prop · G303152 · 1979-12-31 00:00:00 — om vissa anslag ur kyrkofonden, m. m.: Regeringen föreslår att anlaga de förslag somhar upptagits bifogade uidrag av regeringsprolokoll. På regeringens vägnar: Propositionens första avsniu rör frågor om anslag urkyrkofonden. Sålunda föreslås anslag till nya stiftsadjunktstjänster iLinköpings, Lunds och samt till en kontraktsadjunktstjänst iHärnösands stift. Vidare föreslås anslag till ytterligare en tjänst som förstestiftsadjunkt för finskspråkiga. Uppräkning föreslås bl. a. av bidragen tillsvenska kyrkans cenlralråd för evangelisation och församlingsarbete, i utlandet och diakoninämnd saml av anslagen tillfortbildningskurser för präster och kyrkomusiker. i utlandetföreslås få ett nytt lönebidrag för sin verksamhel med turistpräster och femlönebidrag för tjänstebiträden ål sjömanspräster. Slutligen föreslås atl urkyrkofonden skall få bestridas kostnader för praktisk prästutbildning. I det andra avsnittet framläggs förslag om viss ändring avorganisationen för medverkan i den andliga vården vid sjukhus.Enligt förslaget skall i pastorat, där det finns en eller flerasjukvårdsinrättningar med tillhopa minst 1 200 vårdplatser, kunna inrättas enkomministertjänst, vars innehavare skall ha till huvudsaklig uppgift atl svaraför den andliga vården vid sjukhusen. Bidrag ur kyrkofonden föreslås utgå försådan tjänst. 1 1979/80. Närvarande: statsministern . ordförande, ochstatsråden , , , , , Åsling, Söder.Krönmark, , , , . , , , ,, Pelri Proposition om vissa anslag ur kyrkofonden, m. m. Vissa anslag ur kyrkofonden 1 Inrättande av nya stifts- och kontraktsadjunktstjänster Av de 62 1/2 stiftsadjunktstjänster som f. n. finnsinrättade är sju avsedda för den finskspråkiga befolkningen i . Deövriga stiftsadjunktstjänsterna har av regeringen för tiden den 1 juli 1979-den30 fördelats så att stift erhållit sju, varav två med placeringvid ärkebiskopens kansli, sex, , och Stockholmsstift vartdera fem. , , , och stiftvartdera fyra, och vartdera tre samt enoch en halv. Flertalet av de kontraktsadjunktstjänster som finnsinrättade är avsedda för tjänstgöring bland finskspråkiga. Utöver dessa finns f.n. endast kontraktsadjunktstjänster i stift. Domkapitlen i och anhåller att få inräitaen ny stiftsadjunktstjänst i resp. stift och i att fåinrätta två sådana tjänster. Den föreslagna tjänsten i äravsedd för evangelisationsarbete, verksamhet inom fritidskyrkan ocharbetslivsfrågor. Innehavaren av tjänsten i skulle arbeta påsjömansgården i . Av de föreslagna tjänsterna i ärden ena avsedd 1979/80:152 3 för utbildningsfrågor m. m. och den andra för arbete blandskolungdom och studenter. i anhåller att en tjänst som kontraklsadjunktför och kontrakt skall inrättas och föreslår att kyrkoadjunkls-tjänsteni i kontrakt skall dras in. Kammarkollegiet framhåller att , Lunds ochGöteborgs stift i fråga om antalet stiftsadjunktstjänster i förhållande tillfolkmängden är missgynnade i jämförelse med andra stift. Kollegiet har intenågot att erinra mot att de föreslagna stiftsadjunktjänsterna inrättas.Kollegiet tillstyrker vidare förslaget om utbyte av en kyrkoadjunktstjänst iHärnösands stift mot en kontraktsadjunktstjänst. Inrättandet av nya stiftsadjunktstjänster i ,och skulle innebära ökade möjligheter att placerapräster på viktiga arbetsuppgifter som inte är begränsade till ett visstpastorat. Jag lillstyrker att en ny stiflsadjunktstjänst får inrättas i vartoch ett av nämnda tre stift. Vidare tillstyrker jag att en kyrkoadjunktstjänsti får bytas ut mot en tjänst som kontraktsadjunkt. 