prop · G30397 · 1979-12-31 00:00:00 — Ulformningen av del statliga fmansieringsålagandel harinneburil atl staten - i viss omfattning lillsammans med kommunerna - harövertagit större delen av de kreditrisker som är förenade medbostadsfinansieringen. I viss utsträckning kan denna finansieringsväg utnytljasäven för att finansiera sådana arbelen som behövs för att minska strålrisker ibostäder. Bosladslån till ombyggnad får emellertid enligl gällande reglernormalt lämnas bara om ombyggnaden är av viss omfattning och medför en väsenlligökning av bostadsvärdet. Till arbelen som kan hänföras lill löpande underhållutgår lån normall endast om de är direkt föranledda av sådan ombyggnad sombelånas. För arbeten som begränsas enbart till all minska strålrisken kanbostadslån enligl dagens regler därför ofta inle lämnas. Enligt min mening ärdel dock rimligt atl öppna möjligheter lill bosladslån i alla dessa fall,oavsett om arbetena kan jämställas med ombyggnad eller inle. Staten har med olika medel sökt säkra all finansieringenav bostäder sker på sådana villkor att hushållens löpande nettouigifler för enboslad av godtagbar standard ryms inom de inkomster som hushållen normalt disponerar.Detla sker främst genom olika generella bestämmelser om amorteringstider ochandra amorieringsvillkor saml genom villkoren för räntebidrag. Behovet avsärskilt stöd till ekonomiskt svaga hushåll eller hushåll med storförsörjningsbörda beaklas inte genom lånevillkoren ulan med hjälp av skilda formerav individuellt prövade bosladsbidrag och bosladstillägg. Slorleken av de lån som kan behövas för de nu aktuellaåtgärderna kommer att variera avsevärl från fall till fall. Om de allmännalånevillkoren blir enhetliga skulle därför hushållens årliga kapitalutgifterkomma att variera starkt. Detla skulle öka behovel av individuellt pröval stödlill ekonomiskl svaga hushåll utöver vad som kan lämnas inom ramen förbostadsbidragssystemen. Av prakliska skäl bör man enligl min mening så långlmöjligt söka undvika en individuell prövning av lånevillkoren. De allmännalånevillkoren bör därför ulformas så all den årliga nelloulgiften för lånen kanbegränsas till ett belopp som är i huvudsak lika för alla. n .'.-fUi.' Prop.1979/80:97 20 oberoende av lånels sloriek och som hushållen normall kananlas klara. Detta syfte kan nås om amorteringstiden differentieras eflerlånens storlek och om dessutom räntebidrag lämnas i de fall då lånen uppgårtill större belopp. För de sannolikl få fall då netloutgifierna trots detlaskulle komma alt uppgå till mer betydande belopp behövs dock möjligheler individuellt inriktad prövning av lånevillkoren. Därvid kan ytteriigaredirekta kapitalsubveniioner behöva lämnas. Jag finner det alltså nödvändigt att statens finansieringsslödfår en annan inriklning än vad utredningen har förordat. Utredningens förslagom generella subventioner i form av atl en viss andel av kostnaden täcks medbidrag skulle inte eliminera behovel av särskilda insatser för atl begränsahushållens utgifter i de fall kostnaderna blir höga. Jag kan vidare inte se atlekonomiska stimulanser har någon självständig belydelse för möjligheterna attspåra upp och avhjälpa brisier i de byggnader som är i behov av det. Till detlakravs betydligt mer aktiva styrmedel. Mot denna bakgrund vill jag således föreslå följandevillkor för statens finansiella stöd. Bestämmelserna om stödel bör kunna trädai kraft den . Stödel bör lämnas i form av lån som utformas somannuitetslån. Amorteringstiden bör allmänt bestämmas med hänsyn till lånetsstorlek på sådant sätl att hushållens åriiga nettouigifler för lånen generelllsell blir i huvudsak lika, oberoende av lånens storlek. Låneliden bör dock medhänsyn lill åtgärdernas art inte översliga . Räntebidrag bör utgå när dengodkända kostnaden översliger . För att besvärande tröskel-effekterskall undvikas i de fall då lånen ligger i närhelen av denna gräns -vilkelenligt utredningens uppskattningar skulle bli vanligt - bör räntebidrag utgåendasi för den del av lånet som