prop · G303150 · 1979-12-31 00:00:00 — I motsesen fortsatt stark återhämtning av maskininvesteringarna 1980 och i Norgeförefaller de senaste årens svaga investeringsutveckling komma att förbytas ien betydande uppgång. Sammanfattningsvis räknas inte med några förändringar avSveriges marknadsandelar i OECD-området . Den andelsföriust på I %som anges i tabell 3:1 är helt en följd av den svaga utvecklingen under senaredelen av 1979. ' Den totala kostnadsökningen för helalillverkningsinduslrin bedöms i kapilel 8 bli 1980. Det faktum attkostnadsökningen för hela induslrin sålunda antas bli drygt 2 procentenheterhögre än för de delar av industrin som producerar bearbelade varor för exportberor framför alll på de mycket krafiiga koslnadsökningar som förutses inommassaindusirin och peiroleumraffinaderierna. Tabell 3:3 Världsmarknadspriserna (enhetsvärdeindex) förbearbetade varor 19721980 Källor: FN samt beräkningar och bedömningar inomkonjunklurinslitulet. marknadstillväxtpå och en andelsföriust kring så bedöms exporten av bearbetadevaror till komma att öka med 1979-1980, Förexporten till länderna utanför OECD-området väntas ökningen bli betydligtstörre - , Att så bedöms bli fallet kan helt återföras på den emotseddautvecklingen av OPEC-ländernas import. De ökade oljeinkomsterna väntasnämligen medföra att OPEC-ländernas import ånyo ökar mycket kraftigt - istorleksordningen - efter en svag utveckling och en av denpolitiska utvecklingen i delvis betingad kraftig neddragning 1979. Denförhållandevis starka importtillväxten i såväl de icke-oljeproducerandeutvecklingsländerna som statshandelsländerna - antas däremotkomma att följas av en mera dämpad utveckling . Någon andelsförändring idessa ländergrupper tagna tillsammans bedöms inte uppkomma 1980. Möjligen kandet bli svårt att försvara de båda senaste årens mycket kraftiga andelsvinsteri OPEC-området eftersom dessa andelsvinster i stor utsträckning varit en följdav några få, mycket stora exportleveranser. Densvenska exporten av bearbetade varor exkl. fartyg till samtliga länderområdenhar med här gjorda antaganden beräknals öka med drygl 1980, Det förtjänarpåpekas att prognosen bygger på antagandet om en visserligen dämpad men dockförhållandevis hygglig internationell efterfrågetillväxl (och därmed svenskexporttillväxt) , vilket bl. a. fått stöd ikonjunkturinstitutets konjunklurbarometer . Detlaanlagande synes ej helt ligga i linje med den bedömning av den internationellaulvecklingen som redogjorts för i kapitel 2, När det gäller andra halvåret 1980fömtses däremot - liksom i kapitel 2 - en mycket svag utveckling av deninlernationella efterfrågan. Dendämpade utvecklingen av råvaruexporten 1979 var främst en följd avutbudsbegränsningar i fråga om massa och trävaror. Även om rävaruexportensmarknadstillväxt bromsas upp så torde åtminstone för större delen avåret utbudsbegränsningar ånyo komma att utgöra den viktigaste återhållandefaktorn, Rävaruexportens tillväxt har under dessa omständigheter bedömtsinskränka sig till ca 2 1/under 1979-1980. Diagram 3:2 Exportutvecklingen, totalt och för vissavarugrupper 19731980 Milj. kr.,priser. 4000 38000 3M0OO 30000 Verkstadsprodukter, - fartyg 1_J I I i J \_ L J \_ I 19731974 1975 1976 1977 197B 1979 1380 1973197H 1975 1976 1977 1=78 197a 1980 Källor: och . Tabell 3:4 Exportutvecklingen för olika varugrupper19781980 'ärde, milj I. kr. Volym Pris (enhetsvärd -3,8 -11,7 -1,7 -11,1 -41,8 -26,8 -13,1 metoder, alt. I ' Papper och papp, järn och stål, verkstadsprodukter samtövriga industriprodukter utom elektrisk ström. Export exkl. fartyg minus de inot 1 nämnda varugrupperna. ' 1 nationalräkenskaperna deflateras exportvärdet medPaasche enhetsvärdeindex vilket alltså ger Laspeyres' volymindex. 