2 Inrättande av en tjänst som förste stiftsadjunkt för Fmskspråkiga För kyrklig verksamhel bland finskspråkiga personer iSverige finns anställda sju förste stiftsadjunkter. En av dessa är anställd vidärkebiskopens kansli och har ansvaret för den övergripande planeringen ochsamordningen av verksamhet bland finskspråkiga. Av de övriga ären anställd i stift, en i stift med skyldighet att tjänstgöraäven i , en i stift med skyldighet att tjänstgöra äveni , en i , en i med skyldighet atttjänstgöra även i stift och en i . kyrkomöte har anhållit dels om inrättande avytterligare tre förste stiftsadjunktstjänster att tilldelas , Växjöoch , dels att kyrkofondsmedel anslås för inrättande av entjänst som stiftsadjunkt för invandrarfrågor knuten till ärkebiskopens kansli(mot. 1979:2,3 och 75, 2TU 5, kskr 15). Förslagen tillstyrks av kammarkollegiet, statensinvandrarverk, ärkebiskopen samt domkapitlen i , och Karlstad.Svenska kyrkans cenlralråd för evangelisation och församlingsarbeteunderstryker behovet av en samordnande funkiion för invandrarfrågor inomsvenska kyrkan. församlingsarbete i Sverigeanser det nödvändigt att utöka antalet förste stiftsadjunkter för finskspråkigaså att varje stiftsadjunkt endast har ett stift som tjänstgöringsområde. Vidareanhåller i att den för och 1979/80:152 4 gemensamma tjänsten som försie stiftsadjunkt förfinskspråkiga ändras till en tjänst för enbart stift. Med hänsyn till det stora antalet finskspråkiga invandraretillstyrker jag att ytterligare en tjänst som förste stiftsadjunkt förfinskspråkiga får inrättas. Det bör ankomma på regeringen atl besluta om ivilket eller vilka stift denna tjänst skall placeras. Frågan om hur arbete bland invandrare skall organiseras bör enligt min meningövervägas ytterligare. Jag är därför inte beredd atl tillstyrka förslagel ominrättande av en ijänsl som stiftsadjunkt för invandrarfrågor vid ärkebiskopenskansli. 3 Bidrag till centralråd I en gemensam skrivelse anhåller .vc/ji/ca kyrkans cenlralråd,styrelsen för i utlandet, diakoninämnd, rikskommillénför siifisiingen och bl. a.om ökade anslag ur kyrkofonden till centralrådet, i utlandet ochdiakoninämnden. Förslagen redovisas i det följande för vart och elt av dessaändamål. Verksamheten vid dessa tre rikskyrkliga organ bekostas i stor utsträckning genom bidrag från Stiftelsen finansiering, kollekt-medeloch andra insamlade medel. Sliftelsen Rikskyrklig finansiering bildades år 1975för att i en krissituation underlätta finansieringen av de kyrkligariksorganen. Genom stiftelsen insamlas medel från kyrkokommunerna, vilka medelsedan fördelas till rikskyrkliga ändamål. Som skäl för ökade anslag ur kyrkofonden till de trekyrkliga riksorganen framhålls bl. a. att systemet med riksfinansiering varavsett som en provisorisk lösning i en krissituation och att en finansieringvia kyrkofonden skulle, jämförd med det nuvarande frivilliga systemet, ha denfördelen att alla pastorat får bidra. Till centralrådet utgår f. n. bidrag ur kyrkofonden föravlönande av sju tjänstemän. Bidragen utgår med belopp som motsvarar hälflen avstiftsadjunkts lön i näst högsta åldersfilläggsklass och viss reseersättning.Som villkor för bidrag gäller i princip att innehavaren av tjänsten är präst isvenska kyrkan. Regeringen kan dock medge att bidrag får utgå även ominnehavaren av en tjänst inte är präst. I den gemensamma skrivelsen anhålls att kyrkofondsbidrageträknas av stiftsadjunkts lön och att hittillsvarandeinskränkning att vederbörande skall vara prästvigd upphävs. Prästutbildninganses inte alltid vara den lämpligaste utbildningen. Kammarkollegiet framhåller att kollegiet i allt väsentligtdelar de synpunkter på finansieringsproblemen som kommit till uttryck iskrivelsen. 