prop · G30316 · 1979-12-31 00:00:00 — En bred remissopinion stödjer ulredningens uttalande atlnuvarande fältorganisaiion i stort fungerar tillfredsställande i mer betydandeindustriländer med marknadsekonomi. På dessa svarar som regel handelssekreterarkontorvid sidan av beskickningarna för exportfrämjandet. Ett mindre anlal instanser - ambassaden i ,och saml - har yttrat sig om organisationsformeni länder, där efterfrågan på exportfrämjande tjänster är mer begränsad. Därvidhar man ullalal sitl stöd för nuvarande ordning. Ambassaden i föreslåratt handelskontor skulle kunna inrättas i denna typ av länder på regional basis. Utredningensförslag atl i normalfallet inrätta handelsavdelning inom ambassaden i förSverige kommersielll mer betydande statshandels- och utvecklingsländer får ettbrett stöd - kommerskollegium, , , , ,Ceniralorganisationen /SR, ambassaden i , , , , , , , , , , , , ,, , , , och samt handelssekreterareni . Enligt kommerskollegium får förslaget ses som ett uttryck föranpassning till de speciella förutsäitningar för exportfrämjandet i den typ avländer det här är fråga om. Ambassaden i framhåller atlfältorganisationen där visal sig vara väl ägnad all ulföra de uppgifter sompålagts den. SE:s ledning har fungerat bra, i synnerhet som handelsavdelningenlämnats ganska stor frihet i verksamheten. Ledningen har främsl bestått i mål-och ramstyrning. Den splittrade organisationen i har dock inneburitviss osäkerhet för avdelningen. Från flera håll understryks liksom i utredningenbetydelsen av att noga överväga de gränsfall som kan uppstå. SAE framhållerdärvid atl en alltför rigorös tillämpning av förslaget inte är lämplig. Iflertalet a\> de utvecklingsländer som kan komma i fråga finns en mycketbetydande privat sektor av näringslivel. 1 vissa av dessa länder kan det varamer lämpligt med ett Prop.1979/80:16 23 friståendehandelssekreterarkontor än en kommersiell avdelning inom ambassaden. SE pekarpå den svårighet som ligger i alt söka dela upp marknaderna efter behovet avambassadens medverkan i det exportfrämjande arbetet. Det bör slås fast attambassadens medverkan kan vara belydelsefull på samtliga marknader.Organisationsformen i denna lyp av länder bör prövas i varje särskill fall avSE, som lämnar förslag till regeringen. Konsullexporlulredningen ser vissafördelar med utredningens förslag men pekar på risken atl Hexibilitei,marknadsanpassning och självständighet går förlorad. Organisationsformen måsiesåledes prövas i varje fall. Frågan om nuvarande handelssekreterarkontorsställning i denna typ av länder tas upp av några remissinsianser. KommerskoUegiumuttalar därvid att frågan får prövas från fall till fall för atl en anpassningskall kunna ske lill de speciella förhållanden som råder i det enskilda landet.Enligt handelssekre-lerare/öreningen är det inte självklart atl kontoren idessa länderskall föras in i ambassaderna. Den lokala marknadsstrukluren måstestyra valet av organisationsform. Slalens industriverk (SIND) pekar på detförhållandel att utvecklingen i statshandelsländerna gått mol elt alltmerdecentraliserat och därmed merkommersielltbesluisfatiande,varförerfarenhet frånnäringslivet krävs. Ambassadören kan oavselt organisationsform föra svenskaförelags talan i ministerier. SIND föreslår i stället att redan existerandehandelsavdelningar i dessa länder omvandlas till handelssekreterarkontor. Bådeambassuden och handelssekreteraren i anser att nuvarande ordning börbestå främst med hänsyn till decentraliserade ekonomi. grossistförbiindanserdäremot atl kontoren bör införas inom ambassaderna för att därigenom få medäven frågor om import, något som handelssekreterare inte skall syssla med. Relationernamellan ambassadör och handelsavdelning resp, handelssekreterarkontor tas uppav flera instanser. Därvid framhålls från olika ambassader beträffandehandelsavdelning, bl. a. Jeddah, och , alt samarbetet lordeunderlättas av att avdelningen arbetar inom ambassadens ram. påpekarinstanserna i enlighel med utredningens förslag att