hänför sig lill godkända kostnader över 25000kr. Lånen bör knytas till fastighelen och inle lill ägaren.Säkerhet bör därför lämnas i form av panträtt i fastigheten. Rätlen alt överhuvud tagel få lån kan dock med tanke på lånens syfte inte rimligen görasberoende av att säkerheten blir belägen inom ramen för ell beräknal pantvärdeför byggnaden. Det bör ankomma på regeringen alt utfärda de närmare villkorsom bör gälla i fråga om inteckningens säkerhetsläge. Jag ser i övrigt stora fördelar i en samordning med deregler som gäller för bostadslån till ombyggnad. Därmed underlättaslånehanleringen för både sökanden och lånemyndigheterna i de fall som andrabelåningsbara arbeten ulförs . Antalet särbestämmelser kommer att kunnahållas nere. De bestämmelser som tillämpas kommer då att vara väl kända fördem som är berörda. Jag förordar därför all lånen lämnas som bosladslån. De bördock - när ålgärderna avser alt minska strålrisker - få lämnas utan hinder avde begränsningar i fråga om arbetenas omfattning eller de villkor om ökatbostadsvärde som annars gäller för bosladslån lill ombyggnad, om bara övrigaförutsättningar för bostadslån är uppfyllda. Vid bifall till della förslag kommer automatisktbestämmelserna i bo- 1979/80:97 21 sladsfinansieringsförordningen (1974:946) om bl.a.bostadslånets storlek, slorleken på ränta och garanterad ränta, fördjupning,förskoll och utbetalning att gälla. Det ankommer på bosladsslyrelsen attutfärda erforderliga verkställighetsföreskrifter, bl. a. om den lägslagodkända koslnad som skall berättiga till lån. En följd av all lånen lämnas som bosladslån blir vidareatt de skalleregler som annars gäller för reparationskostnader som finansierasmed bostadslån kommer all gälla även i dessa fall. Med de lånevillkor som jag nu har förordal kommer såvillman nu kan bedöma huvuddelen av alla arbeten inte all medföra högre årliganetlout-gifter för hushållen än atl de kan inom ramen för vad som ärrimligt med hänsyn till bostadens värde. För ett begränsat antal lägenheter kanbetydligl mer omfaltande arbeten bli nödvändiga. Kostnaderna kan därvid i vissafall bli så höga atl de samlade fakliska årliga utgifterna för bostaden skullekomma att överstiga vad hushållet skulle behöva betala för en annan, likvärdigboslad. Detla gör det enligt min mening nödvändigl alt öppna en möjlighet mera fri prövning av lånevillkoren för sådana fall. Förhållandena liknar häri mycket dem som har motiverat särskilda ränte- och amorteringsfria tilläggslånför koslnader i samband med ombyggnad av kulturhistoriskt värdefullbostadsbebyggelse. De förutsättningar som gäller för atl sådana lån skall utgåbör därför kunna tjäna som förebild. 1 den mån som de nya lånen tillsammans medtidigare lån i fastigheten - eller, om det är fråga om flerbostadshus,tillsammans med lägenhetens andel av lidigare lån i fastigheten - skulleöverstiga vad som kan förräntas inom ramen för ett belopp som motsvararbruksvärdeshyran för en likvärdig lägenhel upplåten med hyresrätt börytterligare subvenlioner kunna tillföras. Tekniskt bör del ordnas så attränte- och amorteringsfrihet får lämnas för en viss del av bostadslånet istället för räntebidrag i molsvarande del. Ränte- och amorleringsfrihet börnormall inte lämnas än , varefter lånedelen bör förräntasoch amorteras på samma villkor som övriga delar av lånet, såvida inlesärskilda skäl lalar mol detla. Behovet av fortsatt ränte- ochamorteringsfrihet bör därutöver alltid omprövas i samband med försäljning. Jag anser all närmare förulsällningama för lån tillåtgärder mot strålrisker bör bestämmas av bostadsslyrelsen med ulgångspunktfrån radonulredningens förslag och de råd och anvisningar om sanitär olägenhelpå grund av hög radondotlerhalt som kan komma att utfärdas av socialstyrelsen.Som jag tidigare sagl bör som villkor för lån i vissa fall gälla alt anordningför värmeålervinning installeras. Till lånet bör kunna knytas villkor som gördet möjligt att följa resultatet av åtgärderna till ledning bl. a. förbedömningen av hur