prop · G30368 · 1979-12-31 00:00:00 — Enligt punkt 1 anvisningarna till31 § förstås emellertid med pension bl. "belopp som annoriedes än iföljd av försäkring ulgär på grund av föregående tjänsteförhållande" utanalt uttryckligt undantag görs för det fall att avdrag för avgifter tillpensioneringen ej kunnat erhållas med hänsyn till att denna ej anordnals på detföreskrivna sättet. 2) Om en person är bosalt i och arbetar i och på grundhärav är s. k. gränsgångare, kan det vara fördelaktigt för honom all acceptera etlerbjudande från den danska arbetsgivaren om delaktighet i den danskapensionsanordning eller pensionsförsäkring som lillämpas för de danskar som äranställda i samma företag. 1 vissa fall betalar arbetsgivaren hela avgiften,men i andra fall delas denna mellan honom och den anställde. Hithörande beskaltningsfrågorberöres ej i betänkandel. Förslaget ger inte möjlighet till avdragsrätt fördansk pensionsförsäkring för den anställde svensk, som är bosatl iSverige. Arbetsgivarens bidrag till sådan pensionsförsäkring eller annanpensionsanordning upptas -om sådana bidrag är skattefria för danskar i Danmark- inte på kontrolluppgiften och torde därför ofta undgå beskattning i Sverige.Stundom torde blott anges nettolönen efter avdrag även för den anställdes delav avgiften. Även belräffande flygande personal kan liknande problem uppkomma. (Det bör i detta sammanhang framhållas att dansk ATP är förhållandevisobetydlig). Medhänsyn till det ovan anförda finner sig inle kunna på grundval avföreliggande utredning tillstyrka det framlagda förslaget till lösning av nuifrågavarande delproblem rörande vissa utländska pensionsförsäkringar.Länsstyrelsen finner anledning inslämma i vad utredningen (sid 35) anför omlösning av problem av hilhörande slag genom gemensamma ansträngningar påinternationellt plan för att äsladkomma mera enhetliga regler. Det synes inteuteslutet att vissa hithörande frägor - även i vad avser avdragsrätten - skullekunna i viss utsträckning regleras i dubbelbeskattningsavtal. En reglering avförhållandena mellan de nordiska länderna synes härvid särskilt angelägen. 1979/80:68 170 Fleraremissinstanser har framhållit att extraordinär besvärsräll bör föreligga intebara för skatlskyldig som vägrats avdrag för ulländsk pensionsförsäkringspremieutan även för skattskyldig som har avstått från att yrka avdrag. Ävenandra synpunkter har framförts i fråga om övergångsbestämmelserna. Regeringensställningstagande i första ledet av prövningen av utländskapensionsförsäkringar förutsätter en genomgång av vilka regler som gäller iandra länder beträffande avdragsrätt för kostnader för ulländska pensionsförsäkringar.En sådan genomgång kan anlas bli tidskrävande. RSV ifrågasätter därför om inleden tid, inom vilken besvär i särskild ordning skall kunna anföras, med hänsynhärtill bör föriängas lill utgången av 1981. Utredningenanför all innebörden av de nuvarande reglerna, som inte ger avdragsrätt förpremier för utländska pensionsförsäkringar, i många fall missuppfattats ellerinte observerats av de skattskyldiga och att "resultatet därför i mångafall blivit att en avdragsrätl som har förelegat har vägrats".Orsaken till vägran har alltså varit att de skattskyldiga till följd avokunnighet inte avstått från alt yrka avdrag. Med tidigare avdragsrätt måsleväl rimligen åsyftas den avdragsrätl som förelåg års taxeringide fall en utländsk pensionsförsäkring (eller del därav vid uppdelning) lillalla delar uppfyllde de krav som då gällde för svenska pensionsförsäkringar.Vid taxeringar har ju avdragsrätt förelegat endasi i del fall (efter ansökan ) givit dispens för den enskildaförsäkringen, vilken även då till alla delar skulle fylla kraven för svenskapensionsförsäkringar enligt tidigare lagstiftning. Utredningen åsyftar uppenbariigeninte fall där skattskyldig tidigare fött dispens men vid 1976-1979 ärstaxeringar underlåtit all yrka avdrag pä grund av att han trott att de nyabestämmelserna förhindrade fortsatt avdragsrätt. Om