prop · G303170 · 1979-12-31 00:00:00 — De internationella kontakterna är omfallande och enligtinspeklionens uppfattning har man inom ramen för dessa kontakter kunnatkonstatera att en internationell uppfattning om vad som är "säkert"har utkristalliserats. Tillsynsmyndigheternas uppgiflernär det gäller kontrollen av klyvbart material styrs lill övervägande delen avinlernationella avtal. Syftet är atl garantera att materialet inte används förframställning av kärnladdningar eller på andra sätt som står i slrid medSveriges internationella åtagande, s.k. safeguard. Inspektionen har med början våren1979 genomfört en översyn av sin organisation. Översynen har resulterat i eltförslag lill ramorganisation vilket har överlämnats till regeringen den 1 april1980. Beträffande formerna för samverkanmellan kärnkraftinspektionen och slrålskyddsinstilutel anför inspeklionen altfrågan f. n. utreds av atomlagstiftningskommittén (I 1979:05). Diskussionerförs också mellan de båda myndigheterna. Inom området konstruktion ochulförande konstaierar reaktorsäkerhetsutredningen alt kraftindustrin har visatförutseende och initiativ, då det gällt att successivt vidta säkerhetshöjandeåtgärder på befintliga verk. Dessa har i huvudsak varit avsedda aU förebyggaolyckor, medan åtgärder för all lindra konsekvenser av eventuella olyckor harfått stå tillbaka. 1979/80:170 29 Utredningen föreslår att riskanalysutnyttjas i säkerhetsgranskningar och att säkerhetsanalys med utnyttjande avsådana metoder efter hand ulförs på alla exislerande reaktoranläggningar.Utredningen betonar dock att tyngdpunkten i säkerhetsarbetet liksom tidigarebör ligga på att förebygga haverier. Kärnkraflinspektionen framhåller isitt yttrande att riskanalys i viss mån har använts av inspektionen.Denna verksamhet kommer att utökas. Säkerhetsanalyser har påbörjats förkärnkraftsblocken I och I. Inspektionen har tidigare låtit genomföra ensäkerhetsanalys av . Vidare lät expertgrupp försäkerhet och miljö genomföra en säkerhetsanalys av samt en studieav . Inspektionen har för avsikt att låta genomföra.säkerhetsanalyser för samtliga svenska kärnkraftsblock. Inspeklionen delarreaktorsäkerhetsutredningens uppfattning att säkerhetsarbetet även ifortsättningen skall inriktas framför allt på att förebygga haverier, men atlkonsekvenslindrande åtgärder också skall ägnas väsentligt ökad uppmärksamhet. Konsekvenslindrande eller ulsläppsbegränsande åtgärder Reaktorsäkerhetsutredningenkonstaterar att befintliga reaktorinneslut-ningar ger ett betydande skydd ävenmot relativt omfattande haverier. Risken för omfattande omgivningskonsekvenserkan dock minskas ytterligare enligt utredningen. För atl uppnå detta föreslår utredningenall elt principbeslut fallas om att vidta ytterligare ulsläppsbegränsandeåtgärder. Dessa åtgärder bör främst inriklas på atl minska riskerna för utsläppsom kan leda till omfattande markbeläggning. Åtgärderna bör i första handgenomföras på de reaktorer som ligger i närheten av stora befolkningscentra.Utredningen föreslår även att riskerna för vätgasexplosioner iIryckvattenreaktorernas inneslutningar skall utredas och att åtgärder för attförhindra sådana skall vitagas om det befinnes nödvändigt. Kärnkraflinspektionen framhåller att det är viktigt attsäkerheten höjs på alla nivåer. Defta innebär att även konsekvenslindrandekonstruktionsprinciper måste studeras. Inspektionen har därför i början avdetta år hos AB Asea-Atom och beställt vissa inledandearbelen inom ett projekt som syflar lill säkerhetsmässig värdering av enmodifierad reaklorinneslulning med filterkammare. En sådan konstruktion lordekunna minska konsekvenserna väsentligt av vissa haverifall. Kraftverksägarnakommer att bidra till finansieringen av projektet. Detta skall utföras i treetapper och beräknas kosta sammanlagt 15 milj. kr. Arbetet beräknas ta mellantvå och . Inspeklionens beställningar avser ett inledande arbete inometapp 1 av projektet. Detta arbele kostar 6,9 milj. kr. och skall vara slutförtinom . Inspektionen har begärt att föreladdningen av 1979/80:170 30 inlämnar en vedovisning beträffande riskerna isamband med vätgasexplosioner i iryckvattenreaktorernas inneslutningar. När denbegärda redovisningen har kommit in, avser inspektionen att avgöra ombefintliga säkerhetsmarginaler är tillfredsställande eller om förslag lillkompletterande säkerhetsåtgärder skall utarbetas av kraftverksägaren. Reaklorsäkerhelsutredningenkonstaterar att människa-maskinfrågor har varit ofullständigtbehandlade när det gäller kärnkraflens säkerhet. Utredningen föreslår därföratt dessa frågor skall ägnas ökad uppmärksamhet i samband med säkerhetshöjandeålgärder, särskild vikt bör läggas vid studier av människans beteende istressituationer. Kärnkraftinspektionen anför attinspektionen har arbelal med människa-maskinfrågor. Somföljd av olyckan vid och den diskussion som har följt pådenna har inspektionen ökat uppmärksamheten på dessa frågor väsenlligl.Inspeklionen bekostar forskning inom ramen för det nordiska forskningssamarbetetoch har däruiöver lagt uppdrag till svenska konsulter för utredning avdriftpersonalens arbetssituation. Syftet med detta arbele är att utformakontrollrummet så alt personalens handlande vid driftstörningar och andrastressande situationer underlättas. Inspektionen har med hjälp av en konsultpåbörjat en särskild granskning av kontrollrumsulformningen för Forsmark 3.Denna särskilda granskning är inledningen till ett fortsatt ingående studium avsamtliga reaktorers kontrollrum, både vad gäller reaktorer i drift och de underbyggnad. Kraftföretagen kommer atl åläggas - eller har redan ålagts - attsärskilt beakta människa-maskinfrågor. Personal rekrytering och utbildning Reaktorsäkerhetsutredningenföreslår att utbildningen i säkerhetsfrågor skall breddas och fördjupas.Speciellt föreslår utredningen att större vikt skall läggas vid utbildning somleder till ökad förståelse för de fysiska och tekniska processer som äger rum ireaktorn. Åven driftstörningar och haverisituationer bör ges utrymme i ulbildningen.Säkerhetsutbildningen bör även ges till större grupper än vad som är fallet. Kärnkraftinspektionen framhålleratt kraflverkspersonalens kompetens och förmåga att handla korrekt i olikasituationer är en av de avgörande faktorerna för kärnkraftens säkerhet.Erfarenhelerna visar att inle bara den personal som är direkl sysselsatt meddriflen är av belydelse för säkerhelen utan även andra personalgrupper som t.ex. underhållspersonalen. Kärnkraflinspektionen har sedanflera år tillbaka arbetat med ulformningen av elt system för uppföljning avkompeiensen hos viss personal. Detla system skall införas den . Ikompelensuppföljningssysle-met preciseras bl.a. rekryteringskrav.utbildningskrav och krav på perio- 1979/80:170 31 diskt återkommande träning och vidareutbildning. Systemetskrav på utbildning kommer i inledningsskedet atl återspegla nu gällande praxisvad gäller kunskaper om grundläggande fysikaliska och tekniska processer i reaktornsamt om driftstörningar och haverisitulationer. Efter haveriet vid Three MileIsland har kraflförelagens utbildningsinsatser pä dessa områden förstärkts.Underhållspersonalens funktion är också cenlral då det gäller alt upprätthållahög säkerhel vid kärnkraftverken. Inspektionens detaljarbete med utformning avett system för uppföljning av kompetensen hos underhållspersonalen kommer atlpåbörjas först . Inspektionen har vidare påbörjat en studie varssyfle är att klariägga var i underhållsarbetet de största riskerna förfelhandlande finns och vilka ålgärder som kan vidtas för att minska dessarisker. Införandet avkompelensuppföljningssystemet innebär en uividgning av inspeklionens verksamhettill ett delvis nytt område. Reaktorsäkerhetsutredningenkonslalerar all kärnkraftverkens normal-drifi är reglerad på etttillfredsställande sätt i de säkerhelstekniska föreskrifter (STF) som harfastställts av inspeklionen. Utredningen föreslår att en generalklausul införsi STF som innebär att kärnkraftsreaktorn