prop · G303150 · 1979-12-31 00:00:00 — Förutomskillnaden i utvecklingstakt för import och exporl berodde delta givelvis på dekraftigt fördyrade kostnaderna för oljeimporten. Vidinledningen av 1980 pekade flertalet konjunkturindikalorer på en positivutveckling. Industriproduktionen ökade stadigt och sysselsättningslägetfortsatte att förbättras. Förtroendeklimatet inom näringslivet höll sig på enhög nivå och orderingången kunde fortfarande betraktas som gynnsam. Mot dennaunderliggande styrka i konjunkturutvecklingen måste 1979/80: 150 52 man slälla de särskilda fakiorer vilka lalar för enmarkanl avmallning i tillväxten. 1 motsats till del föregående året väntas den ekonomiska politikenunder 1980 få en klart återhållande inverkan på efterfrågan. Taklen i utgiftsökningarnamattas av betydligt, särskilt för de offenlliga investeringarna. Vissaskattelättnader genomförs visserligen för företagen, men ä andra sidan innebärde ökade skalteinläklerna lill följd av den stigande inflalionen all en klaråtstramning äger rum. Reslrikiiviielen är särskilt lydlig då del gällerpenningpolitiken. Diskontot har höjts och den målsalta ökningen avpenningmängden har satts lägre än föregående år. Denna åtstramning syflarframför allt till atl begränsa de sekundära inflationseffekterna avoljeprisstegringarna. Sannolikt kommer kreditmarknaden atl hållas relativtstram under huvuddelen av året och en eventuell uppmjukning i samband med attden allmänna konjunkturen försämras torde endast få begränsade effekter under1980. Hushållens reala disponibla inkomster vänlas försvagasunder innevarande år. Något tillskott via skattesänkningar är ej förutsedda,och den genomsnittliga inflationstakten mätt i konsumentledet kan komma atl uppgåtill . Denna prognos för prisutvecklingen kan betecknas som optimistiskeftersom den innebär att inflationen mattas av under loppet av året. Eltbelydande osäkerhetsmoment utgör lönestegringarna. Uppgången i inflationstaktoch den gynnsamma vinstutvecklingen skulle lala för all lönlagarna sökerkompensera sig. Ä andra sidan kan det vara svårl att genomdriva höga lönekravom man bedömer sig stå inför en lågkonjunktur. Vid ett antagande attlöneökningarna begränsar sig till den nivå på som regeringen definierat somden högsta möjliga förenlig med samhällsekonomisk balans, stigerrealinkomsterna med . Med oförändrad sparkvot skulle då den privatakonsumtionen visa en ökning i samma storleksordning. Utvecklingen av de fasta investeringarna ter sig särskiltsvår alt förutsäga. De undersökningar av företagens investeringsplaner somnyligen utförts ger en överraskande positiv bild ställt i relation lill denstrama penningpolitiken och den väntade nedgången i efterfrågan såväl inomlandel som på de utländska marknaderna. Mot denna bakgrund kan man vänta attinvesteringsverksamheten håller i sig ännu för att sedan mattas avkraftigt . I genomsnitt förutses en uppgångi storleksordningen . Volymen av planerade byggen är f. n, så stor att dengaranterar en hög aktivitetsnivå åtminstone under årets första hälft. Därefterkan man räkna med att det strama kreditläget och den försvagade köpkraften hoshushållen tar sig uttryck i en klar nedgång. För hela 1980 förutses en tillväxtpå för bostads-investeringarna. Med den planerade långsamma ökningstakteni de offentliga investeringarna, skulle de totala fasta investeringarna ökamed bortåt . Bilaga l.l Reviderad nationalbudget 53 Medan lagerrörefserna utgjorde den främstadrivkraften i efterfrågeutvecklingen, är ell motsatt förlopp all räkna med förinnevarande år. Den lageruppbyggnad av spekulativ karaktär som skedde under1979 och inledningen av 1980 torde ej komma atl forlgå. Den långsammareallmänna efterfrågeutvecklingen lalar för en omsvängning i lagersituationen.Ett bortfall från den toiala efterfrågan med ca en procentenhet kan därförförutses frän lagerrörelserna . Sammantaget innebär ovanstående överväganden en uppgång iden lolala inhemska efterfrågan med 1,5 ä . Med ett visst posilivi bidragfrån utrikeshandelssidan skulle