prop · G303150 · 1979-12-31 00:00:00 — Räknar man bort de nya utgiftsåtagandena, bl.a.insatser på energiområdet och höjda barnbidrag, så blir ökningstakten likväl ca6%. Med en tillväxttakt av de slalliga utgifterna som liggerbetydligt över tillväxttakten i ekonomin som helhet kommer statsutgifternasandel av BNP atl öka successivt. Taklen i denna andelstillväxt blir större justörre skillnaden i lillväxllakt är mellan statsutgifter och BNP. Till detlaskall läggas att ökningen av statsutgifterna vid given BNP-tillväxt tar en alltstörre andel av denna tillväxt i anspråk. När stalsutgifterna motsvarade avBNP innebar en tillväxt pä av dessa knappt I 1/2 procenl av BNP. Närstatsutgifterna stigit till blir molsvarande anspråk knappt 21/2procentenheter. Det innebär alt om BNP-lillväxlen understiger 2 1/sä räckerdel inte att staten tar in etl belopp molsvarande hela tillväxten för atl täckasin utgiftsökning. Därutöver krävs, om inle ökningen av statsutgifterna skallfinansieras länevägen, en ytterligare omfördelning mellan olika sektorer. Dethär beskrivna fördelningsproblemet accentueras ytterligare om man ocksä tarhänsyn till att såväl socialförsäkringssektorns som kommunsektorns utgifteruppvisat samma kraftiga tillväxt som statens. Somtidigare noterats var statsbudgeten i balans. Därefterhar statsinkomsterna utvecklats långsammare än utgifterna. En viktig orsakhärtill är att regering och riksdag inte bedömt atl det funnits utrymme för destatliga skattehöjningar som hade krävts för att hälla takt medutgiftsutvecklingen. Tvärtom har de årliga skatteomläggningarna underi970-talet inneburil att de statliga inkomstskatterna som andel av BNPsuccessivt sjunkit. Samlidigt har kommunalskatten och arbetsgivaravgifternaökal kraftigt. Totalt har en kraftig skärpning av skattetrycket uppstått. Detoiala skatterna som andel av BNP iill marknadspris sleg från till53% . Därefter har en uppbromsning skett (tabell 1), Som tidigareframhållits har dock utgiftsutvecklingen i stort selt varil opåverkad härav.Det finansiella sparandeunderskoll som pä detta sätt uppkommit har heltkoncentrerats till stalsbudgelen. Ökningen av socialförsäkringsavgifter underåren 1978-1980 har balanserats av borUagandet av den allmännaarbetsgivaravgiften och den kommunala expansionen har tillbetydande del finansierats genom ökade statsbidrag. Dessa åtgärder har hafl ennegativ effekt pä budgetunderskottet, vilket alltså inte bara avspeglar expansioneni den statliga sektorn utan i hela den offentliga sektorn. 1979/80: 150 Tabell I, Skattekvotens' utveckling i (procenl avBNP till marknadspris) (10,3) ( 8,2) (11,2) (10,4) ( 9,6) (10,7) (10,2) (11,4) ( 9,2) (11,4) ( 9,0) (12,4) . ( 8,6) (13,0) ( 8,2) (14,1) ( 7,4) (15,1) ( 6,7) (16,2) ( 6,6) (16,5) ' Med skattekvot menas i della sammanhang debiteradeskaller och socialförsäkringsavgifter i förhållande lill BNP. De faktisktinbetalade beloppen, vilka framgår av labell 9:6 i nationalbudgeten, visar iallmänhel på en någol lägre skattekvot. Skattekvotens utveckling enligt dennaprincip skulle i stället bli 52,8, 52,6 och 52,av BNP. Anm.: De tidigare ulgäende folkpensions- ochsjukförsäkringsavgifterna har behandlals som direkla slalliga skaller.Egenavgifter för rörelseidkare m. fl. ingår i lönesummeskatler. Skattetrycket har enligt min bedömning nu nätt en sådannivå att det inle kan höjas väsentligt mer. Staten har under hela 1970-laletminskat den statliga inkomstskatten för atl bl.a. molverka effekten av dekommunala skallehöjningarna. I slulel av 1970-lalel har också ökade statligabidrag ulgåll för alt minska behovet av ytterligare skattehöjningar.Arbetsgivaravgifterna höjdes kraftigt, frän 18 lill34% av avgiftsunderlaget, vilkel otvivelaktigt bidrog till den kostnadskris isvenskt näringsliv somjag tidigare beröri. Del var mot den bakgrundennödvändigl atl stoppa utvecklingen. Som jag tidigare påpekat har de höjningarsom därefter skett balanserats av borttagandet av den allmänna arbetsgivaravgiften.De negaliva effekterna av slora skattehöjningar