prop · G303132 · 1979-12-31 00:00:00 — Bestämmelserna i 19 § avtalet och i 18 § avlalet den23 gäller fortfarande. 17 § Siaten åtar sig att i samarbete med organisationerna i erforderiigutsträckning informera berörda länsskolnämnder, skolstyrelser, skolor ochlärare om detta avtal, samt om berörda delar av lagen om upphovsrätt ochfotografilagen. 18 §Avtalet gäller fr. o, m, t, o, m. . 19 §Regeringen kommer- under förutsäuning att fattar de beslut som behövshärför - all slutligt godkänna avlalet, 20 §Parterna har enats om vissa protokollsanteckningar. Dessa, som biläggs detlaavtal som Bilaga, är avsedda att tjäna som vägledning vid tillämpningen avavtalet. () Dag Eson u. p. a. Avtalet avser mångfaldigande av verk i fräga om vilkel den person som ägerupplåla rätl lill mångfaldigande (rättsinnehavaren) via organisation påorganisaiionssidan upplåtit rätl till mångfaldigande enligt avtalet. Det harupplysts atl organisationerna genom särskilda beslut skaffat sig fullmakt attupplåla rätl till mångfaldigande för sina medlemmar. Denna rätt skall gälla iden män medlem inte uttryckligen meddelat förbud mol kopiering. Det sagdainnebär bl. a. att avlalet inte omfattar verk vars rättsinnehavare ej är medlemi organisation pä organisationssidan och ej heller eljest givit någon avorganisationerna fullmakt att upplåta rätt till mångfaldigande. Avtaletomfattar ej heller verk i fråga om vilket rättsinnehavaren - trots atl han ärmedlem i någon av organisationerna - förbjudit organisationen att upplåta rättlili mångfaldigande. Begränsningarna av avtalets räckvidd motiveras av attorganisationerna på organisationssidan saknar laglig möjlighet att upplåta rätllill mångfaldigande av andra verk. Molbakgrund av vad som ovan anförts är partema eniga om att det är ettoeftergivligi inlresse för skolorna att organisalionerna på organisationssidanvidlar effektiva ålgärder för atl om möjligt alla berörda rättsinnehavarelämnar någon av organisationerna erforderliga fullmakter (13 §). Staten räknardärför med att nästan alla rättsinnehavare kommer att lämna fullmakter. Medhänsyn härtill bör del vara möjligt all vid mångfaldigande inom skolornabegränsa kontrollen till att avse frågan humvida förbud mol mångfaldigandeenligt della avtal meddelats beträffande det verk som läraren i del enskildafallel vill mångfaldiga. Skoloma kommer alltså att behöva uppgifl på de verk ifråga om vilka medlem i organisation på organisations-sidan förbjuditmångfaldigande (15 §). Parternaär ense om, att kontrollen inom skoloma kan begränsas pä sätt nu angetls. Omkontrollen begränsas pä delta sätt kan det, enligt vad parterna gemensamlkonstaterat, ej undvikas alt mångfaldigande kommer atl ske Prop.1979/80:132 104 ävenav verk som ej omfallas av avtalet. Detla mångfaldigande vid sidan av avtalet -vilket mångfaldigande med hänsyn till organisationernas ålagande enligt 13 §lorde bli av relativt begränsad omfallning - avser siaten all behandla såsomfräga vore om mångfaldigande enligt avtalel. Självfallel skall lärarnarespektera förbud mot mångfaldigande som avgells av rättsinnehavare oavsell omhan lillhör organisalion pä organisationssidan eller ej. Lärarnaskall ocksä iakttaga atl organisationerna ej företräder rättsinnehavare tillverk som utgivits eller, i fråga om fotografi, offentliggjorts endasl iutlandet. Lärarnaskall vidare iakttaga alt förklarat atlföreningen f n. icke företräder rättsinnehavare till signerad artikel i svensktidning som förfallals av ulländsk medborgare. Paragrafenavser alla verk som utgivits, även verk till vilka läraren själv harupphovsrätten. Eftersom avtalel omfattar endast verk som utgivits, kommer detmaterial som en lärare producerar direkt för sin undervisning i allmänhet ejatl falla in under avtalet. Vissa bestämmelser härom finns dock i 4 §. Se ävenprotokollsanteckningarna till 12 §. De rättigheter som enligt delta avtal lillkommer lärare gäller inle förarbetsenhets- eller klasskonferens. När elever för sitt arbele i skolan behöverkopiera anses