prop · G30354 · 1979-12-31 00:00:00 — Bestämmelserna i 2kap. 14 § om nämndordförandenas yttranderätt vid kommunfullmäktigessammanträden är tillämpliga pä ordförandena i de lokala organen. Interpellationkan enligt 2 kap. 24 § ställas till ordförandena. Samtliga bestämmelser i 3kap. som gäller fakultativa nämnder är tillämpliga. Något utrymme för tillämpningav bestämmelserna i 3 kap, 14 § om centraliserad förvaltning - närmastfastighets- och personalförvaltning -finns emellertid knappast eftersom delokala organens geografiska verksamhetsområden är begränsade. Avbestämmelserna i 4 kap. är i första hand föreskriften i 9 § om förande avräkenskaper tillämplig. 1979/80:54 45 revisioni 5 kap. gäller också de lokala organens verksamhet, liksom bestämmelserna omkommunalbesvär i 7 kap. Förde förtroendevalda i de lokala förvaltningsorganen gäller omvalbarhet, rätt till ledighet, ersättning, reservationsrätt m. m. Valbarhetenärsåledes inte inskränkt till distriktet. Det aren fråga förde politiskapartierna att i samband med nomineringen bedöma om ledamöterna måste varabosatta i distriktet eller ej. KL:sbestämmelser om fakultativa nämnder innebär att elt lokalt organ kan ha enannan mandatperiod än , om fullmäktige bestämmer det. Vidare harfullmäktige frihet att bestämma antalet ledamöter och suppleanter i sådanaorgan. Regeln i 2 kap, 16 § KL om att ärenden, som fullmäktige skall avgöra,skall beredas av den nämnd eller beredning dit ärendet efter sin beskaffenhethör kan medföra att både den centrala nämnden och det lokala organet måstehöras i ett ärende som gäller det lokala organets sakliga och geografiskaverksamhetsområde, 1förarbetena sägs att lagen är av försökskaraktär, Särskiltuppdrag till kommittén beträffande lokala nämnder på det specialreglerade området Vidriksdagsbehandlingen av proposition(1978/79:181)om lokalorganslagen anfördekonstitutionsutskottet (KU 1978/79:36) att en reform med lokala organ som inteomfattar även det specialreglerade området är alltför begränsad. Därför börförsöksverksamheten även omfatta det specialreglerade området. är det väsentlipt att sådana försök påbörjas och får ingå i denutvärdering som kommittén har att göra. De utredningar som är nödvändiga föratt kommunerna försöksvis skall kunna inrätta lokala organ även på detspecialreglerade området bör bedrivas så att förslag kan läggas fram förriksdagen i en proposition som kan behandlas . gavregeringen till känna vad utskottet anfört om försöksverksamhet med lokalaorgan inom det specialreglerade området (rskr 1978/ 79:361). Iskrivelse uppdrog regeringen ät kommittén att skyndsamtutarbeta förslag till lagstiftning som gör det möjligt för kommunerna att fr.o. 1980 bedriva försöksverksamhet med lokala organ på det specialregleradeområdet i enlighet med riksdagsbeslutet. Under arbetets gäng bör -heter det iskrivelsen - samråd ske med berörda departement och . Tilläggsdirektiv om bl. a. modeller för enförsöksverksamhet med lokala organ 1tilläggsdirektiv (Dir. 1979:68) tar departementschefen fram endel nya utredningsuppdrag för kommittén och anför härjämte - i anslutning redogörelse för lokalorganslagen - följande. 