prop · G303180 · 1979-12-31 00:00:00 — 4.16 JägarnasRiksförbund-Landsbygdens Jägare: 1 fråga om Jaktvårdsområdes beståndtillstyrker förbundet vad beredningen föreslår, med det undantaget atl vidröstning om föriängning, upplösning eller ombildning samma majoriletsreglerskall gälla som för nybildning. Beredningen föreslår för övrigt attstadgeändring skall fordra kvalificerad majoritet. Det framstår som självklartatt minst samma krav skall ställas vid förlängning. 4.17 : 7 8. En fortsatt strukturrationalisering inom landetsskogsbruk är nödvändig och kan förulses. En sådan kommer till uttryck inteminst genom fastighetsbyten inom stor-skogsbmket samt mellan bolag och andraägarekategorier. Den nya lagen om jaktvårdsområden bör förutse en sådanutveckling och i analogi med 1979/80:180 87 föreliggandeförslag till skrivning även medge all en markägare skall ha rätl alt kunnalämna ett jaktvårdsområde, om hans innehav har undergått sådan förändring alldet lämpligen kan uigöra särskill område för Jakt- och viltvård. 32 8 börkompletteras i konsekvens härmed. Beredningenhar i betänkandet uttalat alt som villkor för elt områdes upplösning bör gällaenkel majoritet enligt huvudlal bland fastighetsägarna. Den föreslagna, enklamajoriteten kan accepteras, men vårt yrkande på röstningsförfarande enligtarealinnehav kvarstår - inte minsl i en sådan viktig fråga. Dämtöver anser vi atlmajoritelsvillkoren för fortbestånd/upplösning bör preciseras i lagen. Rättenatt hos länsslyrelsen få ansöka om uteslutning av faslighel, som på gmnd avändrad användning inte längre bör ingå i jaklvårdsområde, bör tillkomma ävenfastighetsägaren. 4.18Sveriges länsjaktvårdskonsulenters förening: 32 8. Fastighetsbildning kan skepå sådant säll inom elt Jaktvårdsområde eller inom etl område med tillägg avangränsande mark utanför området, atl förhållande varom talas i 7 8 haruppstått (eller redan föreligger). 1 sådana fall bör regler finnas för altaktuell fastighet på ägarens begäran skall kunna utgå ur området i samband medatt fråga om ev. upplösning behandlas. För atl få ägare avstörte sammanhängande marker alt gå med i Jaktvårdsområden fordras enbestämmelse, som får dem att inte känna sig helt överkörda vid"förlängningstillfällena". Enklast åstadkommes delta genom enföreskrift, atl vid "förlängningsjaktstämma" del för fortsattverksamhet för jaktvårdsområdet erfordras såväl att majoriteten av delägarnaröstar "Ja", som atl eventuella "nejröstande" interepresenterar mer än hälften av områdets areal. Om ett block av fastigheterlämpligen bör läggas till etl Jvo, men någon av fastighetsägarna i blocketsätter sig emot delta, bör förrättning kunna ske. Bildas inom elt Jaklvårdsområdeen faslighet för bostads-, induslri-eller fritidsändamål bör del aktuellaområdet anses uteslutet först när det taghs i bmk för silt ändamål. Tidenmellan avslyckning och ianspråktagande för sitt ändamål brukar nämligen varahögst avsevärd. I undanlagsfall bör man ha möjlighelatt utesluta en faslighel av andra mycket vägande skäl än bara "ändradanvändning". (Se även vad som anförts vid 32 8. 5 Organisation och förvaltning 5.1Kammarkollegiet: Allmänt. 47 8 förslag till lag omJaktvårdsområden innehöll en bestämmelse om all delägarna skulle varatillförsäkrade majoritet i styrelsen, om denna bestod av flera ledamöter.Motivet härtill var atl jaktvårdsområdets funktion i grunden var beroende avdelägarnas inställning. Kollegiet ifrågasätter, huruvida inte 23 8 beredningenslagförslag bör kompletteras med en motsvarande beslämmelse. Stadgar.För ändring av fastställd bestämmelse för delaklighelsröslning bör i vart fallsamma opinionsvillkor vara uppfyllt som för bildande av jaklvårdsområde. 