prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Den ändring ivapenfrilagen som ^Irädde i ^krafl den har bl.a. ^medförl allansökningar om vapenfri ^ijänslgöring ^saml beviljade sädana har ^ökal ochdärmed också ^behovel av utbildningsplatser. AMS har ^före^slagil en ökning av^ulbildningsramen från 600000 . Jag ^bilräder AMSförslag och beräknar 60,1 milj. kr. för AMS vapenfri ^verksamhel. Med hänvisning tillsammanställningen i det föregående ^beräknarjag det ^lotala ^medelsbehoveiunder anslaget ^lill 79,9 milj. kr. Jag hemställer ^atl regeringen föreslår all till Totalförsvarsverksamhet för^budgetårel 1980/81 anvisa ^etl förslagsanslag av . ^Prop.1979/80:100 Bilaga 15 81 : Anskaffning av utrustning 1978/79 Utgift 10738000 ^Reservalion 5443000 1979/80 Anslag 9000000^^^^ 1980/81 Förslag 4 070000 * Regeringen har 1979-09-06^medgivii att ytterligare 5.3 milj. kr. u^tgörande reserverade medel från ^budgeiårei1978/79 får disponeras för anskaffning av utrustning. Från anslaget^beslrids ^arbelsmarknadsverkels ^ulgifter för anskaffning av^utrusiningsföremål med ett inköpspris ^översiigande . och med enberäknad livslängd av ^minsl . Även ^engångsanskaffningar kan göras medmedel från ^della anslag; genom omedelbar avskrivning belastas avnämarendärvid ^direkl med hela ^koslnaden. Annan ^ulrusining anskaffas med anlitandeav resp. programanslag. Investeringsobjekten utgörs^lill största delen av maskinutrustning för beredskapsarbeten och ^inveniarierför arbetsförmedlingarna. ^Ulruslningskapilalels^omfallning ^saml anskaffning under budgetåren 1979/80-1980/81 framgår avföljande ^sammanslällning. Utrustningensvärde efter avskrivningar samt anska^ffningar ^(lOOO-tal kr.) ^Utrustningsanslagelhar under flera är ^varil otillräckligt för alt ^lillgodose ^behovel avförnyelse och komplettering av maskin- och fordonspark på grund av alt de medelsom anvisats ^lill ^slörsia delenlagils i anspråk för ^arbelsmiljöinvesleringar vid de ^induslriella ^beredskapsarbelsplalsernaoch ^kontorsarbelscenlralema. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 15 82 ^Tolall behövs för^enlreprenadmaskiner och fordon, personal vagnar och linjekontor 10 milj. kr.Med hänsyn ^lill de stramabudgetdirektiv som gäller har styrelsen dock inskränkt sitt äskande tillsammanlagt 1,5 milj. kr. I denna summa ingår bl.a. medel för inköp av maskinerför ^restaurerings-^och underhållsarbeten vid samt medel föranskaffning av kompressorer och medel för ombyggnad och nyanskaffning avpersonalvagnar enligt den nya standard som AMS enligt avtal med byggmarknadensparter förbundit sig all skaffa ^senasl . ^Resleran^debehov täcks genom leasing. För ^budgetårel 1980/81 beräknas ävenersättningsanskaffning ske av nio ^tjänsiebilar (0,5 milj. Behovföreligger också av ny- och ersättningsanskaffning av televäxlar ochsnabbtelefonanläggningar. Huvuddelen av dessa anläggningar har ^elt samband mednyanskaffning av lokaler (4,7 milj. För kontorsinven^tarier såsomkösystem, ^centralregisler ^m,m. erfordras 1,3 milj. kr. I skrivelse den har AMShemställt om medel för anskaffning av maskinell tidsutrustning för arbetsplatsermed 21 eller ^f^ler ^anslällda som ^f^ ^n. ^inle tillämpar flexibel ^arbetsiid.^F.n. tillämpas flexibel arbetstid vid AMS - inkl. dess ^maskinverkslad ochförråd i ^Gnesta - och vid de ställen inom ^arbelsförmedlingen som har ^högsl20 ^anslällda. Arbetstiden vid ^sly^relsen registreras med maskinellutrustning medan registreringen vid övriga arbetsplatser sker manuellt. AMShar beslutat att även länsarbetsnämnder, arbetsförmedlingar och regionkontor,som ^f^ ^n. inte tillämpar flexibel ^arbetsiid, skall använda sig av sådan.