handelsavdelningen skallarbeta självständigt men att ambassadörens chefsskap inte skall begränsas tillett formelll sådanl. Risken för konflikt mellan olika lyper av arbetsområdenpåtalas från några håll, bl. a. ambassaden i och , men anses inteutgöra något större problem. Eventuell konflikt hänskjuts lillhemmaorganisationen. KommerskoUegium och kon-suhexportutredningen anser attfrågan bör uppmärksammas, vilket förutsätts ske av . Ökaderesurser inom ambassaderna torde enligt ambassaden i minska riskerna förkonflikt. Äveni industriländer är ett ökat samarbele mellan ambassad och handelssekreterarkontorändamålsenligt enligt bl, a, RRV, UD-uirednlngen, ambassaden i , ,och saml SAE. Ett sätl all underlätta samarbetet kan vara ulredningensförslag om lokalnärhet mellan ambassad och kontor. Denna fråga får ett brettstöd från såväl 1979/80:16 24 poängteras från främsl han-delssekreierarhållmen även ambussuden I , , och alt lokalgemenskap inteär att föredra, bl, a. som en följd av att handelssekreterarkontoren har behovav en egen fasad utåt. Från ambassader och handelssekreterare i statshandelsländerframhålls det olämpliga i lokalgemenskap i dessa länder. Kontoren måste varalättillgängliga för besökare. SE och SAE förordar atl frågan om lokalnärhei ochlokalgemenskap prövas förutsättningslöst i den föreslagna arbetsgruppen. Utredningensförslag att kalla såväl handelssekreterarkontor som handelsavdelning vidambassad för handelskontor mottas positivt av de ambassader som yttral sig samtav SAE, SE och Svenska handelskammaiJÖrbundel. Handelssekreterarna däremotuttalar sig negativt liksom /SR. Man menar atl de bådaorganisationsformerna inte kommer atl vara helt identiska varför de inte hellerbör ha samma beteckning. Grossisijörbundet anser att handelssekreterarkontorinte bör kallas handelskontor eftersom de endast sysslar med exportfrågor. Remissinstanserna ullalarsig både posilivt och negaiivi om förslagel all utsträcka avgiftsbeläggningenför uppdrag till fler ambassader. , ambussuden i , ,, , , , , och samt SE ochLÖ biträder förslaget. Man menar att den försöksverksamhet som f. n. bedrivsinom några ambassader har fallit väl ut och bör utsträckas till sådanaambassader som har en exportfrämjande verksamhet av viss omfattning. Ambassadeni framhåller att som en följd av avgiftssystemet prioriterar företagensina behov och Släller mer konkreta krav, varigenom arbetet underlättas. Enligl5£bör avgifterna komma exportfrämjandet till godo genom att användas för atttäcka särkostnaderna för ambassadernas exporlfrämjande verksamhet. Ambassaden iCanberra pekar på att frågan måste övervägas så att administralionskostnadernainte blir för stora i förhållande till värdet av avgiftsbeläggning. Andra anibassuder,t.ex, i , , , framhåller problemet att ta betalt för vissa ijänslermen inte andra och hur ambassadörens insatser i sådana fall skall värdesättas. Fråganom bevakning av internationella projekt och SE:s arbete på detta område hartagils upp av några inslanser. liksom ambassaden i , ,och samt handelssekreteraren understryker behovetav utökad bevakning på detta område. Ambassaden i påtalar betydelsen avatt öka bevakningsarbetet i eftersom myckel av affärsverksamheten inomde f d. brittiska kolonierna och arab-världen sker via . Även ambassadenoch handelssekreteraren i framhåller behovel av utökad bevakning av internalionellaprojekt inom FN. FN-delegationen i föreslår en intensifierad bevakninggenom att knyla projektbevakningscentralen vid ambassaden i till handelssekreterarkontoreteller generalkonsulalet i . SAE anser atl det bör övervägas om iniebevakning på detla 1979/80:16 25 område kan läggas över på handelssekreterarkontoren. Både SAEoch Svenska handelskammuijörbundet framhåller att de internalionella organen måsiebearbelas från svensk sida med information om vad de svenska företagen kanprestera, en uppgift som skulle kunna ligga på handelssekreterarkontoren. Bland despecialfrågor utredningen behandlar, vilka främsl rör handels-sekreterarorganisationen,kan