skall bringas lill säkert avställttillstånd vid felsituationer under driflen vilka inte täcks av instruktionereller inte kan diagnostiseras omgående. Utredningen betonar också viklen av eltväl genomfört kvalitetssäkringsarbete i kärnkraftverken och föreslår atlkärnkraftinspektionen skall formulera krav i slort för kraftföretagenskvalitetssäkringsarbete och för uppföljning av genomförandet.Reaktorsäkerhetsutredningen föreslår vidare alt överlämning mellan skift ikontrollrummen skall ske i striktare former än vad som är fallet. Underdenna rubrik tar utredningen upp även vissa administrativa rutiner vid drift avkärnkraftverk. Kärnkraftinspektionen anser altåtgärder som vidtas för att styra driften i ett kärnkraftverk bör ske enligt iförväg fastställda instruktioner. Om operatören kommer i en osäkerhetssituationbör dock inte en generalklausul eller annan allmän instruktion ensam varavägledande för handlandet i ett första skede. Klausulen kunde i sådana falllänkas leda lill felaktigt beslut om den skulle tillgripas av operatören somvägledning för lämpligt handlande när han känner osäkerhet eller missuppfattatsitualionen. Målel för operatörens handlande skall i stället vara att i förstahand försöka undanröja osäkerheten. Detta mål bör kunna nås genom attkonlrollmo-ment i större utsträckning än nu införs i störningsinstruktionerna. Det är enligt inspektionensuppfattning tveksamt om en särskild generalklausul bör uppställas i desäkerhelstekniska föreskrifterna. Syflel med en sådan klausul kan förmodligennås genom att dess anda inarbetas i de normala störningsinstruktionerna.Inspektionen har för avsikl alt låta kärnkraflförelagen ytlra sig över ellförslag av denna karaktär. Prop.1979/80:170 32 Kärnkraftinspeklionen har krävt attprogram för kvalitetssäkring vid drift av kärnkraftverk upprällas ellerfärdigställs av kraftföretagen. Inspektionen kommer att formulera kraven ochmålsättningen i slort för sådana program för kvalitetssäkring vid drift. Del ärinspektionens uppfattning att kraflförelagens resurser förkvalitetssäkringsarbete måste förstärkas. Kraflförelagenskvaliletssäkringsarbete följs upp och revideras av kärnkraftinspektionen. Kärnkraftinspeklionen har krävt avkraftföreiagen att förslag till förbättrade rutiner för skiftöverlämning skallinlämnas till inspektionen före den . Reaktorsäkerhetsutredningensförslag om ell syslem med namngivna, av tillsynsmyndigheterna godkända föreståndareför säkerhetsarbete, är ännu inte lillräckligl väl studerat för attinspektionen skall kunna ta ställning. Enligt reaktorsäkerhetsutredningenkan kraflförelagens haveriberedskap komma alt slällas inför höga krav påsnabba och långtgående beslut. Haveriplaneringen måste därför innefalla enentydig ansvarsfördelning och en snabb försiärkning av personalresurserna.Beredskapsorganisationen vid kärnkraftverken måste ses över främst beträffandeberedskapen för olyckor med slora reaktorskador. Slutligen framhållerreaktorsäkerhetsutredningen att tillsynsmyndigheternas befogenheter altingripa i haverisituationer bör granskas. Åven uppbyggnaden av särskildaspecialistgrupper som skall förstärka driftpersonalen i haverisituationer övervägsav reaktorsäkerhetsutredningen. Haveriberedskapen utgör ett viktigt led isäkerhetsarbetet vid kärnkraftverken. Det är därför av yttersta vikl atthaveriberedskapen hålls på en hög nivå. Detla gäller såväl haveriberedskapenvid kärnkraftverken som beredskapen mot haverier i kärnkraftverk i samhällel iövrigt. Kärnkraftinspektionen framhåller isitl yltrande atl kraftföreiagen har påbörjai sludier av hur den gällandeberedskapsplaneringen kan förbällras. Kärnkraftinspektionen följerkraftföretagens arbete för alt efter hand och vid behov kunna ta ställning lillom nya krav skall slällas. Inställelseliden för vakthavandeingenjören är I timme i och 30 minuler i ochRinghals. Inspektionen ser inte att det finns några hinder för att ändrainställelsetiden för alla verk. Inspektionen kommer inte atl taställning