1 tabell 3:4i övrigt återges prisindex Laspeyres och volymindex Paasche.Nationalräkenskapernas uppgifter om den totala exportvolymens förändringarvisar därigenom regelmässigt en mera posiliv volymutveckling. Anm. exportvärden enligtutrikeshandelsstatistiken. Uppgifterna avser prognoser. Liksom i PNB har konjunkturinsliluiet wl en alternativexportkalkyl baserad på en ökning av timlönekostnaderna med i ställetför . Med den lägre ökningen av timlönekoslnaderna har exporttillväxtenvad avser bearbetade varor beräknals bli något högre - drygt 5 1/i ställetför drygl ,' Det faktum atl skillnaden mellan de båda allernali- ' En mer detaljerad redogörelse för hur skillnaden mellanalternativen kalkyltek-niskt beaklas återfmns i den preliminäranationalbudgeten. Prop.1979/80:150 74 ven blir så liten sammanhänger med den svenska exportensrelativt starka följsamhet gentemoi världsmarknadspriserna. För råvarorna tordeföljsamheten vara i det närmaste total. Med beaktande därav och med hänsyntill de nämnda begränsningarna på ulbudssidan så blir prognosen förråvaruexporten densamma i de båda alternativen för kostnadsutvecklingen. Detkan dock förtjäna påpekas att lönsamhetsutvecklingen i exportindustrin blirbättre i det lägre än i det högre kostnadsalternativet, vilket på sikl kanantas verka befrämjande på exportindustrins konkurrenskraft ochexpansionsmöjligheter. Sammanfattningsvis beräknas - i det högre alternativet förkostnadsutvecklingen - den totala exporten växa med drygl 1980 (drygt 51/i nationalräkenskapstermer). I den alternativa exportkalkylen blirökningen något större - ca 4 1/(i nationalräkenskapstermer). totala varuimport ökade med knappt 13 1/ivolym 1978-1979. Enligt nationalräkenskaperna - där ett Paasche enhetsvärdeindexanvänds i deflateringen av importvärdel blev motsvarande ökning drygl ,Räknat exkl, fartyg visade importen en ökning med knappt 13 3/enligt denförra metoden. Importvolymen (exkl, fartyg), som föll successivt frånförsta till försia , började åter att öka , då tillväxten blev (i halvårstakt). Ökningen förstärktesbåde (7,) och (7,) säsongrensat sett.Även Qärde kvartalet registrerades en fortsatt stark ökning (7,). Den totala importvolymlillväxten 1978-1979 bestodhuvudsakligen av en kraftigt ökad införsel av bearbetade varor. Importen avdessa steg med till en volym strax års nivå. Starka ökningarregistrerades inom varugrupperna järn och stål, verkstadsprodukter och övrigaindustriprodukter. Som framgår av tabell 3: 5 ökade importvolymen på de tungagrupperna verkstadsprodukter och övriga industriprodukter med resp. ca13 % 1979. En väsentlig del av denna ökade eflerfrågan på import av bearbetadevaror kan återföras på maskininvesteringar, vilka steg med . Enannan viktig förklaring till importtillväxten 1979 var det positiva omslag somskedde i lagerinvesteringarnas utveckling. 1 synnerhet gällde delta medavseende på industrins insalslager, som har ell myckel högt imporlinnehåll, ochlagren inom parti- och detaljhandeln. Den ökade privata vamkonsumtionen har likaledes bidragittill en ökad import 1979. Efter att ha minskat både 1977 och ökade denprivata vamkonsumtionen 1979 med . En ökning regislerades för inköpenav nya bilar som importen av personbilar ökade med ca 19 1/ivolym (i antal) efter att ha minskat . Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 75 1 samband med den slarka ökningen av importens volym 1979sleg importens andel i BNP från det förhållandevis låga värdet på 24 1/1978till 1979. Dessa variationer i importens andel påverkas avförändringar i BNP:s sammansättning. Troligen har också relativprisförändringarmedverkat. Enligt nu föreliggande kalkyler steg importprisema på den tungadelgruppen verkstadsprodukler exkl. fartyg med 1979. stegproducentpriserna på svenska verkstadsprodukler med . Denna förändringav relativpriset har sannolikt bidragil till att en del av den inhemskaverkstadsproduktionen har ersatts med imporl. Sammantaget ökade importen avverkstadsprodukter med . Den ökade importandelen i BNP av bearbetade varor harockså medförl ett relativt sett minskat behov av råvaror och vissa insatsvaror.Medan importen av bearbetade varor exkl. livsmedelsprodukter och fartyg ökademed drygt 14 1/, ökade importen av råvaror med drygt 12 1/, Om man