motsvarande arbeten bör utföras i andra hus. Som har framgått av vad jag har sagt lidigare kommerhälsovårdsnämnden och atl behöva lämna fastighetsägarna störrebistånd än vanligl i frågor som rör den renl tekniska ulformningen av arbe- 1979/80:97 22 De kommunala myndigheterna kommer därför all ha godkännedom både om vilka arbeten som är nödvändiga i det enskilda fallel och omkostnaderna för dem. Detla minskar behovet av sakgranskning från länsbostadsnämndernassida. Med hänsyn till della och lill önskemålet att arbetena genomförs snabbtsedan väl planeringen har slutförts avser jag all senare föreslå regeringen alldel inte skall vara etl hinder för län i dessa fall all arbetena har påbörjatsinnan ännu länsbostadsnämndens beslut föreligger. Som villkor bör gälla endastalt lånet har tillstyrkts av det kommunala förmedlingsorganel.Länsbostadsnämndernas handläggning bör därigenom kunna inskränkas till -utöver låneförvaltningen - atl pröva om de formella förulsältningarna för lånoch räntebidrag föreligger samt atl fastställa de villkor som skall gälla förlånet. I fall där ålgärder mot strålrisker vidtas tillsammans med sedvanligombyggnad eller energibesparande åtgärd bör dock gälla de bestämmelser ompåbörjande som f.n. tillämpas. Jag förordar slulligen all besvärsrällen i dessa fallbegränsas på samma säll som regeringen har föreslagit i fråga om bostadslånlill energisparåtgärder (prop. 1979/80: 100 bil. 16 s. 145). Besvär bör alltsåinle få föras vidare till regeringen i de fall då bostadslånet avser endastsådana arbeten som belånas enligt de av mig föreslagna särreglerna för åtgärdermol strålrisker. Vad jag nu har anfört innebär att kostnaderna förlåneverksamhelen avseende ålgärder mol strålning bör belasta det i prop.1979/80:100. bil. 16 upptagna reservationsanslaget B3. Vidare bör kostnaderna för räntebidrag belastaförslagsanslaget B4. Räntebidrag m. m. Jag räknar inle med något behov av medelunder /81 utöver vad som har föreslagits i nyssnämndaproposition. 2.5.3 Slöd lill kommunerna Kommunerna har, somjag lidigare har redovisai, tagitinitiativ till om-fallande insalser för spårning och mätning av radon ibosläder. De åtgärder som blir aktuella för atl minska strålningen i de fallmätningar och besiktningar ulvisar att sanitär olägenhet föreligger avses kunnafinansieras med statliga lån enligt vad jag har redovisat. Handläggningenav dessa låneärenden kan i vissa fall bli mer omfattande för kommunerna än vidjämförbara ombyggnads- och energispariån. a. förutsätts en omfattandemedverkan från hälsovårdsnämnderna och i viss mån också från byggnadsnämndernaoch kommunernas organ för energisparrådgivning. Jag anser all slaten bör biträda kommunerna med vissaresurser för det arbele som spårning, mätning och besiktningar m. m. i dettasammanhang medför. Jag förordar därför all ell slöd utgår till kommunerna iform av ell schabloniserat bidrag med I . för varje beviljat lån föråtgärder mol strålrisker. Utbetalningen bör ske budgelårsvis i efterskott genombostadsslyrelsens försorg, och kostnaderna bör belasta det under trettondehuvud- 1979/80:97 23 lileln uppförda förslagsanslaget Bl. Jagbedömer det totala medelsbehovet för dessa bidrag lill 15 milj.kr. för enfemårsperiod med en slörre belastning i början av perioden. Någon egentligbelastning på anslagel kommer dock inte atl uppträda förrän efter utgången /81. Jag vill vidare stryka under att berörda statligamyndigheter inom ramen för sina resurser bör biträda kommunerna med bl. a.rådgivning, information och utbildning. Jag återkommer till dessa frågorytteriigare i del följande. De åtgärder somjag nu har föreslagil för alt minskastrålrisken i byggnader där strålningen är särskill hög bör somjag tidigareframhållit ses som ett första steg i etl mer långsiktigt handlingsprogram.Innan man kan ta ställning lill behovel av fortsalla åtgärder behöverkunskapsunderlaget förbättras i många avseenden. Flera av de berördamyndigheterna har också redovisai betydande krav på medel för forskning inomdel