prop · G303105 · 1979-12-31 00:00:00 — Besvärshandlingskall ha kommii in lill från den dag då justeringav del över beslulel förda protokollet har tillkännagetts på kommunensanslagslavla. 77// besvärshandlingen skall fogas det överklagade beslutet ochbevis för anslaget. Besvär som ej har anförts I rätt tid upptages ejtill prövning. Om ej annal är särskilt föreskrivet, fårkommunfullmäktiges beslul överklagas av den som är medlem av kommunen ochlandstingets beslut överklagas av den som är medlem av landstingskommunen.Sådana beslut överklagas genom besvär hos kammarrätten. Besvären för grundasendasl på omständigheter som innebär alt beslutet 1. ej har lillkommil i laga ordning, 2. står i strid mol lag ellerannan författning, 3. på annat sätt överskrider kommunfullmäktigeseller befogenhel, 4. kränker klagandens enskildaräll eller 5. annars vilar på orättvis grund. Besvärshandlingen skall ha kommit in lillkammarrätten från den dag då justering av del över beslutetförda protokollet har lillkännageils på kommunens eller landstingskommunensanslagslavla. Om besvärshandllngen har kommit in till kommunen eller landstingskommunenföre besvärstidens utgång, skall besvären ändå tas upp till prövning. Över beslut av landsting får, om ej annat ärsärskilt föreskrivet, medlem av landstingskommunen anföra besvär hosregeringsrätten. Besvärshandling tillställes regeringsrätien. I övrigttill-lämpas bestämmelserna i första och andra styckena på motsvarande sätt påbesvär över sådant beslut. I besvärshandlingen skall anges det beslut somöverklagas och de omständigheter på vilka besvären grundas. Klaganden får ejanföra någon ny omständighet till grund för besvären efter besvärstidensutgång. 1 fråga om besvär över beslul av styrelsen, annan nämnd eller paris-sammansaU organ skall bestämmelserna i 1 Som besvär över kommunfullmäktiges eller beslut lillämpas,omejannalsägsi3 Seller är särskilt föreskrivet. Besvär för ej anföras över beslut av rent förberedande eller rent verkslällande arl. I fråga om besvär över beslut av kommunstyrelsen,annan nämnd eller parissammansaU organ skall bestämmelserna i 1 § ombesvär över beslut av kommunfullmäktige tillämpas på motsvarande sätt, om ejannal sägs i 3 § eller är särskilt föreskrivet. Ifråga om besvär över beslut avförvaltningsutskottet, annan landstingskommunal nämnd eller parissammansattorgan skall bestämmelserna il § om besvär över beslut av landsting tillämpas påmotsvarande sätt, om ej annat sägs I 3 § eller är särskilt föreskrivet. Besvärför ej anföras över beslut av rent förberedande eller renl verkställande art. Bestämmelserna i första slyckel gälleräven beslulsom har fatlats med slöd av uppdrag enligt 3 kap. 12 S- I fråga om beslul somej har protokollförts särskilt räknas besvärstiden frän den dag då justering avprotokoll, som har förts vid del sammaniräde med styrelsen eller nämnden varvidbeslutet har anmälts, har tillkännagetts pä anslagstavlan. Bestämmelsernai försia stycket gäller också i fräga om besvär över sådanl beslut avrevisorerna som avses i 5 kap. 4 §. Om besvär har anförts hos , kan dennaförbjuda att det överklagade beslutet verkställes. Om det är uppenbart att besvären ej kan bifallas,bör kammarrätten avgöra målet utan dröjsmål. 'Senasle lydelse 1979:409. Vid tillämpning av förvahningsprocesslagen (1971:291) anses komm unen eller landstingskommunen som part. Ett föreläggande enligt 5 § förvaltningsprocesslagenfår ej gälla sådan brist i besvärshandlingen som beslår i att denna ej angerden eller de omständigheter på vilka besvären grundas. Bestämmelsen 129 §förvaltningsprocesslagen om rätt att utan yrkande besluia till det bättre förenskild tillämpas ej. Över beslut får, om ej annat ärsärskih föreskrivet, besvär anföras hos regeringsrätten. Besvär över beslul avlänsstyrelsen vilket har gåll klaganden emot för anföras endast av denne.Besvär över beslut, varigenom har bifallit besvär eller förbjudilall del överklagade beslutet verkställes, för anföras av kommunen