ser pådelgmppen råvaror exkl. petroleumprodukter blir volymökningen endast 9,4 %.När det gäller petroleumprodukter har företagen haft särskilda skäl atlpåskynda sina inköp, däribland även prisspekulativa sådana. Jämsides med det relativt minskade behovet av import avråvaror 1979, registrerades en kraftig ökning av importpriserna för vissaråvarugrupper. Priset på ickejärnmetaller ökade med ca 25 1/och påmineraliska produkler med . Dessa prishöjningar, som skeddehuvudsakligen under andra och tredje kvartalen, har åtföljts av endast måttligaimportvo-lymminskningar mellan första och andra halvåren 1979. Importen av ickejärnmetallerminskade sålunda med . Mineraliska produkter, som till drygt 80 %består av råolja, ökade med , Den starka ökningen av råoljeimportenvar emellertid i huvudsak grundad på försörjningsmässiga motiv. Enligt konjunkturinslitutets beräkningsmetod stegprisindex för totala importen med knappt 16 1/1979. Molsvarande ökning för1978 var knappt 11 1/. (Enligt nationalräkenskaperna blev ökningen 1979drygt 141/och 1978 drygt 101/,) Prisuppgången 1978 kan till stor delåterföras på deprecieringen av den svenska kronan . Prisstegringen1979 berodde till stor del på de kraftiga prishöjningarna på oljemarknaden,både vad gäller råolja och petroleumprodukter. Under loppet av ökadeimportpriset på råolja med , Samiidigi sleg importpriset påpetroleumprodukter med , Genomsnittsnivån för prisindex 1979 förråolja och pelroleumprodukler beräknas ligga drygl resp, övergenomsnittet 1978, Att importprisstegringstakten på petroleumprodukter blevbetydligt snabbare än på råolja beror på att prissättningen på dessa produkteri så hög grad styrdes av spotmarknadspriserna . Prop.1979/80:150 76 olikheten mellan råolje- och produktpriser synes dock haskett fjärde kvartalet 1979 och . Spotmarknadspriserna ochimportpriserna på petroleumprodukter sjönk som de officiella råoljeprisernasteg. Spotmarknadspriserna på råolja ligger nu i närheten av och i enslaka fallunder konlraktspris, efler det atl OPEC-länderna genomförde nya prishöjningarstrax före och efter Caracas-mötet . De prishöjningar på råolja, som skedde i samband medCaracas-mötet, slog igenom på de svenska importpriserna först under förstakvartalet . Utvecklingen av importpriserna mellan tredje och Ijärdekvartalen 1979 hade varit tämligen svag, . Ökningen mellanfjärde kvartalet 1979 och torde däremot blivit . Totala imporlen förutses fortsätta att öka om än ibetydligt lägre takt än . Tillväxten väntas stanna vid , vilketmotsvarar en ökning på ca 3 3/' i nationalräkenskaperna. Den kraftiga uppbromsningenav importtillväxten beror delvis på den försvagning av exporttillväxten somväntas inträffa under loppet av 1980. För den inhemska privata vamkonsumtionenförutses likaledes svagare ökning 1980. Maskininvesteringarna (exkl.fartygsimport) däremot väntas öka med ca 12 1/och kommer därigenom alt geett betydande bidrag till importuppgången av bearbetade varor. Sammantagetväntas imporlen av bearbetade varor (exkl. livsmedelsprodukter) öka med 6,9 %1979-1980. Enligt det högre kostnadsalternativet skulle priset påimporterade bearbetade varor (exkl- livsmedelsprodukter) relativt inhemsktproducerade bearbetade varor del s. k. relativpriset bli i stort selt oförändrat1980 jämfört med ." Importens andel i BNP fömtses också blioförändrad. För råvaruimporten väntas en stark ökning 1980, i synnerhet förvamgrup-pen mineraliska produkter. Importen av råolja beräknas stiga med drygt22 % i samband med att ytteriigare raffinaderikapacitet tagits i bruk. Denhögre raffinaderiproduktionen väntas leda till en minskning avimporten av petroleumprodukter med närmare 26 1/. Sammantaget beräknas densvenska nettoimporten av oljeprodukter sjunka med mätt i ton, främst pågrund av återgång till normal medeltemperatur. Det tak för nettoimporten på 30milj. ton som fastställdes inom lEA kommer därmed attunderskridas med god marginal. ' har gjort två alternativa beräkningarav den svenska arbetskraftskostnadsutvecklingen . 