lill ett sådanl krav förrän de andra frågor som har samband medhaveriberedskapen och som berördes i inspeklionens yltrande överstrålskyddsinstitulets rapport. Effektivare beredskap, har behandlats färdigt. Kärnkraftinspektionen anförföljande i anslulning lill utredningens önskemål om att vakthavande ingenjörenskall ha tillräcklig kompetens för att fatta långtgående drifttekniska beslut.Utredningen har den i och för sig goda tanken atl en av händelsen opåverkadperson skall komma lill kon- 1979/80: 170 33 Irollrummet för atl då förhoppningsvisklarare än konlroll-rumspersonalen kunna bedöma situationen. Denna person börha en gedigen drifteriarenhet och detaljerad kunskap om det akluella verket.Del är enligt inspektionens uppfattning lämpligare att hela skiftkigelskompelens höjs så att den behövliga kunskapen alltid flnns till hands ikontrollrummet. Inspektionen anser atl vakthavande ingenjörens uppgifl i enhaverisituation liksom bör vara begränsad till alt sättakärnkraflverkels beredskapsorganisation i funktion och svara för de förstakontakterna med och andra myndigheter. I inspektionens yltrande lillregeringen över strålskyddsinstitutets beredskapsbetänkande beskrivs denberedskapsplanering som bedrivs vid inspektionen och de förändringar somplaneras atl genomföras eller som diskuteras. Utformningen av inspektionensegen beredskapsorganisation och planering får betydelse också för vilka krav påkraftbolagens beredskapsorganisation som inspektionen kan komma alt ställa. Händelseuppföljning, felanalys och erjärenheisåterföring Reaktorsäkerhetsutredningensförslag på detla område koncenlreras på utredning och analys av allvarligadriftstörningar av särskilt intresse från säkerhetssynpunkt. Utredningenföreslåratl en särskild ordning skapas för denna typ av verksamhet. Vidare föreslåsinom detta område ett förbättrat system för händelseuppföljning, felanalys ocherfarenhelsåierföring med avsikten alt iniräffade störningar, incidenter ocholyckor skall systematiseras och analyseras och på det sättet ge enerfarenhelsåierföring från driflen av kärnkraftverk som bidrar tillupprätthållande och vidareutveckling av säkerheten. Utredningen framhållervidare viklen av internationellt samarbete då det gäller erfarenhelsåierföringsamt att den offentliga insynen i verksamheten säkerställs. I anslutning härtill framhållerkärnkraflinspektionen att den avser att tillsätta en särskild utredningsgruppbestående av utomstående och från inspektionen fristående experter med uppgiftatt i händelse av en olycka agera som en "". Medlemmarnai denna kommission -tre personer - skall ulses av inspeklionens styrelse.Inspeklionen anser att inrättandet av en sådan kommission svarar motreaktorsäkerhetsutredningens förslag. Det bör noleras att den s. k.räddningstjänstkommittén, i sitt delbetänkande (Ds Kn 1980: 1) Undersökning avallvariigare olyckshändelser, har lämnat förslag till inrättande av en . Kärnkraftinspektionen anför vidareatt den samlade mängden drifterfarenheter växer mycket snabbt, särskilt omerfarenheterna från utlandet tas med. Till stor del kan dessa utländskaerfarenheter utnyttjas, ty även om det finns olika typer av lättvatlenreaktorerär systemuppbyggnaden i slora drag densamma. Kärnkraftinspeklionen har påbörjatetl projekt avseende störningsana-3 1979180. Prop.1979/80:170 34 I den organisationsöversyn som f. n. genomförs förinspektionen förutses att störningsanalysfrågorna kommer att bedrivas inom ettsärskilt projekt inom organisalionen. Inspektionen kommer vidare att idiskussionerna med kraftföretagen och Rådet för kärnkraftsäkerhet ta uppfrågan om hur den offentliga insynen i verksamhelen som reaktorsäkerhetsutredningenföreslår skall säkerställas. Rådet för kärnkraftsäkerhet harbildats gemensaml av . , och med anledning av bl.a.reaktorsäkerhetsutredningens förslag rörande ett förbättrat system för händelseuppföljning,felanalys och erfarenhelsåierföring. Kärnkraftföretagens syfte med bildandel avrådet är att åstadkomma största