på människornas beteende ochkonkurrenskraften är helt uppenbara. Som jag framhöll i budgetpropositionentorde dessulom de växande problemen med ett utbrett skalteundandragande varaett tecken på alt det finns gränser för vad människorna ser som ett rimligtskatteuttag. Härtill kommer de växande administrativa problem som följer medett ökat skattetryck. Del är mol den bakgrunden de beslul skall ses som harlett till en uppbromsning av den snabba ökningen av skaltelrycket som ägde rumfram lill . Somjag skall återkomma till i det följande är det nunödvändigt att vidta ålgärder för att minska budgetunderskottet. Innan jagnärmare redovisar mina överväganden härvidlag vill jag emellertid redovisa dereviderade beräkningarna för budgetutvecklingen under innevarande och kommandebudgelår, liksom resultaten av de långtidsbudgetkalkyler för perioden fram till1984/85 som gjorts. 1979/80:150 7 1.3 Det reviderade budgetförslaget Av avgörande betydelse för statsinkomsternas utveckling ärden allmänna inkomstutvecklingen i samhället. Chefen för ekonomidepartementethar vid sin anmälan av den reviderade finansplanen presenterat två alternativför ökningen av lönesumman . Jag utgår i min beräkningav statsbudgetens inkomster från de lägre alternativet, 1 huvudsaköverensstämmer detta även med den utveckling av lönesumman som låg till grundför mina beråkningar i budgetpropositionen. Statsinkomsterna för budgetåret1980/81 uppskattas i min nuvarande beräkning till ,, vilketär i storl setl samma belopp somjag räknade med i budgetpropositionen. Dettainnebår att statsinkomsterna förutses öka med . jämförl meddet nu beräknade utfallet för /80. Av denna ökning är ca 3miljarder kr. en effekt av den övergång till bruttoredovisning som sker isamband med genomförandet av budgetreformen budgeläret 1980/81. Räknaseffekterna härav bort förutses inkomsterna öka med 8,. Jag vill i detta sammanhang anmäla atl jag avser allsenare föreslå regeringen att av i första hand hälso- resp, energipolitiskaskäl återkomma till med förslag om höjning av skatterna på drycker,tobak saml energi. De planerade höjningarna beräknas öka statsinkomsterna /81 med ca . Denna inkomstförstärkningharjag beaktat när jag har avvägt behovel av medel under anslaget tilloförutsedda utgifter. Jag vill även nämna alt jag har för avsikt all senare i ärföreslå regeringen att lägga fram förslag som berörrealisationsvinstbeskattningen samt beskattningen av fastigheter och deförändringar av förmögenhels- och arvsbeskattningen som föranleds därav.Effekterna av dessa förslag harjag emellertid inte beaktat i min beräkning avbudgetsaldot. Till betydande del torde effekten falla pä senare budgetår. I budgetförslaget beräknades de totala statsutgifterna /81 komma att uppgå till inemol . Nuföreliggande beräkningar slutar pä , dvs, en ökning medca . Huvudparten av denna ökning beror på händelser som intekunde förutses i budgetpropositionen nämligen höjningen av räntenivån och denunder inträffade snabba prisstegringen, vilka medförlökade utgifter för statsskuldräntor och vissa priskänsliga anslag, främst försvarsramenoch folkpensionerna. Jag avser att senare vid min anmälan av särskilda frågoråterkomma med en mera detaljerad redogörelse för vad som ligger bakom denuppräkning av statsutgifterna för /81 som skett jämförl medbudgetför- 1979/80:150 8 Jag underströk i budgetpropositionen att det varregeringens avsikt all begränsa anlalet frägor som tas upp i särpropositioner.Belastningen för /81 av de särpropositioner medkostnadskonsekvenser som har lagts fram beaktades i budgetförslaget underanslaget till oförutsedda utgifter. Totalt uppgår anslagsansökningarna tillföljd av dessa särpropositioner och vissa andra av fattade besluttill 4 564 milj. kr. Den kassamässiga belastningen /81 beräknarjagtill ca . Jag övergår nu till att redovisa de statsfinansielll merbetydande särpropositioner som framlagts , Det har visat sig nödvändigt att via statsbudgeien anvisaytterligare medel till de svenska varven. 