prop · G3031 · 1979-12-31 00:00:00 — Den ökande ungdomsarbetslöshetenhar föranlett olika statliga och kommunala åtgärder ifråga omarbelsförmedlande verksamhet, beredskaparbeten för ungdom, praklikanställning,utbildning osv. Etl flertal projekl har salts igång som bl. a. gällerungdomars, kvinnors och arbetshandikappades situation på arbelsmarknaden.Sysselsättningsutredningen har svarat för Prop.1979/80:1 FoU-verksamhet, statistik 492 ell omfaltande utredningsarbete som även omfattarforskning och försöksverksamhet. Många invandrare befinner sig i enulsatl situation som kräver särskilda insalser. Det finns etl behov av ökadekunskaper om de problem som uppkommer och kan kvarstå i samband medinvandringen. En särskild expertgrupp för invandrarfrågor (EIFO) har inrättats.Gruppen har att fastställa forskningsbehov ifråga om in- och utvandring,invandrares situation m. m. saml följa och initiera forskning i sådana frågor. Även statens invandrarverk spelaren viklig roll ifråga om dokumentation om information angående forsknings- ochutvecklingsarbete rörande invandrar- och minoritetsfrågor. Verket slöderekonomisk försöksverksamhel i olika kommuner, t.ex. del sk. k. SIG-projektel(samverkan i grannskapet), som skall främja samverkan mellan svenskar ochinvandrare, särskill barn och ungdom. huvudområde av den framlidasocialtjänsten omfattar bl.a. service och omsorg för barn och ungdom, äldresamt personer med handikapp. Inom samlliga dessa serviceområden pågårväsentlig forskning samt utrednings- och utvecklingsarbete. Iriom bamomsorgen har slatligautredningar dragit upp riktlinjer för verksamhelens mål, innehåll och former.Till de viktigasle hör barnstugeulredningen, ulredningen om skolans inrearbele () och familjestödsutredningen. bedriver enomfattande försöksverksamhet inom bamomsorgen. Flera delprojekt i bl.a.förskoleverksamheten har redovisats. antal fristående försöks- ochforskningsprojekl genomförs i samverkan med socialslyrelsen. Elt fiertalprojekt gäller uppsökande verksamhel och föräldrautbildning; arbetssätt,organisation och miljö i förskola och fritidshem; invandrares barn ochhemspråklräning; samverkan mellan förskola och andra verksamheter m. m. Redan befolkningsutvecklingenkommer alt medföra atl äldreomsorgen i kommunerna måste byggas ut. Ett slorlanlal kommuner arbetar numera fram fleråriga planer för olika delar aväldreomsorgen. För att förbättra samverkan mellan huvudmännen i planeringen harde båda kommunförbunden tillsammans med socialslyrelsen och Spri bedrivit ettutvecklingsarbele om service och vård m.m. Etl projekt om boendeservice ochvård för äldre avslutades . Som jag har redovisat tidigare (avsnitt 2.10)har pensionärsundersökningen lagt fram ett omfattande material om bl. a. pensionärernassituation i dagens samhälle (SOU 1977:98-100). Vidare kan nämnas att enomfattande regional försöksverksamhel för att förbättra de äldreslevnadsförhållanden har pågått inom (POMS). En omfaltandeIvärvelenskaplig forskning om ålderspensionärernas situation och hälsagenomförs av . En longitudinell undersökning gäller"70-åringar i ", som bl.a. skall klargöra vad som är normallåldrande. 1979/80:1 FoU-verksamhet, statistik 493 Vissa andra projekl återigen gälleruppsökande verksamhet bland pensionärer och handikappade; dagcenlerverksamhet,bl. a. genom insalser av pensionärerna själva (Sollenluna) och grannansvar förpensionärer och mellan pensionärer (), grannansvar som komplemenltill hemservice (sociologiska institutionen vid ). Densociala liksom annan service, boende och vård avseende innehåll,organisation och samverkan är föremål för utvecklingsarbele i ell belydandeanlal kommuner. I fråga om personer med handikapphar bl. a. sysselsältningsulredningen redovisat resultat frånarbetsmarknadspolitisk forskning och ulvecklingsarbete. har tilluppgift atl främja ett fortlöpande samarbete med bl.a.handikapporganisationerna. Rådel bedriver en omfaUande informalionsverksamhel.En undersökning av handikappråden i landsting och kommuner redovisades 