och medlemav kommunen. Besvärshandlingen skall ha kommu in tillregeringsrätten från den dag då den som vill anföra besvär fickdel av beslutet. Om beslut har gått klaganden emot skall hanunderrättas om vad han har att iakttaga vid besvär över beslutet. Besvär över ett beslul av kammarrätten vilkel hargått klaganden emot för anföras endasl av denne. Besvär över ett beslul,varigenom kammarrätten har bifallil besvär eller förbjudil all delöverklagade beslulel verkställs, för anföras av kommunen och medlem av dennaeller, när fråga är om ett landstingskommunalt beslut, av landstingskommunenoch medlem av denna. Dennalag Iräder i kraft . Äldre bestämmelser tillämpa:? på besvär överbeslut, i fråga om vilket justering av protokollet senast den 31 december 1980har lillkännageils på kommunens eller landslingskommunens anslagslavla. Lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1971:289) omallmänna förvallningsdomslolar' delsalt 8 och 12 §§ skall ha nedan angivna lydelse, delsatt i lagen skall införas två nya paragrafer, 13 a och 13 b §S, av nedanangivna lydelse. 1. besvär över beslul / förvaltningsärendesom enligi lag eller annan förfallning anföres hos domstolen, 2. mål som understalies domstolenenligt folkbokföringsförordningen (1967:198). 1. besvär över beslul som enligtlag eller annan författning anföres hos domstolen, 2. mål som underställes domstolenenligt folkbokföringsförordningen (1967:198). Regeringenförordnar om kammarrällernas domkreisar. Kammarrätt är domför med tre lagfarna ledamöier.Fler än fyra lagfarna ledamöter för ej sitta i rälien. Närdel är särskilt föreskrivet all nämndemän skall ingå i rätten, är kammarrättdomför med tre lagfarna ledamöter och två nämndemän. Fler än fyra lagfarnaledamöier och tre nämndemän för i sådanl fall ej sitta i rätlen. Kammarrätt ärdock domför ulan nämndemän 1. vid prövning av besvär överbeslul som ej innebär atl mälet avgöres, 2. vid förordnande rörande saken iavvakian pä mälels avgörande saml vid annan ålgärd som avser endasl målsberedande, 3. vid beslul varigenom domstolenskiljer sig från målel ulan all detla prövats i .sak. mäl om fastighetstaxering flnns beslämmelser i laxeringslagen (1956:623). Handläggesmål som avses i andra stycket gemensaml med annal mål, för nämndemän deltaga vid handläggningen även av det senare mälet. Om domförhel vid behandling av Om domförhel vid behandling av mäl om fastighetstaxering finns beslämmelser i laxeringslagen(1956:623). Bestämmelser om domförhet vid behandling av kommunalbesvärsmålfinns i 13 a §. Prop.1979/80:105 104 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Regeringen besiämmer i vilkenomfallning åtgärd som avser endasl mals beredande för vidtagas av lagfarenledamoi i kammarrällen eller annan ijänslemän vid denna. Kammarrätten skall vid behandlingav kommunalbesvärsmål bestå av tre lagfarna ledamöter och två sådana särskildaledamöter som anges i I3b§. Kammarrätten är dock domför utan desärskilda ledamöterna I sådana fall som anges i 12 § andra stycket 1-3 samt vidprövning av besvär som uppenbariigen Inte kan bifallas. Regeringen besiämmer antalet särskildaledamöter för varje kammarrätt. De särskilda ledamöierna skall ha god kännedomom verksamhet. De förordnas av regeringen . Om en särskild ledamot avgår undertjänstgöringstiden, utses en ny ledamot för den tid som återstår. Andras antaletsärskilda ledamöter, får en nytilllrädande ledamot utses for . Denna lag iräder i kraft . 