prop · G303101 · 1979-12-31 00:00:00 — 1979/80:101 Regeringens proposition med förslag om tilläggsbudget II till statsbudgeten /80; Regeringen förelägger vadsom har upptagils i bifogade uidrag av regeringsprolokoll för den ålgärd ochdel ändamål som framgår av föredragandenas hemställan. I propositionen föreslås ulgifterm. m. på tilläggsbudget II lill slalsbudgeten för innevarande budgelår. De anslag som begärs uppgår lill ca688,6 milj, kr., varav ca 676,6 milj. kr. på driftbudgeten och 12,0 milj. kr.på kapitalbudgeten. De största anslagen på driftbudgeten föreslås gå tillarbetsmarknadsutbildning. Del Slörsia anslaget påkapilalbudgelen föreslås gå lill lån lill teko-, sko-och garveriinduslrier. \-1979180. Närvarande: Slalsminislern , ordförande, ochsialsråden Ullslen, , Mundebo, Wikslröm, , , ,Åsling, Söder, Krönmark, Burenslam , , , , ,, , , Föredragande: sialsråden Wikslröm, , ,, , , , , , , Proposition med förslag om tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /80 Sialsråden föredrar förslag tillriksdagen i frågor angående anslag m. m. på lilläggsbudgel II lillslatsbudgelen för budgetårel 1979/80. Anförandena redovisas i underprolokollenför resp. depanemenl. Slalsrådel Mundebo anför: De anslagsom riksmölel har anvisat sedan slatsbudgelen för budgeiårei 1979/80fastställdes har uppförts på tilläggsbudget 1 (prop. 1979/80:25, FiU 1979/80:14, rskr 1979/80: 140), 1979/80: 75 har regeringen föreslagil alt 36,5milj. anvisas för kampanjkosinader m.m. inför den föreslåendefolkomröslningen i kärnkraftsfrågan. Jag hemsläller all regeringen föreslårriksdagen att besluia om anslag m. m. pälilläggsbudgel II till statsbudgeien för budgeiårei 1979/80 i enlighel med deförslag som föredragandena har lagl fram. Regeringen ansluter sig tillföredragandenas överväganden och beslular att genom proposiiion föreläggariksdagen vad föredragandena har anfört för den åtgärd eller del ändamål somföredragandena har hemslälll om. Regeringen förordnar all deanföranden som redovisas i underprolokollen och en sammanslällning över deanslag som regeringen begär skall bifogas proposilionen som bilagor 1 10. Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten /80 såvitt avser verksamhetsområde D. Domstolsväsendet m. m. [1] D 5. Utrustning till dumstolar m.m. För budgeiårei1979/80 har lill ulrustning lill domslolar m. m. anvisals ellreservalionsanslag av 8,7 milj. kr. Reservalionen från /80uppgick lill . Från anslaget beslrids kosinaderför inköp av ulrusining och inveniarier lill nya och ombyggda lokaler förmyndigheler inom domslolsverkels förvaltningsområde, med undantag av deallmänna advokatbyråerna, och konsultkostnader i samband därmed samt kostnaderför flyttning. Sedan anslagsberäkningen /80 gjordes har behov uppkommit av medel för inköp av utrustningoeh inveniarier lill länsräl-lerna i Göleborgs och län saml Kopparbergslän. Båda länsrätterna beräknas flytta till nya förhyrda lokaler strax eflersommaren 1980. Ulrusining och inventarier måsle därför beställas redan under innevarandebudgelår. Kostnaderna härför beräknas till 2,1 milj. kr. Jag hemsläller alt regeringen föreslår atl lill Utrustning lill domstolarm. m. på tilläggsbudget II lill statsbudgeten för budgetårel 1979/80 anvisaell reservalionsanslag av . E. Rättshjälp m. m. [3] E 3 a. Allmänna advokatbyråer: Rörelsekapital. Någolanslag för della ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för