1978.Elt nordiskt samarbete på handikappforskningens och hjälpmedelsförsörjningensområde har etablerats genom att man har inrällal nordiska nämnden förhandikappfrågor. Nämnden redovisar projekl inom handikappområdet. Under1978 redovisades drygl 200 projekt. Det forsknings- ochutvecklingsarbete som jag har behandlat redan angår liU sist enskildamänniskor. Särskilt vissa delar av projekten är också inriktade på individuellainsatser, även om de i sin helhet kan bedömas ha en huvudsakligen struktur-eller allmänt inriktad karaktär. Omvänl gäller alt knappasi några projekl ärenbart individinriklade. Jag skall i fortsäliningen begränsa mig lill all laupp några lidigare inte nämnda aktiviteter som gäller rådgivning, behandlingoch vård. Hemma-hos-arbete, familjeterapi ocholika former av rådgivning synes numera ingå i många kommuners reguljäraverksamhel. Utöver det tidigare nämnda försöksverksamhet hartillkommit några nya projekl, bl.a. Systematisk belysning av korttidsfamiljelerapi, som genom socialslyrelsen har lagts ut på Stockholmsuniversitet. Inom institutionsvården har bl.a.ungdomsvårdsskolorna varit föremål för försöksverksamhel. Socialslyrelsenredovisade 1978 en sammanställning av erfarenheter från försöksverksamhel vidungdomsvårdsskolor 1977/78 med frivillig intagning. Även harinnefattat vård vid ungdomsvårdsskola. i harinitieral olika projekt vid . Etl flertal andra gäller familjehemsvärd. OmfaUande resurser satsas påbearbetning av missbruksproblem. Den till knutna nämnden föralkoholfrågor fördelar anslag lill viss försöksverksamhet och lill informalioninom alkoholområdel. I anslulning lill nämndens lillkomsl fick socialslyrelsenvissa medel lill forskning i alkoholfrågan. En viklig resursförstärkninginnebär det också atl det har inrätlals professurer ialkoholforskning. 1979/80:1 FoU-verksamhet, statistik 494 En omfaUande kartläggning av nykterhelsvårdenhar genomförts inom ramen för s.k. NyS-projekl(nykterhetsvärdens struktur-gmpp). Som bakgmnd lill projektet kan erinras omatl socialutredningen ställer samhällets nykterhetsvård i en delvis nysituation. För att finna konstmkfiva lösningar i enlighet medsocialljänslreformens riktlinjer krävs kunskaper om svårigheier och enrealistisk bedömning av olika fram-komslmöjligheler. Projeklels slutrapport(Vården av alkoholmissbrukare. Problem och möjligheter, redovisar1978:4) ligger till gmnd för en omfattande ulbildningsverksamhel, som genomförsav socialslyrelsen och de båda kommunförbunden i samverkan med de fackligahuvudorganisalionerna. I della sammanhang kan också nämnasall försöksverksamhel med lillnyktringsenheter planeras eller är på gång inomskilda delar av landet. Andra former av försöksverksamhel m. m. i kommunernagäller t. ex. olika behandlingsformer, informalion, arbele med äldremissbrukare, förbättring av bosladsförhållanden och sociala kontakter,sysselsättningsinsatser, dagcentraler för alkoholmissbrukare, samarbete medfackföreningar, kartläggning av dold alkoholism. Narkotikamissbruk förekommer oftatillsammans med missbruk av alkohol. Åtgärder kan därför inteses isolerade för narkotikamissbrukare. Detla synsäll, som är vägledande försocialtjänslreformen, redovisar ledningsgmppen för narkotikafrågor i sinslutrapport. Ledningsgruppens förslag i fråga om insalser förnarkotikamissbrukare biträddes i den proposition som antogs av förraårel. I del anlagna ålgärdsprogrammelingår ökad forskning och ulvärdering av pågående insatser. Det fortsattaarbelel omfallar bl. a. försöksverksamhel i olika delar av landet i syfte attpröva familjevård (vård i enskilt hem) som altemativ till inslutionsvård.Särskilda insalser mol ungdomsarbetslösheten nämner ledningsgruppen som en avde mest angelägna förebyggande insatserna. Skolan har speciellaförutsäitningar alt nå ungdom i riskzonen. Försöksverksamhet har satts igång påflera håll, för vilken har samordningsansvar. En särskildarbetsgrupp har till uppgift atl föreslå åtgärder i anslulning tillmissbrukarnas situation på arbetsmarknaden. I utredningsarbetet skall särskiltuppmärksammas samarbetet mellan narkomanvården och arbelsmarknadens organ.Arbetsmarknadsstyrelsen har här samordningsansvar. Jag kan till slut nämna attsocialstyrelsen publicerade en uppföljning av en grupp frivUligtvårdade narkotikamissbrukare ("226 narkomaner"), den mesl omfaUandeuppföljningsstudien av detta slag som hittiUs har publicerats. 