1979/80:54 46 skall enligt de tidigare direktiven undersöka förutsättningarna förolika organisationsformer när det gäller lokala organ i kommuner ochlandstingskommuner. Uppdraget omfattar säväl kommundelsorgan sominstitutionsstyrelser och distriktsnämnder. Till uppgiften hör ocksä att kartläggaoch utvärdera den verksamhet med sådana organ som förekommer samt att utarbetaförslag om direktvalda kommundelsorgan. Enligtmin mening är det angeläget att praktiska förutsättningar skapas för en vidgadförsöksverksamhet med lokala förvaltningsorgan. Kommittén bör därför bedrivaett utredningsarbete i syfte att underlätta för kommunerna att snabbt starta enförsöksverksamhet inom ramen förden nya lagen om vissa lokala organ ikommunerna. Fördel praktiska arbetet i kommunerna är det av värde om olikamodeller utarbetas t, ex, i samarbete med . Modellernabör belysa alternativa möjligheter. Uppgiftsfördelningen mellan de lokalaorganen och övriga nämnder bör belysas. Detta arbete bör resultera i ettbetänkande eller en rapport i sådan tid att kommunerna så snabbt som möjligtkan starta en försöksverksamhet med lokala organ. Kommittén bör också utvärderaden försöksverksamhet som kan komma att bedrivas med stöd av den nya lagen. Efteratt ha berört det i det föregående nämnda särskilda uppdraget om lokalorgan förspecialreglerad förvaltning anför departementschefen vidare: Påsikt bör möjlighet till förvaltning genom lokala organ öppnas genom permanentlagstiftning för hela den kommunala och lanstingskommunala verksamheten. Kommitténbör lämna förslag på detta område i enlighet med sina tidigare direktiv. Enmöjlighet som särskilt bör övervägas är att inrätta lokala organ med sådanauppgifter frän både det fakultativa och det specialreglerade området som haretl klart samband med varandra. Det är fallet med t, ex, kultur-, fritids-,skol- och socialområdet. 6.Nämndorganisationen - nuvarande ordning 6.1 Allmänt Denkommunala organisationen regleras av kommunallagen och vissspeciallagstiftning. Under avsnitt 3 om lokalorganslagen har redogjorts förkommunallagens princip om kommunen som en odelad förvaltningsenhet. Genomlokalorganslagen sätts denna princip på försök ur spel fr, o, m,är 1980 inomdet kommunallagsreglerade området. Kommunsbeslutanderätt utövas av kommunfullmäktige. Förvaltning och verkställighetankommer på kommunstyrelsen och övriga nämnder (I kap. 5 § första och andrastyckena KL). Fullmäktige tillsätter nämnder för förvaltning och verkställighet- dels de specialreglerade nämnderna, dels de nämnder i övrigt som behövs (3kap. 13 § KL). De senare betecknas som kommunallagsreglerade (fakultativa)nämnder. Bestämmelserna anger en principiell rollfördelning mellan fullmäktigeä ena sidan och styrelsen och övriga nämnder å andra sidan. Fördelningeninnebär atl alla i verklig mening 1979/80:54 47 viktigabeslut fattas av fullmäktige medan konkret administration skall ankomma påstyrelsen och övriga nämnder. Gränsdragningen mellan vadsom på ena sidan är beslutande och pä andra sidan är förvaltande och verkställandeuppgifter har inte i detalj angivits i lagstiftningen. Kommunfullmäktigesbeslutanderätt avser bl, a, följande frågor: budget, skattesats, taxor fördenkommunala servicen, upptagande av lån, viktigare förmögenhetsförfoganden,reglementen för nämndema, val av ledamöter i nämnderna och ansvarsfrihet förnämndernas förvaltning. utövar inte bara förvaltning och verkställighet. Nämnden skall ocksåbereda sädana ärenden som berör nämndens verksamhetsområde och som skallavgöras av fullmäktige. För sådana bered nings uppgifter kan tillsättassärskild beredning av en eller flera personer(l kap, 5 § andra stycket KL), Kommunstyrelsenär det centrala kommunala styrelseorganet med funktioner som i vissa avseendensträcker sig över hela det kommunala