prop · G30396 · 1979-12-31 00:00:00 — Del sakskäl somkommittén anför mol absolut underslällningsplikt, nämligen all den skulle kunnamissbrukas, kan enligl RRV:s uppfattning också anföras mol del förenkladebesvärsförfarande som kommittén föreslår. 1 praktiken torde detta leda till etlförhållande som liknar absolul underställningsplikt. Mot den bakgrunden börenligt RRV:s mening andra lösningar övervägas. En sådan lösning skulle kunnavara all placerar viss personal som ulreder alla avvisningsärenden vid demera frekventerade gränsstationerna. Åven bland de remissinsianser som godlarall polisen får avvisa i den nämnda siluationen höjs dock kritiska röster molkommitténs anvisningar om hur underställningsregeln praktiskt skall tillämpas. Åtskilliga remissinstanser tar emellertid avslånd fräntanken atl polis- Prop.1979/80:96 187 myndighel någonsin skall få underlåta att underslälla SIVcn asylansökan eller en ansökan all få slanna på grund av politisk-humanitäraskal, fCO anser sålunda från principiella utgångspunkter att alltid borfatta beslut när politiska skäl åberopas. Organisationen tillägger attnu)jligheten alt begära SlV:s överprövning av polisens bedömning kommer altutnyttjas i sådan utsträckning atl det redan av del skälet är befogat atl haen absolut underslällningsregel. .Av TCO:s yttrande framgår atl ävenPoli.sförhiindei ställer sig negativt till att polisen liksom skall hanågon beslutsfunktion i samband med asylansökningar. De ideella organisationer medanknytning till flykting- och invandrarfrågor som har yttrat sig ansergenomgående, atl cn strikt underställningsregel bör införas. Del gäller bl.a.Svenska Röda Korsel. SvenskaJlyklingrå-dei och Chilekonimitlén. En bidragandeorsak till deras ståndpunkt är att de finner kommitténs bedömning av begreppet"uppenbart oriktigt" oacceplabel (se betänkandet s. 128 och 129).Man menar att förslaget lägger i polisens hand atl göra svåra bedömningar omförhållandena i den asylsökandes hemland och därmed sädanaflyktingskapsbedömningar som enbart ankommer på . Amnesty Internationalsäger exempelvis atl begreppet "uppenbart orikligl" hargells en nyoch ur språkligt juridisk synpunkl och rättssäkerhetssynpunkt oacceplabelinnebörd. Om polismyndigheterna ges möjlighel att tolka "uppenbartorikligl" på detta sätt betyder del atl en belydligl större del av flyktingskapsprövningenläggs på polismyndigheterna. Dessa ges dä räll alt mot bakgrund avtillslåndspraxis göra en preliminär bedömning av de asylsökandes möjligheteratt få stanna i landel och ulifrän denna falla avvisningsbeslut. Svenska Röda Korsel framhåller attdet med de ofta snabba och genomgripande politiska förändringar som sker ivärlden är tveksamt, om polismyndigheten besitter sådana kunskaper omförhållandena i respektive land atl en sådan bedömning är möjlig. Kommitténsindelning i "länder där det är känl alt del förekommer förtbljelse"respektive "länder där det såvill är känt ingen förföljelseförekommer" ger föga ledning, då sådan kunskap snabbt kan vara föråldrad.Svenska flyktingrådet anför all man med en generell underslällningsregel uppnår,att polisens prövning av frågan om ullänningens skäl är uppenbart oriktigabortfaller. Utlänningen får räll lill juridiskt biträde och den utredning somligger till grund för beslutel blir fullständig. Enligt flyktingrådet kan intenog understrykas viklen av all lagen utformas så att risken lör felaktigaavvisningsbeslul i politiska ärenden begränsas i siörsta mån. Etl felaktigtbeslul om avvisning kan få synnerligen allvarliga följder för utlänningen. Moten sådan ordning har invänts, all den kommer atl missbrukas av elt stort anlalutlänningar och på så sätt väsenlligl öka myndigheternas arbetsbörda.Flyktingrådet anser att dessa farhågor är ogrundade och anser all deolägenheler som kan uppstå kommer all bli av ringa omfattning och av övergåendenalur. En fördel med flyklingrådels förslag anges vara alt invandrarverketshandläggning av inhibilionsärenden bortfaller och alt någon jourtjänst intebehöver