1979/80:105 105 Lag om ändring i förvaltningsprocesslagen (1971:291) Härigenomföreskrivs i fråga om förvaltningsprocesslagen (1971:291) dels all i 2, 15 och 26 SS ordel "Konungen" skall bytas ul mol"regeringen", dels all 35-37 §§ skall ha nedan angivna lydelse. Besväröver kammarrättens beslul Besvär över en kammarrätts beslut /fråga som fullföljts eller under- I ett mål som har blivit anhängigl hos ställts kammarrätten prövas av rege- kammarrätten genom överklagande ringsrätlen endast om regeringsräl- eller underställning prövas av rege- ten meddelat prövningstillstånd. ringsrätlen endasl om regeringsrät- ten/7ffA meddelat prövningstillstånd. Meddelas ej prövningstillständ, står kammarrällensbeslut fast. Erinran därom skall inlagas i regeringsrättens beslul. Vad som sägs i försia slyckel gäller ej mäl omullämnande av allmän handling. Prövningslillsiändmeddelas, Prövningstillständ meddelas, 1.om det ärav vikt för ledning av 1. om del ärav vikl för ledning av räiistillämpningenatl frågan prövas rättstillämpningen att lalan prövas av regeringsrätten, eller av regeringsrätten, eller 2.om del föreligger synneriiga skäl till sådan prövning, såsom att grund förresning föreligger eller all målels uigång i kammarrätien uppenbariigen berorpå grovt förbiseende eller grovt misstag. Om prövningstillstånd meddelas i elt av två ellerflera likarlade mål, som föreligger lill bedömande, förprövningstillstånd meddelas även i övriga mål. Meddelar regeringsrätten prov- Prövningstillstånd fär begränsas auningstillstånd för viss fråga, får dom- gälla viss del av det beslut somden stolen pröva även annan fråga som fullföljda talan avser, besvärenavser. I mål, vari prövningstillstånd kräves, föromständighet eller bevis, som klaganden åberopar först i regeringsrätten,beaklas endasl om del föreligger särskilda skäl. 'Senaste lydelse 1977:1034. 1 sami Nr 105 1979/80:105 106 Föreskrifter om förbud mot anförande av nyaomständigheter I kommunalbesvärsmål finns i J kap. 1 § kommunallagen(1977:179) och 89 § 1 mom. lagen (1961:436) om JörsamUngsstyrelse. Klagandenbör i besvärshandlingen ange de skäl som han åberopar lill slöd för sin begäranom prövningstillstånd. Dennalag iräder i kraft den Lag omändring i lagen (1961:436) om försaitilingsstyrelse Härigenomföreskrivs alt 89 § 1 mom., 90 och 91 SS lagen (1961:436) om församlingsslyrelse'skall ha nedan angivna lydelse. Över beslut av kyrkofullmäktige eller kyrkostämma må, där ej annat ärsärskih föreskrivet, besvär anföras hos . Sådan klagan må grundasendasl därå, atl beslulel icketillkommit i laga ordning, står i strid mot allmän lag eller förfallning ellerannorledes överskrider deras befogenhel, som fattat beslutet, eller kränkerklagandens enskilda rält eller eljest vilar pä orättvis grund. Besvären skola hava inkommit till länsstyrelseninom från dendag,däver/cs;a7/rfjusleringavdei över beslulel fördaprotokollet tillkännagivits å församlingens anslagstavla. Besvären skola varaåtföljda av överklagade beslutet Jämte bevis för Justeringenstillkännagivande. Länsstyrelsenskall inhämta yttrande över besvären, såvida det Icke äruppenbart, att sådan åtgärd är obehövlig. I mom. Kyrkofullmäktiges eller kyrkostämmans beslutfår, om ej annat är särskih föreskrivet, överklagas genom besvär hoskammarrätten. Besvären får grundas endasl på omständigheter som innebär att beslulel ej har lillkommil i laga ordning, 2. står i slrid mot lag eller annan förfallning, 3. på annat sänöerskrtder kyrko fullmäktiges eller kyrkostämmans be fogenhel, 4. kränker klagandens enskilda rätt eller 5. annarsvilar på orättvis gmnd. Besvärshandlingen skall ha kommit lntill kammarrätten från den dag, då justering av del överbeslulel förda prolokollet har tillkännagetts på församlingens anslagslavla.Om besvärshandllngen har kommit in till församlingen före besvärstidens utgång,skall besvären ändå tas upp till prövning. / besvärshandlingen skall anges det beslut somöverklagas och de omständigheter på vilka besvären grundas. Klaganden får ejanföra någon ny omständighet till grund för besvären efter besvärstidensutgång. Hava besvär anförts hos ,äger , om skäl därtill äro, förbjuda överklagade beslutetsverkställighet. Grundas besvären därpå, al! klagandens enskilda rättblivil kränkt genom beslutet, och bliva besvären godkända, gäller rättelsentill förmån för den som klagat, men står beslutet I övrigt fäst, utan så är,att del finnes strida mot allmän lag eller JÖrfattning eller eljest vila påorättvis grund, då må förordna om upphävande