ökningen i bruttonationalprodukten nå upp lillca . Exporten kan visserligen förväntas dämpas , men samtidigtförutses en ännu mer markerad avmattning av imporlen. Det västtyskanäringslivels förbättrade konkurrenskrafi bedöms lägga grunden härför. Den iinternationell jämförelse långsamma ökningen av produktionskostnaderna vänlasfortgå . Vid antagandet om oförändrade växelkurser kan man därförförulse all det västtyska näringslivet vinner marknadsandelar bäde på deninhemska och den utländska marknaden. Denna utveckling får emellertid endastbegränsad effekt för bytesbalansen. I och med de kraftigl siigande kosinadernaför oljeimporten, kan man räkna med ett mycket storl underskoll iutrikesbetalningarna . Den tillväxt på som här antagits skulle innebära enviss om än begränsad försämring av arbetsmarknadsläget i jämförelse medföregående år. Del bör dock framhållas all utvecklingen under loppet av årelkan väntas innebära en avsevärd konjunkturförsvagning, varför en klar ökning avarbetslösheten kan förutses. Både tendenserna beträffandeden privala konsumtionen och investeringarna talar för en sådan nedåtgåendetrend. måste man därför räkna med en allmänt svagkonjunktursituation i den västtyska ekonomin. Den ekonomiska aktiviteten i förstärktes mellanförsia och . av utpräglad försiktighet hosföretagen, sköt näringslivets invesleringar fart under senare delen av årel.Lageruppbyggnaden gav ett allt större bidrag till BNP-tillväxten,vilket delvis sammanhängde med den ökade oljelagringen. Dessutom förbättradesexporten i takt med den gynnsammare utvecklingen av världshandeln. Den privatakonsumtionen däremot mattades av under loppet av året lill följd av denaccelererande inflationen. Sammanlaget steg totalproduktionen 1979 med bortåt4%. Försvagningen av den privata konsumtionen förklaras hellav den långsammare utvecklingen av de reala disponibla inkomsterna. Ökningenvar endasl 1979 i jämförelse med årel innan. De nominellalönehöjningarna var återhållna, medan inflationen accelererade. I slutet avåret låg priserna över nivån året innan. Prop.1979/80: 150 54 lakl berodde givelvis i myckel hög grad pä de siigandeoljepriserna. Men även inhemska fakiorer såsom höjningar av offenlliga avgifieroeh frisläp-pandel av regleringen för induslriella priser bedöms ha spelat in.Hushållens köpkraft försvagades ocksä av de särskilda höjningarna av socialförsäkringsavgifiernasom förelogs. Hushällen reagerade på dämpningen i köpkraften genom all minskasparkvolen och denna sjönk med ca en procenlenhel under loppet av året.Härigenom kunde en ökning av den privala konsumtionen i storleksordningen 'uppnås. Uppgången i invesleringsaklivileien kan ses somen följd av behovet av kapacitetsutvidgande invesleringar efler en följd av årdå den produktiva kapaciteten siadigt minskal i förhållande till efterfråganoeh produktion. Andra faktorer som spelade in var återhämtningen i förelagensvinsler och den relativt goda tillgången på krediter. Näringslivels investeringarsleg med 1979 och huvuddelen av denna uppgång ägde rum under ärelssenare del. Bostadsbyggandet återhämtade sig klart från den låga nivå som varilgällande och inledningen av 1979. De offentliga investeringarnadäremot expanderade i en jämn lakl av under båda halvåren 1979. Tolallförde fasla investeringarna registrerades en ökning med . Tillskottetlill eftertVågan från lagerulvecklingen beräknas lill över enprocentenhet. Även om lönerna kan sägas ha ökat långsamt i förhållandetill prisulvecklingen, var uppgången stor i förhållande till utvecklingen iandra länder. Dessulom var produktivitetsökningen måttlig och francenappre-cierade något i effektiva lermer . Mol denna bakgrund varutvecklingen av den franska exporten ovänlat gynnsam och vissa vinster avmarknadsandelar kunde uppnås. Exporten visade en uppgång med . Importensleg emellertid ännu snabbare, eller med . varför den realaexternbalansen kom atl påverka eflerfrågeulvecklingen negativt. I nominellatermer skedde också en försvagning av utrikesbalansen, främsl