inrällas. Åven polisens arbetsbörda underlättas. Elt allernalivl menmindre ingripande förslag skulle vara alt införa en generell skyldighet för SIVatt pröva polisens avvisningsbeslut innan verkställighet får ske. Kommilléns förslag attpolismyndigheten skall underiåla underställning när en ullänning åberoparpolilisk-humanitära skäl och kommer från etl tredje land som skyddarflyktingar, har även del hårt kritiserats av främst samma remissinstanser,medan de myndigheler som hörts i allmänhet Prop.1979/80:96 188 hininar forslaget utan erinran. Detsamma gäller förslagelatl regeringen i fräga oin tienna grupp lår föreskriva atl underställning inleskall ske. De kritiska remissinslanserna framhåller bl.a. det orättvisa i attde som har råd att resa direkt till tår en förmånligare behandling.Soeialslvrel-seii anf()i exempelvis följande: De utlänningar, som har politiskaoch ekonomiska niiViligheier alt flyga direkt lill , konimer pä dettasätl att piioiitcras, vilket ocksä innebär att slumpen kan avgöra vilka somkommer atl få etl reellt skydd vid gränsen. Det viktiga är ju inle alt någongrupp inte lär en större rätl än någon annan alt stanna i utan all allafår samma rätt till skydd mot att återsändas till silt hemland. Socialslyrelsenanser därför atl såväl flyktingar som personer vilka åberoparpoliliskt-humanilära skäl endasi skall få sändas tillbaka till iredje land omdet finns garantier för atl de inle sänds vidare till ett land där de löperrisk för politisk förföljelse eller annan allvarlig diskriminering, Eltsladgande härom bör föras in i lagtexten eller i varje fall klart framgå avmolivutlalandena. Diirutöver bör sägas all även om en flykting kan sändastillbaka till Iredje land bör så inte ske om han har familje- eller annan starkanknytning till . I sådana fall bör bedömning av flyklingskapet göras iSverige. Spanska riksjörbundet menar atl nuvarande underslällningsregler, rätltillämpade, erbjuder ett gotl skydd för den politisk-humanitära gruppen. I della sammanhang finns anledningatt hänvisa till följande uttalande av 5/V, Om en utlänning kommer hilfrån ell konventionsland och anför politiska skäl mot all återvända tillhemlandet, företar polismyndighet utiedning. Finner polismyndigheten att 2 8andra styckel UllL är tilllämplig avvisas utlänningen till det land varifrånhan anlänt. Bedömer myndigheten å andra sidan att skälen är sådana som sägs isamma paragrafs iredje slycke kan omedelbar avvisning inle ske, eflersom en såkallad B-flykling inte är garanlerad skydd mol vidaresändning till hemlandel.Polismyndigheten har här försatts i en svär - och inte avsedd -situation. Dentvingas ta slällning i sak, vilkel den saknar kompetens lör. För att få ensnabb och rationell handläggning av fall som dessa skulle del krävas en lokalorganisation av kvalificerade ulredare under . någol som inle finns . ULK:s förslag innebär altdirektavvisning skall kunna ske till konventionsland, oavsett om utlänningenär flykting eller endast har humaniiära skäl av polifisk arl. Den senarekaiegorin får således elt försvagal skydd. skall ses mol bakgrund av attregeringen kan undanröja skyddel beträffande s.k. B-flyktingar ochdessutom har använt sig av denna möjlighet. Om man skulle vilja ha kvar ettoförändrat skydd för denna grupp och följa UL.K:s förslag, krävs denovan angivna lokala organisalionen. har inget att erinra mot attnämnda kategori får etl oförändral skydd till den kostnad en starkt utbyggdorganisation skulle medtora. Avgörande är emellertid vilket ansvar ärbereti att ta för den som anländer hit av orsaker med politisk bakgrund utanatt vara flykting. Detla har ULK inte hafl mandal all behandla. Verkel har idel föregående fiamhållil att det gärna ser atl en utredning för översyn avriktlinjerna lör invandringspolitiken kommer lill stånd. riktlinjerhänför sig lill en hell annan invandringssituation än den vi har . I avvaktan på alt en sådan utredning kommer till ståndgodlar förslag i denna dei. Av del som sagts om direktavvisning