1979/80:152 5 Kollegiet tillstyrker därför att kyrkofonden i ökadutsträckning tas i anspråk för finansiering av de kyrkliga riksorganensverksamhet. Beträffande centralrådet lillstyrker kollegiet att bidrag får utgådels för avlönande av sju tjänstemän - oavsett om de är präster i eller ej - med belopp som för varje tjänsteman motsvarar stiftsadjunktslön i näst högsta löneklassen inkl. lönekostnadspålägg, dels till resor som hitlills. Verksamheten vid de kyrkliga rikso-ganen är av värde församtliga församlingar. I princip delar jag därför uppfattningen att dennaverksamhet inte i så stor utsträckning som f. n. bör vara beroende avfrivilliga bidrag. Jag tillstyrker att till centralrådet får utgå bidrag urkyrkofonden för sju tjänstemän med belopp som för varje tjänst motsvarar 70 %av stiftsadjunkts lön i näst högsta ålderstilläggsklassen och vissreseersättning. Bidrag bör få utgå även om innehavaren av tjänsten inte ärpräst. Mina ställningstaganden lill övriga i den gemensamma skrivelsenframförda förslag redovisas under följande anslagspunkler. 4 Bidrag till i utlandet Ur kyrkofonden utgår f. n. till styrelsen för i utlandet 22 bidrag om vartdera . för budgetår för avlöning avpräster som är anställda i styrelsens tjänst i utlandet. Två av dessa bidrag äravsedda för luristpräster. Vidare utgår bidrag till bestridande av löne- ochresekostnader för två sekreterare hos styrelsen, beräknade på samma säu sombidragen för sju tjänstemän hos centralråd. I den under p. 3 redovisade skrivelsen från centralråd m. fl. a) att ytterligareett lönebidrag får utgå för verksamheten med turistpräster, b) att ettåkningsbidrag på . får läggas till vart och ett av lönebidragen, c) att löne- ochresebidrag får utgå för ytterligare en sekreterare hos styrelsen, d) att lönebidragen för de tre sekreterarna får utgåmed av stiftsadjunkts lön och e) att bidrag får utgå för utlandsprästernasbiträdespersonal. Styrelsen för i utlandet anhåller vidare i en särskild skrivelse om lönebidrag för fem tjänstebiträden vid utlandsstationerna.Som motivering för detta yrkande anförs att predikoverksamheten vid flerastationer är av sådan omfattning att pastor inte kan utföra den utan hjälp av tjänstebiträde. Kammarkollegiet tillstyrker att ur kyrkofondenfår till styrelsen för svenska r 1979/80. 1979/80:152 6 kyrkan i utlandet utgå dels 23 bidrag om vartdera i avrundat belopp 85 500 kr.för budgelår - däri inräknat etl bostadstillägg om . och ellåkningstillägg om likaledes . - för avlöning av präster som äranställda i styrelsens tjänst i utlandet, dels löne- och resebidrag för tre hos styrelsen anslälldasekreterare enligt samma grunder som föreslagits för sju av ijänstemännen hoscentralrådet, dels fem bidrag om vartdera . för budgetår föravlöning av icke prästvigda tjänstebiträden vid utlandssiationerna. De ökade lönekostnaderna motiverar en uppräkning av vartoch ett av bidragen för avlöning av styrelsens präster i utlandet med 7 900 kr.till . Jag har därvid inte räknat med något åkningsbidrag. För tidenden 