aktuella området. Radonulredningen har i en särskild skrivelse den 19oklober 1979 gjorl en sammanställning och priorilering av del redovisadebehovel av insalser av forsknings- och undersökningskaraktär. Vissa forsknings-och utredningsuppgifter behöver lösas snabbt för atl utredningen skall kunnaslutföra sitt arbete. Andra uppgifler är mera långsikliga men behöver påbörjasredan nu föratt del fortsatta strålskyddsarbelet skall underlättas. Medelsbehovet för de av radonutredningen föreslagnaforskningsprojekten uppgår lill . för innevarande budgetår / 81. Ulredningen har även föreslagil kompletterande geofysiskafiygmätningar av radioaktiv mark. Jag är dock inte beredd alt nu ta ställningtill denna fråga. Den forskning som radonutredningen har föreslagit hänförsig främst till sambandel mellan stråldoser och hälsoeffekter samt tillmätmetoder och åtgärder mot strålning i byggnader. Vid min anmälan till åretsbudgetproposition av anslaget till byggnadsforskning har jag framhållil viklenav forsknings- och utvecklingsverksamhet när det gäller miljö- och hälsoriskeri byggnadsbeståndet. Jag har därvid framhållit att av särskild belydelse är f.n. fortsatt forskning och utveckling för att minska halten av radon ochradondöttrar i befintliga byggnader. för byggnadsforskning harenligt vad jag erfarit inom ramen för sitl program som huvudsakligenfinansieras ur fonden för byggnadsforskning beräknat medel för forskning ombyggnadstekniska ålgärder mol strålning. För övrig forskning om strålning i byggnader, främstangående sambandet mellan strålning och hälsoeffekter samt angåendemätmetoder, behöver särskilda medel anvisas. Den av radonutredningenföreslagna forsk- Prop.1979/80:97 24 ningsverksamhelen berör flera olika slatliga myndigheteroch forskningsinstitutioner. I väsentliga delar skall resultatet ulgöraunderiag för utredningens fortsatta arbele. Del bör därför ankomma påulredningen atl med ulgångspunkt i sina direktiv samordna denna forskning. Motdenna bakgrund förordar jag, efter samråd med chefen förjordbruksdepartementet, all för forskning rörande strålning i byggnader -utöver den som BFR svarar för - ytterligare 2 milj.kr. anvisas för budgetåret1980/81 på det under tionde huvudtiteln uppförda reservationsanslaget A3.Kommilléer m. m. Frän flera utgångspunkter finner jag att det är angeläget atterfarenhelerna av de ålgärder som vidtas mot hög radondotlerhalt i byggnadertas till vara. Uppföljning och utvärdering bör därför ske systematiskt och iolika former. Jag fäster härvid särskilt avseende vid samordningen mellan berördamyndigheler, organisationer, företag m.fl. Enligt vad jag erfarit harradonulredningens arbele bidragel lill den samordningen. Ulredningen bör enliglsina direkliv f. ö. se över de olika myndighelemas uppgifler vad gällerålgärder mol strålrisker i byggnader. Den samlade erfarenhelen av spåming, mätning ochbesiktningar som kommer fram bör tas lill vara av berörda myndigheter. Jag harerfarit alt i samråd med bl.a. slrålskyddsinslilulet,planverket och provningsanstalten biträder kommunerna vid utvärdering av gjordaundersökningar och därvid samlar in och bearbetar resultaten. förbyggnadsforskning genomför som jag har nämnl ell omfattande projekt avseendeåtgärder mot strålning i bostäder. Detla arbele leds av en styrgrupp vilketockså ulgör etl led i samordningen. behöver för sitt fortsatta arbele, som jubl.a. syftar lill förslag om permanenta gränsvärden, ytterligarekunskapsunderlag om riskerna med strålning i byggnader och om resullal avspårning, mätning, besiktning och genomförande av tekniska ålgärder mol sådanarisker. Det ingår i utredningens uppdrag alt också göra en övergripandeulvärdering baserad på bl. a. dessa uppgifter. Jag har i nu berörda forskningsfrågor samrått med chefenför . Radonulredningen framhåller behovel av information ochulbildning i denna fråga bl.a. mot bakgrund av den oro som radonproblemetskapai. Medel för dessa ändamål har enligt vad jag erfarit kunnat las i anspråki viss omfattning inom ramen för