tillkonvenlionsland lorde följa Prop.1979/80:96 189 alt , om förslaget genomförs, regelmässigt kommer altavslå inhibi-tionsansökningar rörande avvisningsbeslut fattade t.ex. i Skånehamnarna.Awisningar därifrån sker normall lill konvenlionsland. Om inte SIV:s resurserskall tas i anspråk i långl större omfattning än vad ULK har förmodat, så ärdet önskvärl att regeringen ges möjlighet atl föreskriva särskilda undantagfrån möjligheten att begära inhibition av verkslällighelen. pekar på all svårighelen atl lösaunderställningsfrågan belräflånde den polilisk-humanitära gruppen hängersamman med all B-flyktingde-finilionen har tagits borl. Om en klar försämringskall undvikas, fär man välja mellan all underslälla alla fall eller allåterinföra den nuvarande definitionen i 2 8 tredje slyckel UllL,Underställningsregeln bör enligt hans mening vara absolut. Som nämnts inledningsvis harkommitténs förslag, atl skall kunna omgående överpröva polismyndighetsavvisningsbeslut, fäll etl mycket positivl motlagande av remissinslanserna. Delgäller inle minsl flykting-organisationerna. Del framhålls i flera yllrandenatt den nykonslruktionen innebär en ökad rättssäkerhet för den som söker asyl. Kammarrätten i finnerförslagel väl avvägl och tillstyrker det. som i princip ansluler sig tillförslaget, ifrågasätter dock starkt om den föreslagna ordningen bör gälla vidavvisning till annat nordiskt land. På grund av den relativt slorafrekvensen av avvisningsbeslut i samband med stickprovskontrollen kan eltutbrett missbruk av undersläll-ningsgrunderna i 32 8 komma att utvecklas som isin tur kan leda till slora praktiska problem i samband med det mer ellermindre obligatoriska förvaret - i synnerhet när barn är inblandade. Vidareskulle behov uppstå av mera resurskrävande ulredningar för alt ligga lill grundför SIVs beslul i besvärsärendet. RPS anser att besvärsreglerna i 80 8 andraslyckel inte skall gälla vid verkställighet till annal nordiskt land. i ochpolisslyrelsen i polisdistrikt framhåller all del inle kan accepleras alten ullänning med återreseförbud, som kommer från ett västeuropeiskt land ochsom uppenbarligen inte är flykting, inte skall kunna avvisas direkt tillbakaulan någon prövning av , i Slockholms län antar atl förslaget,om det genomförs, inle får någon slörre praktisk betydelse. Atl kunna hävda alten ansökan om asyl är uppenbart oriklig måsle nämligen vara i del närmasteogörligl för andra myndigheter än sådana som är insatta i olika länderspolitiska förhållanden. däriblandadvokatsamfundet, underslryker vikten av atl SIV:s prövning klart begränsaslill frågan om ullänningens påstående är uppenbari oriktigt. Någon materiellprövning får inle ske i della skede. Denna skall i förekommande fall ske undernormala förhållanden sedan verkställigheten har stoppals, framhåller att del här ärfråga om ett särskilt besvärsförfarande vid sidan av ordinarie besvär. Deltabör klart framgå. Det bör övervägas atl låla länsräll i stället för SIVöverpröva beslutel. Svenska Röda Korset och SvenskaJlyklingrådel föreslår all utlänningar även i den nu berörda siluationen skallha rätl lill offentligt bilräde. Om sålunda prövningsförfarandeitillstyrks, gäller motsatsen ifråga om förslagel alt ullänningen skall hållas iförvar ulan rätl alt Prop.1979/80:96 190 klaga över förvarsbeslutet. Några remissinsianser godlarförslaget. Det gäller bl.a. i Slockholm. anser dock all besvär skall kunna föras. Andra reagerar starkt emot förslaget. Bl.a. kammarrällen iStockholm understryker alt besvärsrätt måsle införas. Advokaisamfiindei.Aninesiv Inlernational och framhåller alt förslaget står i strid motbl.a. om mänskliga rättigheter. Spanska rik.sförbundel menaratt bestämmelsen är "absurd" och sirider mol västerländskaräits-principer. Flyklingrådel säger sig finna skäl lill allvarlig kritik redanmot nuvarande förvarspraxis. Även Svenska Röda Korsei motsätter sig förslagetoch anser att förvar bör begränsas lill vad som är absolut nödvändigt,Slulligen bör nämnas alt några remissinsianser