innevarandebudgelår. Jag har vid min anmälan lidigare denna dag av anslagen lillrättshjälp Prop.1979/80: 101 4 m.m. för /81 lagil upp frågan om fortsattariktlinjer för verksamheten vid de allmänna advokatbyråerna. Jag har därvid bl.a. behandlat byråernas behov av rörelsekapital och principerna för finansieringenav della samt förordal au byråerna får etl tillskotl av rörelsekapital överstatsbudgeten. Medelsbehovei uppgår lill ca 11 milj. kr. Som jag framhöll vidmin anmälan bör medlen anvisas redan under innevarande budgelår. Med hänvisninghäriill hemsläller jag all regeringen föreslär all lill Allmänna advokatbyråer:Rörelsekapital på lilläggsbudgel II till statsbudgeten för budgeiårei 1979/80anvisa elt anslag av . Prop.1979/80:101 5 Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten /80 såvitt avser verksamhetsområde G. Undervisningssjukhus m.m. [ij G 5. i : Driftkostnader.Under denna rubrik har i statsbudgeten för /80 anvisats etlförslagsanslag av . 1978/79: 100 (bil. 8, SoU1978/79:27, rskr 1978/79:232) anför föredragande slalsrådel vid sin anmälan avdella anslag bl, a. au utgifterna för löner till sjukhusels personal - bortsettfrån läkarna - under /80 inle får överstiga ett belopp, sommotsvarar en ram av 335 milj. kr. löneläge, lönekosinadspålägginräknat. Denna löneram får endast räknas upp med anledning av nya löneavtal,som iräffas efler ulgången av . Föredragande statsrådet anförvidare, att hon vid bestämmandet av löneramen har räknat med all inga nyaijänster inrätlas för budgetårel 1979/80 utöver sådana tjänster, för vilkautrymme kan beredas genom omdisposiiion inom löneramen. Vidare bör omkostnadernaför sjukhusels verksamhel inle få översliga 110 milj. kr. under budgeiårei1979/80. har lämnal det anförda utan erinran. Med anledning av all yllerligarelöneavtal träffats har regeringen faslslälll löneramen till348 milj. kr. (löneläge ). Direktionen för akademiska sjukhuset i förslag lill driftslalförbudgeiårei 1979/80 för akademiska sjukhuset i har upprättats.Förslagel utgår från att sjukhusel skall bedriva en i stort sett oförändradverksamhel. Lönekoslnaderna för sjukhusets perso- Prop.1979/80:101 6 nal - bortsett från läkarna - beräknas enligt förslagetkomma att uppgå till inte fullt 361 milj. kr., vilket överskrider den ijuni1979 fastsiällda ramen med 13 milj. kr. Förslaget till driftslal innebär,förulom en omdisponering av lönemedel, vissa personalförstärkningar.Barnklinikernas inftyllning under höslen 1979 kräver sålunda all ca 20 nyaijänsler inrälias, bl, a. för städning av nytillkommande lokaler. Sammanlagi föreslåsalt 40 nya tjänster tillkommer. De beräknas kosla drygt 4 milj. kr. Omkosinaderna för sjukhusetsverksamhel beräknas i slatförslagel lill 120,2 milj. kr. Direklionen för sjukhuselhemställer all erforderliga föreskrifter meddelas, som medger all ifrågavarandelönekosinader får uppgå lill 361 milj. kr. och all medel får disponeras enligislalförslaget. Direklionen för akademiskasjukhusel i har beräknai all lönekostnaderna för personalen - bortsellfrån läkarna - kommer all uppgå lill ca 361 milj. kr, i lönelägel maj 1979under budgeiårei 1979/80. Jag är beredd all nu med hänsyn lill omständigheternagodla denna lönekostnad. Härigenom uppslår uirymme inom löneramen för deIjänsler, som direklionen lagil upp i silt driflstalsförslag. Beloppel förlönekosinader kan endasl behöva räknas upp med anledning av nya löneavtal, somträffas efler ulgången