till följd avoljeprisstegringarna. Bytesbalansen fortsatte dock alt visa överskott . Den ekonomiska politiken kan beskrivas somförsiktigt restriktiv. Särskilt höjningarna av socialförsäkringsavgifiernafick en belydande återhållande effekl på efterfrågeutvecklingen. Ä andra sidangavs expansiva impulser till efterfrågan via den offentliga sektornsinvesteringar, Dessulom blev den faktiska inriktningen av penningpolitikenavsevärt mindre restriktiv än planerat. bedöms den finanspolitiskaulformningen bli i slort sett neutral med avseende på den toiala efterfrågan.Det statliga budgetunderskottet planeras bli lägre än ulfallet . menerfarenhetsmässigt brukar underskottet bli slörre än ursprungligen avseit. Närdet gäller penningpolitiken kan man räkna med en viss skärpning. Ränteläget harhöjts , vilkel i hög grad är atl betrakta som en anpassningtill den högre internationella räntenivån. Vidare har man beslutat att utökaden kvantitativa kontrollen över kreditmarknaden, var- Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 55 igenom en avsevärd inskränkning i kredilvolymens expansionär all förulse. /1980 skedde yllerligaie extrainbeialningar från hushållen till socialförsäkringssystemet. Dessa ikombination med den accelererande inflalionen bedöms innebära atlkonsumenternas reala köpkraft dämpas ännu någol i jämförelse med andra halvåreli fjol. Möjlighelen alt upprätthålla taklen i konsumtionsökningen med enfortsatt sänkning av sparkvolen lorde vara begränsade. Man måste därför räknamed all ulvecklingen av den privata konsumtionen försvagas ytterligare förstahalvåret . Man kan förmoda att lönestegringarna blir något högre i årjämförl med 1979, men detta väntas inte fulll ut kunna kompensera för uppgångeni inflationstakt. Sammantaget förutses den privala konsumtionen öka med uppemot2%. Investeringsaktivitetenvar fortfarande stabil . Troligen existerar ännu ett belydandebehov hos företagen atl bygga ut kapaciteten. Å andra sidan talar försvagningenav den inhemska efterfrågan oeh det alll dystrare internationella ekonomiskaklimatet för atl man inom näringslivel äter skulle visa en mer försiktigattityd. Den förutsedda åtstramningen av kreditmarknaden och de alll högrelånekostnaderna bedöms också inverka negaiivt på näringslivets investeringar.För helåret 1980 kan en ökning med förutses, vilket skulle innebära enmycket svag utveckling under loppet av året. En motsvarande utvecklingstaktväntas för bostadsbyggandet, där såväl lägel på kreditmarknaden somförsvagningen av hushållens köpkraft talar för en dämpning. Expansionen av deoffentliga investeringarna planeras dock forlgå i ungefär oförändrad takt.Härigenom skulle en sammantagen uppgång i de fasta investeringarna med mellan 3och kunna ställas i utsikt. Lagerförändringenväntas bli den efterfrågekomponent som mesl dramatiskt påverkarkonjunkturutvecklingen . Lagernivån är Iroligen alltför hög iförhållande lill den väntade utvecklingen av försäljningen, varför en betydandeanpassning skulle bli nödvändig. Svårigheterna att finansiera lagerhållningenkan också vänlas bidra till en avveckling. Man kan därtor vänla attlagerrörelserna kommer atl innebära ett bortfall från den lotala efterfråganmed åtminstone en procentenhet. Tillskillnad från bedöms den externa balansen ej inverka negativt påeflerfrågan innevarande år. Möjligen är en viss posliv effekl atl räkna med.Exportens ökningstakt kan visserligen förulses i stort selt halveras, menerfarenhetsmässigt dämpas den franska importen mer än andra länders imporl viden given tillbakagäng i den inhemska eftertVågeui-vecklingen. En snabbareökning i exporten än i imporlen skulle dessutom motverka den försvagning ibytesbalansen som sker till följd av den växande oljeräkningen. Ändå måste manräkna med alt bylesbalansen svänger om till underskott , Ovanstående överväganden leder fram till elt antagande omen ökning Prop.1979/80: 150 56 av brullonalionalproduklen med inemol 1980. Huvuddelenav denna produktionsökning hänför sig lill effekler av den slarka