delta ske enligt avtalet, om läraren är ansvarig för verksamhelen. Till8och 9 §§. Lärare som i sin undervisning använder exemplar av litterärt ellerkonstnäriigt verk eller fotografi som framställts enligt detta avtal skallanses ha fullgjort sin skyldighel enligt 3 § första stycket upphovsrättslagenresp, 2 § första slyckel folografilagen om han därvid pä kopian anger upphovsmannensresp, fotografens namn eller munlligen nämner detla. Om läraren inte kännerlill namnet, behöver han inte efterforska det. Paragrafen gäller endast i fräga om upplaga som omfattar högst treexemplar i form av papperskopior. Omfattar upplagan mer än tre sådana exemplar,gäller paragrafen däremoi inle, inte ens i vad avser de första tre exemplaren.För hela den upplaga som omfattar minst fyra exemplar gäller i stället 9 § ochföljande. Förframslällning av upplagor om högst tre exemplar i form av papperskopior gälleringa andra villkor än som anges i 8 §, Någon begränsning till etl visst antalsidor som högst för mångfaldigas ur varje verk gäller alltså ej. Ej hellerbehöver hänsyn tas till tillgången pä läromedel vid skola på sätt som i 9 §stadgas för upplagor om mer än tre exemplar. Till7 och 9 §§. Paragraferna gäller för alll mångfaldigande som avser upplagor ommer än tre exemplar i form av papperskopior (första stycket) eller som avserett eller fler exemplar i form av diabild (andra stycket), 1 fråga om sådanaupplagor avser paragraferna hela upplagan, alllsä även de tre försia exemplaren.Följande fem begränsningar gäller beiräffande lärares rätt atl mångfaldiga.Enligt den första (7 §) för lärare inle mångfaldiga eller låta mångfaldigaannal än för sin egen undervisning. Med låta mångfaldiga åsyftas atl lärareuppdrager ät annan, exempelvis vaktmästare, elev, kollega eller läromedels- 1979/80:132 105 central,atl verkställa själva mångfaldigandel. I övrigl får lärare däremoi inlemångfaldiga för alt lillgodose annan lärares behov. Som en andra begränsning (7§) gäller all kopieringen skall företas med skolans ulrusining eller eljesi påskolans bekosinad. För det tredje (7 och 9 §§) gäller all upplagan endast fårvara så slor som behövs för lärarens undervisning. Behovet skall för det fjärdevara aktuellt. Läraren skall nämligen behöva upplagan under det kalenderhalvårunder vilkel mångfaldigandel sker. För del femte fordras atl behovel föreliggertrots all det vid skolanläggningen finns en normal lillgång på läromedel. Vidbedömning av frågan huruvida en viss lärare behöver mångfaldiga lillkomplettering av en normal tillgång på läromedel skall hänsyn naturiiglvis laslill läromedlen i del akluella ämnel och årskursen. Delkan i vissa fall vara svårt atl avgöra humvida kravel på normal lillgång påläromedel är uppfyllt. Avgörande får bli pedagogiska hänsyn. Även tillgången päläromedel på marknaden har stor betydelse. Följande exempel kan tjäna somvägledning. Finns för etl visst ämne i en viss årskurs fiera godtagbaraläroböcker, är kravel pä normal tillgång på läromedel i delta ämne och i dennaårskurs alltid uppfyllt så snarl varje elev disponerar elt exemplar av en av denämnda läroböckerna. Del sagda innebär inte atl eleverna behöver disponera överläromedel som läcker hela lärokursen. kan vara godlagbar även om den inte täcker hela lärokursen. Medformuleringen "för att kompletlera vad som kan anses vara en normallillgång pä läromedel för berörda elever" har avsetls alt markera aulärarna inle genom mångfaldigande för framställa sädana läromedel som avses medbegreppet "normal tillgäng på läromedel för berörda elever". De förinle heller genom mångfaldigande av delar ur tvä eller fiera verk framställaläromedel som avses med begreppet "normal tillgång pä läromedel förberörda elever" eller läromedel som ersätter läromedel som avses mednämnda begrepp. Del sagda innebär en viss begränsning av rätten att mångfaldigaur läroböcker av skilda slag. Mångfaldigande ur andra böcker, ur tidningar ochtidskrifter torde däremot så gott som aldrig begränsas av den