något dylikl fall verkligenskulle ha förekommil, synes den nu föreslagna lagtexten om extraordinärbesvärsrätt (även bortsett frän ultryckel "vägrats") inte avse ett sådanlfall, eftersom ändring av inkomsttaxeringen i dylikl fall inle skulle varaföranledd av de nu föreslagna reglerna om dispenser av nytt slag. föreslagna övergångsbestämmelserna har intagits en bestämmelse om rätt för skatlskyldig,som vid 1976-1979 ärs taxeringar med tillämpning av äldre bestämmelser"vägrats" avdrag för premie för utländsk pensionsförsäkring, altanföra besvär i särskild ordning före utgången av över 1976-1979 årsinkomsttaxeringar. Däremot införes inte någon sådan rätt beträffande äldre årstaxeringar i , vare sig (en ej sökt) dispens tidigare hade kunnat medgeseller ej. Det kan alltså bli en lucka mellan de tid vederbörande fött avdrag i hemlandeloch den nyinförda avdragsrällen i fr. o. m. taxering.Utfallande belopp på grund av försäkringen synes däremol i sin helhel bliskattepliktig i eftersom dispensen innebär alt försäkringen skall ansessom pensionsförsäkring. En dispens kan därför i vissa fall bli oförmånlig förden skattskyldige utan att han är klart medvelen om konsekvenserna närdispensen sökes. 1979/80:68 171 medgivits,kan den inte upphävas. Kravetpå att avdrag skall ha vägrats synes egendomligt. Enligt vanligt språkbrukinnebär uttrycket att avdrag också skall hayrkats. Den som känl till och rättförstått innebörden av gällande lag har vanligen inte framställt något yrkandeom avdrag för premie. Meningen kan rimligen inte vara alt en sådan person skallbehandlas sämre än den som varit okunnig om beslämmelserna. Valetav uigången av som slutpunkt för besvärstiden synes mindre lämpligt. Omman i slällel hade vall utgången av , hade den sedvanliga liden av femår efter laxeringsårets utgång inte överskridits beträffande 1976 ärs taxering.Den senare slutpunkten hade också varit lämpligare med hänsyn till att det kanberäknas bli en tidsödande prövning av olika länders lagstiftningar innandispenser söks och av de enskilda försäkringarnas innehall innan dispensernakan medges. En del skallskyldiga kan väntas underiåla alt pä förhandreservationsvis anföra besvär innan dispensbesluten kommil dem tillhanda. 1detta sammanhang må erinras om det brislande förutseende i fråga om fatalietidersom visades vid tillkomsten av punkt 2 i övergångsbeslämmelserna (avseendedispenser för utländska försäkringar) lill lagen (nr 754),vilken i delta hänseende senare mäste ändras genom såväl lag 1971:922 som lag1974:725. Genom lagen 1971:922 infördes för övrigt en genomgående besvärstid(enligllOOoch 101 §§ taxeringslagen) av efter respektive taxeringsår. Beträffandepersoner som inflyttat till så sent som synes föreliggasärskilda risker att de inte uppmärksammar de nya bestämmelser somtillkommer efler det atl deras första taxering åsattes . Den föreslagna föriängningenav den vanliga besvärstiden med endast lio mänader i dylikt fall synesspeciellt snäv. 3Avdragskonstruktionen för egenföretagares för pensionsförsäkring(avsnitt 5 i betänkandet) uppfattning har frågan om ändring av nuvarande regler pä dettaområde snarasl politisk karaktär. Ulredningen har med hänvisning till deltaavstått från atl la slällning i frågan. I betänkandet redovisas emellertidunderlag för ett sådant ställningstagande. Utredningen pekar bl. a. pä vissaproblem som skulle uppkomma vid en överflyttning av avdraget för P-försäkringspremierfrän allmänt avdrag till avdrag i förvärvskällan. Etlstort antal remissinstanser har framfört synpunkter på hur egenföretagarnasavdrag för P-försäkringspremier bör konslrueras. Från organisationer medanknytning lill näringslivet förordas i allmänhet alt avdraget flyttas lillförvärvskällan. Statliga myndigheler har däremot, med hänvisning bl. a. till detaxeringslekniska problem som är förenade med en överflyttning av avdraget,ställt sig avvisande till en ändring av nuvarande regler. Prop.1979/80:68 172 3.2Remissinstanser som förordar överflyttning