1979/80:180 88 5.2 Skogsstyrelsen:Medlemmar och röstetal. Viltvården kan förorsaka konflikter inom etl Jaklvårdsområde. Medlemmar som inte är markägare eller har obetydlig areal kan vid röstning om Jaktens bedrivande förorda en högre slam av älg, rådjur, hjortar eller annat än vad som kan tolereras från skogsvårdssynpunkl. Efiersom skogsproduktionen normalt måsle sältas före viltproduktionen bör de markägande medlemmarna avgöra sådana frågor i viltvården som påverkar skogsvården. Icke markägande medlem mar bör därför få della i röstningen endasl i fråga som rör viltvärdsåtgärder inklusive Jaktens bedrivande som saknar betydelse för en fastighets nytt jande. (27 8). Upplåtelseav jakträtt inom jaktvårdsområde. Frågan om upplåtelse av Jakträtt till annanoch krav på minimiareal bör klarare preciseras i lagtexten. Både en sundmarknad för jaklarrenden och en önskvärd strukturomvandling av småskogsinnehav molverkas om jaktens värde på en liten fastighet bhr orealisfiskthögt p.g.a. anslutning till jaktvårdsområdet. Å andra sidan kan en markägaresmöjligheter att arrendera ut Jakten onödigt beskäras om övriga delägare ioskälig grad ulnyttjar begreppei "avsevärd olägenhet". (11 8). 5.3 : Medlemmar och röstetal. rätttill Jakt på fastighet som las in i område och den som får rätt att jaga påfastighet som ingår i området kan antas som medlem. Den som äger fastighetskall vara medlem. Delta innebär all antalet medlemmar även med beaktande avkrav på minimiareal på i övrigt lika fastigheter kan variera. Förhållandettorde ej gagna områdesbildning inom hela dess önskvärda vidd. Beträffandenalurvårdsobjekt - främst nationalpark, naturreservat, naturvårdsområde ochområde avsatt lill skydd för djurlivet - vill verket erinra om vad som anförtsi yttrandet rörande naturvårdsförvaltares ställning. Verket finnerdel vara angelägel att naturvårdsförvaltaren får samma ställning som markägarebeträffande dessa objekt med hänsyn lill beaktande av nalurvårdsintresset.Överensstämmelse skall härigenom erhållas med reglerna i anläggningslagen. Motbakgrund av vad som lidigare anförts beträffande medlemskap bl. a. då attjakträttsupplåtelse kan ge ytteriigare medlem ler sig en röst per capita enligthuvudregeln och i väsentliga frågor den enda regeln något tveksam. Begränsning röst per fastighel görs Ju endasl för ägare av samäganderätt. Vidare finnerverket inskränkningen till personligen närvarande i sista siycket om än mångagånger praktisk så något unik. Normall brukar den som av någon anledning ärförhindrad närvara kunna göra sin röst hörd genom fullmakt (jfr lagen omförvaltning av samfälligheter 1973:1150, 12 och 49 88). 5.4 Domänverket:Medlemmar och röstetal. Vad gäller reglerna för hur rösträtten skall utövas på jaktslämma föreslår beredningen atl även med lemmar som inte är delägare i Jaktvårdsområde skall kunna delta i beslul om både praktisk jaktutövning och viltvårdsåtgärder, som inte har belydel se för en fastighets nyttjande. Avbetänkandet framgår inte lydligl om ex. avskjutning av älg är en fråga ompraktisk jaktutövning och villvårdsåtgärder eller ej. Enligt domänverketsuppfattning är älgstammens storiek samt köns- och åldersfördelning enangelägenhet även för fastighetsägarna och har avgörande betydelse för derasmöjligheter alt bruka sin egendom. anser del mol den 1979/80:180 , > 89 bakgrundeninte rimligt all sådana frågor skall kunna avgöras genom röstning i vilken ävenicke delägare deltar. Vad gäller den ekonomiska förvaltningen förestårJakt- och viltvårdsberedningen att jaktvårdsområdels delägare och medlemmaräven i fortsättningen skall vara befriade från ansvar för skulder som områdelådrar sig. Beredningen motiverar sill ställningstagande med att en bestämmelseom uttaxering försvårar områdesbildning eftersom detta skulle drabba även ickeJagande delägare. Vidare är det enligt beredningens mening endast i begränsadomfattning som verksamheten i ett jaklvårdsområde ger upphov lill sådanskuldsättning. Domänverketdelar uppfattningen att regler om uttaxering kan negativt påverka icke jagandemarkägares intresse att ansluta mark till ett Jaktvårdsområde. Enligt verkelsmening kan dock även ett bibehållande av nuvarande bestämmelser försvåraområdesbildning. För anslutning av mark som tillhör juridiska personer - somsjälva inte kan utnyllja jaktvårdsområdels jaklrätlsbevis - kan det nämligenvara av avgörande betydelse att andra vägar kan Ullgripas om jaktvårdsområdetinte kan belala arrendet för den mark som sådana markägare anslutit. Avsiktenmed ifrågavarande betänkande är att skapa regler som underlättar och påskyndarjaktvårdsområdesbildning. Denna principiella inriktning bör följas även iuttaxeringsfrågan. avvisar alltså beredningens förslag ochföreslår att det i lagen om Jaktvårdsområden införs bestämmelser som gör detmöjligt alt bland jaktvårdsområdels Jagande medlemmar göra uttaxering för atltäcka områdets skulder för bl. a. Jakl-marksarrenden. Det bör tilläggas atlJaktvårdsområdet även kan ha arrenderat Jaktmark av markägare som inte ärdelägare i området. 5.5Hovrätten för övre : Allmänt. Förslagel innebär en förenklingsåtillvida att man endasl har att räkna med ett subjekt jaktvårdsområdet.Man måste då acceptera att med begreppet Jaklvårdsområde menas inte baraområdet på marken utan också själva sammanslutningen, den Juridiska personen. Enligt hovrättens mening bör 3 8 försia styckel ha följandelydelse: "Den som äger en fastighel som ingår i ett jaktvårdsområde skall vara medlem i sammanslutningen." Om be greppet delägare tas bort 13 8, bör detta också föranleda justeringar i andra paragrafer.--- Måhända bör även de paragrafer, där ordet "delaktig het" förekommer, omformuleras. Det framgår inte vilketorgan som beslutar om att antaga sådan medlem i jaktvårdsområdet som avses ibestämmelsen. Om avsikten är atl beslutet skall fattas av Jaktstämman, bör detlaskrivas ut i lagtexten. Här eller på annat lämpliglställe bör klarare än som är fallel i lagförslaget regleras i vilka frågorbeslutanderätten tillkommer allenast Jaktstämman (och alltså inte styrelsen). Paragrafens inledning böromformuleras sålunda: "De medlemmar som inte är fastighetsägare inomJaktvårdsområdet har"etc. (jfr hovrättens kommentar lill 3 8 förstastycket). På s. 106 n i betänkandethar påpekats att samfällighet kan ingå i jaktvårdsområde. Hovrätten utgår från atlsamfällighet endasl äger en röst. Måhända är detta så självklart att det intebehöver utsägas i lagtexten. Upplåtelseav jakträtt inom jaktvårdsområde. Hovrätten delar uppfattningen attfastighetsägarna även i framliden bör ha rätt ha upplåta sin jakträtt och all jaktvårdsområdetbör ges möjlighet all begränsa olägenhe- 1979/80:180 90 ternamed sådana upplåtelser. Detta framgår också klart av 11 8 förslaget till lag omJaktvårdsområden. Beredningens skrivning på s. 116 ö i betänkandet förefalleremellertid något förbryllande då den kan ge intrycket av att beredningen anserdet möjligt för ett jaklvårdsområde att - även om fastighetsägarna inte äröverens om detla enligt 108 - i stadgarna uppdra åt styrelsen att ombesörja allupplåtelse av jakträtt inom området, vilket skulle medföra alt delägarna mistesin rätl atl själva upplåta jakträtt till annan. Detta skulle i så fall inteslå i överensstämmelse med nyssnämnda föreslagna lagrum. Hovrätten föreslår alt paragrafen inleds sålunda: "Rällen till all Jaktinom etl Jaktvårdsområde får inte upplåtas lill annan, om inte samtligamedlemmar som äger fasligheter inom området är överens om della". Jfrkommentaren till 3 8 försia stycket. 5.6Kammarrätten i : Allmänt. Utan närmare analys utta lar beredningen atl organisations- och förvaltningsregler bör kunna ges som har direkt tillämpning på den samfällighet som jaktvårdsområdet utgör. Beredningen har inte ansett att några egentliga fördelar står atl vinna med den särskilda föreningsbildning, som jaktmarksutredningen fö reslagit, och att oiydligheier undviks och förenkling uppnås. Kammarräl len delar inte denna uppfattning.---- Redan den omständigheten all i jaktvårdsområdesförvaltning skall delta andra än ägare lill de i områdel ingående fastigheterna gör emellertid att den av beredningen valda kon struktionen framstår som mindre lämplig. Den medför nämligen atl man måste hålla isär delägare och medlemmar som begrepp; . Kammar rätten anser atl den av jaktmarksulredningen föreslagna ordningen med en förvaltande särskild förening är att föredra beträffande Jaktvårdsområden, även om delta skulle komma alt innebära atl Jaktvårdsområden och fiske vårdsområden får i viss män olikartade regelsystem. oiydligheieroch missförstånd torde vara mindre med den ordningen. Man vinner också denfördelen alt endast ändring av grundstadgarna skulle komma all kräva fastställelseav länsslyrelsen medan ändringar i övrigi av stadgarna får beslutas avföreningen på egen hand. Vilken konstruktion man än väljer bör enligt kammarrättens meningpå sätl beredningen föreslagit möjligheten att ha rösträtten graderad efterarealinnehav bibehållas. Beredningen har föreslagit att sådan gradering skallvara utesluten i vissa fall, nämligen såvitt rör frågor om jaktens bedrivandeinom området, villvårdsåtgärder som saknar betydelse för en fastighetsnyttjande, ändring av stadgarna för området, upplösning av område, omgrupperingav områden samt anslutning av fastighet. Som framgår av det föregående anser kammarrällenbelräffande upplösning av Jaklvårdsområde och omgruppering av mark attmajoriteten bör beräknas på etl sätt, som innefattar hänsynslagande bl. a. tillarealinnehav. Beträffande ändring av stadgar synes det oegenlligt allarealinnehav spelar roll vid antagande av stadgar men ej vid ändring av dem.Exempelvis kan då den situationen uppkomma att en fastighetsägare med slortmarkinnehav går med på en omrädesbildning under den förutsättningen allröstning efter arealinnehav föreskrives i stadgarna men atl han sedan står utanmöjlighet att i samma mån påverka frågan om bestämmelsen skall tas bort urstadgarna. Denekonomiska förvaltningen.- Huruvida utlaxeringsbesläm- melserär nödvändiga eller ej torde knappast avgöras utifrån hänsynen till tredje man- borgenären. Denne fär, liksom i allmänhet då man avtalar Prop.1979/80:180 ;;x , 91 med en juridisk person, ta med i beräkningen att endastden Juridiska personen med sina tillgångar svarar för betalningen av en skuldoch, för det fall han anser att föreningens solvens verkar svag, tillse allföreningen ställer erforderiiga säkerheter. Snarare får frågan om uttaxeringbedömas utifrån synpunkten huruvida jaktvårdsområdet kan antas vara i behov avatt föreia åtgärder, som inte täcks av dess inkomster och eljesl tillgängligamedel, pä sådant sätt alt tillskott bör kunna utkrävas från delägarna. Skulledet utifrån sådana synpunkter anses nödvändigl att införa en möjlighet tilluttaxering torde reglerna därom väl kunna utformas så att skälig hänsyn las lillberättigade anspråk från icke Jagande delägare alt undgå uttaxering. 5.7 i : Medlemmar och röstetal.Paragraf 3 andra stycket borde dock enligt vårt förmenande ändras till följande: "Den, som på grund av upplåtelse har rält att jaga påen faslighel som ingär i jaktvårdsområde, skall på egen begäran och eftermarkägarens hörande kunna anlas som medlem i området, om upplåtelsetidenomfattar minst ett jaktår". 5.8 i : Medlemmar och röstetal. Jaktvårdsområ dels förvaltning har komplicerats genom att man skiljer på delägare och medlemmar. Detta har fått till följd att man skisserat tre stycken olika röstningsförfaranden varav åtminstone två kan komma i tillämpning inom ett och samma sammanträde. Det torde bli helt omöjligt att ute på lokal planet reda ut vilket röstningsförfarande som skall tillämpas i de olika frågorna. Personlig närvaro skall vidare fordras för röstning ifrågor som avser 27 8 I och 2 vilket innebär att fastigheter som förvaltas avdet allmänna inte normalt kan utnyttja rösträtten för markägare om intefullmakt kan ulfärdas för artendatorn att föra talan, någol som varitmöjligt. Upplåtelseav jakträtt inom Jaktvårdsområde. Verksamhelen synes inte vara klart utformadför den allt vanligare upplåtelseformen med flera arrendatorer på samma mark,men med begränsad avskjutning. Om antalet jakträttsbevis skall göras avhängigtav arealen måste regler skapas, så att exempelvis Jaktklubbars möjlighel all fåfortsätta sin jaklulövning, säkras. Erfarenheten har visat att sådanajaktsällskap ofta sköter viltvården väl så bra som enskilda arrendatorer.Risken atl övriga delägare, enligt S 11 författningsförslaget, hävdar attarrangemanget med flera arrendatorer är till avsevärd olägenhel förefaller slorav psykologiska skäl, vilket kan ge en onödig begränsning av antalet Jägare ochviltvårdare till följd. I författningsförslagetger en jaktarrendalor med långtidskonlrakl en mycket osäker kännedom omkostnaden för jaktutövningen eftersom jaktvårdsområdels beslut kan komma altges korttidskaraktär. Självfallel återverkar denna osäkerhet påmarkägarens-delägarens möjlighet att stabilisera sin utarrendering. 5.9 i : Allmänt. associalionsrättsligt hänseende tillstyrks . Medlemmar och röstetal. X 28 8 föreslås atl röstning efler delaktighet intefår ske i fräga som avses i bland annat 298 andra stycket, dvs. Om man t.ex. för all få med en del stora andelsägare har tagit in enklausul om andelsröslning kan, sedan väl området kommil till stånd,andelsröstningen upphävas genom majoritetsbeslut efter huvudlal i frågan. Detär en dålig garanti för andelsröstningen och beslämmelsen kan 1979/80:180 92 verkaavhållande på tilltänkta medlemmar med stora markinnehav. Hänvisningen till 298 andra styckel föreslås därför bli borttagen. 5.10 i län:Medlemmar och röstetal. Beredningen har - lill skillnad från jaktmarksulredningen- föreslagit ett bibehållande av möjligheten för medlemmarna all vid omröstningpå jaktstämma i vissa fall av betydelse för en fastighets nyttjande, t. ex.anläggande av vilivaiten och viltåkrar, bestämma röstetalet efter arealinnehav.Den har också föreslagils av fiskevattensulredningen i dess förslag till lagom fiskevårdsområden. har i sitt yttrande över fiskevatlensutredningensbelänkande inte motsatt sig detla förslag och finner - trots vissaprincipiella betänkligheter - inte anledning till annal slällningslagande iförevarande fall. 5.11 i Östergötlandslän: Allmänt. I motsats till jaktmarksutredningen föreslår beredningen inte bildandeav . Beredningens förslag att organisalionsbestämmelser istället meddelas för själva jaktvårdsområdet överensstämmer med vad som gällerför fiskevårdsområde och vattenvårdsförbund. Förslaget tillstyrks på de avberedningen anförda skälen. har ingen invändning mot den av beredningenföreslagna utformningen av rösträtten. 5.12 i län:Upplåtelse av jakträtt inom jaktvårdsområde. I anslutning till frågan omupplåtelse av Jakträtt inom jaktvårdsområdet (avsnitt 7.4 och 10 8 iförfattningsförslaget) aktualiseras frågan om inte en liknande reglering somden föreslagna i fråga om jakträttsupplåtelse bör lillämpas beträffandeuppförande av vilthägn inom ell jaklvårdsområde. En enskild markägare kan jugenom etl olämpligt uppfört villhägn äventyra möjligheterna för jaktvårdsområdetatt fungera tillfredsställande. Enligt länsslyrelsens mening bör denna frågaytterligare övervägas. 5.13 i län:Allmänt. Vi ifrågasätter om inte som föreslagits i jaktmarksutredningensbelänkande bör få befogenhet alt utse sysslomän som fullgörstyrelsens uppgifter intill dess behörig sådan utsetts. De olika regler beredningen föreslagit för rösträtt vidJaktstämma anser vi inte realistiska att genomföra. Vi föreslär därför i likhetmed jaklvårdsföreningen i länet och i allrösträtt vid jaktslämma endasl bör tillkomma delägarna i områdel. Delägare börfå rätt alt i sitt ställe sätta annan person, lämpligen eventuelljakträttsinnehavare, all företräda honom vid stämman. Upplåtelseav jakträtt inom jaklvårdsområde. Den kanske allvarligaste kritiken molbestående jaktvårdsområden vilken kommit till vår kännedom är ev. förekommandeinskränkning i friheten för markägare att upplåta honom tillkommande jakträtt.En sådan inskränkning görs normalt i stadgarna för området. Enligt nuvarandepraxis äger markägare i ett jaklvårdsområde alt alllid oavsett storieken påmarken erhålla minsl ett jaklrätlsbevis. Antalet jaklrätlsbevis som utlämnasinom ett område kan därför teoretiskt sett bli samma även omjakträttsinnehavaren i stället för markägaren skulle erhålla sådant bevisoavsett storleken pä marken. Vi är dock medvetna om atl antalet utlämnadebevis med sislnämnda ordning skulle bli störte än med nuvarande system därförall flera markägare som regel inte 1979/80: 180 93 utnyttjarmöjligheten att erhålla Jakträttsbevis. Ett system med utdelning av minsl ettJakträttsbevis varje jakträttsinnehavare inom området skulle således kunnamedföra ett oönskat jakltryck på området. Jaktvårdsområdet lorde dock hamöjlighet all genom begränsningar av antalet djur som får fällas på fastigheteneller genom avkortning av jakttiden reglera sådana uppkomna ölägenheter. Viifrågasätter därför om några inskränkningar i markägares frihei att upplåtajakträtten bör fä ske. 5.14Länsstyrelsen i län: Medlemmar och röstetal. Förslaget atl jaklarrendalorerskall kunna bli medlemmar i jaktvårdsområdet på vissa villkorhälsas med tillfredsställelse. bördockskriftligt arrendeavtal föreligga för dylikt medlemskap. 5.15 i län:Medlemmar och röstetal. Formuleringen av andra styckel i 8 28 kunde görasklarare, t. ex. genom alt ordet "delaktighet" ersätts av"arealinnehav". 5.16 i län:Medlemmar och röstetal. För all nå bästa resultat i fråga om Jakl- och viltvårdanser del viktigt att även Jaktartendatorer och jordbruksarrendalorermed jakträtt aktivt deltar i den samverkan som äger rum i ett jaklvårdsområde.Grundtanken bör därför vara att de så långl det är möjligt bereds medlemskap,rösträtt och yttranderätt i området. I många fall är del så att markägaren intei någon högre grad ägnar sig ål Jakl- och viltvård utan överlåter detta lill enarrendator. Mot att i ifrågavarande hänseenden jämställa arrendator meddelägare i området talar främst atl jakträtten i svensk rättstradition ärknuten lill markägandet, att vissa av de ålgärder som brukar vidtas av ett Jaklvårdsområdedirekl påverkar utnyttjandet av fastighel samt slutligen atl ell sådanlJämställande antas hämma tillkomsten av områden genom att fastighetsägare blirmindre benägna all bilda sådana. Länsstyrelsenanser att beredningen i det beskrivna förslaget har gjort en i allt väsentligtlämplig avvägning av delvis motstående iniressen. Gränsdragningen mellan villvårdsåtgärdersom har respektive inte har betydelse för en fastighets nyttjande bör dock ytteriigareklargöras. Upplåtelse av jakträttinom jaktvårdsornråde. an ser all endasl i de fall medlemmarna ges rätt atl bedriva all Jakt eller Jakt efler vissl slags villebråd över hela området eller delar därav bör Jaktvårds området ha möjligheter att hindra en ny upplåtelse av Jakträtt om denna vid en bedömning i det enskilda fallel kan anses olämplig med hänsyn lill viltvården eller jaktutövningen eller på annal sätt är till avsevärt men för övriga delägare. Om en sädan begränsning inte görs kan Jaktvårdsområdes bildningen leda till atl antalet jaktlillfällen för icke markägare minskar i stället för atl öka. Det förtjänar i detla sammanhang att erinras om all del ingick i direktiven för Jaktmarksulredningen att finna vägar atl stimulera till ökad upplåtelse av Jakträtt. Länsslyrelsen anser att del kunde övervä gas all uifärda en regel med innehåll alt en delägare (markägare) i ell Jaklvårdsområde alllid skall ha rält all vid jaktulövningen sätta annan i sitt ställe. Länsstyrelsenvill framhålla viklen av alt en noggrann uppföljning sker av hur dessa problembehandlas i Jaktvårdsområdena särskilt frägan om Jakträttsupplåtelser. Prop.1979/80:180 94 5.17 i : Den ekonomiskaförvaltningen. Huvuddragen av hur den ekonomiska förvaltningen är tänkt allbedrivas bör enligt förslaget framgå av områdels stadgar. Beredningen harhärvid skisserat olika alternativ. Enligt mening borde de skattemässigakonsekvenserna av de föreslagna alternativen närmare ha undersökts innan dessapresenterades. Upplåtelse av jakträtt inom jaklvårdsområde. Ilänsstyrelsens tidigare nämnda yttrande anfördes belräffande då aktuelltförslag till föreskrifter om Jakträttsinnehavares rätt lill jaktutövning saml omröslningsreglerbl. a. följande.