aktuellaföreskriften, då alll mångfaldigande ur sådana verk regelmässigt sker "föratl komplettera vad som kan anses vara en normal tillgäng pä läromedel för berördaelever". Dennärmare innebörden av 9 § preciseras i 10 och 11 §§ genom angivande av reglerför vissa vanliga typfall. Enligt paragrafen skall rätlen alt mångfaldiga normalt begränsas i vissahänseenden. Begränsningen gäller endasl skrifter som finns lillgängliga påmarknaden. Med detta utiryck menas alt skrifterna finns tillgängliga hosutgivaren eller, i fråga om läromedel, hos den distributör från vilken skolannormall förvärvar läromedel som är avsedda för den utbildningslinje som berörs.Kravet pä tillgänglighet är uppfyllt endast om utgivaren eller distributörenvid förfrågan förklarar sig omgående kunna leverera önskat antal exemplar avskriften. Reklambroschyreroch informationsmaterial som tillhandahålls gralis frän organisaiioner ochpoliliska partier för kopieras utan de inskränkningar som eljest gäller enligidetta avtal. Paragrafen innehåller vidare en regel som begränsar rätlen altmångfaldiga ur annan skrift än arbetshäfte eller nothäfte lill att för sammaelever normalt avse högst hälflen av skriften, dock normalt 1979/80:132 106 ejmer än 20 sidor ur denna. Genom all inskjuta ordel "normall" harparterna markerat all mångfaldigandel i vissa fall kan fö avse mer än hälfleneller mer än 20 sidor. förutsätts fö ske i den mån del behövs för allmångfaldigande skall bli meningsfulll. Om exempelvis behov föreligger av allmångfaldiga elt visst avsnitt (kapitel eller liknande) ur en bok och deltaomfattar någon eller några fö sidor mer än hälften resp. 20 sidor för mångfaldigandetavse hela avsnillel. Antalet ersällningsberälligade kopiesidor har beräknats pä grundval av1977 års kopieringsredovisning. Del anlal som framkom vid denna redovisning harhöjls med tre procenl. Dessulom har följande beräkningsnormer tillämpats. 1 Med kopiesida förstås enligt 4 § i avtalet en sädankopia av verk som har etl format som inle översiiger format A 4 eller, i frägaom kopia av slörre format, varje påbörjad del molsvarande format A 4. 2 Sådan kopiesida som har framslällls direkl ur enbok eller ur en tidskrift och som omfattar mer än en av bokens respektivetidskriftens sidor skall räknas som det antal kopiesidor som moisvarar antaletboksidor respektive lidskriftssidor som helt eller delvis återges pä föriagan. Mångfaldigasi oförändrai skick kopia som avses i föregående siycke skall på motsvarandesätl omräkning göras. Mångfaldigasen sädan sida av en förlaga som har sammanställts genom sammanklippning avfiera sådana kopior som avses i närmast föregäende stycke skall ocksä motsvarandeomräkning göras. Om föriagan utgör blandad förlaga gäller dock punkl 6 nedan. 3 Varie kopiesida med notskrift räknas som femkopiesidor. 1 fråga om blandad föriaga gäller dock punkt 6 nedan. 4 Varje smädiabild räknas som ellhundrafemtiokopiesidor. 5 Kopiesida som har framställts direkt ur en tidningeller tidskrift räknas som tre kopiesidor. Parterna är ense om atl omprövningav uppräknings-faktorer för tidningar och lidskrifter skall ske för nästaavtalsperiod. Mångfaldigasföriaga, till vilken lexl ur tidning eller tidskrift har förts över genommaskinskrift eller molsvarande, skall varje kopia av sida i sädan föriagaräknas som tvä kopiesidor. gäller dock endasl om till föriagesidan haröverförts mer än vad som med normala marginaler och radavstånd ryms på en sidaav format A 4 (ca 2 000 lyprum). Om föriagan utgör blandad föriaga skall punkt6 nedan tillämpas i stället för vad som har sagts. 