av . Omkosinaderna för sjukhuselsverksamhel beräknas enligt driftstaisförslagel komma atl uppgå lill 120,2milj. Jag anser alt de inle bör få översliga 115 milj. kr. Mol denna bakgrund föreslår jag att i stället för de skilda ramar för löner och omkosinader som lagits upp vidföredragande statsrådets anmälan av förevarande anslag för innevarandebudgetår - en gemensam ram för utgifterna för ifrågavarande löner ochomkosinader fastställs lill 476 milj. kr. Inom denna totalram bör sjukhuset hamöjlighet alt vid behov göra omdisponeringar mellan lönekostnader ochomkostnader. Jag förulsäller atl direklionen förakademiska sjukhusel nu vidlar kraftiga och verkningsfulla ålgärder för all ifortsättningen hålla utgifterna inom fastställda ramar och genomföra en stramkontroll över sjukhusets kosinader. Regeringen bör underställa detla förslag lill nykoslnadsram. Jag hemsläller alt regeringen föreslår all besluta om ändrad medelsram förakademiska sjukhusel i för budgetårel 1979/80 i enlighel med vad jaghar förordal i det föregående. Prop.1979/80:101 7 Utdrag Uf BILDNINGSDEPARTEMENTET PROTOKOLL F(>rcdragande: slalsrådelWikslröm såviil avser punklerna 1 och 3; slalsrådel Mogård såviil avser punklen2 Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten /80 såvitt avser verksamhetsområde [ij B 25. Stöd till dagspressen. Slöd lill dagspressenbeviljas av presslödsnämnden enligt bestämmelserna i förordningen (1976: 336)om slalligl slöd lill dagsiidningar (ändrad 1977:524, 1977:1051, 1978:240 och1979:269). För ändamålet har i slatsbudgelen för innevarande budgelår anvisalsell förslagsanslag av 308,5 milj. kr., varav förslagsvis 220,7 milj. kr lillproduklionsbidrag lill dagsiidningar. Reglerna för beviljande av produklionsbidrag innebär bl.a. följande. Produklionsbidragei lill enflerdagarstidning - dvs. en dagstidning som utkommer med minsl fyra nummer pervecka - beräknas inom vissa ramar med ledning av pappersförbrukningen förredaklionell lexl under de tre senasle kalenderåren. En fådagarslidning - dvs. endagstidning som utkommer med högst tre nummer - erhåller om den ärbidragsberälligad ell fast belopp i produklionsbidrag. För lokal eller regionaltidning uppgår beloppel lill . medan del för rikslidning uppgårtill högst 1,5 milj. kr. För fådagarslidning som övergårlill all bli flerdagarslidning och för nyelablerad flerdagarslidning gäller,all produktionsbidragets storlek beräknas med hjälp av uppgifter ompappersförbrukningen för vilken uppgifler kan erhållas,dock ej än . En bestämmelse av sist nämnda innebörd är enligt minmening befogad Prop.1979/80:101 8 också för del fall en flerdagarstidning skulle öka anlalelutgivna nummer . I etl sädanl fall ger nämligen inle dengenomsnittliga pappersförbrukningen ellrällvisande underlag och lidningen kan därför erhålla elt lägreproduklionsbidrag än den borde få. Jag anser således alt de nu gällandebestämmelserna för beräkning av produktionsbidragels slorlek bör komplelteras meden regel som anger all bidragel också lill en flerdagarslidning som har ökatanlalet utgivna nummer bör beräknas med ledning av uppgifler ompappersförbrukning m.m. som ligger efler del allförändringen genomfördes. Den nya bestämmelsen bör varatillämplig vid beslul om produklionsbidrag med användande av medel som ställtslill presstödsnämndens förfogande fr. o. m. budgetårel 1979/80. Jag räknarinle med alt den föreslagna nya regeln föranleder behov av ökal anslag