förelag om leveranser och ulförande av arbeten underkrigslid som iräffas redan i fred. Att det industrispionage omfattas av lagensom har si)m mål Prop.1979/80:176 7 alt röja presianda hos vårl lands krigsmateriel är enligtutredningen också klart. Enligt ulredningensmening fär lagen emellertid även anses skydda sådana svenska induslriellahemligheter och övriga hemliga forskningsrön som kan tänkas fä betydelse vidframställningen av ny svensk krigsmaleriel. Ulredningen påpekar att detta inteinnebär atl den rena grundforskningen skyddas, men så fort dess lillämpning påkrigsmaterielproduk-tion är påtaglig blir ett skydd akluelll. Även i detla fallär det emellertid fråga om men för försvaret och inte rikets säkerhet i övrigt.Röjandet av induslriella hemligheter som inte har betydelse för försvarei lordedäremot i praktiken knappasl kunna komma att omfattas av bestämmelsen. Rentteoretiskt kan det emellertid enligt ulredningen länkas att bevarandet av ensvensk industriell hemlighet skulle kunna ha en sådan ekonomisk betydelse attett röjande av den skulle kunna äventyra rikels oberoende eller bestånd. När det gäller politiskt spionage, som inte har anknylningtill försvaret eller folkförsörjningen i krig, lorde enligt utredningen förfarandelkunna medföra men för rikels säkerhet i särpräglade fall. Det skulle kunnagälla sädana hemliga förhandlingar eller överenskommelser med annat land varsröjande kan medföra atl får svårare atl förhålla sig neutralt i etleventuellt krig ulanför våra gränser. Det är också tänkbart, anser utredningen,att utforskande av svenska förhandlingsdirektiv inför en gränsförhandling meden främmande nation skulle kunna innebära men för rikets säkerhet. Ulredningen pekar avslulningsvis på att man med begreppetmen för rikels säkerhet har avsett att ange atl del röjda måsle vara någolverkligt betydelsefullt. Undanlag kan enligt ulredningen föreligga sä till vidaatt röjandet av ett stort antal uppgifter, som var för sig har liten betydelseeller ingen betydelse alls, kan innebära men för rikels säkerhet genom densamlade bild som uppgiflerna ger. Enligt utredningen bör spioneriparagrafen ulformas så attdel klart framgår att den omfaltar en del kvalificerade former avindustrispionage och politiskt spionage. För atl föra in industrispionage underden uppräkning av skyddade intressen som görs i paragrafen har ulredningen valtullrycket tillverkningssätt. Det politiska spionagets föremål representeras avuttrycken underhandlingar och beslut, som ocksä föreslås ingå i uppräkningen.För att man skall undvika att uppräkningen blir alllför otymplig, föreslär ulredningenalt begreppet förråd utesluts. Enligt min mening har ulredningen ort en värdefull analysav den nuvarande spioneribestämmelsens innebörd, och jag anser mig liksomremissinstanserna kunna utgå frän att utredningens beskrivning av gällanderätt är riktig. Somjag skall redovisa har emellertid flera remissinstanserden uppfatlningen att bestämmelsen f. n. har alllför begränsad räckvidd. Prop.1979/80:176 8 Innan jag går närmare in på utredningens förslag, vill jagemellertid la upp en särskild fråga som enligt min mening har belydelse för denfortsatta framställningen, nämligen spörsmålel om vad som vid spioneribestämmelsenstolkning skall läggas in i begreppel "rikels försvar". Vad som idenna del har anförts i förarbetena till bestämmelsen tar närmasl sikte på renlmililära förhållanden, och även utredningens ullalanden leder tankarna i denriktningen. Delta stämmer i så fall överens med den lerminologi som tillämpadesvid bestämmelsens tillkomst, dä "försvar" ofta i författningstextanvändes synonymt med det väpnade försvarei (jfr SOU 1979:75 s. 70). Med dagenssynsätt ter del sig främmande atl lala om rikets försvar i en sädan snävmening, eftersom den nuvarande planeringen utgår från begreppet totalförsvar,dvs. landets samlade