argumenterar för en liberalarehållning fiån svensk sida vid tillämpning av principen om "försiaasylland". Svenska Röda Kinsel anför sålunda: I den inlernalioneHa diskussionenhar principen om försia asylland kommil att framstå som just motsatsen lill vadden en gång var tänkt. Från alt ha tillkommit som cn skyldighet för det förstaasyllandel att ta emot en flykting och pröva hans sak, har det alltmer kommilatt bli etl verksamt instrument för del 3:e landel atl neka en prövning avflyklingskapet, oberoende av om flyktingen har särskilda skäl - t.ex, anknytningtill det landet. De olika ländernas divergerande tolkning avtlyktingdefinilioner har starkt bidragit till alt skapa detta lillslånd. FörSveriges vidkommande borde del vara självklart att gå före och finna lösningarsom tillgodoser önskemålet om en uppmjukning av första asyllandsprincipen. Värtgeografiska läge, klimat och allmänna kulturmönster gör att en massivutomeuropeisk invandring inte framstår som särskilt sannolik. Erfarenheterna av1970-talets flyktinginvandring tyder på all del främsl är grupper som inteerbjuds skydd i den egna kulturkretsen, respektive de som redan har nägonrelation, t.ex. anhörig i , som söker sig hil. Advokaisamfiindei menar likaså atlden enda lösningen för vär del är alt tar initiativet och mjukar upppraxis. Formerna för avlägsnande av en utlänning tar uppförslaget atl låta avvisningsgrunden i 19 8 första slycket 3 UtlL ulgå,eftersom avvisning på grund av prostitution kan ske även med slöd avulvisningsgrund 2 (ullänning, som kan anlas inte försörja sig ärligt).Utredningen anför: delarkommitténs mening all avvisning även i fortsättningen bör kunna ske dåförhållanden jämlikl 19 8 2) och 3) föreligger. Ulredningen vill däremotuttrycka tvivel om lämplighelen av att ändra lagtexlen dä nägon ändring i sakinte åsyftas. Att ta bort en lagbestämmelse som del i moliven sägsalt den sakligt selt skall vara kvar kan ge upphov lill missförstånd ochfrämjar inte enkelhet och klarhet. Vad som avses bör liksom klartframgå av lagen. Mycket talar också för den uppfattning som de norska sakkunnigai den nordiska kommittén framfört beträffande en liknande särbestämmelse inorsk lag, nämligen all den kan ha en självsländig betydelse och atl den därförinle utan vidaie bör slopas. Prop.1979/80:96 191 Flertalel sakkunniga inom prostilutionsutredningentillstyrker där- mot ullänningslagkommilténs förslag tillavvisningsgrunder. Av kommitténs förslag är del iövrigl i huvudsak två som berörs av remissinstanserna. Del ena är förslaget attunder benämningen utvisning llyila över de s. k. limga avvisningarna till SIV.Del andra är förslagel om ålerreseförbud. avstyrker förslaget atl delånga avvisningarna förs över på invandrarverket. Verket anser att dettaskulle medföra en onödig fördröjning av dessa ärendens handläggning ochförordar att nuvarande system bibehålls. kan inle förstå annat än attförslaget skulle innebära en i många fall längre handläggningstid och därmedökade samhällskostnader. Nuvarande system innehåller inte sämre rättssäkerhet änförslagels, eftersom avvis-ningsbeslulen kan överklagas hos verket. Om dessaanvisningar skulle läggas över på . skulle det medföra en viss ökadbelaslning på verket. Samma inställning intar flera polismyndigheter. Deframhåller alt utlänningar som avvisas ärförhållandevis många och alt de i slor utsträckning avger nöjdförklaring.Handläggningen går därtör smidigt. Förslaget skulle få lill följd längreväntetider och större omgång. Fiirvar skulle ofta aklualiseras. RPS har sammauppfattning. Slyrelsen säger i delta sammanhang bl. a. atl antalet förvarsfallkommer att öka i dessa ärenden där polismyndigheten inle är beslulandemyndighel. Det är därtör angeläget atl uttalande görs i lagpropositionen om vemsom är "handläggande myndighet", såvida inte lagtexten kan ulformasså all klarhet erhålls på denna punkt. Polisslyrelsen I polisdistriktföreslår att vid beslul om avvisning eller sådan utvisning som enliglförslaget träder i stället för