1 januari 1979-den 30 juni 1980 bör utgå retroakfivi fillägg med 102 000kr. Erfarenheterna av verksamheten med turistpräster har varitmycket positiva. Jag lillstyrker därför att bidrag får utgå för ytterligare enturistpräst. Fr. o. m. bör alltså t. v. till styrelsen försvenska kyrkan i utlandet utgå 23 bidrag om vartdera . för budgetårför avlöning av präster som är anställda i styrelsens tjänst i utlandet. Vid några av utlandsstationerna har assistenterna sådanaarbetsuppgifter att de kan betraktas som tjänstebiträden åt sjömansprästerna.Kostnaderna för ersättning till icke prästvigt tjänstebiträde åt präst iSverige bestrids ur kyrkofonden. Jag tillstyrker att till styrelsen för i utlandet fr. o. m. t. v. får utgå fem bidrag omvartdera . för budgetår för avlöning av tjänstebiträden. Under föregående anslagspunkt harjag förordat att bidragfår utgå för sju tjänstemän hos centralrådet med belopp som motsvarar avstiftsadjunkts lön i näst högsta ålderstilläggsklassen och vissreseersättning. Bidrag för två tjänstemän hos styrelsen för iutlandet bör utgå enligt samma grunder. Förslaget om bidrag för ytterligare ensekreterare är jag inle beredd att biträda. 5 Bidrag till diakoninämnd Ur kyrkofonden utgår f. n. bidrag till löne- ochresekostnader för en sekreterare (generalsekreteraren) hos svenska kyrkansdiakoninämnd. Bidraget beräknas efter samma grunder som bidragen för tjänstemänhos centralråd och hos styrelsen för i utlandet. I den under p. 3 redovisade skrivelsen från cenlralråd m. fl. anhålls om bidrag av stiftsadjunkts lön förgeneralsekreterartjänsten och fyra tjänster som innehas av icke prästvigdapersoner. 1979/80:152 7 Kammarkollegiet tillstyrker att ur kyrkofonden får ulgå löne-och resebidrag för ifrågavarande fem tjänster hos diakoninämnden enligt samrnagrunder som föreslagits för motsvarande tjänster hos centralrådet och slyrelsenför i ullandel. Bidrag för en sekreterare hos diakoninämnden bör, ienlighet med vad jag förordal beiräffande bidragen till tjänstemän hoscentralrådet och styrelsen för i utlandet, utgå med belopp sommotsvarar av stiftsadjunkts lön i näst högsia ålderstilläggsklassen ochviss reseersättning. Förslaget om bidrag för ytterligare sekreterare hosdiakoninämnden är jag inte beredd atl lillsiyrka. 6 Bidrag till kyrkomusikerutbildningen vid För innevarande budgetår har anvisats ett anslag av högst580 . till bestridande av kostnader för utbildning av kyrkomusiker vid . Direktionen för anhåller dels omett anslag för /81 på , dels om ett enligt principenför statsbidrag till den sociala utbildningen vid beräknattilläggsanslag när de löne- och arvodeskostnader som föranleds av ändrade avtalkan framräknas. Av de beräknade kostnaderna för /81 avser . avlöningskostnader för lärare, . kostnader för utbyte av delarav instrumentariet och . Inkomsterna i form avelevavgifter, rikskollekter och kyrkorådsanslag beräknas fill . Kammarkollegiet tillstyrker att bidrag får utgå dels medhögst av beräknade avlöningskostnader för lärare, dels med . tillutbyte av delar av instrumentariet. Kollegiet avstyrker däremot bidrag för övrigadriftkostnader och retroaktivt tilläggsanslag för avlöningskostnaderna. Utbildningsmöjligheterna för kyrkomusiker är mycketbegränsade. Utbildningen vid fyller därför en viktig uppgiftoch jag finner det angeläget att stödja denna utbildning. Bidraget har undersenare år räknats upp avsevärt. Genom att lönekostnaderna ökat mycketkraftigt har emellertid bidraget inte kommit att täcka så stor del avkostnaderna för utbildningen som avsetts. Jag föreslår att regeringen inhämtarriksdagens bemyndigande att fr. o. m. nästa budgetår räkna upp bidraget till kyrkomusikerutbildningenvid Sköndalsinsfitutet med belopp 1979/80:152 8 som motsvarar de ökade lönekostnaderna på grund avträffade avtal vid oförändrat antal undervisningstimmar och elever. Något lilläggsanslagär jag däremot inte beredd att tillstyrka. 