verksamhetsområdet. Några avkommunstyrelsens viktigaste uppgifter är att samordna och leda den totalaverksamheten, att ha inseende över övriga nämnders verksamhet, att verkställafullmäktiges beslut om inte verkställigheten uppdragits åt annan, att ansvaraför kommunens ekonomi samt att bereda de ärenden, som skall avgöras avfullmäktige. Bestämmelsernai KL innebär inte nägot hinder mot att lokala nämnder inrättas för att ansvaraför förvaltning och drift av särskilda anläggningar eller institutioner. Principenom kommunen som en odelad förvaltningsenhet anses inte hindra att sä sker, 1regel finns det inte heller i specialförfattningarna nägot hinder mot attsådana nämnder tillsätts. Lokala organ av detta slag kan utses för ungdomsgård,ålderdomshem, fritidsanläggning m, m. En sådan institutionsstyrelse får inteägna sig åt verksamhet som ankommer på en annan nämnd. Om man t. ex. inrättaren särskild styrelse för en viss fritidsanläggning, innebär det attfritidsnämndens verksamhetsområde begränsas. Förvaltningen av anläggningenflyttas från fritidsnämnden till den särskilda styrelsen och fritidsnämnden kaninte ges en överordnad ställning i förhållande till institutionsstyrelsen.Institutionsstyrelserna är att betrakta som fakultativa nämnder. Även enligt speciallagstiftningenkan det förekomma lokala nämnder. Exempel pä detta är socialadistriktsnämnder, styrelser för sådana kommunala folkhögskolor som omfattas avfolkhögskoleförordningen (1977:55 l)och slakthusstyrelser som inrättas enligtlagen (1959:99)om köttbesiktning m. m. Till de lokala nämnderna kan numera ävenräknas lokala organ enligt lokalorganslagen. 1kommunallagen finns regler som gäller alla nämnder. Vidare finns regler - 3kap. 1-12 §§ - som endast reglerar kommunstyrelsens verksamhet. Huvuddelen avdessa kommunstyrelseregler har dock genom hänvisningar i 3 kap. 13 § andrastycket gjorts tillämpliga pä de kommunallagsreglerade nämnderna. Enligtlokalorganslagen gäller i huvudsak samma regleräven för lokala organ sominrättas enligt denna lag. 1979/80:54 48 speciallagstiftningentill kommunallagen gäller flertalet kommunstyrelseregler för despecialreglerade nämndema, Trekommuner - , och - tillhör inte landstingskommun. Denämnder som dessa kommuner har att inrätta inom den landstingskommunala sektornredovisas inte i det följande. Inomspeciallagstiftningen finns organisatoriska föreskrifter som ålägger kommunenatt inrätta följande särskilda nämnder: (socialnämnd, , nykterhetsnämnd) Dessanämnder är obligatoriska och deras funktioner kan inte övertas av annan nämnd. Enligtspeciallagstiftningen skall kommunen även ha nedanstående nämnder: Slakthusstyrelse (i kommunermed offentligt slakthus) Beträffandedessa nämnder gäl ler att kommunen lär tillsätta särskild sådan specialnämndeller uppdraga åt annan nämnd att även vara sådan specialnämnd. Har så ejskett fungerar kommunstyrelsen även som sådan specialnämnd. Prop.1979/80:54 49 träderdock socialnämnden in i kommunstyrelsens ställe. Omen sådan nämnds uppgifter lagts på en kommunallagsreglerad nämnd -trafiknämndsuppgifterna har t. ex. uppdragits ät gatunämnden -är denna senarenämnd underkastad de organisatoriska föreskrifter m. m. som gäller förkommunallagsreglerad nämnd. Kommunsom inrättat social centralnämnd får utse två eller flera socialadistriktsnämnder. Fördet fall kommunen inte utsett överförmyndare skall kommunen i stället ha enöverförmyndarnämnd. Denu uppräknade nämnderna brukar benämnas fakultativa