1979/80:1 FoU-verksamhet, statistik 495 Med min sammanfattande översiktharjag velat antyda det omfattande forsknings- och ulvecklingsarbete som pågårinom redovisade delar av den socialpolitiska seklorn. Verksamheten ulgör enviktig grund för den framtida socialljänslens uiveckling. Del förutsätteremellertid bl. a. atl resultaten förs ut på ell sådant sätt all de kan omsättasi prakliska verksamhet. Jag har redan lidigare underslrukiibehovet av en samordnad dokumentation och all den forlsalla utvecklingen pådetta område följs. Del är också vikligl att resurserna och insalserna inomforsknings- och ulvecklingsarbcle samordnas så all de kan las tillvara på bäslasäll. redovisar i sittprincipbetänkande vissa allmänna överväganden om den framlidasocialljänslslaiisliken. Enligt ulredningen skall statistiken göra del möjligtatl på riksnivå följa del socialpolitiska reformarbetet och bedöma behovel avändringar i sociallagstifiningen. På den regionala nivån behövs bl. a.kunskaper om de sociala resurserna som underlag för regional planering m. m.Likaså behöver kommunerna statistiskt underlag i fråga om de socialaförhållanden i kommunerna för den kommunala socialpolitiska verksamheten. Den framlida statistiken bör enliglulredningen liksom den nuvarande bestå av både löpande åriig slalislik ochspecialundersökningar. Den årliga statistiken skall översiktligt redovisa behovav olika insatser, de gjorda insatserna och kostnaderna för dessa. En merorsakssökande resultatinrik-tad statistik måsle emellertid bygga påspecialundersökningar i samarbete med forskningen. Ulredningen pekar vidare påatt den skisserade utformningen rymmer en lång rad svårlösta problem, varförstatistiken på kort sikt inte kan väntas få etl väsentligt ändrat innehåll. Remissopinionen var i storl sellpositiv. Man ansåg alt en översyn av den nuvarande statistiken var nödvändigoch statistiska cenlralbyrån hänvisar här lill pågående ulvecklingsarbete.Socialstyrelsen pekade på bl. a. behovel av all kunna koppla socialljänslensstatistik till andra redovisningssystem över förhållanden som påverkarmänniskors levnadsbetingelser, t.ex. hälso- och sjukvårdsstatistiken.Samtidigt underslrök styrelsen, m.fl. från olikautgångspunkter integritels-och sekretessproblem. Kommunförbundel ansåg alt denlöpande statistiken borde begränsas lill förmån för specialundersökningar inomangelägna områden. I slutbetänkandet konstaterarsocialutredningen att den nuvarande individrelaierade statistiken än knutentill av de sociala nämnderna fattade beslul som gäller myndighetsutövning, somtvångsåtgärder inom barnavården och nykterhelsvården och lämnande avsocialhjälp. kommer att i betydligt mindre utsträckning befattasig med sådana ärenden, varför hell nya krav kommer alt slällas påstatislikrapporteringen lill slatistiska centralbyrån (SCB). Med hänvisningtill principbetänkandet fin- Prop.1979/80:1 FoU-verksamhet, statistik 496 nerulredningen att en central statistik även i fortsättningen kommer att ha storbelydelse. Från integriielssynpunkl bör dock individrelaleradsiaiis-likrapportering i möjligasle mån undvikas. Sådan slalislik gör delmöjligi au identifiera personer som ingår i statistiken. Genom olika meloderoch regler för handläggningen vid SCB har dessa möjligheler begränsais. Enmängdrelaterad slatistikrapporlering - som endast anger anlal personer elc. -bör enligl socialulredningen i allmänhet var lillräcklig. Om del är nödvändiglalt ta fram individrelaierade uppgifter bör delta vanligen kunna göras genomsärskilda undersökningar som baseras på primärmaterial i kommunerna, bl.a.sädani som har undantagits från den föreslagna