7 Biträdeshjälp åt biskoparna För innevarande budgetår har anvisats ett anslag av högst340 . för biträdeshjälp åt biskoparna. anhåller att biskoparnaskall få heltidsanställda sekreterare. Anslaget bör för nästa budgetår räknas upp med 90 000 kr.till . för att göra det möjligt för ytterligare några av de mest arbetslyngdabiskoparna att anställa biträden på halvtid. 8 Anslag för anlitande av biträde vid handläggningen avkyrkliga ärenden Med stöd av 12 § lagen (1970:940) om kyrkliga kostnader(ändrad 1975:1323) utgår ur kyrkofonden anslag för anlitande av biträde vidhandläggningen av kyrkliga ärenden inom vederbörande departement. Anslaget ärsedan budgetåret 1965/66 uppfört med . som lönekostnaderna ökalhar handläggningen av kyrkliga ärenden kommit att kräva alltstörre arbetsinsatser. För nästa budgetår räknar jag därför med en ökning avmedelsbehovet för ifrågavarande ändamål till . 9 Anslag för anordnande av fortbildningskurser för präster /54 utgår ett årligt anslag urkyrkofonden för studiebidrag åt präster vid tjänstledighet i vissa fall och föranordnande av teologiska fortbildningskurser för präster. Ur anslaget bestridsfr. o. m. budgetårel 1978/79 även kostnader för anordnande av kurser iarbetsledning för kyrkoherdar. Anslaget är nu uppfört med . För nästabudgetår föreslår jag att anslaget räknas upp med . 10 Anslag för anordnande av fortbildningskurser förkyrkomusiker Sedan budgetåret' 1976/77 utgår ett årligt anslag urkyrkofonden för anordnande av fortbildningskurser för kyrkomusiker. Anslaget ärinnevarande år uppfört med IIOOOO kr. Jag föreslår att anslaget fr. o. m.nästa budgetår räknas upp med . 1979/80:152 9 Enligt beslut av skall fr. o. m.den 1 juli 1980 överta huvudansvaret förden praktiska prästutbildningen frånuniversiteten (prop. 1978/79:151, KrU 1978/79:28, rskr 1978/79:350).Utbildningen förlängs till två terminer, varav en halv termin för en inomhögskolan anordnad kurs i Människosyn och människovård. I övrigt skallutbildningen meddelas i egen regi och förläggas till två pastoralinstilul,ett i och ett i . 1978/79:151, som låg till grund för riksdagensbeslut, förklarade föredraganden atl frågan om utbildningens administrationborde utredas ytterligare. Han framhöll att starka skäl talade för att utbildningsnämnd överlog huvudansvaret för den praktiska utbildningen.Nämndens ställning och sammansättning borde emellertid ses över innan manslutligt kunde bedöma om det var lämpligt att nämnden blev huvudman för den nyautbildningen. Genom beslut uppdrog regeringen åtutbildningsnämnden att vidareutveckla del i propositionen framlagda förslagettill praktisk prästutbildning och i övrigt förbereda den nya utbildningen. utbildningsnämnd har avlämnat en planangående utformningen av den praktiska prästutbildningen och redogörelse förvidtagna förberedelseåtgärder. Enligt planen omfattar den första hälften av förstaterminen tre block, ett med församlingen som huvudtema, ett med samhället somhuvudtema