av avdraget till förvärvskällan. Beträffandefrågan om hur egenföretagares avdrag för för pensionsförsäkring skallkonstrueras delar Förbundet , att en omläggning från allmäntavdrag till avdrag i förvärvskällan rymmer många och svåra överväganden.Förbundet vill emellertid understryka vikten av, att neutralitet skapasi detta avseende mellan sådana näringsidkare som driver sin verksamhet iaktiebolag eller ekonomisk förening och sådana som driver den utan förmedlingav sådan juridisk person. Riksförbundetdelar utredningens uppfattning att en neutralitet i beskattningshänseendemellan olika företagsformer kräver att även avdrag förpensionsförsäkringspremier - i likhet med vad som gäller för egenavgifter-medges i förvärvskällan. En nödvändig förutsättning för en ifrågasattomläggning är emellertid enligt riksförbundets uppfattning att utfallandepension inte bara till eflerievande (make och bam) utan även till denförsäkrade i form av ålders- eller sjukpension beskattas som inkomst av tjänst.Skulle beskattning av dessa belopp ske i förvärvskällan kan den praktiskahanteringen bli synneriigen komplicerad. Vadgäller de beräkningar som utredningen gjort i detta avsnill vill riksförbundetframhålla att exemplet om maximalt utnyttjande av avdragsutrymmet för P-premierenligt försäkringsbolagens erfarenhet inte är realistiskt. Del beräknadebortfallet av egenavgifter och de olika effekterna härav för det allmänna ochden enskilda torde därför inte bli så stora som exemplet visar om diskuteradändring av avdragskonstruktionen skulle genomföras. Itidigare avgivna remissyttranden över Ds Fi 1976:6 (TSA 1976 s. 474 ff.), DsB1977:7 (TSA 1977 s. 481 fO och SOU 1977:86 och 87 (TSA 1978 s. 214 fO harsamfundet givit uttryck åt sin uppfattning att egenföretagaren, verksam som rörelseidkarei enskild firma eller i handelsbolag, bör erhålla rätl lill avdrag förpensionsförsäkringspremier i förvärvskällan. Vägledande för samfundetsinställning har varit principen om en skattemässig neutralitet mellan olikaföretagsformer, som skulle innebära att valel av företagsform inte sker pågrundval av skatte- och avgiftsmässiga skäl utan efter vad som är motiveratfrån företagsekonomiska, organisatoriska och liknande rationella synpunkter. Sistnämndaprincip har även accepterats av statsmaktema, något som senast kommil tilluttryck genom ändrade regler avseende avdrag för egenavgifter. Arbeletmed att modernisera handelsbolagsformen lorde heller knappast ha bedrivits mednuvarande energi, om inte tanken därmed varit att stimulera till en övergångtill eller en nybildning av rörelser under denna företagsform. I detta sammanhangkan det även ha sitt intresse att erinra 1973 genomförda ändringen iaktiebolagslagen, enligt vilken aktiekapitalet i ett bolag numera skall varaminst . Ett av skälen härför var att motverka enbart skattemässigtmotiverade aktiebolagsbildningar. Effekten av den nuvarande ordningen attavdragsrätt i förvärvskällen för egenföretagares pensionsavgifter inteföreligger skulle, om en ändring inle 1979/80:68 173 dessförinnansker, komma att beröra ett väsenlligt ökat antal egenföretagare fr. o. m. 1982,eflersom samtliga aktiebolag, som då har lägre aktiekapital än 50 000 kronorskall anses upplösta. Samfundetvill under hänvisning till det ovan anförda framhålla vikten av att frågan omavdragsrätt i förvärvskällan för pensionsförsäkringspremier ses i ett vidareperspektiv än enbart de statsfinansiella effekter och skaiterättsligaföljdverkningar i övrigt, som kan uppkomma vid en ändring av nuvarande system.I fråga om de av utredningen i dessa hänseenden anmälda farhågorna önskarsamfundet emellertid framföra följande. Denav utredningen framhållna negaliva konsekvensen av atl det belopp på vilketpensionsgrundande inkomst beräknas sjunker, kan i stor utsträckningkompenseras av möjligheten att teckna större privata pensionsförsäkringar. Mankan även - om sociala skäl anses motivera della - tänka sig ett system enliglvilket egenföretagaren medges valrätt mellan avdrag i förvärvskällan ochallmänt avdrag för försäkringspremier. Vad gäller frågan var i avdragskedjan pensionsförsäkringsavdragelskall placeras, delar samfundet utredningens ståndpunkt. Däremot är delsvårförståeligt, varför utredningen såsom ett särskilt problem i just dennalagstiftningsfråga framhåller kontrollsvårigheterna om egenföretagaren harförvärvskälla i skilda kommuner. 