1 tabell 3:5 och itexten redovisas det högre kostnadsalternativet, som innebär en ökning i delotala lönekostnaderna på . Enligt del lägre alternativet, somInnebär en limlönekostnadsökning pä 8 1/, skulle toiala imporlen öka med 3,i stället för och importen av bearbetade varor inkl,livsmedelsprodukter i slället för , Skillnaden hänförs till enlägre tillväxt av den privata konsumtionen, delvis motverkat av en högreexporttillväxt och en något lägre lagerökning i handeln. ' Enligt det lägrekostnadsalternativet skulle importens relativpris öka med ca 0,7procentenheter. Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 77 Prissiegringstakten för imporlen vänlas avta under loppetav 1980. beräknas prisindex för totala imporlen öka med knappt14 1/jämfört med , Bearbetade varor inkl. livsmedelsprodukler vänlasöka med 10 1/, Enligt nationalräkenskapernas metod blir ökningen iprisindex för lolala importen drygt 12 1/. Imporlprisel på råolja vänlas öka med mellanårsgenomsnitten 1979-1980. Utöver de prishöjningar som skedde kring årsskiftetantas prisstegringen bli förhållandevis måttlig, beroendepå den dämpade internationella efterfrågan. Tabeli 3:5 Importutveckling för olika varugrupper19781980 -0,6 -19,7 -26,4 -27,4 -30,0 -59,9 -14,6 -52,3 metoder, alt. II metoder, alt. I Källor: Konjunkturinslilutel och statistiska cenlralbyrån. 1979/80:150 78 dukter beräknas öka med 1980. Ökningen berortill slor del på den höga nivå som uppnåtts i början på 1980. Under resten avåret väntas importpriset på petroleumprodukter minska någol. Ävenimporlprisul-vecklingen för ickejärnmetaller väntas på grund av den höga nivåni ge upphov till en betydande imporlprisökning helårsvis. Bylesbalansen för varor, ijänster och transfereringarvisar ell negaiivt saldo på ca II miljarder kr. (se tablån nedan). Utfallet av bytesbalansenför 1979 - - är dock forlfarande osäkeri. Osäkerhetengäller främst storleken av den underskattning i ijänslenellot som föreligger iden nuvarande statistiken. Betalningsbalansdelegationen har, efter att hagranskat nu tillgängligt material, bedömi att denna underskattning är avstorleksordningen . 1979 samt all underskattningen vuxit med 900milj. under de senasle åren.' föreliggande bedömning av storleken på underskattningenav Ijänslenellot i bytesbalansen överensstämmer i stort med den bedömning somframlades i PNB 1980. Där angavs en korrigeringsposl på 9 miljarderkr. Närmare I miljard kr, härav hänförde sig lill en korrigering avhandelsbalansen beroende på ofullständig redovisning av bl, a. rabatter ochprovisioner i den löpande utrikeshandelsstatistiken. Denna kalkyl byggde på enpreliminär bearbetning av en undersökning avseende varuhandeln, den s. k.tullenkäten. föreliggande definitiva uppgifter från tullenkäten visar attöverskattningen av import- resp. exportvärdena i den löpande utrikeshandelssiatistikenför var av praktiskt taget samma slorlek. Nägonkorrigering för överskaliningen av import- och exportvärdena i handelsbalansenhar därför ej lagts in i bytesbalansen . kr., löpande priser (enligi labell 3:6) ' 1 nalionalräkenskaperna redovisas fortfarande en myckellåg och konslani korrigeringspost - 800 milj. kr. Den bylesbalans som svararmol nationalräkenskaperna redovisas i tabell 3: 6. Tabell 3:6 Betalningsbalans 1976-1980 Milj. kr.,löpande priser - 516 3 792 Exporl av varor, fob' Import av varor, cif Bylesbalans för varor och ijänster Transfereringar, netto därav: räntor och utdelningar Bytesbalans för varor, ijänsler och transfereringar'' 80195 85 624 85 300 90 222 - 5105 - 4598 5487 334 3622 4635 3995 92 - 321 - 308 3 169 - 3 579 -3904 2 871 - 3 488 -3 374 7 256 - 8435 (-9251)- 6520 - 8 143 2081 - 3089 - 8855 -10209 - 9309 -12430-3 791 - 6128 -11611 -14955 - 6329 (-7437)' -18164 -22639 138 265 143 024 - 516 3 792 Förändring på grund av kurs- (6475)' ' Enligt handelsstatistiken. nyll redovisningssyslemför utrikeshandeln har införts . 