ulvecklingenmol slutet av 1979 saml lill de produklionsresultai som näs under inledningenav 1980. Således förväntas en klart försämrad konjunkturutveckling i Frankrikeunder loppet av innevarande år. För sysselsältningen förutses della fäallvarliga konsekvenser. Arbelslöshelen kan komma all sliga lill molslulel av 1980. Trols en relativt god utveckling av den inhemskaefterfrågan 1979 stannade ökningen av BNP under I %. Den uppgång i den privatakonsumtionen med som skedde fick endast begränsad inverkan päproduklionen inom landet. I stället kom den ökade efterfrågan i hög grad attriktas mot utlandet, varvid importen sleg med , Detta förlopp beroddeframför allt pä del brittiska näringslivels försvagade konkurrenskraft isamband med den försämrade inhemska pris- och koslnadsulvecklingen. Takten i lönestegringarna accelererade stadigt 1979 ochunder loppet av året noterades en uppgång med vilkel innebar ökningari storleksordningen för årsgenomsnittet. Också inflationstakten tilltog underloppet av året, men den genomsnittliga uppgången stannade här vid ca 12%.Således sleg de reala inkomslerna avsevärt och köpkraften stärktes ytterligarevia nettot av skatter och transfereringar från den offentliga sektorn.Sparkvoten ökade emellertid, vartör expansionen i den privala konsumtionenundersteg uppgången i de reala disponibla inkomsterna. Ser man tillkonsumtionens utveckling under loppet av 1979, påverkas bilden på ell avgörandesäll av den höjning av mervärdeskatten som förelogs vid halvårsskiftet.Försäljningen sleg dramatiskt för all sedan fallalika krafligl under det tredje. Höjningen av de indirekla skatterna påverkadegivelvis ocksä prisulvecklingen. De omedelbara effeklerna beräknas ha adderat3,till inflationstakten . Dessulom påverkadesinflalionen av de krafiiga prisuppgångarna på olja och andra råvaror. Försämringen av konkurrenskraften tog sig ej enbartultryck i atl konsumiionsökningen främst ledde till en krafiig importuppgäng.Förlorade marknadsandelar även inlernalionellt resulterade i atl exportenutvecklades mycket svagl. Skillnaden mellan ökningslaklen för exporl ochimport innebar ett bortfall i den totala efterfrågan med hela 2,5 procenlenheler.Även nominellt försvagades externbalansen och trots de krafligl ökadeintäkterna från oljeproduktionen svängde bylesbalansen om från etl betydandeöverskott till ett underskott på nära . Trots dennaförsvagning och trols försämringen i inflationsutvecklingen var pundet tidvisutsatt för etl kraftigl uppålriklat tryck. Under loppet av 1979 skedde enappreciering i effektiva termer med . Delta berodde delvis på det högaränteläget, delvis på förtroendet för pundet i samhand med Stor- Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 57 brilanniens ställning som o|ieprodiicenl. Del kan vidareobserveras all del avskaffande av valularegleringen som genomfördes i ell parsleg inle resulterade i del kapilalulflöde som vissa bedömarebefarat. I slället skedde en ökning av valutareserven med mer än en miljardpund. Apprecieringen av pundet, de ökade enerjii- ochråvarupriserna saml accelereringen i löiiesiegringsiakien innebar en krafiigpress på företagens vinster. Den positiva utvecklingen av näringslivetsinvesleringar som inletts 1978 bröts drastiskt. De privala investeringarnautanför bostadsbyggandet föll lillbaka . För bostadsbyggandet skedde enutomordentligt kraftig nedgång. I och med en minskning med lågbostadsbyggandet på den lägsla nivån på mer än 20 är. Vidare fick strävandenaall nedbringa de offentliga utgifterna en särskilt stor inverkan påinvesteringssidan. En nedgång inträffade här. Sammanlaget minskade defasla investeringarna med . Investeringarna i lager ul vecklades däremotpositivi, vilket sannolikt sammanhänger med uppgången i den privatakonsumtionen. Problemenmed den tilltagande inflaiionslaklen, den försämrade konkurrenskraften och densnabba importpenelreringen föranledde den nylillträdda regeringen till enmarkanl omläggning av den ekonomiska poliliken. Enligt regeringens analyshänför sig problemen