^Della har dock ej ^kunnal genomföras dä ^verkel saknar medel för anska^ffningav den utrustning som krävs för ^atl tidregistreringen skall kunna skemaskinellt. AMS har tillsammans med de fackliga^organisalionerna ^funnil tre ^ma-^skinalternaiiv kunna komma ifråga förfältorganisationen, dels ^lidslämpel-^ur med en ^invesleringsulgifl om 720000kr., dels tiddatorer med en ^inve^sleringsulgifl om I , dels^tidslämpelur för ^arbeisplalser med 21 ^lill 49 ^anslällda och ^liddalorer för^arbeisplalser med 50 eller fler personer, ^invesleringsulgi^f^l^ . Personalorganisationerna förordar ^enbari^liddalorer medan ^slalskon^lorel - som AMS ^enligi förordningen (SFS 1976:35)om flexibel ^arbelslid skall samråda med - ^acceplerar ^lidslämpelur menrekommenderar det tredje ^alternalivel dvs. ^kombinalionen med ^liddalorer somen ^bälire lösning. Till Anskaffning av^ulrusining har innevarande budgetär ^anvisals ^ell anslag av 9 milj. kr. som^lill ^slörsia delen lagils i anspråk för ^arbelsmiljö^invesleringar vid deindustriella beredskapsarbetena och ^konlorsarbets-^cenir^alerna. Dessa^arbeisplalser förs ^fr.o.m. den 1januari 1980 in under ^Sliftelsen ^Samhällsföretag. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 15 83 För ^budgetårel 1980/81 harAMS begärt medel för maskinell ^liddata-^ulruslning för ^arbeisplalser med 21 eller fler ^anslällda som ^f^ ^n. intetillämpar flexibel ^aibelslid.^Slalskonlorel. som är ^slalens expertorgan, har när del gäller^lidregislrering ^rekommenderal del ^allernaliv som innebär en kombination av^tidslämpelur och tiddatorer beroende på antalet anställda, I sin bedömning harstatskontoret ^hafl totalkostnaden som ^ulgångspunkl dvs. ^kosinaderna lör den^ulrusining som skall anskaffas, ^koslnaden för ^personalinformalion, hanteringav information, åtgärder för underhåll och övrig drift av ^sysiemel. Jag^ansluier mig till ^slalskonlorels förslag och ^beiäknar . förinförande av ^lidregislrering vid länsarbetsnämnder, arbetsförmedlingar och^regionkonlor. Vid min beräkning avmedel för övriga ändamål under ^anslagei har jag också ^lagit hänsyn till^behovel av maskiner för de fortsatta ^reslaurerings-^och underhällsarbetena vidHornborgasjön. ^Tolall ^beräknarjag^medelsbehovei för ^budgetårel 1980/81 under ifrågavarande anslag ^lill 4,07milj, kr. Jag ^hemsläller att regeringen föreslår all ^lill Arbetsmarknadsverket:Anska^ffning av ^ulrusining för /81 anvisa ^ell^reservalionsanslag av . : Förvaltning av utrustning 1978/79 ^Ulgift ^'^ ^Reservalion 5922000 1979/80 Anslag 1000 1980/81 Förslag 1000 ^'^ Under ^budgetårel harintäkterna överstigit ^kostnadema med . Under anslagetredovisas kostnader och ^inläkler för programmet Förvaltning av utrustning,^vilkel ^ulgör ^elt serviceprogram för försörjning av övriga program med mer^kapiialkrävande utrustning. Sådan utrustning får hyras ^ul inom eller ^ulom^arbeismarknadsverket, varvid hyran skall beräknas så all samtliga uppkommandekostnader täcks, ^Programmei beslår av delprogrammen Förläggningsbyggnader^saml Maskiner och fordon ^m.m. Förläggningsbehov skall i första hand ^lillgodosesgenom förhyrning på den allmänna bostadsmarknaden. Krav på snabba^förläggningsinsalser och lokala förläggningssvårigheter gör del dock^nödvändigl för AMS all i viss omfattning själv kunna ^lillhandahållaförläggningsbyggnader. ^lillbakahar behovet av tillfälliga ^förläggningsplalser ^varil sjunkande och inom AMSpågår en successiv anpassning av del egna ^förläggningsbeslåndei med hänsyn härtill. Under /79 minskades^förläggningskapaciieten med 452 platser och uppgick ^ijuni 1979 ^lill 4755 ^plaiser. ^Kapacilelsutnyltjandel underperioden /79-1980/81 redovisas i följande ^labell. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 15 84 Antalförläggningsplatser vid utgången av resp. budgetår 1978179-^I980I8I Uthyrda till kommuner, företag ^m.fl. Delprogrammets utgifterför ^budgeiårei uppgick ^lill 8,3 ^milj.kr och ^in^komslema ^lill 10,7 milj,kr. Av ^inkomslerna var ca 2 milj. ^försäljningsin^komsier för avyttradebyggnader. Den beräknade, utvecklingen av ^ulgif^terna och ^inkomslerna förperioden /79- 1980/81 framgår av följande ^labell. Kostnaderoch intäkter av förläggningsverksamheten (milj. Slag av kostnader/intäkter Delprogrammetsintäkter har under en följd av ^budgelår överstigit kostnaderna varförreservationen under anslaget har ökat. Till största delen kan intäkternahänföras till försäljning av byggnader. En förhållandevis ^krafiigrealisationsvinst har uppkommit genom all byggnadernas restvärde har varit lågt^jämförl med marknadspriserna som stigitmycket snabbt . ^Mol denbakgrunden har AMS ^gjort en översyn av ^hyressätt^ningen ^vilkel ocksåavspeglas i ^labelluppsiällningen. Maskiner och fördon ^m.m. Under ^delprogrammel Maskiner ochfordon ^m. förvallas AMS maskinpark vilken är avvägd och sammansat^t^ såatt den ^lill huvudsaklig del fyller behovet av maskiner för de ^arbelenstyrelsen bedriver inom vägbyggnad, och avlopp, skogsvård och annan^anläggningsverksamhei. 1 övrigt täcks ^behovel genom ^inhyrning. Under ^budgeiårei 1978/79 har maskinanskaffningarnaunder utrustnings- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 15 85 anslaget främst avsett de ^induslriellaberedskapsarbetena och ^konlorsar-^belsceniralerna. Förändringarna imaskinparken i övrigt har best^äll av smärre kompletteringar i^enireprenadbeslåndet. Därutöver hårde viktigaste förändringarna bestått iombyggnader och standardförbättring av personalvagnar. Delprogrammets^inkomsler har överstigit utgifterna med . För /80 beräknas^inkomslerna balansera ^ulgif^terna. Den beräknade utvecklingen av kostnaderoch intäkter framgår av följande tabell. Kostnaderoch intäkter ^jör maskinutrustning ^m.m. Slag av kostnader/intäkter 1978/79 Ulfall Reparationer och underhåll dri^f^t^ ^m. Hyror från inlem uthyr^ning Hyror från ^exlern uthyrning ^Försäljningsintäkler Överlåtelse ^lill ^samhälls- Samtliga ^uigifier under de båda delprogrammen beräknasbli täckta av ^inkomsler. Anslaget bör därför i likhet med tidigare budgetår förasupp med endast ett formellt belopp av . Jag hemställer att regeringenföreslår alt ^lill Arbetsmarknadsverket:^Förvallning av ^ulrusining för /81 anvisa ^ellreservationsanslag av . 1978/79 ^Ulgift 3 739 190 1979/80 Anslag 4 159000 1980/81 Förslag 4 389000 Arbetsdomstolen tar uppoch avgör mål rörande kollektivavtal samt andra ^arbelstvister enligt särskildabestämmelser. Domstolen består av tre ordförande, tre vice ordförande och 16andra ^ledamöier. Härtill kommer ett antal ersättare i domstolen. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 15 86 ^+^ ^ ^ ^ 2000 ^+^ ^ ^ ^ ^ 1000 ^+^ ^ ^ ^ ^ 1000 ^+^ ^ 26 000 I och med genomförandel av1974 års lagstiftning om ^rällegången i ^arbelstvister och ikraftträdandet avden nya ^arbeisrättsliga lagstiftningen påbörjades en successiv ^ulbyggnad av^arbelsdomslolens personalorganisation för att möta den ökade måltillströmningsom arbetslivsreformerna vän^tades medföra. I ^etl ^sleg fördubbladespersonalstyrkan fr. o. ^m. ingången av ^budgeiårei 1974/75. ^Anlalel inkomnamål hade också fördubblats jämfört med liden före den I juli 1974.^Mållillströmningen ^lill följd av den nya lagstiftningen skulle ^emellerlidkomma all öka långt ^uiöver ^della. Därför har ^personalanialel^ökais kraftigt. den I juli1977 ^vidtogs vissa förändringar av ^arbelslvistlagen med ^syfle all minskadomstolens arbetsbörda och förenkla dess arbetsformer. Det ^vikligasle var allbegränsa ^lillslrömningen av ^mäl ^lill ^arbels-^domslolen som första instans.Vissa mål fördes över till ^tingsräll med ^möjlighel för pari all överklaga hos^arbelsdomslolen. Delvis beroende av ^detla kunde en viss avmattning imålingången under förslå ^halvårel 1978 iakttagas. Minskningen visade sig varaav tillfällig natur emedan inkomna mål kraftigt ökat därefter. Domstolens personal vidingången av ^budgetårel 1979/80 ^omfaltade 22 personer varav 13 medhandläggande ^uppgifler. Av dessa var sex ^sekrele^rare och två ^biirädande^sekrelerare samt en notarie ^anslällda. Den nuvarande ^organisalionenär resultatet av en intern översyn av ^arbelsdomslolens ^arbelsformer och^organisalion som slutfördes under ^hös^len 1978. ^Arbelsdomslolen ^arbelarmed tre dömande avdelningar och en kansliavdelning som uppdelats i målkanslioch ekonomi- och ^personalad^ministralivt kansli. ^Erfarenhelerna av den nya^organisalionen har varit positiva. Den vikande^mållillströmningen som kunde iakttas under första ^halvårel 1978 visade sigvara tillfällig och därför bör den nuvarande ^personalorgani- 1979/80:100 Bilaga15 87 ^salionen bibehållas oför^ändrad då denär väl avpassad för all klara en ^mälökning av ^senasle årens ^omfallning. ^Arbelsdomslolen harsamma anslagsbehov för ^budgeiårei 1980/81 som för innevarande ^budgelår.Domstolens förslag ^lill höjning av anslaget för ^näsla ^budgelår beroru^teslutande på pris- och ^löneomräkning. Del ^toiala medelsbehovet för^arbelsdomslolens ^verksamhel beräknas för budgetåre^t^ 1980/81 till 4 515 000kr. ^(+ 356000). Som^besparingsaliernaliv föreslår arbetsdomstolen alt löneanslaget minskas med , vilket utgör av det redovisade anslagsbehovet. Den vikande^mållillströmningen som iakttogs under förslå ^halvårel 1978 visade sig vara tillfällig. Jag anser i ^likhei meddomstolen ^atl den nuvarande personalorganisationen bör bibehållas. För ^näsla^budgelår bör medel för ^arbelsdomslolens ^verksamhel beräknas medu^tgångspunkt i ^huvudför^slagel. Med hänvisning ^lill sammanställningenberäknar jag anslaget ^lill ^arbelsdomslolen till 4389000kr. Jag hemställer ^atl regeringen föreslår alt till Arbetsdomstolen för budgetåret1980/81 anvisa ^etl förslagsanslag av . 1978/79 ^Ulgift 932 018 1979/80 Anslag 978000 1980/81 Förslag 1003 000 Stålens^förlikningsmannaexpedition är central myndighet för det ^slalliga^förlikningsväsendel och leds av en styrelse. Chef för^förlikningsmannaex-^pedilionen är en byråchef. 