1 sådana fall för lagstiftningen liksomhittills söka rätta sig efter verkligheten. Utredningen har även berört denöverkompensation för egenförelagare, som skulle uppkomma vid en omkonstruktiongenom att underiaget för pensionspremieberäkningen för dessa blir högre än fördem, som bedriver sin rörelse i aktiebolagsform. Teoretiskt är utredningens konstaleranderiktigt. Problemet torde dock sakna praktisk belydelse. Om likformighet mednuvarande system anses nödig, kan den lätt tillgodoses genom justering avprocentsatsen för löntagares avdragsrätt. Detavgörande skälet till alt utredningen inte tagil nägon egen ställning tillavdragsrättens konstruktion för pensionsförsäkringspremier synes dock vara deav utredningen beräknade statsfinansiella effekterna av en sådan ändring. Ulredningenframhåller själv, att dess beräkningar över avgiftsbortfallet är mycket osäkra.Det kan enligt samfundets mening ifrågasättas om de ens någorlunda rätt angerstorleksordningen. Den alternativa beräkningsmetod, som åberopas(taxeringsstatistiska undersökning avseende inkomståret1976 jämfört med utredningens egna beräkningar över effekterna av en omläggningav avdragskonstruktionen), torde visa inte bara beräkningarnas schematiskakaraktär ulan även, all avgiftsbortfallel rimligen måste vara väsentligt mindreän vad som antas. Utredningen utgår nämligen från att samlliga egenförelagaregör maximala avdrag för pensionsförsäkringspremier, något som långl ifrän kanvara fallet. Oberoendeav vilkel avgifisborlfall, som kan uppkomma vid en ändring av avdragskonsiruktionen,kan dock samfundet inte anse, alt denna fräga över huvud taget bör tillmätasavgörande betydelse. De skillnader, som förefunnits mellan olikaföretagsformer i fråga om avdragsrätten för pensionsförsäkringspremier, harenligt samfundets mening genom de under de senasle årens ökande avgiftsuttag nunått en sädan nivå, att det menligt påverkar företagsamhetens val avföretagsform. Skulle det likväl anses att kompensation för bortfall av egenavgifterär motiverad, synes även den böra åstadkommas på sätl som är neutralt mellanolika förelagsformer. SRSsom i princip är positivt till att det öppnas en möjlighet för egenföretagare attgöra avdrag i förvärvskällan för för P-försäkringar 1979/80:68 174 föreslåratt utredningen för i uppdrag att i sitt slutbetänkande utarbeta förslag omändrade regler. Lantbrukarnasskattedelegation och näringslivets skattedelegation förordar att avdraget för P-försäkringspremierbehålls som allmänt avdrag men att underiaget för beräkning av egenavgifterminskas med avdragsbeloppet för försäkringspremier. beräkningar framgår att egenavgifterna blir väsentligt högre tillföljd av att pensionsförsäkringspremien inte reducerar underlaget för avgifisberäkningen.Emellertid har utredningen lämnat en oriklig bild av verkligheten när detgäller att bedöma det avgiftsbortfall som skulle uppkomma om avdragsrätten förpremierna överflyttades lill förvärvskällan. Utredningen utgär i sin beräkningav avgiftsbortfallet (s. 62) från att alla egenföretagare har egnapensionsförsäkringar och att avdragsrätten för premien har utnyttjats maximall.Pä grundval av denna beräkning kommer utredningen fram till ett avgiftsbortfallpå ca . Samma synsätt kommer också fram när utredningen bedömerdet bortfall som skulle uppkomma i fråga om förmåner av ATP och sjukförsäkring. Dennabild stämmer som sagt inte med verkligheten. Enligt delegaiionens erfarenhetförekommer normalt inte pensionsförsäkring om egenföretagaren har inkomstunderstigande ATP-taket 7,5 basbelopp. Ligger inkomsten under ATP-taket har egenföretagareninget större intresse av att ta någon pensionsförsäkring eftersom ATP ulgör detbästa och billigaste pensionsskyddet. Först om inkomsten överstiger ATP-taketblir det i regel aktuelll all leckna pensionsförsäkring. Det rör sig därförnormalt om en relativt begränsad grupp egenförelagare. 