försvarsåtgärder. Totalförsvaret delas in i det militäraförsvaret, civilförsvarel, det ekonomiska försvarei, det psykologiska försvaretoch övrigt totalförsvar (se närmare 1977 ärs försvarspolitiska beslut, prop.1976/77:74, FöU 1976/77: 13, rskr 1976/77:311). I spioneribestämmelsen nämnsvisserligen "folkförsörjningen vid krig eller av krig föranleddautomordentliga förhållanden", nägol som det är en väsenllig uppgifl fördel ekonomiska försvaret att slå vakt om. Just det förhållandel att denna delav del ekonomiska försvarets verksamhet nämns som etl skyddal inlresse vidsidan av rikels försvar ger emellertid stöd för uppfattningen all sistnämndabegrepp tar sikte på endasl det militära försvarei. Begreppet lolalförsvar omfattar etl vidare fäll än detmilitära försvarei och folkförsörjningen vid krig eller av krig föranleddautomordentliga förhållanden. Del finns anledning att i detta hänseende särskiltberöra det ekonomiska försvaret. Dess huvuduppgift är att trygga försörjningenför del svenska samhället, om vi helt eller delvis blir hänvisade till egnaförsörjningsresurser. Bland de olika huvudprogram som ligger till grund för delekonomiska försvarets verksamhet kan nämnas dem som gäller livsmedel, energi,övriga försörjningsviktiga varor (kemiska produkter, metaller m. ), transporlersamt ijänsler (arbetskraft, penningmedel, betalningsförmedling och postal kommunikalionm. Del är viktigt atl observera atl man vid den nuvarandeplaneringen av det ekonomiska försvaret riktar uppmärksamheten inte bara motläget vid en väpnad konfiikt som berör vårt land eller dess omgivning utanockså på andra typerav avspärrningssituationer. Med en avspärrningssituationjämställs vid planeringen en situation där kriser eller konfiikter föranledermedvetna älgärder, selektivt riktade mot med syfle att uppnå politiskafördelar gentemoi oss (ekonomisk krigföring). har emellerlidverksamheten inom del ekonomiska försvaret i ökande omfattning inriktats på atlförstärka vår beredskap även mot s. k. fredskriser (jfr prop 1976/77: 74 bil.I s.51 och bil. 2 s. 158-160). Med fredskris förstås en av främmande staters mililäraeller poliliska agerande framkallad situation som kännetecknas av alt normalfredsstandard inte kan upp- Prop.1979/80:176 9 rätthållas i produktion, sysselsättning, export eller konsumlionpä grund av exempelvis importbortfall av en eller fiera försörj ni ngs v i kl igavaror utan atl del är krig eller krigsfara i landet eller vår nära omvärld. Enfredskris kan orsakas av en lokalt bunden väpnad konfiikt vilken inte som sådanberör men också av vissa länders medvetna agerande (genom att l.ex.begränsa utbudet av varor) för att förbättra sin position antingen i delglobala handelsutbytet eller i någol annat politiskt avseende som inte direklberör oss. Från fredskriser måste emellertid skiljas sådanaknapphetssituationer, konkurrenssituationer eller handelsstrukturomvandlingar somär ständigt återkommande i del internationella handelsutbytet. Planeringen försådana lägen ulgör ingen uppgift vare sig för del ekonomiska försvaret ellerför totalförsvaret i övrigt. Såviit gäller det psykologiska försvaret bör särskiltnämnas beredskap samt planläggningen för press och övriginformationsöverföring saml för folkrörelserna. Till gruppen övrigttotalförsvar hör en rad vikliga grenar såsom exempelvis polisens ochsjukvårdens verksamhet. Del är enligt min mening inte tillfredsställande atlullrycket "rikets försvar" i spioneribestämmelsen anses ha en så snävbetydelse att endast det militära försvaret inbegrips, eftersom del torde ståklart att totalförsvarets övriga grenar är i lika hög grad i behov av skyddmot spioneri och liknande förfaranden. Jag förordar att orden "riketsförsvar" byts ut mot ordet "totalförsvaret". Härigenom blir detöverflödigt och närmasl missvisande alt särskilt nämna den del av detekonomiska försvarets