1 en avlämnad propositionföreslås atl sammanlagi 3 109 milj. kr. anvisas för /81. Demedel som anvisas är i vissa fall avsedda för utbetalningar . Jagvill i detta sammanhang även nämna att en betydande belastning uppstått påstatsbudgeien på grund av föriuster på garantier till denstatliga varvskoncernen. Åven för kommande budgetär fömtser jag aUstatsbudgeten kommer att belastas med belydande belopp härför. I en särskild proposition har regeringen lagt fram förslagtill ett stödprogram som syftar till alt göra det möjligt för den svenskafiygindustrin atl delvis slälla om sin tillverkning frän mililära fill civilaflygprodukter. Mot bakgrund av den besväriiga arbetsmarknadssituationenför ungdomar som söker sig ut i arbetslivet efter avslutad grundskola harregeringen i en proposition föreslagit speciella stödåtgärder inomgymnasieskolans ram, I syfte att stärka det svaga sysselsättningsläget iNorrbotten har regeringen föreslagit att 500 milj, kr. anvisas som lån tillNorrboltens läns landstingskommun. Lånet skall användas för att täckakostnaderna för tidigareläggning av vissa investeringar inom sjukvården. Efter verkställd översyn har regeringen också lagt framförslag om förhöjt prisstöd till Jordbruket I norra . I en proposiiion om sjöfartspolitiken har bl.a.föreslagils all slalliga värdegarantier lämnas för visst tonnage. Härutöverläggs i propositionen fram vissa förslag som ger en direkt belastning påbudgeten. Utöver de nu berörda propositionerna har det i enlighetmed vad som sagts i budgetpropositionen lagts fram ett antal viktiga förslag påvissa andra områden med mindre effekler på statsbudgeten. De förändringar av statsbudgeten för vilka jag nyssredogjort sammanfattas i labell 2. Som framgår av tabellen överensstämmerbudgetunderskottet för innevarande budgetår i slort med beräkningen ibudgelpropositionen. För /81 beräknas budgetunderskottet nukomma att uppgå till . att jämföra med tidigareberäknade . 1979/80:150 9 Totalt beräknas statsinkomsterna nu till inemol 135miljarder kr. för /80 och till . Jämfört med beräkningarna i budgetförslaget förutsessålunda statsinkomsterna nu bli något lägre för innevarande budgetår medan deförutses bli lika stora för /81 som i den tidigare beräkningen. Statsbudgeten 1979/80-1980/81 (Miljarder kr.) 1979/80 1980/81 Ny beräk- Budgetprop. 1980 ning 1980 ning -49,0 -48,6 -55,4 -57,9 På utgiftssidan innebär de nya beräkningarna vissaförändringar i förhållande till vad som redovisades i budgetförslaget. Totalträknar jag med att utgifterna, jämfört med budgetpropositionen, minskar med 1,8miljard kr. /80 och ökar med . Vad gäller /80 förklaras detta framför allt av allförbrukningen av reservalionsmeddsbehållningar samt ianspråktagandet av rörligakrediter beräknas bli mindre än vad som beräknats tidigare. För budgetåret1980/81 förklaras uppräkningen främst av ökade slalsskuldränlor och ökadekostnader för vissa priskänsliga anslag till följd av de prisstegringar sominträffat . Bortsett frän de nya förhållanden somjagnu tagit upp överensstämmer min beräkning av utgifterna för budgetårel 1980/81väl med den beräkning som gjordes i budgetpropositionen. Jag vill avslutningsvis beröra det åtgärdsprogram somregeringen har lagl fram i syfte all underlätta avtalsförhandlingarna. Om avtalkommer alt kunna slutas inom de ramar som förutsatts återkommer regeringen tillriksdagen med förslag med anledning av de nämnda åtgärderna. I avvaktan pådetta har jag inle beaklal effekterna av de älgärder jag nämnl i min beräkningav statsbudgetens inkomster och utgifter. Jag övergår nu till atl redovisa resultaten långtidsbudget(bilaga 2,1), Jag gör della mol bakgrund av den redovisning av de samhällsekonomiskaperspektiven pä nägot som chefen för ekonomidepartementet harlämnat tidigare, Långlidsbudgetarbelets syfte är alt kartläggabudgelulvecklingen på av redan fattade beslut och gjorda ålaganden.En sådan kartläggning ulgör ett underlag för en analys av de slalsfinansiellaförutsätt-' 1979/80:150 10 ningarnaunder den framföriiggande femårsperioden, I