1 enspeciell situation, som utredningen inte berört, förekommer emellertidpensionsförsäkring i slörre omfattning, nämligen när egenföretagaren avvecklarverksamheten. I avvecklingsfallen kan egenföretagaren - efter dispens av riksskatteverket- teckna en engångsbetald pensionsförsäkring och härvid använda sävälavvecklingsvinst i förvärvskällan som realisationsvinst. Har egenföretagaren inleuppnått pensionsåldern skall han belala egenavgifter på nettointäkten iförvärvskällan. Delegationenanser därför alt förekomslen av pensionsförsäkringar hos egenföretagare ärväsentligt mindre än vad utredningen antagit. Detta ulgör emellertid inget molivför alt underiåta alt lösa problemen. Det gäller alt se lill alt bestämmelsernaär neutrala och att s. k. Pomperipossaeffekter elimineras. Det bör ocksåunderstrykas alt de som drabbas av de alltför höga egenavgifterna i regel intehar några förmåner som svarar mot avgifterna. Emellertidfinns, såsom ulredningen påpekar, vissa skattetekniska komplikationer om mangenerellt överflyttar avdragsrätten lill förvärvskällan. En sådan komplikationgäller var i avdragskedjan som pensionsförsäkringsavdraget skall placeras. Enannan komplikation avser de fall då egenföretagaren har flera förvärvskällor.En ytteriigare svårighet, som utredningen inte påpekal gälleravvecklingsfallen, där pensionsförsäkringsavdraget kan avse bäde inkomst iförvärvskällan och realisationsvinst. Medhänsyn härtill är det enligt delegaiionens uppfattning lämpligast att läla avdragelför pensionsförsäkringspremier formellt sett ligga kvar som ett allmänt avdragmen att / avgiftshänseende justera nettointäkten i för- 1979/80.68 175 Härmed löser man de skattetekniska komplikationer sompåtalats av utredningen. Lösningen passar också bäst in på avvecklingsfallen. Enligtdelegationens förslag skall nettoresultatet i förvärvskällan efler avstämningav föregående års egenavgifter men före beskattningsårels schablonavdrag för egenavgifter(saldot kallat nello 1) utgöra underlag för beräkning av del maximalapensionsförsäkringsavdraget. Netto 1 reduceras därefler med det akluellapensionsförsäkringsavdraget (saldot kallat netlo 2). Netto 2 läggs sedan lill grundför beräkning av schablonavdrag för egenavgifter. Nettointäkten iförvärvskällan erhålles genom att minska netto 1 med schablonavdraget för egenavgifter(saldot kallat netlo 3). De faktiska egenavgifterna beräknas på grundval avnetto 3 minskal med det aktuella pensionsförsäkr! Beträffandeberäkningarna i promemorian vill vi framhålla aft utredningens beräkning omminskningar av de totala egenavgifterna med ca saknar verklighelsanknytning. Förvår del vill vi understryka att del kan vara svårt att ta ställning lill fråganom den lämpligaste lösningen, innan det avgörs vad som händer medpensionskommitténs förslag att vid ATP-beräkningen slopa ett basbelopp ochberäkna ATP-avgiften på hela inkomsten, dvs. slopa begränsningen av avgifternatill de inkomsler som ligger under 7,5 gånger basbeloppet. Om dessa ålgärdervidtas - vilket enligl vär mening är helt oacceptabelt med de konsekvenserdetta skulle medföra - blir situationen väsentligt förändrad. Enligt vad somaviseras kommer ställning all tas till pensionskommitténs förslag redaninnevarande vär. Tills vidare bör därför ytteriigare ändringar i skattesystemetinte genomföras utan frågan om att flylta avdragsrätten förpensionsförsäkringspremier från allmänna avdrag till förvärvskälla bli föremålför en förnyad teknisk bedömning om nyssnämnda åtgärder genomförs. 