försl nämnas de fall där filialkontor inrättats. Ambassaden I Jeddah och Nairobisamt SE stödjer förslaget att ulreda denna organisationsform. Samtidigtframhåller handelssekreteraren i och liksom ambassaden I Canberraalt filialer behövs i dessa länder. Ambassaden i ser helsl atl filialendär upphöjs till ett självständigt kontor med samma geografiska område somambassaden. En annan specialfråga rör organisalionen i . Handclssekreie-rareni hksom ambussuden i uttalar sig för atl de tre kontoren finnskvar men att två kontor kan vara filialer till kontoret i Samarbetet mellan de fem handelssekrelerarna i USAfungerar enligt dessa tillfredsställande. Det har bidragit till en bättrefördelning av resurserna. Respektive handelssekreterares ansvar för sitt kontorkvarstår. samverkan med andra organ med svenskanknytning i Ullandet trycker flera instanser på - slatskonlorel, ambussuden iBelgrad, , , , , , , och ,generalkonsulalet i , handelssekreteraren i och Svenska handelskammarjörbundei.De organ som framhålls är teknisk-vetenskapliga attachéer, turistrådoch handelskammare. Ambassadeni , , , , Tunisoch uttalar sigpositivt om inrättande av exportfrämjanderåd såsom ett stöd för såvälhandelssekreterare som ambassad i de länder där handelssekreterarkontor inteinrättats. Handelssekreteraren i och saml SAE är mer iveksammaoch SAE anser att beslut om att inrätta dessa råd måste tillämpasmed slor flexibilitet, 6 Den statliga exportfrämjande organisationen i Ett slort antal remissinstanser stödjer utredningensförslag atl ge SE ökade möjligheter att leda den exportfrämjande verksamhetenvid ambassader, s. k. funktionell direktivrätt. Såväl ambassader,handelssekreterare som myndigheter och organisationer är positiva. Från någraambassaders (, , , , ) och SAE:s samt SE:ssida påpekas att denna direktivräll redan är fallel i praktiken. SAE hänvisartill alt det inte är fråga om en långtgående delegering. SE framhåller att ettväl fungerande samarbete redan finns med ett antal utlandsmyndigheter. Det nyamed utredningens förslag uppfattar SE så att möjlighet ges att utarbetaverksamhetsplaner gemensamt med utlandsmyndigheterna. Det blir i dessa fallinte fråga om detaljstyrning från SE:s sida. Ambassaden i Moskvo anser att SE:soperativa 1979/80:16 26 ledninggenlemol myndigheten fungerar väl och påtalar de stora fördelarna gentemotförelagen med elt enhetligt arbetssätt ambassader- handelssekrelerare på deltaområde, Ambussuden I Kuiro förutsätter atl ledning även skall kunnaerhållas från utrikes- och handelsdepartementen i konkreta frågor. Ambussadeni och menar atl ledningen blir mer splittrad om SE ges en ökadroll. Vidare är SE ingen myndighet, vilket skapar problem gentemotutlandsmyndigheterna. Ambassaden i Tokio anser att direktiv till ambassadendast kan ulgå från ulrikesdepartementei. Andra ambassader -, ,- ser hellre ett samarbete direkt med företagen utan onödig omgång viaSE, som upplevs som en byråkratisk organisation. Någraambassader, bl. a. , , , och , framhåller atlen förutsältning för att SE skall kunna genomföra denna direktivrätt är att SE:sresurser förslärks såväl kvanlilaiivt som kvalitativt. Departementensroll på central nivå såsom ansvarig för främst den övergripande planeringen ochresurstilldelningen anses riklig av remissinstanserna. Flertalet av dem somyttrat sig är positiva till att utrikes- och handelsdepartementen samarbetargenom en gemensam enhet. Bland dessa instanser ålerfinns såväl ambassader ochhandelssekreterare som myndigheter och organisationer, t, ex. ambassaden I Jeddah,och , SAE, SE, handelssekreierareföreningen och kommerskollegium. Slatskonlorelanser au förslagen belräffande SE och departementen innebär att en splittradbild ersätts av en annan. En samlad bedömning på central statlig nivå är väsenllig,då SE kommer att få en central roll i planering och ledning avexportfrämjandet. Stalskonloret föreslår att berednings- och budgelansvaret förde direkta exportfrämjande insatserna hålls samman inom ett departement. SAEliksom SE