1979/80 ^Beräknadändring1980/81 ^Lönekosinader ^Ersäitning till förlikningsmän ^m. Sjukvård ^Reseersäiiningar ^Lokalkoslnader ^Expenser Ersättning till de ^fasla förlikningsmännens ^expenser Handläggande personal Övrig personal ^+^ 1300 + 7 100 ^+^ 9300 ^+^ 7 100 1979/80:100 Bilaga15 88 För egen och för^förlikningsmannaorganisalionens del förutser ^förlik-^ningsmannaexpedilioneninga ^slörre förändringar från personal- och anslagssynpunkt under budgetåren1980/81-1983/84. Avtalsrörelsen under dessa år kan emellertid i oförutsedd^omfallning påkalla medverkan av såväl särskilda förlikningsmän somförlikningskommissioner. Härvid kan kostnader för arvoden samt reseersättningarkomma att öka. står som arrangör för den återkommande . ^Besparingsallernalivel på har ^beräknals^efler pris- och ^löneomräkning på . Det ^lotala ^medelsbehovei för^förlikningsmannaex-^peditionens ^verksamhel under ^budgetårel 1980/81 beräknas^lill . ^(+ .) För ^näsia budgetär börmedel för ^förlikningsmannaexpeditionens verksamhet beräknas med ^ulgångspunkli ^huvudförslagel. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag att ^regen"ngen föreslår all ^lill ^Slalens^förlikningsmannaexpedition för /81 anvisa ett förslagsanslag av1 . 1978/79 Utgift 25 215 1979/80 Anslag 30000 1980/81 Förslag 30000 ^Slalens nämnd förarbetstagares uppfinningar avger utlå^tanden i frågor som avser tillämpningenav lagen (1949:345) om rätlen ^lill arbetstagares uppfinningar (ändrad 1976:191). Nämnden består av ordförande och sex ^ledamöier. Nämnden har ensekreterare som ^ålnjuler fast arvode. I ^övrigl har nämnden ^inle någonpersonal. ^jör arbetstagaresuppfinningar Nämnden begär oförändrat anslag. Anslaget bör för budgetåret1980/81 föras upp med ^oförändrai belopp. Jag hemställer all regeringen föreslår alt ^lill ^Jörarbetstagares ^iippjinningar för /81 anvisa ^ell förslagsanslagav . ^Prop.1979/80:100 Bilaga 15 89 ^1970-lalel har inneburit attde anställdas ^rällsliga ställning i arbetslivet ^väsentligl förbättrats. Enrad stora och genomgripande reformer har genomförts under ^slor enighet iriksdagen. Del finns nu lagar som reglerar^anslällningsskydd och vissa ^anslällnings^främjande ^ålgärder, fackligförtroendemans ställning på ^arbelsplalsen, ^ar-^betstagares ^räll ^lill^ledighel för utbildning och vård av barn, ^styrelserepre-^sentalion för de^anslällda i aktiebolag och ekonomiska föreningar ^m.fl. samt statliga myndighetersstyrelser. Härtill kommer den nya semesterlagen och ^arbelsmiljölagen som^träddde i ^krafl . Den övergripande lagen om medbestämmande iarbetslivet har varit i ^krafl sedan den . har också^anlagil en lag om jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet, som^Iräder i ^krafl den . Reformarbetet har^ocksä inneburit ökad satsning på forskning och utveckling samt informationoch utbildning inom arbetslivels problemområden. Exempel härpå är ^ulbyggnadenav forskningsresurserna inom ^arbelar^skyddsverket, inrättandet av^arbelarskyddsfonden och senare av ^forsk^ningsinsiilulet ^arbetslivscenlrum.^Slalsmakterna satsar hundratals milj. kr. på dessa ^verksamheier. Del första ^avtalel påmedbestämmandelagens grund träffades på del ^slalliga ^arbelstagarområdet år1978. har sådana avtal bl. a. träffals även inom de^arbelslagarområden som omfattas av Statsföretagens förhandlingsorganisation^(SFO) och av Kooperationens förhandlingsorganisation ^(KFO). Förhandlingar omavtal pågår inom övriga sektorer av ^arbeismarknaden. Staten har genom bidrag^lill ^arbelarskyddsfonden ekonomiskt stött parterna i deras ^ulbildnings- ochinformationsinsatser sedan lagens tillkomst . Härigenom haruppskattningsvis mer än 750000 ^anslällda, förtroendevalda ocharbetsgivarrepresentanter