möjliga säkerhet vid drift av företagenskämkraftanläggningar. Detta skall i första hand ske genom atl insamla ochbearbeta material om inträffade säkerhetsrelaterade händelser i och iutlandet samt utvärdera dessa händelser och återföra erfarenheterna tillanläggningarna. Vidare skall man, i de fall detta är ändamålsenligt frånsäkerhetssynpunkt, utarbeta en gemensam policy och standard och gemensammanormer för säkerheten vid drift av anläggningarna samt planera samordning avföretagens resurser. Rådet skall genom information bidra lill att skapaöppenhet kring och insyn i arbetet för kärnkraftsäkerhet. Rådets verksamhet skall omfattabl.a. följande områden: säkerhetsanalyser saml forskning och utveckling medtyngdpunkt på erfarenhelsåierföring inom säkerhetsområdet, utbildning ochträning, haveriberedskap samt utbyte av drifterfarenheter. Rådet skall ledas aven styrelse. Till rådet skall dessutom knytas ett sekretariat, en tekniskdelegation samt ett antal kommittéer. haröversiktligt granskat del svenska forsknii.gsprogrammet för säkerhelshöjandeåtgärder i kärnkraftverk och dess anknytning till internationell verksamhet.Utredningen har därvid funnit att den nuvarande forskningen till slor del berörenbart tekniska frågor och föreslår med anledning därav att bl.a. den mänskligafaktorn och organisatoriska frågors belydelse som säkerhelsfaktorer tas upptill behandling inom ramen för säkerhetsforskningen. Utredningen föreslår ocksåatt långsiktig forskning kring ulsläppsbegränsande åtgärder etableras. Statens kärnkraftinspektionframhåller att inspektionen har ansvaret för att beställa det forsknings- ochutvecklingsarbete som inspektionen finner nödvändigt för att trygga säkerheteni beslutade kärnkraftsanläggningar. Inspektionen har /76haft detta beställaransvar för säkerhetsforskningen. Det åligger dessutomkärnkraftinspeklionen att pröva behovet av forsknings- och utvecklingsarbeteav mer långsiktig karaktär. 1979/80:170 35 Den forskning som inspektionenfinansierar är i första hand avsedd att kunna användas för dess tillsyns- ochkontrollverksamhet. I forskningsprogrammet ingår dessutom insalser, vilkasresultat inle kan nyttiggöras men som behövs för att ge inspektionenberedskap inför framlida granskningsarbete. Forskning med längretidsperspektiv är avsedd att vara kunskapsuppbyggande. Säkerhetsfrågor kanbelysas innan de har blivil lillslåndsärenden. Kärnkraftinspektionensforskningsprogram har tagits fram under priorilering av haveriförebyggande ochhaveribekämpande ålgärder. Inspektionen anser emellertid alt det är nödvändigtatt förstärka alla barriärer för skydd av omgivningen. Som följd härav siuderaskonsekvenslindrande konstruktionsprinciper, som har givitsallt större vikl i inspektionens forskningsprogram. Vid planeringen avforskningsprogrammet lar inspektionen hänsyn till informalion inte bara fråninspektionens egna experler utan också från forskningsutförande instanser,kraflförelag, reaktortillverkare m. fl. Det är enligt inspektionen ocksåviktigt att beakta utländsk verksamhel i den mån dess resultat är tillämpbaraför svenska förhållanden. Vid utformningen av forskningsprogrammet måste därföringå en bedömning dels av olika forskningsprojekts säkerhetshöjande verkan,dels att insatser görs inom alla relevanta områden. För att inspektionen bättre skalltillgodogöra sig resultaten av utländsk säkerhelsforskning krävs aklivakontakter med tillsynsmyndigheter och laboratorier ulanför . Kärnkraftinspektionensforskningsverksamhel redovisas i en omfattande bilaga tillinspektionens anslagsframställning. På uppdrag av inspektionen har utarbetat en rapport som ger bakgrund, mål och resultatav svensk reaktorsäkerhetsforskning under 1970-lalet. Kärnkraftinspeklionen anser, atlden måste ges ökade möjligheter för planering av forskningsprogrammet medbeaktande särskilt av utländskt arbete samt att den måste ges ökade resurserför ett så aktivi deltagande som möjligt i utländskt arbete. Deforskningsområden som inspektionen prioriterar