specialreglerade nämnder. Regleringenav de särskilda nämnderna för specialreglerad verksamhet har efter hand blivittämligen enhetlig. De senasie insatserna i detta avseende gjordes genomlagändringar (prop. 1976/77:1, KU 25, rskr 148) som trädde i kraft samtidigtmed den nya kommunallagen dvs. I det följande behandlarkommittén regleringen för de sociala nämnderna (socialnämnd, ,nykterhetsnämnd*, social centralnämnd, social distriktsnämnd),skolstyrelse**, hälsovårdsnämnd, byggnadsnämnd och trafiknämnd. Betr.den särskilda reglering som i några fall gäller för hänvisastill avsnitt 6.2.7. 6.2.2De sociala nämnderna Allmänt Socialvårdenregleras huvudsakligen i lagen (1954:579)om nykterhetsvård (NvL), lagen(1956:2) om socialhjälp (ShjL) och i bamavårdslagen (1960:97) (BvL). ShjL slårfast ett ansvar för primärkommun att se till att den som vistas i kommunen färden omvårdnad som med hänsyn till hans behov och förhållanden i övrigt kananses tillfredsställande samt att sörja för att han (är den socialhjälp somfinns behövlig. Samhällets barnavård har till syfte att främja en gynnsamutveckling av de unga och goda uppväxtförhållanden i övrigt för dem.Nykterhetsvården skall verka för allmänt nykterhetsfrämjande åtgärder och ienskilda fall syfta till att återföra den som missbmkar alkohol till ettnyktert liv. För uppgifterna ansvarar kommunen. Förvarje vårdområde skall det finnas en särskild nämnd med uppgift attvara kommunens förvaltnings- och verkställighetsorgan, nämligenbarnavårdsnämnd, nykterhetsnämnd och socialnämnd. Har inte särskild nykterhetsnämndinrättats är socialnämnden även nykterhetsnämnd. Enligt lagen (1970:296) omsocial centralnämnd m, m. (SCL) fär efler beslul av kommunfullmäktige deuppgifter som ankommer på de särskilda nämnderna *Benämns fortsättningsvis endast nykterhetsnämnd Benämns fortsättningsvisendast skolstyrelse 4Riksdagen 1979/80. 1979/80:54 50 istället tas om hand av en för de tre vårdområdena gemensam social centralnämnd.Social centralnämnd hade inrättats i alla kommuner utom tre. inrättas kan fullmäktige också besluta att i kommunen skallfinnas två eller flera sociala distriktsnämnder, var och en för sittgeografiska socialvärdsdistrikt. skall avgöra ärenden enligtvårdlagarna som avser värd och behandling eller annan åtgärd beträffandeenskild person. Fullmäktige lär uppdra åt nämnden att även i övrigt avgörasådant ärende. fär inte göra framställning eller avge yttrandetill fullmäktige, 1 de kommuner där social centralnämnd och distriktsnämnd harinrättats gäller för dessa nämnder vad i det följande sägs om de särskildanämnderna. hade 24 kommuner inrättat distriktsnämnder, 1970:121 med förslag till lag om social centralnämnd m, m. (s. 37) angavsföljande om kompetensfördelningen mellan en social centralnämnd ochdistriktsnämnderna: "1 de kommuner där distriktsnämnder inrättas kommercentralnämnden huvudsakligen att svara för organisation, administration ochekonomisk förvaltning, för samordning, information och uppföljning belräffandesocialvårdsverksamheten, för planeringen inom socialvårdssektorn, försocialvårdens medverkan i den allmänna samhällsplaneringen samt för ettallmänt förebyggande arbete i syfte att motverka uppkomsten av socialastörningar, " Pänämnderna är följande bestämmelser i 3 kap, kommunallagen (1977:179)tillämpliga: 2 § om val av ledamöter och av suppleanter samt deras antal, 3 §första stycket om valbarhet, 4 § om rätt till ledighet från anställning, 5 § första och tredje