för produklionsbidragunder budgelåret. Jag hemsläller alt regeringen föreslår atl godkänna den av mig förordadeförändringen i grunderna för statligt stöd lill dagspressen. [2] C 11. Bidrag till driften av grundskolor m. m. Uranslagsposlen Bidrag lill enskilda skolor under detta anslag utgår statsbidragtill i . Bidragel ulgår enligt särskild förordning (SÖ-FS1978: 175) av ell för varje redovisningsår av skolöverstyrelsenfastställt bidragsunderlag omfattande dels lönekostnaden för lärare och reklor,dels koslnaden för sociala avgifter för lärare och reklor med sammanlagi 28,7 %av lönekostnaden. Grunderna för slalsbidragel till de enskilda skolorna har1977 godkänts av (prop. 1976/77: 100 bil. 12 s. 272 f, UbU 1976/ 77:16, rskr 1976/77: 157). Slyrelsen för har,under hänvisning lill att skolan befinner sig i en akut ekonomisk kris,anhållit om medelslillskotl för budgelåren 1979/80, 1980/81 och 1981/82 utövervad som följer av nämnda förordning. Därvid har styrelsen för budgetåret1979/80 begärt sammanlagt . avseende ackumulerat underskoll (395000kr. ), brådskande reparationer av skollokaler (. ), lönekostnader förskolpsykolog och vaktmästare (. ), inredning av Judaica-rum (,)samt beräknat underskoll för innevarande budgelår (). För budgelåren1980/81 och 1981/82 har slyrelsen anhållit om medel utöver vad som utgår enligtförordningen med . Sammanlagt har slyrelsen för detre budgetåren således begärt ca 2,5 milj. kr. För egen del menar jag altHillelskolan intar en särställning i svenskl skolväsende. Den är avsedd förelever som lillhör en minoritet, vilken Prop.1979/80:101 9 parallellt med sin anpassning lill del svenska samhällellyckais bevara en nationell och kuliurell idenlilel trols svårayttre onisländig-heler. Statsbidrag har också iitgåll lill understörre delen av liden tillkomst . Jag ser det som önskviiriatt verksamheten vid skolan kan forisälla utan inskränkningar. För all dettaskall vara mcijligl bedömer jag del som nödvändigt med ett vissi medelslillskolllill utöver vad som utgår för löner och sociala avgifter lillrektor och lärare. Jag är därvid dock endasl beredd all förorda euengångsbidrag med . under innevarande budgelår avseendeackiiniiilcral underskoU verksamhetsår, brådskande reparationerav skolans lokaler saml viss del av del beräknade underskottet innevarande år.Jag har från företrädare för erfarit atl skolan med del av migförordade slalsbidragel kan klara sin ekonomi under budgelåren 1979/80 och1980/81. Jag ulgår från alt samma förhållande gäller även för budgetåret1981/82. Jag vill undersiryka all det nu aktuella förslagel om slalsbidragskall ses som en engångsföreleelse. Varken eller övriga enskildaskolor kan för framliden räkna med resurslillskoU uiöver vad som följer enligtgenerella regler. Frågor rörande slalsbidrag lillenskilda skolor uireds f. n. av kommillén (U 1979: 13) för skolor medicke-offenllig huvudman. Jag hemsläller all regeringen föreslår all godkänna vad jag har förordal ifråga om slalsbidrag till . STATENS ALLMÄNNA FASI IGHETSFOND [3] 14. Under denna rubrik har i statsbudgeten för innevarandebudgetår anvisals elt investeringsanslag av 135 milj. kr. 1978/79:82,UbU 1978/79:43, rskr 1978/79:410). Under anslaget är uppförda två investeringsplaner,nämligen en plan för utbildning och forskning och en plan för kullurändamål m.m. Behållningen vid budgetårels början uppgick till 49 milj. kr. Någonmedelsanvisning pä tilläggsbudget