6 Mångfaldigasblandad föriaga ulgår ersällning för mångfaldigandet av verk som avses i 2 § i vad del avser, a) bild, b) varje sammanhängande avsnitt av noter som omfaltarmer än fyra takter (motsvarande), c) varie sammanhängande avsnitt av text som omfaltarmer än en halv sida ur det återgivna verket eller mer än 1 000 typmm. Vidlillämpning av punkl c anses 16 rader lyrik utgöra en halv sida, Varie kopia aversällningsberätligat avsnitt enligt punklerna a-c räknas 1979/80:132 107 som en kopiesida. Vadsom sägs i försia och andra slyckena gäller i stället för 14 §upphovsrällslagen, Avsiklen är all införa i praktiken lätl tillämpbara reglerom ersättning och inle all definiera innebärden i begrepf)et citat. Antaletkopiesidor har sålunda beräknats till 110 milj., vilkel tal är avmndal tillnärmast hela anlal om fem milj. Slatens ålagande enligt denna paragraf innebär alt den lillsammans medorganisalionerna utarbetar och sprider informalion om akluella lagar och deltaavtal. Del innebär vidare atl samma frågor kontinueriigt behandlas ilärarutbildning och fortbildning. Parternafömlsälter att informalion om avlalet finns anslagen vid skolanskopieringsutmstning saml alt vikarier och andra som lilirälligi leder undervisninginformeras om de rättigheter och skyldigheler som lillkommer lärare enligtavtalet. Bilaga 2 Översikt över uncJervisningsformer särskiltinom vuxenutbildningen' Kommunalvuxenutbildning finns i två organisaloriska former, nämligen dels somutbildning anknuten lill ungdomsskolan, dels som särskild skolenhet. Ulbildningen(eller landstingskommunal) anordnas i form av kurser på både dag- ochkvällslid. För1977/78 har 16 landsting och samtliga kommuner ulom två begärt limmar förvuxenutbildning. Slalsbidragutgår lill 100 procenl av skolledare- och lärariönekostnaderna. Därutöver utgårett schablonmässigt beräknat statsbidrag för siudiehandledning, sludie- ochyrkesorienlering saml slödundervisning. 1.2 Utbildningensinnehåll m. m. Denkommunala vuxenutbildningen ger både allmän utbildningoch yrkesinriktadutbildning. Man kan studera etl eller fiera ämnen . Endast en delsluderande läser hel lärokurs av högsladium eller fullsländigstudiekurs av någon av gymnasieskolans linjer. Alt undervisningen ärorganiserad som koncentralionssiudier i enstaka ämnen ger möjlighet alt fö ellstudieprogram som passar del egna behovet. Man kan t. ex. samlidigt studera eltämne pä grundskolenivå och elt annal ämne på gymnasieskolenivå. Den kommunalavuxenutbildningen skall - med undantag för den särskilda yrkesinriktadeulbildningen - följa samma läroplaner som gäller för högstadiumoch gymnasieskolan. Utbildningen skall anpassas lill de vuxnas speciellaförutsättningar och behov. 1,3Lärare och skolledare 1kommunal vuxenulbildning som inte utgör särskild skolenhet är gymnasieskolanseller rektor ocksä reklor för vuxenutbildningen. En särskildstudierektor finns oftast för vuxenutbildningen. En särskild skolenhet leds aven reklor pä ordinarie ijänsl. Lärarna i gmndskolekurseroch gymnasieskolekurser är i huvudsak förordnade som lärare i gymnasieskolaeller som lärare vid skolväsendel i 'Uppgifterna i bilagan är till väsentlig del hämtade från betänkandena"Studiestöd ät vuxna" (SOU 1974:62), "Utbildning förvuxna" (SOU 1975:59) och "Program för ljud och bild" (SOU1975:28). 1979/80:132 109 kommuneneller som timlärare i vuxenulbildning. Inom särskild yrkesinrikiadutbildning är fyllnadstjänstgöring ofta förekommande. Vuxenutbildningenhar länge lidit brisl på läromedel anpassade lill den vuxnes erfarenheler ochbehov. gäller kanske särskilt den kommunala vuxenutbildningen. Detmaterial som används är oftast läroböcker avsedda för ungdomsskolan. Pågrundval av del s. k. LI V-projekiei (Läroplansanpassning ochläromedelsulveckling inom vuxenutbildningen) har emellertid föriagen nuproducerat en rad nya läromedel för vuxenutbildningen, i första hand i ceniralafärdighelsämnen. 2.1Organisation m. m. Statligvuxenulbildning bedrivs vid statens skolor för vuxna i ochHärnösand. Den slalliga vuxenutbildningen är lill skillnad frän den kommunalariksrekrylerande. Ulbildningen ges enligt läroplanerna förgmndskolanshögstadium och gymnasieskolan. Undervisningenär upplagd som en kombination av lärarledd undervisning vid skolan ochmellanliggande perioder av självstudier, då deltagarna läser med hjälp avbrevkurser (varvad undervisning). Slalens skola för vuxna i anordnarockså ren brevundervisning. 