syfle att ge elt utförligareunderlag fören sådan analys kompletteras årets långtidsbudget, som i övrigtendast omfattar statsbudgetens inkomster och utgifter, med beräkningar rörandesocialförsäkringssektorn samt vissa andra statliga verksamheter. Vidarebehandlas den kommunala utvecklingen ingående. Dessutom ägnas ett särskiltavsnitt åt automatiken i statens utgifter. Beskrivningarna och analyserna avutgiftsstyrande faktorer har utvidgats och fördjupals jämförl med fidigarelångtidsbudgetar. Avsikten år alt långlids-budgeten på detta sätt skatl kunnautgöra ett underlag för bedömningar av den samlade offentliga sektornsutveckling på någol . Långtidsbudgetenär inte någon plan eller prognos över slatsulgiflernas och statsinkomsternasutveckling. Beräkningarna av statens utgifter omfaltar enbart de resurser somkrävs för att olika verksamheter skall kunna bedrivas i enlighet med de beslutsom statsmakterna redan har fattat och de åtaganden som gjorts för framtiden, Ilångtidsbudgeten görs alltså inte några försök att förutse vilka beslut somstatsmakterna kommer att fatta . Vad gällerstatsinkomsterna grundas beräkningarna pä oförändrade skalleregler ochavgiftssatser i den män inte förändringar beslutats eller förutskickats, 1årets långtidsbudget har bl.a, hänsyn tagits lill de punktskaltehöjningar somaviserats. Dessa beaklas dock på budgetens utgiftssida under anslaget lilloförutsedda utgifter. Beräkningarna utgår beträffande fränsamma antaganden rörande priser, löner och tillväxt i samhället som presenterasi den reviderade finansplanen. För perioden därefter har mer schablonmässigaanlaganden gjorts. En ärlig real tillväxt av bruttonationalprodukten om 2,5-3 %har förutsatts för långtids-budgetperioden. Statsinkomsternasårliga procentuella tillväxt skulle enligtlånglidsbudgetkalkylen komma all uppgå lill 5,i löpande priser,Inkomsllillväxlen i löpande priser ligger därmed lägre än vad som angavs iförra årets långtidsbudget, då ökningstakten var 6,. Den lägreökningslaklen i årels beräkning förklaras bl.a. av alt lönesumman antagits ökalångsammare samt av att inflationsskyddet medför en förhållandevis kraftigkompensation /82. Det bör vidare uppmärksammas att de aviseradeskattehöjningarna beräkningstekniskl inte beaktats i långtidsbudgetensförändringstal för statsinkomsterna. Den nu angivna inkomsttillväxten liggervidare väsentligl lägre än den faktiskt registrerade ökningen om underperioden /75-1978/79. Detta beror bl.a, pä att ökningen av lönesumman harvarit större och skattehöjningar vidtagits . Stalsinkomslernas utveckling /75-1984/85 -1-4,9 -1-12,1 Statsutgifterna, exkl. statsskuldräntorna, beräknas ilångtidsbudgeten minska med i genomsnitt 0,i fasta priser . I fjolårets långtidsbudget beräknadesutgifterna komma aU öka med 0,, Jämfört med perioden /75-1978/79, dåstatsutgifterna exkl. statsskuldräntorna i genomsnitt ökade med 7,ioförändrad pris- och lönenivå, innebär långtidsbudgetens kalkyler en mycketdämpad utgiftsutveckling. Statsutgifternas utveckling /75-1984/85 I löpande priser beräknas den genomsnittliga ökningen avde totala statsutgifterna till attjämföra med 17,/75-1978/79, Den framfida ökningslaklenligger därmed i stort sett på samma nivå som den som redovisades i förra årelslångtidsbudget. Utgiftsnivån för budgetårel 1980/81 beräknas vidare nu ligga väsentligtöver den nivå som framgick av långtidsbudget. Orsaken lill denna högreutgiftsnivå jämfört med beräkningarna ligger dels i högrepris- och lönenivå, dels i att beslut har fattals som inte kunde beaktas i 1979års långtidsbudget. Eftersom statsskuldräntorna förvänlas stiga snabbare änövriga statsutgifter blir den årliga genomsnittliga ökningen förstatsutgifterna exkl. statsskuldräntorna något långsammare än för de totalastatsutgifterna, eller 4,i löpande priser. Den starka automatik i utgiflsulvecklingen som beskrivs ilångtidsbudgeten är i allt väsentligl en följd av beslul som har fallals iparlamentarisk enighel och gällt . Automatiken kan illuslreras avföljande överslagsvisa