av beslutet I desshelhel. Om det är uppenbart att besvären ejkan bifallas, bör kammarrätten avgöra målet utan dröjsmål. Kammarrälten skall Inhämta domkapitletsyttrande över besvären, om det ej är uppenbart obehövligt. Vid tillämpning av förvaltningsprocesslagen(1971:291) anses församlingen som part. Ett föreläggande enligi 5 § förvaltningsprocesslagen fårej gälla sådan brist i besvärshandlingen som består i att denna ej anger deneller de omständigheter på vilka besvären grundas. Bestämmelsen i 29 § förvaltningsprocesslagenom rätt att utan yrkande besluta till det bättre för enskild tillämpas ej. / beslut må, där icke för vissa frågorannoriunda är särskih stadgat, ändring sökas hos regeringsrätten senast från den dag, då klaganden erhöll del av beslutet- Besvär över ett beslut av kammarrälten vilket har gåttklaganden emot får anföras endast av denne. Besvär över ett beslut, varigenomkammarrätten har bifallit besvär eller förbjudit att det överklagade beslutetverkställs, får anföras av församlingen och var och en som sägs i 89 § 3 mom. Denna lag iräder i kraft . Äldre bestämmelser tillämpas påbesvär över beslut, i fråga om vilkel justering av protokollet senast den 31december 1980 har tillkännagetts på församlingens eller den kyrkligasamfällighetens anslagslavla. Lag om ändring i allmänna ordningsstadgan (1956:617) Härigenom föreskrivs alt 27 S allmännaordningssladgan (1956:617) skall ha nedan angivna lydelse. beslul om föreläggande av vite eller om ersättningsskyldighet enligt 17 eller 17 b § överklagas hos kammarrälten genom besvär. Annat beslut av på grund av denna stadga eller lokal ordningsstadga överklagas hos regeringen genom besvär. Detsamma gäller beslut enligt 21 §. Beslul som på gmnd av denna stadga eller lokal ordningsstadga meddelas av polismyndigheten, eller kammarrätten skall ulan hinder av besvär lända till efterrättelse, om ej annorlunda förordnas. Detta gäller dock Inte beslut om ersättningsskyldighet enligt 17 eller 17 b§. Beslul som en polismyndighel eller en myndighet har meddelat på grund av denna stadga eller lokal ordningsstadga överklagas hos genom besvär. Ifråga om besvär öwer en myndighets beslut i fall som avses i 2 och 23 gäller dock vad som föreskrivs I 7 kap. kommunallagen (1977:179f Nuva I ande lydelse Moi beslul som polismyndighel eller myndighetmeddelat på grund av denna stadga eller lokal ordningsstadga /b/es lalan hoslänsstyrelsen genom besvär. Beträffande klagan över myndighels besluli fall som avses i 2 och 23 §§ och över beslut med anledning avsådan klagan finnas bestämmelser i kommunallagen (1953:753) och kommunallagen(1957:50)för . Mot länsstyrelses beslul om föreläggande av viteföres talan hos kammarrällen genom besvär. Talan mot annat beslut av länsstyrelse på grund avdenna stadga eller lokal ordningsstadga och mot beslut enligt21 § föres hos regeringen genom besvär. Beslul som på grund av denna stadga eller lokalordningsstadga meddelas av polismyndighet, länsstyrelse eller kammarrätt skallutan hinder av besvär lända till efterrättelse, såvida ej annorlundaförordnas. Dennalag iräder i kraft . 'Den föreslagna lydelsen innefattar även ändringar som föreslagils i prop.1979/80:17. De ändringar som föreslås avser endasl andra stycket. 2 Senaslelydelse 1976:1003. Prop.1979/80:105 110 Närvarande: f. d. regeringsrådet , justitierådetMannerfelt, regeringsrådet , justitierådet . Enligt protokoll vidregeringssammanträde har regeringen på hemställan av dåvarandestatsrådet och chefen för kommundepartementet beslutat inhämtalagrådets yttrande över förslag fill 1. lag om ändringi kommunallagen (1977:179), 2. lag om ändringi lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, 3. lag om ändringi förvahningsprocesslagen (1971:291), 4. lag om ändringi lagen (1957:281) om kommunalförbund, 5. lag om ändringi lagen (1961:436) om församlingsstyrelse, 6. lag om ändringi lagen (1979:411) om ändring i rikets indelning i kommuner, landsfingskommuneroch församlingar, 