de medel som berörda myndigheter disponerar.Jag finner del angelägel atl särskilda medel nu ställs till förfogande så atlnödvändiga ylleriigare insatser kan genomföras utan dröjsmål. Med hänsyn lillalt betydande osäkerhet ännu råder om problemen med radon i bosläder bör informationoch ulbildning planeras och genomföras successivt. Jag delar utredningens och remissinstansernas uppfattningom behovet av information. Olika målgrupper för informalion om strålning ibyggnader 1979/80:97 25 berörda boende och fastighetsägare samtpersonal hos myndigheter och företag. Utredningen anser all det får ankomma påberörda centrala myndigheler och kommunförbundet att lillsammans framslällaerforderiigt informationsmaterial. Av betydelse är naluriiglvis också altbakgrundsmaterial, kommenlarer elc. kan erbjudas massmedia. Jag återkommertill frågan om medel för informalion. Genom broschyren Radon i bostäder, som har gells ut avplanverket, och strålskyddsinslitutet i samverkan ochdistribuerats i stor upplaga, främsl till kommuner, finns en brabasinformation.Även en fylligare information till kommunerna har getts ut avberörda slatliga myndigheler och av Svenska kommunförbundel. Vidare harradonulredningens promemoria och skrivelser saml en rapport om denuppsalaundersökning, somjag har nämnl, spritts i stor omfattning. Med de beslut av statsmakterna och olika myndigheler, somnu är akluella uppslår ylterligare informationsbehov. Jag avser därför atlsenare föreslå regeringen alt medel under innevarande budgetår från anslagetBil. Vissa energibesparande ålgärder inom bosladsbeslåndel m.m. ställs tillförfogande för vissa insalser av betydelse för kommunerna avseende information,rådgivning m. m. om radon. Behovet av ulbildning avser framför allt handläggandepersonal i kommunerna, främst vid hälsovårdsnämnder, byggnadsnämnder,förmedlingsorgan för statliga bostadslån och organ för energisparrådgivning.Vidare behövs viss utbildning av personal vid berörda centrala och regionalamyndigheter samt konsult- och byggföretag. Ulbildningen utgör en väsenlligförutsätlning för all kommunernas arbete med mätning, lekniska åtgärderinformation elc. skall kunna fullföljas. Jag harerfaril att utbildning har genomförts och kommer att genomföras avkommunförbundel, planverket, socialslyrelsen m.fl. Behov av särskilda medeluppstår dock för utbildningsunderlag m. m. Jag beräknar medelsbehovet /81 för information m. m. till 0,8 milj. kr. Efter samråd medchefen för budgetdepartementet harjag funnit all kostnaden bör kunna bestridasav medel som beräknats inom del under åttonde huvudtiteln uppfördareservationsanslaget G5. Med hänvisning till vad jag nu har anförl hemställer jagalt regeringen föreslår att 1. godkänna vadjag har förordat om bosladslån till ålgärder som avser att minska strålrisker ibostadshus, 2. godkänna vadjag har förordal om räntebidrag m. m. i samband med sädana lån. Prop.1979/80:97 26 3. godkänna vadjag har förordat om bidrag till kommunerna för vissa kostnader i samband medåtgärder lill vilka lån beviljas. 4. medgeall kostnaderna för bidrag till kommunerna som utbetalas under budgetåret1980/81 får belasta del under trettonde huvudtiteln uppförda förslagsanslagetB I. Bosladsslyrelsen. 5. till Kommilléerm.m, för /81 under tionde huvudtiteln ulöver i prop.1979/80:100 bil. 13 föreslaget reservationsanslag anvisa ylterligare 2000000kr. Regeringen ansluler sig lill föredragandens övervägandenoch beslular atl genom proposition föreslå atl antaga de förslag somföredraganden har lagl fram. Prop.1979/80:97 27 PRELIMINÄRT FÖRSLAG TILL ÅTGÄRDER MOT STRÅLRISKER IBYGGNADER! 'Bilagorna lill Ds Jo 1979:9 har ej medtagits här Prop.1979/80:97 28 Ulredningen angående åtgärder mot strålrisker i byggnader,m. (Radonulredningen) skall enligl sina direkliv (Jo 1979: 15) med förturoch i samarbele med berörda organ utarbeta etl program för de undersökningarsom bedöms nödvändiga för att klarlägga strålnivåerna i del befintligabyggnadsbeståndet. 