deltagit i ^infor^malions- och ^utbildningsakliviierför medbestämmande i arbetslivet, ^Bidragel ^lill^arbelarskyddsfonden avser ^ocksä ekonomiskt stöd ^lill utbildning och^informalion av de anställdas ^slyrelserepresenlanier ^saml^ar-^belslivsforskning inkl, grundfinansiering av ^arbetslivscenlrum.Arbetslivsforskning bedrivs, ^förulom vid ^arbetslivscenlrum, vid ett flertalhögskolor och andra institutioner runt om i ^landel. ^Programansvarel för dennaforskning ligger på ^arbelarskyddsfonden. Del ^slora intresset förforskningsområdet har bl. ^tagil sig uttryck i ^etl ökande antalprojektansökningar ^lill ^arbelarskyddsfonden och ^framslällningar från^arbelsmarknadsparlerna ^lill ^arbetslivscenlrum om ^projeklmedverkan. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 15 90 En ^viklig del av reformerna på ^arbelsliveisområde under ^1970-lalel är den nya ^arbeismiljölagsliftningen som ^irädde ikraft den . Genom arbetsmiljölagen har ^arbelsmiljöbegreppet vidgatsoch tillämpningsområdet breddals. ^Arbelarskyddsstyrelsen ochyrkesinspektionen svarar tillsammans för all lagens rambestämmelser förs ^ul ipraktisk tillämpning i arbetslivet. ^Arbelarskyddsverket har fått kraftigaresursförstärkningar under ^1970-^lalel. ^Della har ^medförl all ökade^insalser ^kunnal göras inom praktiskt tagel alla delar av verkelsansvarsområde. Del gäller bl. ^föreskrifisar-^bete, forskning,inspektionsverksamhet, information och utbildning. hargemensamma nybyggnader för större delen av ^arbelar^skyddsstyrelsen i^Siockholm resp. för den ^arbelsmedicinska filialen i lagils i bruk.Sammanlag^d^ innebär ^della all ^siyrelsens och ^yrkesin^spekiionensmöjligheter all verka för en ^bälire ^arbelsmiljö ^ökal ^högsl ^väsenlligl.Verket kan dock - trots den avsevärt höjda ^ambilionsnivån -^inle svara motkraven och önskemålen om ^insalser från ^arbelsmarknads^parlerna, tillverkare,branschorganisationer, importörer ^m.fl. Även på det ^inlernalionella^planel har ^arbelsmiljöfrågorna fåll ^alll ^slörre ^belydelse under senare år.Internationella arbetsorganisationen () har exempelvis beslutat ^atl som^elt av sina nya ämnen ^arbetskon^ferens la upp frågan omsäkerhet, hälsa och ^arbelsmiljö inkl. ändringar av den förteckning överyrkessjukdomar som återfinns i konvention nr 121 (1966) om förmåner vidyrkesskada. Vidare behandlades vid ^ILO:s ^iredje ^höslen 1979bl. ^rikllinjer för ^atl förbättra arbetsförhållanden och ^arbelsmiljö iEuropa. ^FN:s generalförsamling har^förklarai som ^inlemalionelll handikappår. FN har vidare utsett ensärskild rådgivande ^kommillé för ^handikapp-^året. Denna har ^anlagil ^ell^anlal rekommendationer för ^inlernalionella och nationella aktiviteter. I enav rekommendationerna uppmanas länderna all vidta åtgärder för all göra^arbelsmiljön ^lillgänglig för människor med fysiska och psykiska handikapp. Insatserna i Sverigeför all motverka de arbetshandikappades ^svårighe^ler på ^arbeismarknaden är^inriklade dels på att förhindra ^utslagning och dels på ^atl skaffa ^arbele åldem som slår ^ulanför arbetsmarknaden. Åtgärderna är såväl ^individinriktadesom generella. ^Arbeismiljölagsliftningenhar här en myckel ^viklig funktion. 1 lagen finns bl. a, en bestämmelse medinnebörden att man skall se till all onödiga hinder ^inle uppslår när delgäller all i ^arbelslivei ta ^emoi människor med olika former av^arbelshandikapp. I ^arbelel med altföra ^ul dessa ^beslämmelser i praktisk ^lillämpning i arbetslivet har^arbeiarskyddssiyrelsen och yrkesinspektionen en central roll. Men också andraberörda ^l.ex. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 15 91 vården, den lokala skyddsorganisationen ochanpassningsgrupperna har vikliga ^Uppgifler i ^della sammanhang. De risker som kan varaförknippade med användningen av ^hybrid-DNA-^leknik har under de ^senasle åren^varil föremål för en intensiv debatt såväl i som ^ulomlands,^Samhällels kon^troll av tekniken har stärkts genom all en ^delegaiion för^hybrid-DNA-frågor ^(prop. 1979/80:10, ^SoU 1979/80: 18, ^rskr 1979/80: 107) ^inrätlasfr. o, ^m. Delegationen skall yttra sig^lill berörda tillsynsmyndigheter i ^frägor rörande ^riskklassficering ochövriga säkerhets- och skyddsfrågor. Den skall ^ocksä göra myndigheternauppmärksamma på sådana förhållanden inom ^hybrid-DNA-områdei som kan vara avvärde för deras ^lillsynsverk-^samhel. ^Delegalionen skall vidare yttra sig till ^slalliga institutioner^saml ^lill ^inslilulioner, förelag ^m. fl, ^ulanför den ^offenlliga sektorn i^frägor om riskklassificering ^saml i andra frågor än dem som är föremål för^lillståndslvång eller ^offenllig ^lillsyn. Den skall även följa utvecklingenmed avseende pä de villkoren för användningen av ^hybrid-DNA-ieknikenoch anmäla ^lill regeringen om någon planerad användning av ^lekniken kanifrågasättas från och ^humanilära utgångspunkter. Slutligen skall^delegalionen ha ^lill uppgift all informera ^allmänheien om ^ulvecklingen inomdelegationens ansvarsområde på ^ell sådant ^säll all ^inlressel för frågornaupprätthålls och den allmänna debatten stimuleras, I samband med alt^delegalionen inrättas kommer ^lillståndstvång enligt miljöskyddskungörelsenatt införas för all hantering av ^hybrid-DNA. ^Hybrid-DNA-teknikens eliskakonsekvenser pä ^saml vissa organisatoriska frågor kommer ^atl bliföremål för särskild ^ulredning. Arbetet inom^ulredningen (A 1977:03) om yrkesinspektionens ^dislrikls^indelning har nuslutförts. ^Ulredningen föreslår i sill belänkande bl. ^atl de av^yrkesinspekiionens distrikt som ^omfallar tvä län bördelas så ^atl ^ell ^dislrikl bildas för varje län. Utredningen anser ^atl iförslå hand tre ^dislrikl bör delas: (som ^omfallar ochKristianstads län), (som ^omfallar ^Göleborgs och län samtHallands län) och (som ^omfallar ^Väslernorrlands län ochJämtlands län). De övriga ^dislrikl som enligt utredningen bör delas är Växjöoch distrikt som ^omfallar och resp. Kalmaroch . Utredningsförslaget ^remissbehandlas ^f.n. ^Ulredningen (A1976:01) om förelagshälsovården och den yrkesmedicinska ^verksamhelen^fortsälter sill ^arbele. Under första ^halvårel 1980 beräknas utredningenavlämna ett delbetänkande om den yrkesmedicinska verksamheten. En utredning (A1979:01) om information rörande ^arbelsmiljörisker tillsattes under år 1979.^Ulredningen har bl. ^lill uppgift alt lägga fram förslag hur en välfungerande och kvalificerad bevakning ^saml en snabb och ^effekliv informationsspridningrörande ^arbelsmiljörisker skall genomföras. Utredningsarbetet skall ommöjligt vara ^avslulai före ^ulgången av . ^Prop.1979/80:100 Bilaga 15 92 De små och ^medelsloraförelagens möjligheter att klara sina ^arbelsmil^jöinvesleringar inom ramenför ^befiniliga ^kredilmöjligheter bör ses över. Därför har en ^ulredning (A1979:04) om ^arbelsmiljöinvesleringar i ^smä och ^medelslora förelag ^m.m. Utredningen skall också bl. a.lämna förslag till ^ålgärder som ^underiäiiar sådana ^invesleringar iframliden.