avvisning eller förpassning skall få förordna omomedelbar verkställighet. Del bör inte få ske när utlänningen åberoparförföljelse eller diskriminering. Förslaget sägs ligga i linje med att UT iframtiden skall sökas före inresan. I fråga om möjligheten atl förenaett avvisningsbeslut med etl återreseförbud anför JK. atl konstruktionen medförbud att återvända hit ter sig något egendomlig, eflersom avvisning syflarlill all hindra ullänningen atl över huvud tagel komma in i landet. Han ställersig för övrigt tveksam till behovel av bestämmelsen. Även anser attmotivet för möjligheten till ålerreseförbud är svagt. Införs en sådanmöjlighet bör polismyndighet ges rätt alt upphäva förbudet, eftersommyndigheten ju föreslås fä rätta ell felakligl beslul. 5/V anser att det inlebör finnas möjlighet atl koppla ett ålerreseförbud till ett avvisningsbeslul.Ell sådant återreseförbud skulle avse en tremånadersperiod. Verket menar alldet med hänsyn till den korta tiden skulle uppstå svårigheier att hinna få utinformation om förbudet, vilket sker i tillägg lill den s. k. . Verkelär dessulom av den meningen att antalet fall där ett ålerreseförbud skulle varamotiverat är myckel få. anför all ålerreseförbudet fårspeciella konsekvenser för "spontanflyktingarna". En person kan haavvisats från lill Iredje land och därifrån återsänts till hemlandel.Om han återvänder lill , föreligger risk för alt någon ny prövning intekommer lill slånd av frågan huruvida han har räll alt stanna i landel. Genomförbudet om återresa lill kan iredje land också komma atl vägrapersonen all få resa tiil i slällel för till hemlandet, trots attSverige vid en förnyad prövning kanske skulle betrakta honom som flykting. Bl.a. RPS och några polismyndighetertillstyrker förslaget. En polismyndighet anser att prakliska skäl talar för,att till elt avvisningsbeslut Prop.1979/80:96 192 automatiskt knyts etl förbud all inom en viss lid, , återvända till , Del är enligt myndigheten inle ovanligtalt en avvisad utlänning försöker ta sig in i kort lid efler ettavvisningsbeslul. Om särskilda skäl föreligger bör förbudet kunna slopas. Enannan anser att bestämmelsen kan antas verka återhållande på den som avserattta sig till vårt land för all bosätla sig där. RPS framhåller all det finnsrisk för en alltför skiftande praxis belräffande förbudslidens längd. Det ärdärför angeläget att en övre tidsgräns - förslagsvis - anges iparagrafen. Länsåklagaren i Norrbollens län pekar på alt överträdelse avförbudet inle har straffsanktionerats. Några polismyndigheter förordar allåterreseförbud skall få meddelas även utan att "särskilda skäl"föreligger, //'5. och några polismyndigheter föreslår i detta sammanhangatl en utlänning som inte har inresebehandlats skall kunna avvisas i sambandmed alt han påträffas, även om detta sker senare än från inresan.RPS anför i detla hänseende: Erfarenheterna av de ändringar av21 och 57 88 UtlL som trädde i tillämpning den är inle enbart goda.I praktiken har ändringarna fåll lill följd att elt storl antal utlänningarvall alt hålla sig undan än i stället för tidigare etltiotal dagar. Det är orimligt atl en utlänning som vistats i landet illegaltunder skall kunna tvinga fram tids- och kostnadskrävandeutredningar samt besluts- och besvärsomgångar i ell ärende som i annat fallskulle ha kunnal slulföras på kort lid. RPS har därtör den beslämdauppfattningen att den i 30 8 angivna lidsgränsen "efterankomsten" skall slopas. Det är möjligt atl en sådan ordning kan leda lillatt vissa grupper av utlänningar i ökande omfattning kommer att"lappa" sina passhandlingar och därigenom i förekommande fallförsvåra eller omöjliggöra verkställighet av avlägsnandebeslut. Eftersom"förlusl" av passhandling redan nu utgör ell problem är detnödvändigt all överväga införandel av särskilda regler i det fall en ullänninguppger sig ha "tappat" passet men uppgiften framstår som mindretrovärdig. Polisstyrelsen i Malmöpolisdistrikt tror atl etl slopande av lidsbegränsningen skulle leda lill attanmälan