gallringen. Rapportering tillstatistiska centralbyrån av uppgifler som identifierar den enskilde bör enligtulredningen kunna förekomma enbart när eller regeringen efler alt hahört datainspektionen finner atl det finns synnerligen angelägna samhällsbehov.Vidare anser ulredningen att bestämmelser om uppgiftslämnande förforskningsändamål bör skärpas. Utredningen är inte beredd att ange hursocialtjänslstatistiken bör ulformas. Den komplicerade frågan om forsknings- ochstatistikbehoven inom och hur dessa skall tiUgodoses i avvägningmot andra intressen har bl. a. samband med beslämmelserna om personregisteroch personakter. Jag har behandlal dessa frågor tidigare (avsnitt 2.20). 1 sitt remissvar över slutbetänkandet redovisarstatistiska centralbyrån synpunkter på de behov av statistisk information somden nya kan väntas ha. Dessa ansluter i stort till utredningensolika överväganden i frågan. Cenlralbyrån framhåller bl. a. att enhetligadefinitioner och klassifikalioner måste utformas. I fråga om denuppföljningsstatistik som aktualiserades i slutbetänkandet understrykercentralbyrån att avvägningen mellan mängdrelaterat och individrelateratunderlag till statistiken måste övervägas närmare. Man erinrar också om attefter slutbetänkandets publicering har sekretesslagen ändrals för attytteriigare stärka skyddet för statistiska uppgifler. genomför nu i samverkanmed centrala socialpolitiska myndigheter, kommunförbund, forskningsinstitutionerm. m. en översyn av socialstalisliken i syfte att anpassa den till den framtidasocialtjänstens behov. Min lidigare redovisade syn på forskningens ochutvecklingsarbetets inriktning är i huvudsak tillämplig ocksä på den framtidasocialtjänststatistikens ulformning. Denna statistik måste ge ett väsentligtkunskapsunderlag för verksamhel och utveckling inom de trehuvudområdena siruklurinriklade, allmänl inriktade och individuellt inriktadeinsatser. Den reguljära socialtjänststatistiken bör här vid sidan av forskning,levnadsnivåundersökningar och försöksverksamhet m. m. utgöra en del av dettotala informationsunderlag som kommer att behöva. Vidare börstatistiken omfatta såväl basinformation i form av Prop.1979/80:1 Vård utan samtycke m. m. löpande statistik som särskilda undersökningar.Statistiken bör vidare byggas upp så atl den ger informalion på riks-, läns-och nivå. Den nuvarande socialstalislikenbygger i huvudsak på redovisningar av de prestationer och delvis de resursersom socialvården svarar för. Den framlida statistiken måste ändras i väsentligaavseenden. Den bör genom reguljär statistik och forskningsbelonade särskildastatistiska undersökningar i princip utformas så att den bidrar till att bl.a. belysa 1. gmppers ochenskildas behov av socialpolitiska resursförstärkningar och förändringar avdessa behov, 2. bakgmnden tillsådana behov, 3. i vilkenutsträckning del ankommer på atl förslärka gmppers ochenskildas resurser och tillgodse deras behov, 4. på vilkel sättsocialtjänsten tillgodoser denna uppgift, dvs. vilka resurser som verksamhelenförfogar över, vilka insalser som görs och vilka metoder som tillämpas, 5. i vilkenutsträckning har tillgodosett de behov av resursförstärkningarför gmpper och enskilda som det ankommer på verksamheten att svara för, dvs.vilka effekter som insatserna har haft och vilka resultat som har uppnåtts, 6. vilkaförändringar i arbetssätt och metoder som kan behövas för all uppnå bättreresultat. Jag är medveten om att en avvägningmåste göras mellan olika intressen. Hänsyn måste tas till medborgarnasintegritet samt uppgiftslämnares och statistikproducents arbetsinsalser ochkostnader i förhållande lill del praktiska värdel av stalistikprodukten. Delvärdet blir inte minsl beroende av hur man i det pågående statistiskautvecklingsarbetet lyckas lösa svåra mät- och metodproblem somsocialulredningen har påtalat och som bekräftat. Avstor betydelse är också hur statistikprodu-cenlen gör den slatistiska produktentillgänglig i olika avseenden för kon-sumenlema () och hur dessakan utveckla metoder så statistikinflödet kommer till meningsfull användning iverksamheten och dess planering. Frågor som gäller organisationen avstatistiken inom bl.a. den sociala sektorn behandlas i den särskildapropositionen om uppgifter och organisation. 