verksamhet som avser folkförsörjningen vid krig eller avkrig föranledda utomordentliga förhållanden. Denna del av brottsbeskrivningenbör därför ulgå. I enlighet härmed kommer spioneribestämmelsen alt ta siktepä röjande av uppgifler vars uppenbarande för främmande makt kan medföra menför totalförsvaret eller eljesi för rikets säkerhet. Jag vill framhålla att,när men för totalförsvaret uppstår, detta i allmänhet innebär atl men uppkommeräven för landels säkerhel men att så inte alltid behöver vara förhållandel. mån del i etl särskilt fall slår klart atl röjandet av en uppgift kanmedföra men för totalförsvaret blir emellertid spioneribestämmelsen tilllämpligutan att det därför behöver bevisas alt men kan uppstå även för rikels säkerhel. Vid tolkningen av begreppet totalförsvar bör självfallelledning kunna hämtas från statsmakternas regelbundet återkommande beslul omtotalförsvarets utveckling och inriktning. Dessa beslut fattas efler ingåendestudier av de hot av olika slag som kan uppkomma mot frihei och oberoende. Den uividgning av spioneribestämmelsens räckvidd som jaghär har föreslagit får konsekvenser även i fråga om tillämpningsområdet för bestämmelseni 19 kap. 7§ om obehörig befattning med hemlig uppgift. Detla brott bestårnämligen i alt någon i fråga om en hemlig uppgift begår en Prop.1979/80:176 10 sådan gärning som avses i spioneriparagrafen ulan syftealt gå främmande makt till hända. Hänvisningen till spioneriparagrafen kommer ifortsäUningen att avse denna paragraf i dess ändrade lydelse. Alt även 19 kap.7 S i enlighet härmed kommer atl bereda etl skydd mot verksamhet till men förtotalförsvaret i allmänhet är enligt min mening befogat. Den av mig förordadeutvidgningen kan emellertid knappasl i praktiken antas påverkatillämpningsområdet för bestämmelsen i 19 kap. 8S om grov obehörig befattningmed hemlig uppgift. De särskilda exempel pä skyddade uppgifler som anges ispioneri-bestämmelsen har inte någon avgörande belydelse för bestämmelsens till-lämpningsområde.Exemplen skall i stället tjäna det i och för sig viktiga ändamålet alt på etlmera lättillgängligt säll klargöra paragrafens innebörd. Detta förutsätter allexemplen är realistiska. Som exempel bör därt'ör väljas sådana förhållanden somhar stort skyddsvärde och som typiskt setl kan vara föremål för främmandeunderrättelsetjänsts intresse. Spionage som kan leda till men för riketstotalförsvar eller för rikets säkerhet i övrigt torde numera inle sällanbedrivas i former som avses med begreppel politiskt spionage ochindustrispionage, dvs. underrättelseverksamheten tar sikte pä att exempelvisröja värderingar och avsikter hos militära och poliliska beslutsfattare ellervissa induslriella hemligheter. Med hänsyn härtill och till vad jag har saglom betydelsen av en realistisk exemplifiering är del lämpligt att kompletterauppräkningen av exempel pä skyddade uppgifter så att det tydligt framgår alt spioneribeslammelsenomfattar kvalificerade former av politiskt spionage och industrispionage. Jag bilräderdärför liksom flertalet remissinstanser utredningens förslag att i bestämmelsenföra in'ordet tillverkningssätt som exempel på objekl för industrispionage saml- med lanke på politiskt spionage - orden underhandlingar och beslut. För atl man skall undvika att spioneribeslammelsen - medde föreslagna tilläggen om tillverkningssätt, underhandlingar och beslut -blir alltför otymplig, har ulredningen som nämnls föreslagit all begreppelförråd skall uteslutas ur uppräkningen av skyddade föremål. Fleraremissinstanser har motsatt sig detla. Jag menar också för egen del all ordelförråd bör kvarslå särskilt med lanke på all det. enligt vad överstyrelsen förekonomiskt försvar påpekat i sitt remissyttrande, av allt alt döma finns eltvisst obehörigt intresse för hemliga uppgifter om en del förråds- och beredskapslagersstoriek och sammansättning.