beräknas f.n. inle bli ertbrderlig. Däremoibör följande objekl redovisas i detla sammanhang. Kostnaderna redovisas i delföljande i prislägel den . Försörjningsåtgärder inom Chalmerstekniska högskolas område. Byggnadsslyrelsen har hos regeringen hemslälll allfå ulföra och driva en I-Riksdagen 1979180. torsöksanläggiiing för koleldning i ftiiidiserad bädd vidChalmers lekniska hiigskolas kraftcentral. Anläggningen skall vara lämpad förforskning och undervisning och skall kunna leverera energikommersielll. Projektet föreskis finansieras dels med bidrag från nämnden förenergiproduk-lionstorskning och slatens industriverk, dels genom anslag somstår till byggnadsslyrelsens förfogande. För byggnadsslyrelsens del ärkostnaden beräknad till , varav 3,1 milj. kr. föreslås bestridasfrån anslaget Byggnadsarbeten inom ulbildningsdepanemeniels verksamhelsområde. I invesleringsplanen för utbildningoch forskning är uppförd en kostnadsram av 3 milj. kr. förFörsörjningsåigärder inom lekniska högskolas omriide: Övriga ålgärder.Under årel har etl delprojekt med en koslnadsram av . slutredovisalsvarefter en ram av 2,5 milj. kr. Byggnadsslyrelsen föreslår att förovan nämnl projekl koslnadsramen höjs lill (2,5-h3,1= ) 5,6 milj. kr. Utbyggnad uv marinbiologiskulaboratorium. Regeringen uppdrog den 25 oklober 1979 ål altinomen kostnadsram av 6,5 milj. kr. i prisläget , molsvarande . i pi islägel , projeklera utbyggnad av Tjärnömarinbiologiska laboratoritini t,o,m. Ulbyggnaden omfallarnybyggnad av förläggning, malsal, tjänstebostad och sjöbod samt yttre arbelenlill en sammanlagd iiimsarea av ca 900 m°. Byggnadsarbetena beräknas kunnapåbörjas . Med hänvisning till vad jag har anförl i det föregåendebör i gällande investeringsplan föras upp följande koslnadsramar (1 OOO-talkr.) 78-04.01 Faktisk Beräknad för /80 Försörjningsåtgärderinom tekniska högskola.s område: Övriga åtgärder Utbyggnad av Tjärnömarinbiologiska laboratorium Del redovisade behovel av utbyggnadav marinbiologiska laho-ratorium bör nu enligt min mening lillgodoses.Laboraloriel, som är en för universileien i och Göleborg gemensamanläggning, bör efter ulbyggnaden kunna nylljas som en marinbiologiskulbildnings- och forsk- Prop.1979/80: 101 11 iiingsiesiirs av också andra högskoleenheter. Jag ulgårfrån all verksamhelen vid laboraloriel planeras bl. a. med hänsyn härtill. Jag förordar ;itt de ökade ingifter som hänger samman medhär behantl-lade objekt får bestridas av lillgängliga medel under förevarandeanslag. Jag hemställer att regeringen föreslår all 1, bemyndiga regeringen all beslutaom byggnadsarbeten m.m. inom utbildniiigsdeparteirienlets verksamhetsområde inom ile kostnadsramar somjag har förordal i det föregående, 2. godkänna vad jag har förordal idet föregående angående bestri dande av utgifterna för vissa byggnadsarbelen inom utbildiiings- ileparlementets verk samhet somräde. Prop.1979/80:101 13 Anmälan till tilläggsbudget II till slatsbudgelen /80 såviit avser verksamhetsområde Jordbrukets rationalisering ni. [1] B 6. Täckande av förluster pä grund av statlig kreditgaranti.På stats-hudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrikanvisats ell förslagsanslag av 1 milj. kr. har vidare förbudgeiåreimedgivit all Slallig kredilgaranli får lämnas för lån till yttreraiionalisering, lån lill inre rationalisering, jordförvärvslån, driftslån ochmaskinlån med sammanlagt 513 milj. kr., för lån lill