år inne på samma tanke. Enligt SAE är förutsättningen fören enhetlig exportfrämjandepolitikatt ansvaret för denna ligger på en enhet, nämligen hos utrikes- ochhandelsdepartementen. Samordningssirävandena bör enligl dessa organisationerutsträckas även till industridepartementet och det närstående organ (SIND ochutvecklingsfonderna). En bred remissopinion instämmer i denna synpunkt. SHIObetonar därvid att detta är särskilt viktigt för mindre och medelstora företagsom i hög grad berörs av utvecklingsfondernas verksamhet. Ambassadeni och Tokio ser hellre en förstärkning av utrikesdepartementetsresurser för den centrala ledningen. SIND ser för sin del inga vägande skäl fören samlad central handläggning av exportfrämjandet i form av en ny enhet. Snararebör SE:s ledningsfunktioner förstärkas. Ambassuden i för fram tankenall delegera ledningsansvaret för all exporlfrämjande verksamhet till SE,varigenom det vore tveksamt om en ny central enhet behövs. Flera instanser finner det värdefullt att fältorganisationen utarbetar 1979/80:16 27 verksamhetsplan och verksamheisberätielse som eu säu allunderlätta planeringen och det löpande arbetet. Bland dessa märkssiaiskontoret,RRV, UD-uiredningen, konsullexporlulredningen, ambassaden i , ,och , SE saml . Ambassaden i Jeddahanför härvid alt eftersom handelskontor vid ambassad skall verka också inomandra områden än renl exportfrämjande är det väsenlligl med en plan för densamlade verksamheten. Handelssekreteraren i ät iveksam tillomfattande planer med tanke på kostnaderna därför. Ambassaden i Dar es Salaampåpekar alt det inte är meningsfullt all planera endast en del av verksamhetendå stora delar är efterfrågesiyrda. Vidare försväras planeringen av att delinte blir samma organ som fastställer planer och beviljar medel för dessasgenomförande. Ett fåtal inslanser har uttalat sig om möjligheterna attge staten uislagsrösi i . Man har därvid från SAE:s och SE:s sidauttalat sig negaiivi och framhållit huvudmännens lika och delade ansvar, vilkellar sig uttyck i styrelsens sammansättning. Svenska handelskammarjörbundei ätockså negativt och påpekar att det skulle finnas en risk atl näringslivets inflyiandeförsvagades. däremot ser vägande skäl för att statenges utslagsröst med tanke på de ökade befogenheler SE ges. Allmänt sett synesbehov föreligga av alt den ståtlige huvudmannens intressen förankras bättre istyrelsen. SAE, SE, , ,statskontoret, kommerskollegium, UD-uiredningen och vid SEframhåller betydelsen av att SE samverkar med andra organ i somhandelskammare, utvecklingsfond o.likn. SAE framför all del ar glädjande atlett myckel gott samarbete håller på att utvecklas mellan SE och fonderna. Manbör därvid sträva efter en klar och praktisk arbetsfördelning där fondernatillhandahåller grundläggande informalion medan SE har hand om deservicefunktioner SE lämpar sig bäst för. Fonderna bör således enligt SAE intebygga upp egna stödjepunkter ulomlands utan utnyttja SE:s fältorganisation.Kommerskollegium framhåller behovet av samarbete också med de myndigheter somarbetar på del exportfrämjande fältet. Kollegiet anser det angelägel medytterligare överväganden rörande sambanden mellan kollegiets och SE:sverksamhet. Även samarbete med organ som ägnar sig åt importfrämjandeverksamhet tas upp av kommerskoUegium, , ,SE, SAE och Grossistförbundel. Motköpsproblematiken underslryks därvid. Grossistförbundelpoängterar behovet av hjälp från fältorganisationen till importföretag. Påmånga marknader bedöms imporiunderlättande svenska ansträngningar som ettreellt positivt led i den exportfamjande verksamheten. Enligt SAE och SE börSE kunna ges rätt att låla importörer delta i alla typer av aktiviteter meninte salsa enbarl på imponfrämjande. understryker atthandelskamrarna måste beaklas i detla samarbete. 