3.1Organisation m. m. Folkhögskolomadrivs med statsunderstöd och skolöverslyrelsen (SÖ) som lillsynsmyndighel menägs av en rad olika huvudmän. Av tabellen här nedan framgår folkhögskolornasfördelning på huvudmannakalegorier (1973/74). TabellI Folkhögskolornas fördelning på huvudmannakalegorier Landsting(och primärkommuner) 51 Slödfören i ngar, stiftelser 11 Exempelpå huvudmän inom gmppen "övriga'] är ,och Kursverksamheten vid . - Skolorägda av landsling och kommuner (inkl. slödförenings-skolorna) stär för denstörsta delen av verksamheten. De har genomsnittligt fiera sluderande i de s.k. långa kurserna. De arbetar också under samma ekonomiska villkor somrörelseskolorna. Folkhögskolansfria studieform och många skolors anknytning till olika folkrörelser gör atlvarialionerna är slora såväl i fräga om huvudmannaskap som beträffandeundervisningens uppläggning. 3.2Ulbildningens innehåll m. m. Defiesta folkhögskolor anordnar s. k. länga kurserom merän ofta i formav tre årskurser. Många skolor har däruiöver särskilda linjer parallelll med delänga allmänna kurserna. Särskilda linjer finns för exempelvis musikutbildning,ungdomsledamibildning, u-landsfrågor, journalistik, konsl och leater. Skolornaanordnar i regel ocksä ofta en rad korta ämneskurser, specielll undersommarhalvåret. Folkhögskolorna harinte några i detalj fastställda läroplaner. Detta medför stor frihei attanpassa undervisningen till respektive skolas inriktning, den speciella kursenskrav och kursdeltagarnas önskemål. Studieplaner skall dock i viss utsträckninginlämnas lill SÖ för godkännande. Läromedelspecielll avsedda för folkhögskolan saknas i stort setl. Det maierial somanvänds är i huvudsak följande: a) läroböcker avsedda för ungdomsskolan; b) studieplaner och korrespondenskurser utgivna avsiudieförbund, korte-spondensinstitul och organisaiioner; c) maierial som inte ursprungligen är avseit förundervisning men som likväl anses användbart, t. ex. tidningsartiklar,pocketböcker och annan akluell deballlilteratur, facklitteratur (uppsatserdämr), studiebesök, radio- och TV-program; samt d) lärarens egnasammanfattningar, kompendier. Målsättningenvid val av läromedel i folkhögskolan är att läromedlet skall kunna anpassasefter olika studiesituationer och anknyta till vuxnas kunskaper, erfarenheteroch intressen. Denverksamhel som sludieförbunden bedriver har en uppbyggnad och inrikining, sompå fiera säll skiljer sig frän andra typer av vuxensiudier i samhällel. 'Beskrivningen avser endasl en av studieförbundens verksamhelsgrenar, nämligenSludiecirkelverksamheten. Vid sidan av studiecirklarna anordnar studieförbundenen rad andra aktiviteter, främsl kulturarrangemang av olika slag - konserter,utställningar, leaterföresiällningar m. m. 1979/80:132 Hl Denviktigaste principen för arbelel är all del skall vara fritt och frivilligl.Del innebär bl. a. all dellgama i sludiecirkelverksamhel frill kan välja delämne de är iniresserade av. De skall ocksä direkl kunna påverka och beslämmainrikiningen pä sludierna, själva välja studiematerial och ulforma planen försill arbele. 1976/77uppgick del lolala anlalel cirklar (exklusive invandramndervis-ningen) lill ca289 100 cirklar med ca 2 700 600 ddlagare. Denövervägande delen av studiecirklarnas kosinader finansieras med bidrag frånstal och kommun. Den återstående delen av kostnaderna täcks viadeltagaravgifter. Denorganisatoriska uppbyggnaden präglas av alt varje större folkrörelse har byggtupp siu egel siudieförbund. År1936 bildades Samverkande Bildningsförbunden som ell samarbelsorgan för allastudieförbunden i landel. 1 slulel av 1960-lalet gick förbundel samman medFolkbildningsförbundel, vilket uiöver sludieförbunden representerarlänsbildningsförbunden, folkhögskolorna och biblioteken. 