2.25 Vård utan samtycke inom socialtjänst och sjukvård ochdärmed sammanhängande frågor Mina överväganden har närdet gäller stöd och hjälp åt den enskilde uteslutande rört enverksamhet i frivilliga former. 1979/80:1 Vård utan samtycke m. m. Enligl den föreslagna portalparagrafen skall verksamhelenbygga på respekt för människornas självbeslämmanderält och inlegrilel. Iöverensslämmelse härmed har den grundläggande förulsällningen varil all socialljänslensålgärder skall vidlas i samförstånd och samarbele med den enskilde. Del är emellertid samlidigluppenbart all samhällel inle hell kan avvara möjligheterna att vårda denenskilde ulan hans samtycke. När del gäller de unga har uppfaliningarna skillsig endasi i fråga om de närmare förulsältningarna och formerna för en sådanvård. F.n. innehåller BvL regler om omhänderlagande för samhällsvård molföräldrarnas eller den unges egen vilja. I fråga om vården av vuxnamissbrukare av alkohol eller narkolika har del å andra sidan under hela arbelelmed socialtjänslreformen varil slora meningsskiljakligheler om del skall finnasmöjlighel enligl sociallagsliftningen att vårda någon mot hans vilja eller omde möjligheter som står till buds enligl den psykiairiska ivångslagsliftningen(lagen om beredande av sluien psykiatrisk vård i vissa fall. LSPV) skall varalillräckliga. F.n. kan enligl NvL alkoholmissbrukare under vissaförulsällningar Ivångsinlas på allmän vårdanslali, I belydande omfallningvårdas alkoholmissbrukare också inom sjukvården med slöd av LSPV. Förnarkotikamissbrukare finns det endast möjligheler till vård oberoende avsamtycke enligl LSPV. Socialulredningen har i fråga om deunga föreslagil att bestämmelser om vård utan samtycke skall tas in i ensärskild lag. I fråga om vuxna missbrukare har socialutredningen altsociallagsliftningen i fortsäliningen inte bör innehålla några bestämmelser omvård ulan samiycke. Utredningen hänvisar i den delen lill beslämmelserna iLSPV. har ävenföreslagil ändringar i rällshjälpslagen (1972:429) i syfte all vidga rälientill offenlligl biträde. I ulredningens förslag ingår vidare besiämmelser omöverlämnande för vård inom som en påföljd förbrott av unga. En expertgrupp inom socialslyrelsen har lagl fram förslagtill nya bestämmelser om psykiatrisk tvångsvård. Förslagel har berettssamtidigt med socialutredningens förslag belräffande vården av vuxnamissbrukare. En särskild arbetsgrupp inom regeringskansliel har haft i uppdragalt på grundval av bl.a. socialulredningens förslag och remissbehandlingen avdella redovisa ell beslulsunderlag för regeringens slällningsiagande i frågorom vård ulan samiycke av vuxna missbrukare av alkohol eller narkotika.Arbelsgruppen avgav en rapport (Ds 1978:8) Vård utan samiycke inomsocialvård och sjukvård. Sedan frågorna om vård ulansamiycke hade beretts ytteriigare inom , beslöt regeringenden atl inhämla lagrådels yllrande över förslag lill 1. lag medsärskilda bestämmelser om vård av unga (LVU), 2. lag om ändringi lagen (1964: 167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare. Prop.1979/80:1 Vård utan samtycke m. m. 3. lag om ändringi lagen (1966: 293) om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall. 4. lag om ändringi rättshjälpslagen (1972:429), 5. lag om ändringi . Lagrådsremissen har fogats lillprotokollet i detta ärende som bil. Lagrådet har yttrat sig över förslagenden . Yllrandel har fogats till protokollet i detla ärende sombil. Jag kommer i det följande atl laupp frågorna om vård utan samtycke till förnyat övervägande. 