kalkyl. I genomsnitt ökar utgifterna i löpande priserårligen med ca . Infriande av utfästelservad gäller folkpensioner och bostadspolitik svarar för 1,8 resp. 1,1 miljardkr, av denna ökning. Fullföljandet av försvars- och biståndspolitiken svararför resp. 1,0 och . Åtagandena inom skolväsendel resulterar iökade utgifler om . i genomsnitt per är. Ca 1,3 miljard kr.består huvudsakligen av ökade lönekosinader i den slatliga verksamheten.Härtill kommer ökade slalsskuldränlor om ca . till följdav budgetunderskottens slorlek. För atl belysa hur de statliga ulgifterna direkt ochindirekl släller anspråk på samhällets reala resurser är del av inlresse atlsludera ulvecklingen såväl av de statliga konsumtions- ochinvesteringsutgiflerna som av transfereringarna och de finansiellatransaktionerna. Slalens direkta anspråk på resurser skulle enligt årelslångtidsbudget såviit gäller statlig konsumlion ligga oförändrad i fasla priserunder perioden fram l.o.m. I fiolårets beräkningarförutsågs en genomsnittlig årlig ökning om . I beräkningen i löpandepriser har vidare för den egenlliga förvaltningen förutsatts lägreanslagsökning än vad full pris- och lönekompensation skulle ge. Deslatliga invesleringsulgifterna skulle enligt långtidsbudgeten komma atlminska, vilkel sammanhänger med beräkningstekniken. I princip återspeglasendasl gjorda ålaganden, vilket leder till en systematisk underskattning avinvesleringsulgifternas framtida utveckling. Tabell 5, Statsutgifternas utveckling /75-1984/85,Konsumtion, investeringar och transfereringar kr., oförändrad pris- och lönenivå) 1974/75-1978/79 1980/81-1984/85 Deflaterade med konsumentprisindex. Prop.1979/80:150 13 Liksom i lidigare långtidsbudgetkalkyler uppvisartransfereringarna en betydligt snabbare expansionstakl än de statligakonsumtions- och investeringsutgiflerna. Gjorda ålaganden på exempelvisbarnomsorgens och bostadspolitikens områden är här av betydelse. Som framgår avsammanställningen är emellerlid statsskuldräntorna den snabbast siigandeutgiftsposten i budgeien. Den genomsnittliga ökningstakten i procenl ärungefär densamma som i beräkningarna i fiolårets långtidsbudget. I absoluta taloch löpande priser ligger dock ökningstakten avsevärl högre eller ca 6miljarder kr. Orsakernatill denna ökning ligger dels i alt budgetunderskollel redan i utgångsläget iårets långtidsbudget är större än vad som beräknades förra årel, dels i atldella budgelunderskott beräknas stiga krafligl . Till skillnadenbidrar också alt ränleanlagandena i årets långtidsbudget ligger högre än ifjolårels. Till följd av långtidsbudgetens beräkningsmelodik bordeman kunna förvänla sig att budgetunderskottet skulle minska eller i vart fallinte öka eflersom i beräkningstekniken ligger en erfarenhelsmässigunderskattning av utgiftsutvecklingen. Metodiken innebär ju alt inga försökgörs att förulse eventuella nya beslut , l.ex. när det gäller destatliga investeringarna. I metodiken ligger också en viss undervärdering av utvecklingstaktenför transfereringar, då prisomräkningar inte görs på de anslag som saknaruttrycklig indexbindning, trols att den faktiska utvecklingen i många fallinneburit uppjusteringar genom beslut av regering och riksdag. Detta betyder,och det villjag starkt understryka, att utgiftsberäk-ningarna är mycket snävtgjorda. Redan iberäkningarna i fjolårets långtidsbudget fanns en tendens till siigandeunderskott . Denna lendens har i årets beräkningarkraftigl förstärkts. De två viktigaste faktorerna bakom det under periodenväxande budgetunderskottet är den beräknat långsammare ökningen i inkomsternasaml de snabbt växande statsskuldräntorna. Den långsammare ökningen påinkomstsidan beror bl.a. på atl skalteunderiaget inle växer så snabbi som mantidigare räknat med. Resultatet blir ett snabbt växande budgetunderskott ivilkel statsskuldräntorna utgör en stigande andel. Statens budgetunderskottökar således med . Statsskuldräntornaberäknas för långtidsbudgetperiodens sista år uppgå till knappt 44 miljarderkr, vilket motsvarar drygt