styckena ommandattid och verkan av ledamots avgång, 6 § om ordförande och vice ordförande, 7 § om tid ochplats för sammanträde, 8 § om suppleants tjänstgöring m, m,, 9 § första stycketom beslutförhet, 10 § om beslutsförfarande och protokoll m. m., 11 § omhandlingars ingivande och om delgivning samt 12 § om reglemente och delegation.Vad nu sagts innebär att en social nämnd följer de organisatoriska regler somgäller för kommunstyrelsen utom närdet gäller jäv. Här tillämpas i stället desträngare jäven enligt förvaltningslagen. Från delegationsbestämmelserna i 3kap, 12 § undantas i BvL och NvL vissa särskilt angivna ärendetyper, bl, a.utdömande av vite och framställning om intagning i ungdomsvärdskola ellerallmän vårdanstalt. Vissa frän bestämmelsen i 10 § KL avvikande regler omprotokollsskyldigheten gäller också (33 § ShjL, 7 och 14 §§ BvL, 5 § NvL, 3 §SCL). Såsomframgår av avsnitt 6.2.7 gäller särskilda regler för organisationen avsocialvården i . Även i annan kommun finns det möjlighet att efterdispens genomföra en organisation, som avviker från de allmänna bestämmelserna(11 § ShjL, 13 § BvL, 8 § NvL). Deuppgifter m.m,, som enligt olika författningar ankommer på de sociala nämndernaär närmare beskrivna i bilaga 1, 1979/80:54 51 Enligtförslaget till socialtjänstlag (prop, 1979/80:1) skall det för att fullgörakommunens uppgifter inom finnas en socialnämnd i varje kommun (4§), Kommunfullmäktige får besluta att i kommunen inrätta tvä eller flerasociala distriktsnämnder, var och en för elt geografiskt distrikt (41 §), Desociala distriktsnämnderna avgör ärenden som enligt SCL eller annan författningankommer på socialnämnden och som avser värd eller nägon annan åtgärd beträffandeenskild person, om inte fullmäktige har beslutat annorlunda beträffande en vissgrupp i ärenden. Möjligheten för fullmäktige att begränsa nämndens kompetensmotiveras med att det kan vara lämpligt att frågor, som gäller hur kommunensgemensamma resurser skall utnyttjas, t. ex. fördelning av platser i förskolaoch , kan handläggas centralt. Vidarefår distriktsnämnderna enligt lagförslaget (44 §) göra framställning tillfullmäktige, besluta i frågor som gäller den allmänt förebyggande verksamheteni distriktet, handha förvaltning och verkställighet i fråga om egendom somannars förvaltas av socialnämnden samt handlägga frågor om anställning,ledighet, vikariat eller skiljande frän tjänst samt andra frågor beträffandepersonal inom distriktsnämndens verksamhetsområde. Som förutsättning för attdistriktsnämnden skall ha denna kompetens gäller dock den viktiga föreskriftenalt socialnämnden skall ha uppdragit ät distriktsnämnden att handha sädanfråga och att fullmäktige skall ha givit socialnämnden befogenhetatt lämna sådant uppdrag, I fräga om budgetframställningar ges den ytterligareregeln att fullmäktige fär föreskriva att distriktsnämnd alltid skall lämnasädan framställning först till socialnämnden, som sedan med eget yttrandeskall överiämna förslagen till kommunstyrelsen. Genomden föreslagna regleringen öppnas möjlighet att ge de uppgifter som enligthuvudregeln ankommer pä socialnämnden åt distriktsnämnder. Vad gäller andrauppgifter än de som avser enskilda personer förutsätter en sädan ordning dockbeslut av både fullmäktige och socialnämnden. Vidare begränsas kompetensen tillatt avse frågor knutna till distriktsnämndens geografiska distrikt. Omdistriktsnämnder inrättas skall de vara minst tvä. Distrikten skall täcka kommunenshela yta. