prop · G30333 · 1979-12-31 00:00:00 — omvissa frågor inom industridepartementets verksamhetsområde; Regeringenförelägger vad som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll för den åtgärd eller det ändamål som framgår av föredragandenshemställan Ipropositionen föreslås åtgärder inom industridepartementets omräde. vilkaförutsätter besllut av . Sålunda föreslåsett kapitaltillskott till Svenska av totalt 300 milj. kr. fördelatmed hälften på vardera av och Statsföretag AB.Tillskottet hänför sig till den betydande ökning av rörelsesom har skett och de avtal som bolaget har iräffat för att säkratillgång till raffineringskapacitet. Vidare föreslås en tjänst som generaldirektörbli inrättad för chefen för . Ett anlal frågor inom valtenfallsverketsområde anmäls också, nämligen en överenskommelse mellan verkel ochMellansvensk om utbyggnad av block 3 vid Forsmarks kraftstation,teckning av borgen för lån som tar upp utomlands, en avOskarshamnsverkets gjord framställning om ersättning förförseningskostnader för block 3 i , godkännande av ettkonsortialavtal mellan vattenfällsverket och Bodens kommun om samverkan ifråga om energiförsörjning samt slutligen utbyggnad av en ny tilloppstunnel vidVietas kraftstation. Närvarande: statsrådet , ordförande, och stalsrådenWikström, . Mogård, , , , , ,, , . Proposition om vissa frågor inom industridepartementetsverksamhetsområde fastställde under rik.smötet /79statsbudgeten för /80. denna dag har regeringenbeslutat förelägga en gemensam proposition om tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /80. Härulöver har inom industridepartementetsverksamhetsområde beretts vissa frågor som är av den arten att möjlighet börföreligga för att falla beslut . Dessafrågor bör nu föreläggas i en särskild proposition. I detta sammanhang bör nämnas att våren 1978bemyndigade regeringen att ikläda staten garantier för län till skogsindustrinmed sammanlagt högst 900 milj. kr. 1977/78: 123, NU 1977/78:74, rskr1977/ 78: 360). beslöt bösieri 1978 att sådana garantier för lånskall kunna beviljas även (prop. 1978/79:25 s. 103, NU 1978/ 79:16, rskr 1978/79: 122). Till utgången av har kreditgarantierbeviljats för 485 milj. kr. Nämnda bemyndigande löper ut vid utgången av år1979. I anslutning härtill villjag nämna att frågan om skogsindustrinsfortsatta strukturomvandling kommer att behandlas i en särkild propositionvåren 1980 och atl behovet av statens medverkan då kommer att prövas. FJORTONDE HUVUDTITELN E. Energihushållning [I] E 2. Statens kärnkraftinspeklion: Förvaltningskostnader. I samband medatt resurserna hos delegationen för atomenergifrågor förstärktes och Prop.1979/80:33 3 dess namn ändrades till statenskärnkraftinspektion, vilket bättre svarar moi myndighelens uppgifter (jfr prop.1974: I bil. Ill, NU 1974:26. rskr 1974: 198), ändrades också dendåvarande tjänsten som avdelningschef hos delegationen lill tjänst somföreståndare. Innehavaren av denna tjänst blev ledamot av inspektionensstyrelse och chef för inspektionen (SFS 1974: 427 3 och 4 M). Efter ombildningen har inspektionens arbetsområde varitföremål för omfattande förändringar. Ulvecklingen pä kärnkraftområdet under 1970-talelhar vidare medfört krav på förstärkta insatser från inspektionens sida. Det ökade antalet objekt för kärnkraftinspektionens arbetetillsammans med de myckel höga krav som slälls på säkerheien vid dekärntekniska anläggningarna innebär alt betydelsen av den verksamhet sominspektionen bedriver har ökat. För att möta dessa ökade krav har inspektionenfortlöpande anpassat sin organisation till rådande förhållanden. a. alt personalstyrkan har mer än fördubblats . Mot bakgrund av den angivna utvecklingen bör chefen förkärnkraftinspektionen, i likhet med vad som är vanlig vid andra myndigheter,förordnas för bestämd tid. Jag förordar därför att regeringen inhämtarriksdagens bemyndigande att för inspektionens chef inrätta en ordinarie tjänstmed beteckningen p. Tjänstebenämningen bör vara generaldirektör och tjänsteninträttas , varvid den nuvarande tjänsten som föreståndare kanutgå ur organisationen. Jag hemställer att regeringen föreslår att bemyndiga regeringen att för chefen för statenskärnkraftinspektion inrätta en ordinarie tjänst med beteckningen p. [2] E 11. Kapitaltillskott till Svenska . bildades som ett helägt dotterbolag till (). Del egna kapitalet uppgick vid bildandet till . Kortdärefter träffades etl konsortialavtal mellan och slalens vattenfallsverkav innebörd att vattenfallsverkel skulle inträda som hälftendelägare i SvenskaPetroleum. Enligt avtalet skulle ägarna i proportion till sina andelar bidratill finansieringen av bolagets verksamhet genom aktieteckning, delägarlån ochborgen. Avtalet godkändes av statsmakterna (prop.1975/76: 124, NU 1975/76:44, rskr 1975/76:262). I samband därmed beslöts attdet egna kapitalet i skulle höjas lill 25 milj. / 77 och till 50 milj. kr. /78, varav 40 milj.kr. skulle utgöra aktiekapital och 10 milj. kr. För aktieteckningar anvisades sammanlagt 22608000kr. i form av lån till moderförelaget under fonden förlåneunderstöd. Det förutsattes att motsvarande lån sedan skulle lämnas avStatsföretag till . Med hänsyn lill att normal förräntning av del insattakapitalet inte Prop.1979/80:33 4 kunde väntas under uppbyggnadsskedeföreskrevs att lånen till Statsföretag t. v. skulle vara ränte- och amorteringsfria. För vattenfallsverkels del skedde aktieteckningarna genomatt sammanlagl 25 milj. kr. ställdes till förfogande från investeringsanslagetKraftstationer m.m. 1 syfte att nå överensstämmelse med villkoren för lånentill Statsföretag anvisades särskilda avskrivningsmedel för vattenfallsverketsaktieteckningar. Del förutsattes vidare all ägarna skulle kunna slällaborgen med 50 milj. kr. I enlighel härmedhöjdes ramen för vattenfallsverkels borgensåtaganden med 25 milj. kr. övertog Statsföretag aktier iSvenska . Mot bakgrund av att verksamhet under år1979 har expanderat starkt har och Statsföretag iskrivelser hemställt om särskilda statliga medel för attkunna lämna nödvändiga kapitaltillskott. lämnar inledningsvis enredogörelse för verksamhet. hade verksamhelensom sin ena huvudinriktning att utveckla och konsolidera en oljehandel baseradpå eldningsoljor, varav merparten tjock eldningsolja. Detta skedde efter tvålinjer, lagerhandel och cargohandel. Lagerhandeln, som volymmässigt upptar denmindre delen av omsättningen, avser leveranser från förhyrda lager ochdistributionssystem ut till medelstora kunder utan egna lagerresurser.Lagerhandeln är den mest rörelsekapitalkrävande men också normalt den mestvinstgivande delen av handelsverksamheten. Cargohandeln avser storleveransertill återdistributörer och kunder med egna lager, bl. a. industrier ochkommuner. Vattenfallsverkel har varit den siörsta enskilda cargokundenför tjock eldningsolja men också den kund som har det mest varierande årsbehovet.Detta framgår av följande uppställning över leveranser i 1 OOO-talm. Lagerhandel 30 300 400 Cargohandel 400 1400 600 varav valtenfallsverket (300) (970) (70) Hela försäljningen t.o.m. tredje kvartalet 1978 baseradespå inköp av färdiga produkter på den internationella marknaden. Jämsides med ansträngningarna att etablera handelsrörelsensträvade efter att säkra försörjning med råolja. Dettalyckades från fjärde kvartalet 1978. Genom ett finansieringsavtal med detnorska Prop.1979/80:33 5 företaget , som möjliggjordes av en svensk statligkreditgaranti, fick rätt att köpa hela NOCO:s andel avråoljeproduktionen från Tor- och Valhallfälten inom Ekofiskområdet i den norskadelen av . tecknades också råoljekontrakt med bl.a. någraav producentländerna i . De på detta sätt säkrade råoljeleveransernaföljdes upp med avtal om legoraffinering. Genom dessa åtgärder hade befriat sigfrån beroendet av köp på den internationella spotmarknaden. Som följd häravkunde bolagel möta den av händelserna i utlösta nyaoljekrisen med elt relativt gynnsaml utgångsläge försörjningsmässigt ochekonomiskt. Utvecklingen medförde bl.a. att flera av demindre oljehandelsföretagen i begränsade och i vissa fall inställdeleveranserna till sina återdistributörer och gamla kunder. Åtskilliga av dessavände sig i stället till . I syfte atl möta dessa anspråkintensifierade bolaget ansträngningarna att ökasin tillgång på råolja. Dessa ansträngningar har varit framgångsrika. SvenskaPetroleum räknar nu med att väsentligt öka sina leveranser i förhållande lillursprungliga planer. Preliminära bedömningar ger vid handen alt lagerhandelnkommer att öka till ca 1,3 milj. m' för att under de förstaåren stabiliseras på en nivå av ca 2 milj. m'. Det innebär envolymökning om tre resp. fem gånger nivå. Även cargohandeln beräknasöka. Nettoförsäljningsvärdet i handelsrörelsen uppgick år 1978till ca 440 milj. kr., varav i lagerhandel ca 200 milj. kr. bedömsförsäljningen öka till ca 3 300 milj. kr., varav lagerhandel ca 900 milj. kr.Under 1980-talets första år räknar med en försäljning av 3500 ä 4 500 milj. kr. fördelad på lagerhandel med och på cargohandelmed . Försäljningsvärdet ökar således betydligt snabbare än leveransernahuvudsakligen på grund av stigande oljepriser. framhålleratt del i första hand är lagerhandelns i förhållande sju- till niofaldigaomsätlningsökning, som reser anspråk på kraftig förstärkning av bolagetsrörelsekapital. hittillsvarande förädling av råolja harskett som legoraffinering hos olika raffinaderier i . Lagerhandelnsproduktleveranser har baserats på förhyrd lager- och distributionskapacitetbl. a. hos Svenska BP. Övergången till långsiktigt råoljebaserad och väsentligtutökad verksamhet reser enligt vattenfallsverket krav på mer stabila engagemangi raffinering samt i lagring och distribution av produkter. a. för attsäkerställa framtida råoljeleveranser från vissa producentländer är detangeläget för att kunna styrka lillgång till egen raffinaderikapacitetantingen genom delägarskap i raffinaderier eller genom långsiktigaraffineringsavtal. framhåller att det från allmänförsörjningssynpunkt är Prop.1979/80:33 6 viktigi att den till levererade råoljani siörsta möjliga ulsträckning kan raffineras i eller i . Det ärockså viktigt atl i bibehålla befintlig raffinaderikapacitel. För deltaändamål bör eftersträvas högt kapacitetsutnyttjande av och därmed bästadriftekonomi i de enskilda raffinaderierna. Den totala inhemskaraffinaderikapaciteten kommer trots kraftigl dämpad inhemsk oljeförbrukning attvara betydligt lägre än det lolala produktionsbehovet. För flera av de enskildaraffinaderierna beräknas emellertid föreligga viss långvarig överkapacitet iförhållande till ägarföretagens svenska marknader. Vidare framhålls att den raffineringskapacitet som SvenskaPetroleum anskaffar bör svara mot olika råoljekvaliteter och produktutfall.Detta leder bl.a. till ett behov av att kunna utnyttja flera av de befintligaraffinaderierna. påpekar att särskilt det modema Scanraffger möjlighet att förädla även de svavelhaltiga råoljor, som kan komma attsvara för huvuddelen av råoljebas, till eldningsoljor somuppfyller de svenska miljöskyddskraven. Härefter lämnar vattenfallsverket en redogörelse för de preliminäraavlal som hartriiffat med dels ,dels () och omförvärv av andelar i BP-raffinaderiet i resp. det av OK och Texacogemensamt ägda i . Slutliga avtalskall ha träffats före utgången av . Detta förutsätter att beslutdessförinnan skall ha fattats som säkerställer fullgörandet av SvenskaPetroleums åtaganden för förvärven. Avtalet med OK och ger rätt attutnyttja eller ca 1,7 milj. ton av totala årligaprocesskapacitet om ca 10 milj. ton råolja. Avtalet omfattar inle den särskildaanläggningsdel, reformern. som ulgör slutsteg för bensinframslällning. SvenskaPetroleum kommer därför att ur sin andel av produktionen erhålla nafta istället för bensin. Förvärvet avses komma att slutligt utformas som ettaktieförvärv i . Avtalet med BP består av tre huvuddelar. Den första omfattar22% av BP-raffinaderiets fulla kapacitet eller ca I milj. ton råolja om året.Svenska kommer genom aktieförvärv atl inträda som delägare i BP:snuvarande helägda aktiebolag för raffinaderiet. Den andra delen omfattar avBP:s nuvarande svenska lager- och distributionssystem. Den förvärvade andelenmotsvarar BP:s nuvarande bedömning av tillgänglig överkapacitet. SvenskaPetroleum har option att öka förvärvsandelen till . Etl av BP och SvenskaPetroleum samägt aktiebolag skall bildas för att äga och driva det gemensammalager- och distributionssystemet. Den tredje delen gäller leveranser under entioårsperiod av mellan och 1 milj. ton om årel uteslutande lägsvavligråolja från BP:s världsomfattande råoljetillgångar. Därutöver innehåller BP-avlalelvissa allmänna utfästelser från BP om samarbete angående prospektering ochutvinning av råolja. Prop.1979/80:33 7 framhåller att genomavtalen med och BP säkrar raffinaderikapacitet som motsvarar ungefärhälften av den nu bedömda totala årliga omsättningsvolymen av produkler t. o. m.de första åren . Därtill har träffatett tvåårigt legoraffineringsavtal på 1,5 milj. ton med det finskastatliga oljeföretaget . Ytteriigare raffineringskapacitet bedöms kommaatt förvärvas eller hyras i andra svenska raffinaderier. Förhandlingskontaklerhärom har tagits upp. övergår härefter till frågan omfinansieringen av de angivna kapacitetsförvärven. Verket påpekar att förvärvenhar allmänna försörjningsmässiga syften. De utvecklingssteg, som SvenskaPetroleum nu tar, är väsentligt större än vad som motsvaras av en mer normaloch balanserad företagsutveckling. Detta är av särskild betydelse för att bedömaden finansiella förslärkning av bolaget som är nödvändig. Huvuddelen av behovet av ökade rörelsemedel och av medelför kapacitetsförvärv bör enligt vattenfallsverket täckas av lån på allmänkapitalmarknad. Detta kräver en för branschen normal andel eget kapital. SvenskaPetroleum har med utgångspunkt från främst den ökade lagerhandeln beräknatbehovet av tillskott av eget kapital till 175 milj. kr. De preliminära avtalen med BP och är f. n.föremål för fortsatta utredningar och förhandlingar för slutlig utformning. Förförvärven från BP är den kvarvarande osäkerheten om storleken av utfallande likviderringa. Ett kapitaltillskott av 75 milj. kr. Avtalet med OK och har ännu inte hunnit vidarebearbetaslika ingående. återkommer till frågan om det erforderligakapitaltillskottet för förvärv av andelen i . Vattenfallsverkel bedömer alltså att det kapitaltillskottsom nu bör tillföras uppgår till 250 milj. kr. Det föreslåsatt tillskottet fördelas med 125 milj. kr. på nytt aktiekapital, 25 milj. kr.på överkurs alt tillföras reservfond och 100 milj. kr. Ett sådant tillskott är enligl vattenfallsverket motiveratav bolagets f. n. svaga konsolidering och syftar till att åstadkomma en lämpligsammansättning av det egna kapitalel med hänsyn till de betydande ekonomiskarisker, som är förenade med bolagets verksamhet. Tillskottet skall inom bolagelavsättas till en beskattad fri reserv. Enligt vattenfallsverkets bedömning är de utvecklingsstegför som svarar mot det angivna kapitaltillskottetsjälvständigt kommersiellt motiverade även om de bör tillmätasbetydande tilläggsvärden från försörjningssynpunkt. Förutsatt attoljemarknaden inte utsätts för nya kraftiga störningar, som t.ex. skulleinnebära stopp i råoljetillförsel, räknar vattenfallsverketmed att kapitaltillskottet kommer atl ge avkastning. Avkastningen bör enligtverkets mening i första hand utnyttjas för konsolidering genomkapitaluppbyggnad i bolaget bl. a. för att möta förlustrisker. Under denärmaste åren innan bolaget har Prop.1979/80:33 8 konsoliderat sig i sin nya och utvidgade verksamhet bördärför enligt vattenfällsverket inte krävas någon utdelning på det av ägarna nuinsatta kapitalel. För vattenfallsverkels del skulle kapitaltillskottetutgöras av 75 milj. kr. som likvid för nyteckning av aktier om nominellt 62,5milj. samt etl aktieägartillskott om 50 milj. kr. hartidigare inte lämnat tillskott till nägot av sina hel- eller delägda företag idenna form. Verkel förutsätter att invesleringsanslaget till Kraftstationer m.m.får användas såväl för ökningen av aktiekapitalet som för aktieägartillskottetoch alt de medel som ställs till verkels förfogande l.v. lämnas utan krav påförräntning. ansluter sig till den beskrivning ochbedömning av utvecklingen inom som har lämnals av statensvattenfallsverk. Statsföretag anser, alt förslagel till kapitaltillskottinnebär en rimlig fördelning mellan aktiekapitalhöjning och aktieägartillskottmed hänsyn lill dels kravet på upplåningskapacitet, dels de risker som ärförenade med av försörjningsskäl snabbt ökade verksamhetoch stora engagemang i råoljehandeln. Statsföretag kan emellertid inle inuläget ikläda sig tlnansiella ålaganden av denna storleksordning. Statsförelagönskar därför från staten erhålla erforderliga medel, dvs. kr., iform av ägartillskott. 1978/79:115 om riktlinjer för energipolitikenanmäldes (bil. I s. 143) att avlal hade träffats mellanregeringen och vissa oljeföretag, nämligen ,(), jämte och OilAB. Avtalen innebar att parterna åtog sig att föra förhandlingar om samverkanrörande bl.a. råoljeanskaffning och raffinering. Avsikten var atlförhandlingarna skulle slutföras före uigången av . Det förutsattes attstatens kommersiella intressen skulle företrädas av Svenska . Regeringens beslut att ta upp förhandlingar medoljeföretagen utgjorde ett led i elt oljepolitiskt handlingsprogram med måletatt åstadkomma ökad säkerhel i den svenska oljeförsörjningen på både kort ochlång sikt. I nämnda proposition framhöll föredraganden att strukturproblemeninom oljebranschen, framför alli svagheten i råolje- och raffineringsleden,måste angripas på bred front för att detla mål skulle kunna nås. Del bedömdessom särskilt angeläget att minska den svenska marknadens beroende av deninternationella s.k. spotmarknaden förfärdiga produkter. godkände de i propositionen angivna riktlinjernaför försörjning med olja (NU 1978/79: 60, rskr 1978/79:429). beslut fattades mot bakgrund av de störningarpå den internationella oljemarknaden som blev följden av att export avråolja praktiskt tagel upphörde under årels första månader. Prop.1979/80:33 9 kraftiga prishöjningar på spotmarknaden för såväl råoljasom produkter, delvis med spekulativa inslag, som nådde sin kulmen i juni 1979.Flera av de intemationella oljebolagen skar ned leveranserna till sina svenskadotterbolag under åberopande av minskad råoljetillgång. För de oljeföretag i , som var hänvisade till atlköpa färdiga produkter på spotmarknadens villkor, uppstod akuta svårigheter.Flera av dessa företag tvingades alt begränsa eller inställa sina leveransertill kunderna, däribland många kommuner och industriföretag. skeddeen snabb minskning av oljehandelns lager särskilt av tunn eldningsolja. vidtog regeringen vissaåtgärder i syfte att förbättra försörjningsläget. Bl.a. skedde höjningar avgällande högstpriser och vissa statliga oljeköp genomfördes av överstyrelsenför ekonomiskt försvar. Parallellt med dessa ålgärder på myndighetsplanet arbetadeSvenska på att i möjligaste mån ersätta det bortfall av leveransersom hade skett genom att vissa oljeföretag inle kunde fullgöra sina åtagandengentemot tidigare kunder. hade etl relativt gott utgångslägegenom atl bolaget under hösien 1978 hade lagt om sin försörjning från köp avfärdiga produkler till råoljeköp på kontrakt och legoraffinering. Läget undervåren och sommaren ställde emellertid krav på en kraftig ökning av bolagetsleveranser. För att kunna tillgodose dessa krav sökte Svenska Petroleumytterligare bredda sin försörjning. Kontrakt om betydande leveranser av råolja tecknades medde nationella oljebolagen i , , och , delvis inomramen för regeringsavial om bilateralt samarbete. Föratt säkra det ökadebehovet av raffineringstjänster träffades ett preliminärtavtal med Svenska BP om förvärv av av BP:s raffinaderi i . Iuppgörelsen med BP ingick även bl. a. förvärv av en andel på av BP:ssvenska distributionsrörelse och