1tabellen nedan redovisas nu förekommande studieförbund samt anlalel cirklarexklusive invandrarundervisningen (siffrorna avser 1976/77); Tabell2 Antalet cirklar inom studieförbunden Studiefrämjandet (SFR) verksamhet (NBV) Sludiecirkelverksamhetenär myckel rikl varierad. Alla ämnen och studier på alla nivåer finnsrepresenterade. Studiecirklarnas ämnesinriktning präglas i viss grad avsiudieförbundens förankring i religiösa, ideella, fackliga och poliliskaorganisaiioner. En del av studiecirklarna vänder sig till medlem- 1979/80:132 112 marnai dessa organisationer, vilket både leder lill olikheter i studiecirklarnasinnehåll och inrikining inom olika ämnesgmpper och lill olikheter mellanstudieförbunden. Förbunden har dock del gemensaml all de erbjuder undervisningi s. k. PRIO-ämnen. De priorilerade studiecirklarna omfaltar f n. svenska,engelska, matematik och samhällskunskap på högsl nivå, hemspråkför invandrare, studiecirklar som har lill syfte all meddela facklig utbildningoch studiecirklar som har till syfte all utveckla handikappades färdigheter atlmeddela sig. År1963 ställdes statsmedel till studieförbundens förfogande för pedagogiska ålgärder,betydde, att sludieförbunden i störte ulslräckning fick möjlighel altsatsa på cirkelledarutbildning, forlbildning och bälire utformning avstudiemalerial och hjälpmedel i övrigt. Cirkelnsom studieform släller speciella krav på studiematerialet. Här avsesstudiematerial som är skrivet för vuxna, lämpligl för gruppsludier och som iövrigl anpassats lill vuxnas önskemål om aklualilel och relevans. Dessulommedför friheten från fastställda läroplaner och de därigenom deltagarcenlre-radesludierna yllerligare krav på vuxenanpassal studiemalerial. harsludieförbunden i huvudsak använl följande studiematerial: a) läromedel som producerats för andra studieformer,t. ex. för ungdomsskolan, högskolan och för korrespondenssludier; b) läromedel utgivna av olika läromedelsförelag som ivarierande grad producerats för gruppsludier; c) läromedel utgivna av Brevskolan; d) läromedelsom producerats av sludieförbunden själva; saml e) studiematerialoch studieplaner som tillverkals av cirkelledarna själva. Arbetsmarknadsutbildningär utbildning som beviljas och anordnas pä sysselsällningspolitiska grunder.Ulbildningen fungerar som etl medel för all uppnå sysselsällningspolitiska mälsom varierar alltefter läget och ulsiklerna på arbeismarknaden. Ulbildningenssyfte är dels att underiätta för den enskilde alt fö arbete, dels alllillgodose efterfrågan på ulbildad arbelskraft. Förrätt till arbetsmarknadsutbildning gäller vissa villkor (beskrivna iarbelsmarknadskungörelsen). Till kursdeltagare ulgår ulbildningsbidrag. Prop.1979/80:132 113 5.2Organisation m. m. Den slörsia delen av arbelsmarknadsulbildningen ges vidkurser, särskilt anordnade av SÖ för arbelsmarknadsstyrelsen (AMS). I övriglges arbetsmarknadsutbildningen vid kurser inom del reguljärautbildningsväsendet, inom näringslivel och vid kurser av annal slag, anordnadeav myndigheler och utbildningsorganisationer. Fördelningen mellan olikakursarrangörer belyses i tabellen här nedan (preliminära uppgifter avseende1977). Tabell 3 Elevernas fördelning i procent på kursarrangörer SÖ (särskilt anordnade kurser) 28 Vid arbetsmarknadsutbildning som omfattas av punkterna 2-4utnyttjas i regel befintlig utbildningskapacitet av AMS som bl. a. prövarutbildningsbehovet och lämnar bidrag. I fräga om punkt 1 däremot sker en närasamverkan mellan . AMS bedömer bl. a. omfaltningen och yrkesinriktningensamt lokaliseringen av utbildningen. SÖ genomför själva utbildningen ochsvarar sålunda för den administrativa, pedagogiska och ekonomiska ledningen avkursverksamheten. 6 Löntagarorganisationernas centrala kursverksamhet Den studieverksamhet som bedrivs avlöntagarorganisationerna har fiera syften. Dels siktar den lill allmänmedlemsskolning i fackliga och samhälleliga frågor. Dels har den till uppgiftall tillgodose behovet av skolning av dem som skall företräda medlemmarna iolika sammanhang. Den fackliga skolningen sker dels genom studier istudiecirklar eller molsvarande, dels genom centralt och regionalt anordnadeiniernalkurser. Från och med /71 utgår statligt stöd tilllöntagarorganisationernas centrala kursverksamhet.