halva det beräknade budgetunderskottet . Variationer i de antaganden rörande den framtida pris- ochlöneutvecklingen m. m. som legat till grund för långtidsbudgetkalkylenpåverkar inte i avgörande grad saidoutvecklingen. Om antagandena ändras så attökningslakten av lönesumman resp, priserna förulsälls ligga på en högre ellerlägre nivå med bibehållen reallönestegring påverkas såväl statsbudgetens inkomstsidasom dess utgiftssida med i huvudsak oförändrade budgetunderskott som resultat.Om skillnaden mellan lönesummeökning och infla- Prop.1979/80:150 14 tion antas bli mindre och reallöneulvecklingenföljaktligen ogynnsammare blir följden någol ökande budgelunderskott. En högreräntenivå än vad som antagits i långtidsbudgeten leder lill väsentligt ökadestatsutgifter. Av långtidsbudgetkalkylen kan emellertid dras slutsatsen att destatliga budgetunderskotten inte bara blir bestående utan stiger underperioden. Realistiska alternativa antaganden rörande den framtida ekonomiska utvecklingenrubbar inte i någon avgörande grad denna slutsats. Utvecklingen enligtlångtidsbudgeten framgår av tabell 6. Siatsbudgetens utveckling /81-1984/85 kr., löpande priser) 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 Inkomster UM \5U> 1592 \lTÄ Tslj Utgifter 206,3 217,4 232,9 247.4 261.8 -57,9 -64,8 -73,7 -74,0 -78,5 Långtidsbudgeten innehåller även ett utvidgat avsnittom den finansiella utvecklingen för statsbudgeien och socialförsäkringssektornsammantaget. Syftet är att ge en mer fullständig bild av den verksamhet somstyrs genom statliga beslut. De samhällsekonomiska effekterna på samhälletssparandebalans av saidoförändringar pä statsbudgeten resp. inom socialförsäkringssektornär nämligen i stort sett desamma. Budgetbestämmelserna för den kommunalasektorn är sådana all de samlade över- resp. underskotten i finansielltsparande blir relativt begränsade. Det totala offenlliga sparandetöverensstämmer därmed i stort sett med sparandet för statsbudgeten ochsocialförsäkringssektorn enligt redovisningen i långtidsbudgeten. Underskottet i finansiellt sparande för staten ochsocialförsäkringssektorn beräknas uppgå till ca . budgelåret1984/85, vilket innebär en försämring med 13 å . Inkomsler, ulgifter och finansiellt sparande framgårav följande ta-bdl. Statens och socialförsäkringssektorns inkomster,utgifler och finansiella sparande 1980/81-1984/85 (Miljarder kr., löpande priser) Finansiella transaktioner (netlo) -41,1 -45,4 -53,6 11,1 -52,7 11,3 -55,8 11,8 -30,6 -35,4 -42,5 -41,4 -44,0 Prop.1979/80:150 15 Staten och socialförsäkringssektorn - och därmed även dentotala offentliga sektorn - utvisar sammantaget elt betydandesparandeunderskott. För att finansiera detta ställs stora krav påkreditpolitiken. Ställda i relation till den antagna tillväxten avbruttonationalprodukten utvecklas statens och socialförsäkringssektorns finansiellasparande enligt långlidsbudgetkalkylen på det sätt som framgår av tabell 8,Mätt på della sätt visar sparandeunderskottet en svag tendens lill ökning. Detbör dock betonas att beräkningar av detta slag är behäftade med viss osäkerhetbl, a, vad gäller bruttonationalproduktens storiek i löpande priser. Statens och socialförsäkringssektornsfinansiella sparandeunderskott i procent av BNP Budgelär 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 6,0 6,4 7.1 6,4 6,3 1.5 Riktlinjer för budgetpolitiken I årets budgetförslag framhöll jag att prövningen avstatens utgifter åven måste bli ytterst restriktiv. Dennödvändiga uppbromsningen måste ske på ett sätt som står i samklangmed de sociala och fördelningspolitiska utgångspunkter om vilka en bredpolilisk enighet råder. Jag konstaterade dock atl förslag i syfte alt merapåtagligt dämpa statsutgifternas ökningstakt ytterst måste beröra slora grupperi samhället. 1 silt av godkända betänkande över finansplanenoch budgetförslaget (FiU 1979/80: 15) konstaterar finansutskottet allbudgetunderskottet nu har nått en sådan storlek att en fortsatt ökning i denhittillsvarande takten inte kan accepteras.