till polisen sker vid en tidigare lidpunkt än . Några remissinsianserföreslår en förlängning av perioden resp. ell eller . Den föreslagna möjligheten för enpolismyndighet alt själv rätta etl avvisningsbeslul har hälsats medtillfredsställelse av några remissinstanser, bl.a. polisstyrelserna i Malmö.Motala och poUsdisirikt. Kritik kommer från någraflyktingorganisationer, som ser en fara i alt polisen får rätta beslut somvisar sig felakligl. Däiigenom kommer beslutel inte under högre myndighelsprövning. Remissinslanserna har i allmänhet lämnalförslagen ulan kommenlar. argumenterar för alt förpassning börbeslutas vid vägrat tillstånd, endast när synnerliga skäl föreligger.Återreseförbud skall liksom nu ges bara när det föreligger särskilda skäl. föreslär att förbudstiden normalt blir ett är. vill understrykaalt tillbörlig hänsyn vid förpassning måste tas till siluationen för barn somgår i skolan. Prop.1979/80:96 193 Kommitténs förslag att låta allmändomstol även i fortsättningen besluta om avlägsnande på grund av brotl harvunnil allmänl gillande. De föreslagna begränsningarna avmöjlighelen till förvisning av invandrare har i allmänhet godtagits avremissinstanserna. RA säger sig finna den föreslagna tidsgränsen på tre är förullänning som inte är nordisk medborgare och som inte har permanentuppehållstillstånd sedan minst etl år vara lämplig. Den överensstämmer medtidsgränsen för rösträtt och valbarhel i kommunalval. Eftersominvandrare i della hänseende jämställs med svenska medborgare efter tre årsvistelse här, anser han det otillfredsställande alt man kan utvisa enullänning som har vistats här längre än , även om det inte föreliggersynnerliga skäl. ser positivt på att skyddet förinvandrarna stärks. LO hälsar förslaget med tillfredsställelse. Förslagel börenligt LO ses som en konsekvens av den förda politiken.Förslagel ger en ökad trygghet för de invandrare och invandrarbarn som väljeratl bibehålla medborgarskap i silt ursprungsland. LO vill dock underslryka, ilikhet med kommittén, atl någol förstärkt rättsskydd för utlänningar som begårbroll under lillfälligt besök i landet icke är önskvärt. sägersig vilja gå ännu längre när del gäller att inskränka förvisningsmöjligheten.Man anser att förvisningen är ett inhumant straff som inte hör hemma i elldemokraliskl rättssyslem. Vad gäller nordiska medborgare menarkriminalvårdsslyrelsen, all förvisningsmöjlighelen borde kunna avskaffas. RÅtycker all del i och för sig vore önskvärt att hell avskaffa möjlighelen allutvisa nordiska medborgare på grund av brotl med hänsyn till den nordiskagemenskapen och frånvaron av gränskontroll mellan de nordiska länderna. Detförutsätter emellertid inte bara en samordnad invandringspolitik utan även enenhetlig kriminalpolitik.Eftersom dessa förutsättningar saknas anser han sigböra bilräda kommilléns förslag. Några remissinsianser motsätter sigemellertid förslagel. Överåklagaren i framhåller atlSverige är attraktivt för många brottslingar och anser det därför tveksamt omförvisningsmöjligheterna bör inskränkas som skelt. Han anför vidare: För den utlänning som visat sådanskölsamhet atl han erhållit permanent uppehållstillstånd inlräder sålundaförstärkt skydd mot förvisning förhållandevis snabbt. Förslagel kommer då allomfalta den kategori som ej inom femårsgränsen kan åberopa permanenluppehållstillstånd sedan minst etl år, vilket bl. a. kan bero på all de bedömtssom brotlsbenägna och därför vägrats sådant tillstånd. Myndighelerna haralltså beträffande dessa utlänningar ansett att de inte utan förbehåll kanaccepleras här i landel. Jag kan med bakgrund mol detla ej anse alt det ärbefogat atl - som föreslagils - sänka gränsen för synneriiga skäl från fem . Delta även om man vill framkalla en attitydförändring i samhället. Densom ständigt gör sig skyldig lill brotl av lypen stöld, misshandel ochnarkotikabrott bör enligt min mening inte skyddas , särskiltinle när möjligheterna lill avlägsnande på grund av asocialitet kraftigtbegränsas enligt förslagel.