och ett hermeneutiskl block, dvs. ett block som skall syssla medtolkningsfrågorna kring "församlingen i samhället" (hermeneulik =läran om texttolkning). Andra hälflen av första terminen utgörs av en 10-poängskursi Människosyn och människovård inom högskolan. Under andra terminen förekommer , varavden ena omfattar utbildning tillsammans med blivande församlingssekreterare,församlingsassistenter, diakoniarbetare och kyrkomusiker. Dessutom förekommertvå treveckorsperioder med församlingspraktik i de studerandes framtidatjänstgöringsstift. Merparten av terminen ägnas åt pastoralteologi,undervisning i församlingsprästens arbetsuppgifter i det arbetslag som enförsamling utgör. Förulom stiftspraktik förekommer s. k. närförsamlingspraktik,vilket innebär att de studerande ärförsamlingsanknutna och har att fullgöra arbetsuppgifter i en församling som etlled i utbildningen. För att kunna överta uppgiften att vara huvudman för denpraktiska prästutbildningen har utbildningsnämnden ombildats till en stiftelsemed ärkebiskopsämbetet och församlings- och pastoratsförbundsom stiftare. I styrelsen för stiftelsen kommer att ingå företrädare förberörda personalorganisationer och de studerande. 1979/80:152 10 Under förberedelsearbetet har utbildningsnämnden lill sinhjälp haft en lokal organisationskommitté i och en i samt en cenlralarbetsgrupp. Fr. o. m. kommer de lokala organisationskommittéernaatt ombildas ViU lokala styrelser för respektive pastoralinstitut. Samtidigtkommer den cenirala arbetsgruppens arbete att vara slutfört, varefter decentrala frågorna kommer att behandlas i ett utskott för prästutbildning underutbildningsnämnden. En sekreterare för prästutbildningsfrågor beräknas kommaatt ägna ungefär halva sin arbetsiid åt frågor som berör den praktiskaprästutbildningen. Vid vart och ett av pastoralinstiluten har trelärartjänster tillsatts och en kontoristtjänst kommer att tillsättas fr. o. m.den 1 april 1980. föreslår att därutöver skall inrättas entjänst som terapeut/i och en halv sådan tjänst i samt enhalv amanuenstjänst i . För praktikens genomförande har kontakt tagits med ett anlalförsamlingar i Uppsala- och Lundaregionerna. Handledarutbildning för närförsam-lingspraktikenkommer att äga rum . För stiftsprakfiken har motsvarande kontakter,efter samråd med biskopsmötet, tagits med domkapitlen. F. n. pågår i stiftenutväljandet av praktikförsamlingar och handledare. Utbildning av dessahandledare kommer att äga rum vid pastoralinstituten med enuppföljning på stiftsnivå , alldeles före den förstastiftspraktikperiodens början. Beträffande lokalfrågan har slutgiltiga beslut ännu ejkunnat fattas. räknar emellertid med att utbildningen i Lundskall kunna förläggas till en fastighet som ägs av kyrkliga samfällighei.För vidkommande är Fjellstedtska skolan det enda alternativ somdiskuterats. I båda fallen krävs omfattande ombyggnads- och renoveringsarbeten,varför man inte kan räkna med inflyttning förrän . Dettainnebär att verksamheten under kommer atl bedrivas iprovisoriska lokaler. Kostnaderna för den praktiska prästutbildningen beräknastill ca 4,8 milj. kr. prisläge, när nya lokaler tagits ibruk. För /81 beräknas medelsbehovet till ca 3,4 milj. kr. Detlägre medelsbehovet sistnämnda budgetår beror dels på att verksamheten dettabudgetår kommer att bedrivas i provisoriska lokaler, dels på att underhöstterminen endast en grupp kommer att undervisas mot normalt två