1979/80:16 28 De av remissinslanserna som yllral sig anser i enlighelmed utredningens förslag all handelssekrelerare bör lillsällas enligt sammaprinciper som gäller f n. ambassuden i , ,, och , handelssekreteraren i samt SAE. anlalinslanser berör frågan om handelssekreterarens förordnandeperiod. Flertalet handelssekrelerareliksom /SR förordar att denna sätts till med möjlighet tillförlängning i maximalt och en ömsesidig uppsägningstid underdenna senare period, SE liksom ambassaden i förordar ochambassaden I med ömsesidig uppsägning efler viss t\d. Ambassadeni -anser atl tiden i industriländer bör vara . , ambassuden i , , , , , och re/zp/o/; samt 5/f£ ansl uter sig till ulredningensförslag att det i flera fall kan vara mest lämpligl alt chef förhandelsavdelning vid ambassad kommer från utrikesförvaltningen. Ambassaden iBudapest och anser atl rekryteringen av dessa chefer bör ske från såvälutrikesförvaltningen som näringslivet. Ambassaden i anför vidare atterfarenhet från näringslivel bör väga särskill tungt i med desslångtgående decentralisering i beslutsfattandet, Enligl ambassaden i Warszawatalar mycket för en näringslivsbakgrund men särskild tonvikt på resp. marknad. Handelssekrelerarnaframhåller erfarenhel från näringslivel såsom bästa urvalskriterium eftersomhandelskontoren skall betjäna de svenska företagen. Samma kravprofil som för handelssekrelerarebör införas och SE bör enligt handelssekreterarna ges större bestämmanderätt idessa frågor. Handelssekreteraren i anser atl kontakter på hög nivå,där ambassadörens medverkan kan behövas, inte förekommer så ofta att det finnsskäl atl även chef för handelskontor rekryteras från utrikesförvaltningen. Erfarenhetfrån näringslivel torde ha avsevärl slörre lyngd. Ambassaden i är inne påsamma tanke då man anför atl ambassadören får de nödvändiga konlaklerna medmyndigheterna medan den kommersielle handläggaren bör ha en kommersiellbakgrund. Enligt SE bör rekryteringsfrågan prövas från fall till fall liksom organisationsformen.Urvalet måste därvid ske förutsättningslöst. Ambassaden i anser attmarknadens särart måste vara avgörande för rekryteringen. Konsuliexportulrednlngendelar denna uppfattning och framhåller atl den fakliska kompetensen skall varaavgörande. Den föreslagna samrådsgruppen anses utgöra en lämplig urvalsväg vidrekrytering till dessa poster enligl bl. a. SAE och SE. Betydandevikt läggs vid möjlighelerna till utbildning t.ex, genom tjänstgöring på SE fördem som skall ut i fältorganisationen och tjänstgöring på fältet för SE-personal. Detla framförs av , ambassaden i , , ,, , och saml SE. Handelssekreteraren iBudapest efterlyser här en utbildningsplan. 1979/80:16 29 Från handelssekreterarnus, SE:s och vid SEsida understryks viklen av au anställningsvillkoren för de anställda vid handelssekreterarkontorensnarast uireds för att få en bällre ordning. Ambussaden i , , , ,, och pekar på att lokalanstäilda spelar stor rolli del exporlfrämjande arbelel, SE anser atl lokalanslällning bör utökas meninte i alltför hög grad då della kan leda lill kommunikationsproblem, särskillmed mindre förelag i , antal instanser, såväl ambassader somhandelssekreterare, instämmer i att handelssekreteraren bör ges diplomatisk slällningdär hans arbele kan underlättas genom ett sådanl förfarande. Flerahandelssekreterare inbegriper också marknadssekreteraren i enlighel medutredningens förslag. Därvid framhålls atl praxis i verksamheislandei i dennafråga bör vara vägledande. Beträffande benämningen av chef för handelskontor ärmeningarna delade. Handelssekreteraren i , och pekar på delförhållandet atl chef för handelskontor vid ambassad och frislående sådanldelvis har olika uppgifter och därför bör ha olika benämning, Ambassuden i Athenanser att det är väsenlligt att den kommersielle handläggaren har titelnhandelsråd genlemol verksamhetslandets myndigheter. Endast etl mindre antal instanser behandlar denna fråga. Slatskonlorel,ambassaden i och samt Sf välkomnar förslaget om rambudget förutrikes- och handelsdepartementens anslag. Vidare anser SE det positivl att,såsom utredningen föreslår, anslaget B 3. Exportfrämjande åtgärder anslagsposten6 Till regeringens disposition får utnyttjas för tillfälliga förstärkningar.Därvid