7. lag om ändringi lagen (1979:412) om kommunala indelningsdelegerade, 8. lag om ändringi lagen (1972:229) om kyrkliga indelningsdelegerade, 9. lag om ändring i allmänna ordningsstadgan (1956:617). Förslagen har föredragits inför lagrådet av expeditionschefen Förslagen föranleder följande yttrande av lagrådet. Förslaget till lag om ändring i kommunallagen Den i första stycket föreslagnabestämmelsen om att kammarrätten utan dröjsmål bör avgöra mål i vilka det äruppenbart att besvären inte kan bifallas är enligt lagrådets mening inte av denbeskaffenhet att den bör meddelas i lag. Lagrådet föreslår att bestämmelsenutgår. I tredje styckets första meningföreslås ett stadgande enligt vilket ett föreläggande enligt 5 § FPL ej fårgälla sådan brist i besvärshandlingen som består i atl denna ej anger den ellerde omständigheter på vilka besvären grundas. Med hänsyn till de föreslagnabestämmelserna i 7 kap. 1 § tredje stycket vill det synas så uppenbart att ett föreläggandeav här ifrågavarande slag ej kan meddelas, att stadgandet enligt lagrådetsmening är överflödigt. Det föreslås därför att det slopas. 1979/80:105 111 I tredje styckets andra meningföreslås en föreskrift om all bestämmelsen i 29 § FPL om rätl atl utan yrkande besluta lill del bäitre för enskild ej skall tillämpas i kommunalbesvärsmål. Till stöd härför anförs i specialmotivering en alt bestämmelsen i den berörda paragrafen i FPL inle är förenlig med principerna för prövningen i kommunalbesvärsmål. Vad sålunda anföris är otvivelaktigt rikfigt. Emellertid torde i själva verket med hänsyn till kommunalbesvärens särart inte finnas utrymme för en tillämpning av nämnda bestämmelse i 29 S FPL. Regeringsrätien har ända sedan FPL:s tillkomst haft att fillämpa denna lag vid prövningen av kommunalbesvär utan olägenhet av att något förbud motsvarande det nu föreslagna stadgandet ej funnits. Lagrådet finner stadgandet inte vara påkallat och föreslår att det utgår. Förslaget till lag om ändring i lagen om allmännaförvaltningsdomstolar De bestämmelser som behövs medanledning av atl kammarrätien föreslås få särskild sammansättning ikommunalbesvärsmål bör fogas in i lagen om allmänna förvaltningsdomstolar efteri huvudsak det mönster som redan antagits när del gäller mål omfastighetstaxering. Om den teknik som använts beträffandefastighetstaxeringsmålen följs helt, skall de materiella reglerna om desärskilda ledamöterna tas in i kommunallagen och hänvisning dit göras i 11 §sista stycket och 12 § fjärde stycket förvaltningsdomstolslagen. Med hänsyn bl.a. lill att en mera slutgiltig lösning när det gäller reglerna omkommunalbesvärsmål torde komma att följa av kommitténs fortsatta arbete, kanemellertid godtas att bestämmelserna f. n. får inflyta i förvaltningsdomstolslagen.Lagrådet föreslår, med vissa förtydliganden och redaktionella ändringar, delsatt 11 § tredje stycket erhåller ändrad lydelse på sätt som framgår av detföljande, dels att den i remissen föreslagna 13 a § erhåller nedan angivnalydelse, dels att den föreslagna 13 b § utgår. II § tredje stycket; "Om särskild sammansättning avkammarrätt vid behandling av mål om fastighetstaxering finns bestämmelser itaxeringslagen (1956:623). Bestämmelser om särskild sammansättning vidbehandhng av kommunalbesvärsmål finns i 13 a §." "Kammarrätten skall vidbehandling av kommunalbesvärsmål bestå av tre lagfarna ledamöter och två sådanasärskilda ledamöter som anges i andra stycket. Kammarrätten är dock domför utande särskilda ledamöierna i sådana fall som anges i 12 § andra stycket 1-3 samlvid prövning av besvär som uppenbariigen inte kan bifallas. Regeringen förordnar i sänder för varjekammarrätt det antal 1979/80:105 112 särskilda ledamöier med uppgifl atl deltaga i handläggningav kommunalbesvärsmål som regeringen bestämmer. De särskilda ledamöterna skallha god kännedom om verksamhet. Om för förordnandet särskildledamoi avgår eller anlalel särskilda ledamöter uiökas, utses ny ledamoi förden tid som återstår." Förslaget till lag om ändring i lagen omförsamlingsstyrelse Beaktas vad lagrådet anfört vid 7kap. 4 S förslagel lill lag om ändring i kommunallagen bör av samma skäl förstaoch fjärde styckena av den här föreslagna 90 S utgå. Förslagen lämnas utan erinran. 