leveranser från BP av betydande kvantiteter lägsvavligråolja . träffades ett preliminärt avtal med OKoch , som gemensaml äger i ,om förvärv av av kapaciteten i . I uppgörelsen ingick inte raffinaderietsanläggning för framställning av bensin. Genom de två avtalen skulle SvenskaPetroleum förvärva en sammanlagd raffineringskapacitet av 2,7 milj. lon ,vilket utgör av den totala kapaciteten i . Enligt min mening utgör de två träffade avtalen ettviktigt steg mot alt stärka strukturen i den svenska oljebranschen. Genomavtalen skapas bättre möjligheter atl inom landet förädla och distribuera oljasom lillförs direkt från de oljeproducerande länderna. Utvecklingen påden internationella oljemarknaden pekar ockå på att dessa länder i ökande gradkommer att sträva efter direkl försäljning till konsumentländerna. innebär avtalen en närmare samverkan mellanstaten och tre av de raffinaderiägande företagen i . Av dessa företagingår två i Prop.1979/80:33 10 internationella koncerner med världsomfattande verksamhet,medan del kooperativa OK är det största oljeföretaget på den svenska marknaden.Avtalen kommer att innebära ett bättre utnyttjande av raffineringskapaciteteni landet och därmed också bättre förutsäitningar för att upprätthålla driftenvid anläggningarna även då det ekonomiska utbytet av raffineringär litet. Delta är enligt min mening av väsentlig belydelse frånförsörjningssynpunkt. Vid sidan av förhandlingarna med raffinaderiföretagen harSvenska även diskuterat frågor om samverkan beträffande långsiktiganskaffning av råolja och produkter med och OK. Diskussionernahar lett fram till elt avtal om samordning av de tre svenskägdaföretagens uppträdande gentemot leverantörer i oljeproducerande länder.Avsikten är att de tre företagen - den s. k. ONS-gruppen -skall bilda ettsärskilt inköpsråd för informationsutbyte och samordning av inköp. Jag har uppehållit mig vid de allmännaförsörjningspolitiska aspekterna på Svenska,verksamhet under detsenaste året. Bolaget har under trycket av akuta försörjningsproblem på densvenska marknaden haft en utomordentligt snabb expansion. Denna har inneburiten volymmässig ökning av rörelsen med ca fyra gånger jämfört medår 1978. Den värdemässiga ökningen beräknas bli drygt sju gånger. frånföretagsekonomisk synpunkt kräver denna expansion dels en ökning avrörelsekapitalet dels vissa investeringar. har under sinaförsta verksamhetsår avstått från att förvärva egna anläggningstillgångar.Behovet av raffinerings- och distributionstjänster har tillgodosetts genomavtal. Med hänsyn till rörelsens expansion och till de slora åtagandena i frågaom råoljeköp har nu ansett det önskvärt att skaffa en fastarebas för sin verksamhet i form av ägarandelar i raffinaderier ochdistributionssystem. Delta utgör den affärsmässiga motiveringen för avtalen medBP och . och , som äger 50%var av aktierna i , har hemställt om medel för att möjliggörade kapitaltillskott till som krävs för att finansiera verksamhetensexpansion. Aktieägarna har beräknat behovet av kapital för oljehandelsrörelsentill 175 milj. kr. och för åtagandena enligt avtalet med till 75 milj. kr.Utgångspunkten har därvid varit att andelen eget kapital skall vara sådan attbolaget kan låna upp återstoden av sitt kapitalbehov på marknaden. Aktieägarna har inte tagit hänsyn lill behovet av tillskoUför förvärvet av andelen i , eftersom betydande oklarhet fortfaranderådde om kostnader för förvärvet då framställningama ingavs.På grundval av uppgifter somjag har inhämtat beräknar jag behovet av tillskottför förvärv av andelen i till ca 150 milj. kr. Det sammanlagda behovetav kapitaillillskott till skulle därmed uppgå till 400 milj.kr. 1979/80:33 ii Enligtmin uppfattning kan det totala behovet av tillskott minskas i förhållande filldenna beräkning. Jag har därvid tagit hänsyn till bl.a. att Svenska Petroleumshandelsrörelse f.n. visar god lönsamhet, vilket innebär att kravet påtillskott för soliditetsförbättring för denna del av rörelsen kan sättas någotlägre.