framhåller SE att sådana insatser senare skall kunna permanentas. RR Vunderstryker vikten av atl anslagskonstruktionen för exportfrämjandet utformasså att verksamheten kan överblickas i planeringen och följas upp kontinuerligt. Som framgått av lidigare avsnitt bör SE enligt olikaremissinstanser ges mer resurser för atl kunna genomföra de föreslagnauppgifterna. SE anser atl tre nya ijänster behövs inledningsvis i ställei förde ivå utredningen föreslår. Ökade resurser för marknadsföring av SE:s och fältorganensverksamhet välkomnas av SE, SHIO, samthandelssekreteraren i , och . Utredningens förslag om en mer enhetlig revision av SE:soch fältorganens verksamhet tas upp av ett mindre anlal inslanser. SAE och SEuttalar sig positivl om förslaget. Enligt RRV ät denna fråga beroende av vilkenorganisaiionsform som väljs för handelskontorens verksamhet. Vid nuvarandeorganisation kan det vara lämpligt med samma organ för redovisningsrevisionför såväl handelssekreterare som SE. 1979/80:16 30 ambassadär del knappasi möjligt atl ha särskild redovisningsrevision för en avgränsaddel av verksamhelen vid en beskickning. 1 delta fall bör revisionen somhittills ske genom vederbörande revisionskonlor. Statskontoret, kommerskoUegium,konsullexporlulredningen, SAE, SE saml vid SE lillslyrker attfrågan om debiteringsprinciper för utförda tjänster hos olika organ i Sverigeutreds. Enligt SIND skall utvecklingsfondernas slöd till förelag ses som eltmedel atl upparbeta vissa företags och branschersexporiförmåga, vilka senarekan bli medlemmari SE. En nivellering uv avgifterna skulle helt motverka syftetmed stödel. SIND avstyrker således en ulredning. UD-uiredningenförordar alt en ulvärdering av den handelsfrämjande fäliorganisaiionens verksamhelgörs inom elt antal år och att denna översyn också omfattar handelssekreterarorganisationen. 1979/80:16 31 mellan Svenska staten och Allmänna Exportföreningom exportråd 1 § Svenska slaten och Allmänna Exportföreningåtager sig alt i enlighet med detta avtal driva Exporlråd. 2§ Rådets verksamhet regleras av detta avtal samt genomstadgar som fastsiällsav regeringen efter godkännande av , 3§ Rådel skall som centralt organ planera, samordna,marknadsföra och genomföra åtgärder för att främja svensk export. att insamla, bearbeta och förmedla marknadsinformation attlämna råd i internationell marknadsföring alt stimulera och stödjaexportansträngningar. Rådets skall ledas av en styrelse. Styrelsen skall beståav åtta ledamöter med åtta suppleanter. Hälften utses av regeringen och hälftenav , Slyrelsen ulser inom sig ordförande ochvice ordförande. Suppleantkan ulöva rösträtt endast i stället för ordinarie ledamot med samma huvudman. Rådet kan tillsätta delegationer för särskildaarbetsområden. Rådet skall planera och leda handelssekreterarnasverksamhet och exportfrämjande verksamhel inom utrikesrepresentationen enligtföreskrifter som meddelas särskilt av regeringen. Dessa uppgifter skallombesörjas med medel som staten ställer till förfogande. Till rådet kan även i övrigt efler överenskommelse mellanparterna delegeras slatliga förvaltningsuppgifter på sätt som anges i lag ellerannan författning. Sådan verksamhet skall ombesörjas med medel som statenställer till förfogande. 1979/80:16 32 6§Rådel skall samråda med ulrikesdepartemenlet vid behandlingen av sådana i 3 §angivna uppgifler, för vilka erfordras medverkan av uirikesrepresenlationenoch som inle avses i 5 § första styckel. Rådetskall ha avtal om den exporlfrämjande verksamhelen vid de svenska handelskamrari utlandet, som erhåller statliga bidrag. Rällall anlita rådel och handelssekreterarna samt ifråga om exportfrämjande verksamhelutrikesrepresentationen och de handelskammare som avses i 7 § tillkommer endasidem, som tecknat avtal om abonnemang med rådet. Detsamma gäller i fråga om rältall dellaga i sialsfinansierade exporlfrämjande ålgärder. Rådetär skyldigt au inom ramen för den verksamhel, som anges i 3 ij, mot avgiftulföra tjänster som begärs av svensk myndighet.