1 syfte all öka jämförbarhetenmellan 1976 och 1977 har numera ulfört en beräkning avutrikeshandeln enligt del nya redovisningssystemet. harresulterat i uppjuslering av importvärdel 1976 med I 300 milj. kr. Därmedtorde jämförbarhet råda mellan 1976 och efterföljande år medan jämförbarhetenmellan 1976 och är mera begränsad. " Nettot av återulförsel och återinförsel.korrigering av SAS' flygplansimport, i ullandel direkilandad fisk, nettoimportav icke monetärt guld samt rabatter och koncernbidrag i samband med oljeimport.' Överensstämmer med saldol mellan import och export av varor och ijänsler inationalräkenskapernas försöriningsbalans borisett från atl korrigeringsposlenendasl med halva beloppel ingår i försörjningsbalansen. Den resterande hälftenkorrigerar i nationalräkenskaperna transfereringarna. '' Överensslämmer medriksbankens bylesbalansbegrepp. ' 1 beslöt statsmakterna attefterskänka en rad tidigare givna krediler lill lill ett värde av endryg miljard kr. Denna transaktion får konsekvenser för såvältransfereringsneltol som kapilalba-lansen såtillvida att den senare förstärksmed samma belopp. Formelll belastar hela detta belopp bytesbalans,ehuru del redan vid utbetalningen av ifrågavarande krediter torde ha siällklar! att dessa till slörsia delen skulle komma alt efterskänkas. I realitetenhar Iransfereringsnellot därmed felperiodiserats. 1 huvudkolumnen ovanredovisas transfereringsnetlo, bylesbalanssaldo och kapilalbalans exkl. dengenomförda avskrivningen av u-landskrediter. '' 1 och II refererar tilldel lägre resp. högre löneanlagandel. se vidare kapilel 6. Anm. En enkätundersökning, utförd av siaiisiiskacenlralbyrån, avseende exporten av ijänsler och vissa transfereringar, visaratt dessa underskattas i lidigare statistik. Vilka konsekvenser en korrigeringpå grund av denna underskattning får för betalningsbalansen framgår av lablå itexten. Källor: och . 1979/80:150 80 Jämförtmed 1978 försämrades bylesbalansen med . Försämringen liggerhuvudsakligen - men inle i sin helhet - på handelsbalansen. Även tjänste- ochtransfercringsbalansen utvecklades negativt. Kapitaltransaktionerna beräknas1979 ha givit upphov lill en netlokapitalimport på ,innebärande en förstärkning av kapiialbalansen med . Valutareserven slutligen beräknas ha minskat med 2,6 miljarder kr.mätt i transaktionsvärde. Prognosernaför 1980 ger en ytterligare försvagning av såväl handelsbalans som tjänste-och iransfereringsbalans. Förutsatt en korrigeringspost pä 8,9 miljarder kr.kan underskottet i bytesbalansen väntas uppgå till . som handelsbalansen uppvisade 1978 vändesi elt underskott på . Försämringen avhandelsbalansen med . kom beloppsmässigt att nästan heltöverensstämma med ökningen av underskottet i handeln med råolja ochpetroleumprodukter. Handeln med övriga varuslag gav alltså ett oförändratöverskott. En betydande förbättring av bytesförhållandet för dessa varuslag komhärvid att sammanfalla med en mycket kraftig volymtillväxt för importen och eni jämförelse därmed mer dämpad utveckling av exporlvolymen. Begränsningar päutbudssidan i fråga om råvaruexporten kan bara till en mindre del förklaradenna skillnad i volymutveckling. För varugruppen bearbetade varor exkl. fartygblev importtillväxten i volym medan exporttillväxten inskränkte sigtill . Under andra halvårel 1979 synes exportindustrin ha åsamkatsinte obetydliga andelsförluster såväl i OECD-området som i övrigaländergrupper. Dessa andelsförluster kan antas sammanhänga med den mindreförsikliga prispolilik som de svenska företagen förefaller ha bedrivit under1979. En indikation på en sådan i jämförelse med konkurrenterna mindreförsiktig prispolitik ligger däruti att bytesförhållandet för bearbetade varorsteg med (för verkstadsprodukter exkl. fartyg ). Underskotteti handeln med råolja och petroleumprodukter bedöms öka med ytterligare ca 4,5miljarder kr. Trots denna påfrestning väntasunderskottet i handelsbalansen öka endast måttligt 1979-1980 eller med ca 0,5miljard kr. I motsats till utvecklingen1978-1979 fömtses - såväl vad gäller priser som volymer - en tämligen parallellutveckling av exporten och importen av bearbetade varor exkl, fartyg.