1979/80:105 113 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden . Mundebo, , , Söder, Krönmark, BurenstamLinder, , Wirlén. , , , , , ,Pelri. Proposition om ny instansordning i kommunalbesvärsmål Föredraganden anmäler lagrådetsyttrande' över förslag lill lag om ändring i kommunallagen (1977:179) m. m. Föredraganden redogör för lagrådels yllrande och anför. Innan jag går närmare in på vadlagrådet anför i silt yttrande, vill jag erinra om alt handläggningen avkommunalbesvärsmålen tar i anspråk en myckel stor del av regeringsrättens tidoch om att del ofta tar innan ett sådanl mål är slutligt avgjort. Enreform av instansordningen i kommunalbesvärsmålen bör därför främsl syfla lillatt förbättra arbetsläget i regeringsrätten när del gäller kommunalbesvärsmålenoch all så långt möjligt förkorta handläggningsliderna. Intresset av enfungerande statlig lagligheiskoniroll måste, som också anfördes ilagrådsremissen, tillgodoses ulan all de kommunala självsiyrelseiniressenaträds för nära, Insiansordningen måsle alltså ulformas så att den skapar bästamöjliga förutsättningar för den speciella lyp av lagligheiskoniroll somkommunalbesvärsprövningen innebär. För egen del kan jag helt ansluta mig lilldessa synpunkier och till del förslag lill ny inslansordning som medutgångspunkt i dem läggs fram i lagrådsremissen. Lagrådet har i huvudsak lämnal deremitterade förslagen utan erinran och de erinringar som lagrådet framför ärfrämsl av lagleknisk karaktär. Erinringarna avser förslagen till ändring ikommunallagen, lagen (1961:436) om församlingsslyrelse och lagen (1971:289) omallmänna förvaltningsdomstolar. ' Beslul om lagrådsremiss fattal vid regeringssammanträdeden 13 seplember 1979, 1979/80:105 114 I 7 kap, 4 § försia slyckelkommunallagen och 90 S försia stycket lagen om församlingsstyrelse skall enligtde remitterade förslagen föreskrivas all kammarrällen ulan dröjsmål bör avgöramål i vilka del är uppenbart att besvären inle kan bifallas. Lagrådet anser altsådana bestämmelser inle bör ges i lag och föreslår all bestämmelserna slopas.Del är enligt min mening angelägel all mål av del slag som de föreslagnabeslämmelsema avser avgörs snabbi. Uttryckliga lagregler synes emellerlid inlebehövas för atl man skall kunna få lill slånd en sådan ordning. Jag vill idelta sammanhang erinra om all del i 22 § kammarrättsinstrukiionen (1979:571)föreskrivs all mål som av någon särskild anledning bör avgöras skyndsami skallhandläggas med förtur. Jag bilräder alltså lagrådets förslag i denna del, I lagrådsremissen föreslås vidareatl det i 7 kap, 4 S Iredje stycket kommunallagen och 90 S fjärde slyckel lagenom församlingsslyrelse skall föreskrivas atl etl föreläggande enligt 5 Sförvaltningsprocesslagen (1971:291) inte får gälla sådana brister ibesvärshandlingen som beslår i alt denna inle anger den eller de omständigheterpå vilka besvären grundas. Lagrådet anser all dessa föreskrifier är överflödigaoch föreslår att de slopas, Samma uppfallning redovisas i fråga om deföreslagna nya föreskrifterna om all bestämmelsen i 29 Sförvaltningsprocesslagen om rätt all ulan yrkande besluta lill det bättre förenskild inte skall tillämpas i kommunalbesvärsmål. För egen del anser jag alt detföreligger en viss motsättning mellan 5 S förvaltningsprocesslagen ochprincipen att klaganden i etl kommunalbesvärsmål måste framföra sinaanmärkningar i fråga om det kommunala beslutets laglighet före besvärsiidensutgång. Jag anser därför att det för tydlighetens skull är motiverat attuttryckligen föreskriva atl elt föreläggande enligt 5 §förvaltningsprocesslagen inle får gälla sådana brister i besvärshandlingen sombestår i att denna inte anger den eller de omständigheter på vilka besvärengrundas.