är människa-maskinfrågor,komponentprovning och haveri- och säkerhetsanalys. Inom området människa-maskinfrågorhar kontrollrumsulformning och operatörernas arbetssituation studerats.Inspektionen avser också alt undersöka vilken belydelse andrapersonalkategorier har från säkerhetssynpunkt. Vidare kommer utbildning,framför allt avseende driftstörningar, att uppmärksammas. Komponentprovning prioriteraseftersom den till slor del är styrd av drifterfarenheler. I delta sammanhangbör framför alll nämnas de sludier som i samarbete med tyska myndigheter hargjorts rörande funktionssäkerheten hos skalvenliler. 1979/80:170 36 Haveri- och säkerhetsanalys är tillslor del inriktad på säkerhetshöjande ändringar i äldre anläggningar. Viktigastav nu pågående projekt är det som syflar till säkerhetsmässig värdering av enmodifierad reaklorinneslulning med filterkammare. En sådan konstruktion tordekunna minska konsekvenserna av vissa svåra haverifall. Inom detta projektstuderas i samarbele med och bl.a. inverkan av härdsmältor och förekomsten av krafiiga ångexplosioner ochaerosolspridning. Arbetet utförs gemensamt av AB Asea-Atom och . Etl preliminärt resultat skall uppnås om knappt ett år.Forskningsprojektets lidplan sträcker sig på mellan två och Ireår. 3.3 Genomförande av reaktorsäkerhetsutredningens förslag Vad gäller genomförandet av deförslag till säkerhelshöjande ålgärder som har framlagts vill jag anföraföljande. De förslag rörande säkerhelshöjande åtgärder m. m. somreaktorsäkerhetsutredningen har lagt fram och som har kommenterats avkärnkraftinspeklionen ulgör ett myckel omfattande material. Förslagen beslårdels av åtgärder som kan genomföras och utan att alltför omfattanderesurser behöver bindas upp, dels av mycket långtgående ålgärder som lar storaresurser i anspråk och som kräver för att kunna genomföras. Det är synneriigen angeläget attarbetet med att höja säkerheten vid de svenska kärnkraftverken snarastintensifieras. Vidare boren lidpunkt fastläggas när huvudparten avreaktorsäkerhetsutredningens förslag skall vara genomförda vid de svenskakärnkraftverken. Såväl kärnkraftverkens varierande tekniska standard som derasolika geografiska placering innebär emellertid enligt min mening att vissa avverken bör särbehandlas vid genomförandet av de säkerhelshöjande åtgärderna. För alt vidga underlaget inför ettslutligt slällningstagande lill reaktorsäkerhetsutredningens förslag avser jagatl föranstalta om alt reaktorsäkerhetsutredningens betänkande ochkärnkraflinspektionens yttrande över betänkandet blir föremål för samtidig remissbehandling.Vid remissbehandlingen kommer även (Ds I 1980: 1) Rapport från presidentenskommission rörande haveriet vid alt bifogas. Slutgiltig ställning till de nuframlagda förslagen kan dock tas först när remissbehandlingen av såvälreaktorsäkerhetsutredningens betänkande som statens strålskyddsinstitulsrapport rörande beredskapsplaneringen vid kärnkraftsolyckor har genomförts ochutvärderats. Detta torde vara fallel under /81. Jag anser attdet slulliga ställningstagandet lill säkerhetshöjande åtgärder i kärnkraftverkoch beredskapsplaneringen vid kärnkraftsolyckor bör ske i etl sammanhang dådessa frågor har en koppling lill varandra. Efler samråd med chefen förjordbruksdepartemenlel vill jag därför framhålla att både frågorna omsäkerhetshöjande åtgärder Prop.1979/80:170 37 i kärnkraftverk och beredskapsplanering inför olyckor ikärnkraftverken bör las upp i del kommande förslaget till riksmölel 1980/81 omenergipolitiska riktlinjer. För att möjliggöra att arbetet medsäkerhetshöjande åtgärder vid kärnkraftverken intensifieras förordarjag all vissa övergripande riktlinjer för genomförandet avreaktorsäkerhetsutredningens förslag ges . Innan jag behandlar dessariktlinjer skall jag kort kommentera reaktorsäkerhetsutredningens förslag ochkärnkraftinspektionens kommentarer till dessa. Folkomröstningens utslag innebäralt tolv reaktorer får användas under sin lekniska livslängd, vilken bedömsvara .