Överskottet i handeln med denna varugrupp ca . 1979 - skullehärigenom öka med ca I miljard kr. Kraftiga prisstegringar på råvaruexportenexkl. Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 81 beräknas vidare medverka till en belydande ökning avöverskottet i handeln med dessa varor. Den förbättring av det internationella fraktmarknadslägelsom kunde skönjas fortsatie under höslen och fraktmarknadenutvecklades under påtaglig inverkan av den dramaliska ulvecklingenpå oljemarknaden som bl. a. yttrade sig i en stegring av lonnagebe-hovet ställti relation lill de faktiskt fraktade kvantiteterna. Även ochhösten 1979 fortsatte höjningen av fraktsatserna och dessa nådde en för senareår hög nivå. För del innebar della bl.a, alt andelen upplagda fartyg,som den utgjorde av lolala handelsflottan, sjönksuccessivt. Den var praktiskt tagel inga fartyg längre upplagdaoch någon förändring härvidlag skedde inle under årels sista kvartal. Samtidigtvar emellertid exporten av begagnade fartyg fortfarande stor och handelsftottanfortsatte atl krympa. Räknal i bmUoton var minskningen 1978-1979 hela 22 %.Trots detla har dock, den successiva höjningen av fraktsatserna, enligt ännumycket preliminära beräkningar, fått till följd att sjöfartsnetlot ökat medomkring 500 milj. kr. (se tabell 3: 6). Enligt den bedömning av den internationella utvecklingensom framgår av kapitel 2 väntas ytteriigare en viss tillväxt i väridshandeln1979-1980. Det är därmed troligt atl fraktsatserna kan bibehållas på enrelativt hög nivå. Sjöfartsnettot i löpande priser kan under sådanaförutsättningar väntas öka nägot ocksä . Bruttoutflödet av resevaluta fortsatte att öka ,, eller jämfört med i löpande priser. Trots attkostnadsstegringarna i de för svenskt vidkommande vikligare turistländernasamlidigt varit förhållandevis kraftiga innebär delta också en volymökning påca . För tredje året i följd beräknas inflödet av resevaluta1979 ha utvecklats kraftigare än genomsnittet tidigare . Räknali fasta priser blev ökningen för 1976-1977 , för 1977-1978 ochför 1978-1979,6,. Sammantaget ger kalkylerna ett nettoutflöde av resevaluta1979 på ca 4600 milj. kr. i löpande priser, vilket betyder en ökning med 700milj. Prognosen grundas på antagandet att någonvolymmässig förändring av bruftoutflödet inte kommer att ske medan inflödetfortsätteratt öka. Detta leder till ett beräknat resevalutanetto på ca 5050milj. i löpande priser. Posten övriga tjänster i tabell 3:6 ger en ofullständigredovisning av tjänsteutbytet med utlandet. Huvuddelen av den korrigering avbytesbalansen som återfinns i tablån i inledningen till avsnittet 3,3, berördenna post, Prop.1979/80:150 82 Nettot av tran.sfereringarna till och frän utlandetkalkyleras lill -9 300 milj. kr. 1979 och lill -12400 milj. kr. 1980, vilkelbåda åren innebär ytteriigare tillväxt i negativ riktning, Gåvobisländet lillu-länderna tillsammans med räntebetalningarna i samband med den på senare årmycket omfattande upplåningen utomlands betyder mest för postens utveckling.Prognosen är starkt påverkad av nuvarande högt uppdrivna räntelägeför utlandslän. Även vad belräffar räntebetalningar torde man fä räkna medbristande täckning i statistiken av inflödessidan. Kapitaltransaktionerna med utlandet beräknas hagivit upphov till en nettokapitalimport på . Kapitalbalansenhar därigenom förstärkts med . Som framgår avtabell 3: 7 utgör uppgången i statens långfristiga upplåning den främsta förklaringen.I motsatt riktning verkade huvudsakligen den privata långfristiga upplåningensom sjunkit kraftigt, en återverkan av den höga likviditet som byggis upp inomden svenska ekonomin. Även det låga ränteläget i relativt omvärldentorde ha verkat återhållande på företagens utländska nettoupplåning. Med hänsyntill det slora bytesbalansunderskoll som förutses får man räkna medfortsatt nettokapitalimport i avsevärd omfattning. Valutareserven beräknas 1979 totalt ha minskat med 3 200milj.