1 föreliggande promemoria föreslås etl program för atl spåraupp och minska riskerna för strålning frän radioaktiva ämnen ibostadsbeståndet. ! promemorian föresläs också vissa undersökningar som bedömsnödvändiga för det fortsatta ulredningsarbelel. Dessulom redovisas sådanaåtgärder av generell natur som kan vidtas i befintlig bebyggelse och åtgärder sombör vidtas vid planering av ny bebyggelse pä mark som kan avge radon. Utredningens förslag har utarbetats efter samråd medföreträdare för . statens planverk, ,, geologiska undersökning,statens provningsanstalt, och industrins byggmaterialgrupp.Kontakt har dessutom tagits med , energisparkommittén ochbyggnadsenlreprenörföreningen. Vissa ätgärder har genomförts eller inletts innanutredningen tillsattes . Strålskyddsinstilutet har sedan 1950-talel i samarbele medbl.a. byggnadsindustrin utfört omfattande mätningar av halten av radioaktivaämnen i de flesla byggnadsmaterial. Genom undersökningar av radon och radondotlerhaltsaml luftomsättning i ett hundralal bostäder har slrålskyddsinslilulet ochbyggnadsforskningsinstitutet tillsammans i grova drag karllagtradonsituationen. Dessutom har radonhaltens variation med liden i olikatyper av hus undersökts av strålskyddsinstilutet. Strålskyddsinslitulel har dessutom under 1976-1979genomförl en landsomfattande undersökning av gammastrålnivån i svenska boslädergenom mätningar i omkring I 400 slumpvis utvalda lägenheter. På grundval av bl.a. dessa undersökningar och studier avlungcancer hos gruvarbetare har institutet bedömt riskerna för cancer frångammastrålning och lungcancer från radondöttrar i del svenskabostadsbeståndet. Utredningen har initierat ett sammanträde med experter föratt diskutera möjligheterna att närmare undersöka sambandet mellan lungcanceroch radon. För alt undersöka effekter av olika åtgärder för attnedbringa alltför höga radonhalter i enfamiljshus har ett forskningsprojektinletts bl.a. i . Projektet drivs gemensamt av slrålskyddsinslitutel,byggnadsforskningsinstitutet och statens räd för byggnadsforskning. Hälsovårdsnämnder, byggnadsnämnder och länsstyrelser harinformerats genom broschyren "Strålningen i våra bostäder" somularbelats av Prop.1979/80:97 29 statens strålskyddsinstilut och genom en PM av den 7februari 1979 ularbetad av , statens planverk och statensstrålskyddsinstitut gemensaml, kallad "Information om strålning ibefintliga byggnader". Ulredningen har lillsammans med geologiskaundersökning utfört provundersökningar med bilburen gammamätare i ochLuleå kommuner. i kommun, socialslyrelsen ochSveriges geologiska undersökning genomför på ulredningens initiativ ettpraktiskt försök med spårning av hus med hög radondotlerhalt i . Som en följd av den omfattande publiciteten i massmedianär slräl-skyddsinstitutets rapport, "Strålningsnivän i hus byggda päavfall från hantering av alunskiffer", offentliggjordes, har ett slorlantal boende kontaktat centrala och kommunala myndigheler. Rapporlen visadeatl mycket höga radonhalter uppmätts i enfamiljshus med kringfyllning av brändalunskiffer, s. k. rödfyr. De anmälningar som kommil in har registrerats avhälsovårdsnämnderna. Många nämnder har också följt upp anmälningarna medbostadsinspektioner och rådgivning. 2 Allmänt om radioaktivitet, strålning och ventilation Radioaktivitet uppkommer när vissa ämnen sönderfaller,varvid de avger joniserande strålning. Med aktiviteten hos etl radioaktivt ämne menar man antaletsönderfall . är becquerel (förkortat Bq). Radonhalten i luft mäts i anlalel sönderfall ien kubikmeter luft. Bq/m-\ De strålningstyper som är av särskilt inlresse i byggnaderär alfastrålning och gammaslrålning. Alfastrålning har kort räckvidd, baranågra centimeter i luft. Gammastrålning liknar röntgenstrålning och är mycketgenomträngande. Gammastrålningen tränger delvis genom kroppen och kan därvid geen ökad risk för cancer och skador på arvsanlagen. När strålning avger den energi. Den mängd energi som mottas per kilogramkroppsvävnad kallas stråldos. Enhelen för stråldos är . Alla utsätts för strålning.