trädgårdsnäringensrationalisering m.m. med 35 milj. kr., för lån till rennäringensrationalisering m. m. med 2,5 milj. kr. saml för län till inköp av avelshäslaroch ridhästar med . Ramen för länegarantier förjordbrukets rationalisering uppgår till 513 milj. kr. Behovet har avlantbruksnämnderna beräknats till 920 milj. kr., varav närmare 200 milj. kr. äreftersläpande behov från föregående budgetår som då inte kunde tillgodoses.Ramen föreslås ökad med 387 milj. kr. kr., vilkel är samma ramsom begärs för budgetårel 1980/81. Som motivering anförs följande. Kreditgarantierna avser främst lånför byggnadsåtgärder, täckdikning och anskaffning av inventarier, vilket i höggrad främjar rationaliseringen. Garantigivningen har också storregionalpolilisk belydelse. Av de under verksamhelsårel 1978/79beviljade garanlierna lill jordbrukels raiionalisering gick 42 7r, till denorra skogslänen. Dessa läns andel av landels lolala åkerareal är och avanlalel mjölkkor . Slalsverkels förluster på lånegarantierna är obetydliga,omkring en halv promille. Prop.1979/80: 101 14 hänsyn lill älgårdcrnas slora såväl rationaliserings- somregionalpoliliska belydelse vill styrelsen franihlilla angelägenhelen av attlånegarantibcho-vei tillgotloses. Liinegaranlibchovel under såvälinnevarande budgetår som påföljande påverkas av den ökatlefiirsäljiiingsverksamhet som följer av styrelsens förväiv av mark, främstskogsmark, från skogsindustrier och andra juridiska perst)ner. För dessaföivärv har en rörlig kredii av 200 milj. kr. ställts lill styrelsensförfogande atl disponeras till . Behovet av Ifuiegaraniiersammanhänger förutom med köparnas privala lånemöjligheter bl. a. med andelenavverkningsbar skog på ifrågavarande arealer. Då deniKi i allmänhet är låg påhillills förvärvade arealer bedömer slyrelsen atl en betydande del avförsäljningsbeloppel behöver finansieras med hjälp av låiiegaranlier. Slyrelsen har för all minskabehovet av lånegarantier under det senasle årets brisisiiiiation genom olikaålgärder försökt utverka all en högre andel av kostnaden för de åtgärder,vartill statligt slöd sökes, finansieras med lån slallig garanii. Dellakrav har slarkasi kunnat hävdas i fråga om jordförviiivslän eftersom den avnämnden godkända köpeskillingen innebär atl driften beräknas ge brukaren etltillfredsställande ekonomiskt resullal och säkerhet för lånet lämnas ifaslighetsinteckning inom köpeskillingens belopp. Nämnda andel uppgår dock ifråga om jordförvärvslån lill i genomsnitl ca 55 '/c. vilket i de fiesta fallmotsvarar av taxeringsvärde som ofta utgör grund förbankernas belåningsvärdering. Vid ratioiialiseringsåtgärtler faller andelenlill och vid driftslån till endast 10-20'v. När det vid sistnämndalåneform gäller arrendatorer, som enilast kan erbjuda företagsinteckning somsäkerhet, brukar endast en viss checkräkningskredit kunna finansieras utanstatlig garanii. Styrelsen bedömer därför inle att ytterligare besparingar avnämnvärd betydelse kan uppnäs pä tletta sätt. Med hänvisning till vad jag har anfört i min anmälan lillbudgelpropositionen 1980 Iprop. 