huvudsakligen lill svagheter på ulbudssidan i ekonomin.För all komma lill rätta med dessa ämnar man föra en politik som skall gemarknadskrafterna större genomslagskrafl. Den ekonomiska poliliken skallvidare skapa förbällrade förulsältningar för en sundare utveckling inomnäringslivel genom alt begränsa inflationstakten. De medel som härvid tillgripsär främsl en stram finans-och penningpolitik. Elt annat viktigt inslag ipolitiken är strävan atl hejda den offentliga seklorns expansion och över huvudlaget begränsa det slatliga inflytandet över ekonomin. Budgeiensom presenterades ijuni 1979 innehöll en krafiig omläggning från direkl lillindirekl beskattning. Inkomsiskalten sänkles lill en beräk nad koslnad förstatskassan av drygl . Ökningen av mervärdeskalten bedömdesdock ge ökade inkomsler i storleksordningen 4,7 miljarder. 1 kombination med denedskärningar av de offentliga ulgifterna för perioden l.o.m. sombeslutades, fick dessa ålgärder en restriktiv nettoeffekt påkonjunkturutvecklingen. En yUeriigare skärpning av den allmänna ekonomiskapoliliken skedde dä kredilmarknaden blev föremål för enomfattande åtstramning. Den budget för perioden /82 som presenterades imars innebär en fortsättning på den tidigare inslagna vägen. Sålunda skeren ytterligare åtstramning i form av avgiftshöjningar och nedskärningar avutgifter. framlades regeringens plan för de offentliga utgifternatill och med 1983/84. Där förulses en minskning av utgifterna med i genomsnittI % i reala lermer. Vidare behåller penningpolitiken sin restriktivautformning. Målsättningen är alt hejda inflationen genom atl begränsapenningmängdens tillväxt. 1979/80: 150 58 Mol bakgrund av den strama inriktningen av den ekonomiskapoliliken och ep förutsedd uppgång i inflaiionslaklen är en svag utveckling avde reala disponibla inkomslema all förulse. Visseriigen är en yllerligare uppgångi de nominella lönernas ökningslakl sannolik, men konsumentpriserna lordekomma atl stiga ännu kraftigare. I genomsnitl för årel är en infialion istorleksordningen all räkna med och löneökningarna vänlas bli något lägre.Även med en viss sänkning av sparkvolen förulses därför en i slort setlstagnerande utveckling för den privala konsumtionen. Avmattningen i den privala konsumtionen och del försämradeinlernationella konjunkturläget gör ulsiklerna för näringslivets investeringarmycket dystra. Den fortsatla stegringen i produktionskostnaderna samiidigi sommöjligheterna all öka priserna starki begränsas av de försämradeavsättningsmöjligheterna innebär en fortgående krafiig press på vinsterna. Moldenna bakgrund förutses en direkl nedgång i näringslivets invesleringar med ca4%, Del kan emellerlid ej uteslutas att ulfallel blir nägol mer negativt.Dessutom förulses nedgången i bosiadsbyggandel fortsätta. Ett mycket storl falli de offentliga investeringarna förefaller sannolikl. Erfarenheter fråntidigare är visar atl restriktivitelen i de slalliga ulgifterna i försia handdrabbar investeringarna. Sammantaget innebär dessa antaganden en nedgång i delästa investeringarna med . Därmed skulle investeringarna bli den främslaneddragande faktorn i den ekonomiska ulvecklingen 1980. Ocksålagerinvesleringarna förutses fä en neddragande effekl. Storleken på denna ärsvår att förulse, men skulle kunna uppskattas till drygt en procentenhet. Sammantaget innebär den prognos för den inhemskaefterfrågan som skisserats ovan en nedgång med . Ej hellerutrikeshandeln vänlas utgöra nägol expansivi inslag. All en fortsall försämringav konkurrenskraften kommer atl leda lill ytterligare förluster avmarknadsandelar torde slå klart, men omfattningen av dessa förlusler är svåraall bedöma. En ökning av exporten med 1 å kan betraktas som en sannolikutveckling. Också importen väntas visa en ökning i denna storleksordning,varför nettoeffekten på den totala efterfrågan förutses bli i stort seltneutral. Det bör påpekas att utrikeshandeln skulle ge ett betydligt sämreresullal om man ej räknade med den ökade oljeproduktionen, vilken innebär