varjetermin. hemställer att medel anvisas till denföreslagna utbildningen. har vid 1978/godkänt riktlinjernaför en ny prakfisk prästutbildning fr. o. m. . Jaghar inte någotatt erinra 1979/80:152 11 mot det förslag som har lagls fram angående den närmareutformningen av ifrågavarande utbildning. Jag har inle heller något atl erinramot utbildningsnämndens bedömning av personalbehovet. Beträffande utbildningens administration tillslyrker jag atlulbildnings-nämnden blir huvudman för utbildningen. Det av utbildningsnämnden redovisade medelsbehovet ärdrygt två milj. kr. högre än vad som tidigare beräknats. a. på att utbildningsnämnden tagit med kostnader för praktiktjänstgöringoch att lokalkostnaderna blir betydligt högre än man har angett. Av det beräknade medelsbehovet på ca 4,8 milj. kr. avserca 0,7 milj. kr. kostnader för praktik. Enligt beslut av får urkyrkofonden bestridas kostnader för ersättning till handledare och praktikantervid obligatorisk praktiktjänstgöring för blivande präster (prop. 1978/79:151 s.6, KrU 1978/79:28, rskr 1978/79:350). Detta bör gälla såväl den praktik somkrävs för tillträde till den praktiska prästutbildningen som den praktik somingår i utbildningen vid pastoralinstituten. Lokalkostnaderna beräknas till 1,2 milj. kr. Anledningen fillde höga lokalkostnaderna är att det krävs omfattande ombyggnads- ochrenoveringsarbeten innan de avsedda lokalerna kan tas i bruk. Jag föreslår attlokalbehov och lokalkostnader får prövas av regeringen sedan byggnadsstyrelsenyttrat sig i frågan. Jämförelse bör därvid göras med lokalkostnaderna förliknande utbildning vid universiteten. I övrigt har jag inte något att erinra mot den nu gjordakostnadsberäkningen, Jag tillstyrker att ur kyrkofonden får bestridas kostnaderför praktisk prästutbildning i enlighet med vad jag nu har förordat. Anslag förifrågavarande ändamål bör ulgå med det belopp som regeringen bestämmer förvarje budgetår. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagalt regeringen föreslår att 1. medge att urkyrkofonden fr. o. m. t. v. får bestridas kostnaderna förytterligare tre stiftsadjunktstjänster och en kontraktsadjunktstjänst, 2. medge att urkyrkofonden fr. o. m. t. v. får bestridas kostnaderna förytterligare en förste stiftsadjunktstjänst för finskspråkiga, 3. medge alt urkyrkofonden fr. o. m. t. v. får utgå bidrag för avlöning av sjutjänstemän hos centralråd för evangelisation ochförsamlingsarbete enligt de grunder som jag har förordat, 4. medge att urkyrkofonden till styrelsen för i utlandet får utgå dels för tiden den 1 januari 1979-den 30 juni 1980ytterligare avlönings- 1979/80:152 12 dels fr. o. m. t. v. 23 bidrag om vartdera84 . för budgetår för avlöning av präster som är anställda i styrelsenstjänst i utlandet, dels fr. o. m. t. v. fem bidrag omvartdera . för avlöning av tjänstebiträden, dels fr. o. m. t. v. bidrag för avlöningav två tjänsteiiiän hos styrelsen enligt de grunder som jag har förordat, 5. medge att ur kyrkofonden fr. o. m.den 1 juli 1980 t. v. får utgå bidrag för avlöning av en tjänsteman hos diakoninämnd enligt de grunder som jag har förordat, 6. medge att ur kyrkofonden fr. o. m.den 1 juli 1980 t. v. får utgå bidrag till enligt vadjag har förordat för bestridande av kostnader för utbildning av kyrkomusikervid , 7. medge att ur kyrkofonden /81 får utgå anslag med högst . för biträdeshjälp åtbiskoparna, 8. medge att ur kyrkofonden /81 får utgå anslag med högst .