1979/80: 100 bil. 13 punkten B 7) förordar jagall ramen för kredilgaraiiiier lill jordbruket ökas med 100 milj. kr. Jag hemsläller att regeringen föreslår alt medge att för budgetåret1979/80 slallig kredilgaranli lämnas för lån lill yttre rationalisering, låntill inre rationalisering, jordförvärvslån, driftslån och maskinlån medsammanlagt högst , för lån lill irädgärdsnäringens rationaliseringm. m. med högsl , för lån lill rennäringens rationalisering m.m.med högsl . samt för lån till inköp av avelshäslar och ridhästar medsammanlagi högsl . Prop.1979/80:101 15 [2] B 15. Särskilt sliid till jordbruk och skogsbruk, m.ni. På statsbudgeten för innevarande budgelår har under dennaanslagsrubrik anvisats etl reservalionsanslag av 30 milj. kr. Efter samråd medNorrbot-icndelegalionen II 1976:04) beviljas bidrag av ilänel såviit avser skogsbruk och av lantbruksnämnden såvitt avser andra ändamål. I skrivelse anförlänsstyrelsen att med anledning av prop. 1978/79: 127 om åtgärderför att främja sysselsätlningen i Norrbotlen hl.a. om en extra rampå 175 milj, kr. för beredskapsarbelen och tidigareläggningar avinvesleringar, m.m. Ramen har tilldelats efler samrådmed fördelas på projekt inom länel. och länsstyrelsenhar haft överläggningar om fördelningen av den anvisade medelsramen. Vid dessaöveriäggningar har slåll i förgrunden den ständigt besvärligaarbetsmarknadssituationen i vissa av länels inlandskommuner. ochlänsarbetsnämndens gemensamma uppfallning är atl extraordinära insalser måslekomma lill slånd för att i någon mån vända den negativa utvecklingen idessa länsdelar. Det är angeläget atl de särskildainsalser som del s. k. Norrbotlenpake-tel öppnat vägen för, utväljs sä atl debidrar bäde lill en snar förbällring av sysselsältningen och till atl skapa mervaraktiga arbetstilirällen. För framför alll glesbygdskommunerna gäller atlförsörjningsmöjligheterna särskilt i jord- och skogsbruket måste tas till varabättre. Möjligheterna att utöka den industriella sysselsätlningen i dessakommuner är slarki begränsade, .åkerjorden är en resurs som lill en del ånyomåste las i bruk som produk-lionsunderlag. var den odlade arealen i länel 88 000 ha 1978 uppgå lill ungeFär 47 000 ha eller samma areal som . Elt betydelsefulltinvesteringsprogram på jordbrukets område är utarbetat för dessa kommuner. Dethar skett som en del av jordbruksprojekten inom Norrbottendelegaiionensverksamhel med sikle på genomförande . För genomförande avprogrammei har förulsälts dels ordinarie bidrag frän lantbruksnämndensraiionaliseringsanslag, dels kom-plelierande bidrag frånNorrboliendelegalionens särskilda medel enligi de för dessa medel fastställdadisposilionsföreskrifterna. Ifrågavarande jordbruksprogram i inlandskommunernaavser byggstart vid 56 jordbruksföretag under /80 samt vid 45företag under /81. Investeringarna /80 är iövervägande grad detaljplanerade redan nu för omedelbar igångsättning avarbelena. Dessa är kostnadsberäknade lill totalt 65,4 milj. kr. För atlgenomföra åtgärderna beräknas åtgå 130 årsverken. Den beståendesysselsällningseffeklen av 1979/investeringsprogram utgör elt lillskoliav drygt 80 årsarbeten. Prop.1979/80:101 16 har anmäll allinvesleringsprogrammel endast i ringa grad kan ulföras som planeral då nämndeninle tilldelals bidragsmedel för ilessa särskilda salsningar och då övrigaordinarie jordbruksinves-leringar i länels kuslbygder rimligen inle fårävenlyras av ålgärderna i inlandet. innebär all programmets genomförandeblir ulslräckl under en väsenlligl längre följd av år än planerat. Enligtlänsstyrelsens och länsarbetsnämndens gemensamma uppfattning är det angelägelatl en sådan fördröjning av investeringarna förhindras. Etl genomförande såsnart som möjligt är angeläget av både arbelsmarknadspolitiska och regionalpolitiskaskäl.