1 ett sådantläge lorde enligl vår uppfattning fördelar uppstå från kostnadssynpunkt omavdrag för pensionsförsäkringspremie medges i förvärvskällan före avdraget försocialförsäkringspremier. Omavdragsrätten överförs från "allmänna avdrag" till avdrag i förvärvskällablir premiekostnaden till egenföretagares pensionsförsäkring automatiskt attanse som kostnad i rörelse eller jordbruk. Därmed aklualiseras också frågan omrätt lill förhandsavsätlning i verksamheten för framtida pensionskostnader.Denna fråga är av såväl civilrättslig som skatterättslig karaktär och bör snarasltas upp till övervägande. Denrent avgiftsrättsliga problematiken skulle emellertid kunna lösas . Manbör eftersträva en lösning som innebär all underlaget för beräkning av egenföretagarenssocialförsäkringsavgifter reduceras med erlagda pensionspremier upp till en procenlsalssom i huvudsak ger elt likvärdigt resultat med situationen för företagare somdriver sin verksamhet i aktiebolagsform. Därvid bör beaktas att ett bolag haratt betala arbetsgivaravgifter även på den del av ägarens lön som går åt till belalningi förekommande fall av avseende hans privata pensionsförsäkringar inomramen för av inkomsten upp lill 20 basbelopp. 1979/80:68 176 3.3Remissinstanser som avstyrker eller ifrågasätter det lämpliga i en ändring avreglerna. Riksförsäkringsverketanser att frågan om ändrad avdragskonsiruktion för egenföretagares förpensionsförsäkringar inte är så väsenllig att den motiverar att reglerna förberäkning av pensionsgmndande inkomst utsätts för ytteriigare en justering, sominnebär alt man ändrar på en punkt i reglerna men inte ser över dem i sinhelhet. Om reglerna skall ändras i ifrågavarande hänseende bör detta ske isamband med en allmän översyn av reglerna om pensionsgrundande inkomst. Verkethar i remissyttrande över pensionskommitténs delbetänkande"Pensionsfrågor m. föreslagit atl pensionskommittén i sittfortsatta arbete för i uppdrag att göra en sådan översyn. Verket anserfortfarande atl detta är motiverat. RSVanser sig - i likhet med utredningen - inte böra la slällning lill humvida avdragsrällenför pensionsförsäkringspremier bör flyttas över till förvärvskälla. IISV har istället sett som sin uppgift att undersöka om de problem av administrativ ochskatteteknisk natur som utredningen pekat på kan elimineras om andraavdragsmodeller väljs. Oavsettvilken modell som väljs - utredningens eller någon av de av RSV redovisade- kompliceras enligl RSV:s mening skattelagstiftningen på området.RSV vill i detla sammanhang peka på vad verket anförl i sitt remissyttrande1976-09-30 över utredningens delbetänkande Avdrag för kostnaderför tryggande av pensionsåtaganden som avviker från allmän (Ds Fi 1976:6) vad angår nedan angiven modell 3. "Vidareframslår förslaget från systematisk synpunkl som mindre lämpligl.Del synes RSV inte nödvändigt att komplicera lagsliftningen ochdess tillämpning med "justeringar" av detta slag. övervägandeskäl tala för atl inte genomföra ulredningens förslag på RSVifrågasätter därför lämpligheten av att söka lösningar på egenföretagarnasproblem genom att ändra skattelagstiftningen. Enligtdenna modell förs försäkringsavdraget ut som ett allmänt avdrag och utnyttjas iförvärvskällan endast som en justeringspost vid beräkning av egenavgifterna. Underiagetför beräkning av avdrag för pensionsförsäkringspremier och för beräkning avschablonavdraget för egenavgifter blir enligt modellen detsamma som enligtutredningens beräkningar. Däremot elimineras de svårigheter av skatteteknisk nalursom utredningen har pekal på genom att pensionsförsäkringsavdraget behälls somett allmänt avdrag. Enligtdenna modell beräknas pensionsförsäkringsavdraget på sätl som sker ochutförs som allmänt avdrag. Underiaget för beräkning av schablonavdraget för egenavgifterblir emellertid enligt modellen detsamma som enligt utredningens beräkningar.De skattetekniska problemen försvinner här i samma ulsträckning som i modell1. Blankettekniska svårigheter uppkommer däremot. 1979/80:68 177 Utredningenhade i det nyssnämnda delbetänkande (Ds Fi 1976:6 s. 84-86) Avdrag förkostnader för tryggande av pensionsåtaganden som avviker från allmän pensionsplanm.