1 lagrådsremissen harjag utförligtredogjort för bakgrund och moliv lill förslagen om vård utan samtycke i frågaom både de unga och i fråga om de vuxna missbrukarna. För alt inte behövaupprepa vad jag har sagl där kommer jag nu atl relativt korlfailal redogöra förmina slällningslaganden särskill då i belysning av lagrådels yllrande. För enmera utförlig redovisning får jag i slällel hänvisa till lagrådsremissen. Ispecialmoliveringen ger jag en sammanhängande kommenlar lill delagförslag i frågorna om vård utan samtycke somjag lägger fram i proposifionen. 2.25.2 Vården av unga har föreslagilall de nödvändiga beslämmelserna om vård av barn och ungdom utan samtycke skallregleras i en särskild lag vid sidan av socialljänsllagen. Till skillnad frånde nuvarande bestämmelserna i skall enligt förslaget beslut om sådan vårdfattas av en domstol -länsrätten - efter ansökan av socialnämnden. Jag ansluter mig i likhet med deallra flesta remissinslanserna till den föreslagna konstruktionen. I detföljande skall jag under särskilda rubriker ta upp de olika delarna i förslageltill en översiktlig behandling. Samhällel har ell särskill ansvarför barn och ungdom. Inom skall socialnämnden tillsammans medföräldrarna medverka till att de unga får trygga uppväxtförhållanden och iövrigt gynnsamma levnadsbetingelser. kan ofta i frivilliga formerinom ge föräldrar och barn det stöd och den hjälp som debehöver. Kan samförstånd inle näs, måsle emellertid socialnämnden ha möjlighelalt gå in vid sidan av föräldrarna och med sådana befogenheter att en ogynnsamutveckling för den unge kan förhindras. Behöver den unge samhällels bistånd menkan föräldrarnas och i vissa fall den unges medverkan inte erhållas, måste delalltså finnas en möjlighet atl bereda den unge vård i alla fall. Hur dettaskall gå till bör regleras i en lag med särskilda bestämmelser om vård av unga(LVU). LVU skall således trygga samhällelsmöjligheter atl alltid kunna ge barn oeh ungdom den vård och behandling som debehöver. LVU kompletterar på så sätt socialtjänstlagen i situationer när defrivilliga insatser som kan 1979/80:1 Vård utan samtycke m. m. ges med slöd av socialljänsllagen är otillräckliga. Lagenskall med andra ord lillämpas först när det visar sig all del inle går atl fåsamtycke lill den vård som är nödvändig för den unge. Som jag har nämnltidigare får den unge. om han har fyllt . själv beslula i frågor som rörvården om honom. Del innebär att lagen kan tillämpas på den som har fylll 15men inte . om inle samtycke kan nås av både vårdnadshavarna och den unge. Tillämpningen av lagen böremellertid inte ovillkorligen vara knuten lill om del finns ett formelltsamtycke eller inle. Nämnden kan ha grundad anledning all anla all föräldrarnassamiycke inte är allvarligt menal. Del kan också finnas silualioner när del ärskäl all iro att den unge själv inle kommer att medverka lill den vård som hanhar förklarat sig införstådd med. Somjag återkommer närmare till ispecialmoliveringen har det därför som en förulsällning för lagens tillämpningangelts all del kan anlas att behövlig vård inle kan ges med den unges egel ochvårdnadshavarens samiycke. Vård med slöd av lagen bör kunnakomma i fråga i Ivå huvudfall, nämligen dels när brisier i omsorgen om den ungeeller annat förhållande i hemmel medför fara för hans hälsa eller uiveckling,dels när den unge ulsäller sig för allvarlig fara i sådanl hänseende genommissbruk av beroendeframkallande medel, broilslig verksamhel eller annaldärmed jämförbarl beteende. Grunderna för vården ansluler till den nuvarandeuppdelningen i 25 S BvL. där 25 S a) avser brisier i den unges hemförhållandenoch 25 S b) den unges eget beteende. Syftel med beslämmelserna i 25 S b)är atl lillgodose den unges behov av vård men också alt hindra beteenden som ärskadliga för samhället. Beslut om vård med slöd av LVU får primärl endasigrundas på att den unge utsätter sin hälsa eller utveckling för allvarlig faragenom sill beleende. Tre av lagrådets ledamöler harmenat alt en förskjutning kommer all inlräda i den balans som f n. upprällhållsmed slöd av 25 S BvL genom all enligt LVU samhällsskyddet inle längre skall fååberopas som grund för vård ulan samiycke. Jag anser för min del all risken fördella inle är särskill slor.