attStorbritannien i stort sett är självförsörjande 1980. De ökade intäkterna frånoljeseklorn är också den viktigaste orsaken till atl bytesbalansen förutsesförbättras under innevarande år. Vid en bedömning av produktionsutvecklingen måsleeffeklerna av den omfattande stålstrejken vägas in. Den kan antas ha inneburilen försämring av förtroendeklimatet både hos hushållen och inom näringslivet.Härtill kommer det direkla produktionsbortfall som strejken gav upphov till.Detta torde endasl till en del kunna återhämtas i ett senare skede. Sammantaget förutses en minskning av den brittiskatotalproduktionen i storieksordningen 2,1980. En starkare utveckling av denprivata kon- Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 59 sumlionen kan ej uteslutas. En sädan skulle emellertidsannolikt vara förenad med en svagare real ulrikesbalans och eventuellt enkraftigare nedgång i näringslivets investeringar. Den nedgång i produklionensom förutses, innebär också en direkl minskning av sysselsätlningen. varför enavsevärd ökning av arbelslöshelen är alt vänla. En uppgång lill under1980 kan ej uteslutas. Den ekonomiska aktiviteten hölls relativt väl uppe under1979. Bruttonationalprodukten ökade med , att jämföra med ca I % 1978.Detta var främst en följd av den slarka exportutvecklingen, särskilt underförsta halvåret. Den offentliga sektorn bidrog genom en främst till andrahalvårel förlagd konsumtion. Sysselsättningen i den offentliga sektorn steg dåsnabbt. uppmuntrades förtidspensionering, vilkel började ge ulslag.Lägel på arbetsmarknaden förbättrades avsevärt . Andelen arbelslösavar i genomsnitt mol ca 7%j 1978.Även den privata konsumtionen var siarkare än väntat och ökade med ca 2%.Hushållens köplust stimulerades av löneökningarna, som belalades ut . Dessutom drogs sparandet ned. På utrikessidan blev situationen sämre . Densiarkt importberoende danska ekonomin drabbades hårt av prishöjningarna påolja och andra råvaror. Fem ä sex miljarder av bylesbalansunderskottet 1979 anseshänförliga till de ökade oljepriserna. Bytesförhållandet försämrades krafligl.Den inhemska efterfrågan, särskilt under andra halvårel 1979, gav samlidigtökade importimpulser. Imporlen steg med i volym. Trots atl exporten ökademed i volym blev det negativa handelsbalanssaldot ca 6 miljarder dkr.större . eller ca 21 miljarder . Vidare ökaderänteutbetalningarna på den utländska skuldsättningen varför bytesbalansunderskottetfördubblades jämfört med till ca 16 miljarder. De fasla bruttoinvesteringarna minskade totalt sett:företagens satsningar i anläggningar och utrustning liksom bostadssektornsinvesteringar. Den allt stramare penningpolitiken log sig utiryck ibl. a. svårigheter atl få krediler och ökade kosinader för dem som gavs:företagen uppmanades alt ta upp län utomlands, hushållens möjlighel atl fåkrediter var beskuren. De allmänna utsikterna för den danska ekonomin 1980präglas av den förutspådda konjunkturnedgången utomlands. Den avtagande inlernalionellaaktiviteten päverkar avsättningsmöjligheterna för den danska exportindustrin.De försämrade exportulsikterna väntas bli särskilt märkbara i . Tillden relativt svaga internationella konjunkturen kommer effekterna av de idecember beslutade ekonomisk-politiska restriktionerna, som sannolikt dämparaktiviteten. De huvudsakliga ingredienserna var en höjning av vissa direktapersonliga såväl som företagsskatter samt en specialskatt på jordbruket.Priskonlroll gäller t. o. m. . 1979/80: 150 60 aulomaliska indexeringen har modifierats, bl.a, genom atlenergiprishöjningarna har rensats ul ur konsumentprisindex närlönejusteringarna skall göras. Över den offentliga budgeien har besparingar omca 2,5 miljarder dkr. aviserats och ytterligare ca 2.2 miljarder 1981.På den kommunala sidan beräknas besparingarna till 3.6 miljarder.Åtgärderna kommer, enligt planerna, att särskilt drabba den sociala seklorn. Den genomsnitlliga prisökningen i konsumenlledel var ca9,) 1979; takten accelererade mot slutet av årel och låg andra halvåret 1979på i årstakt.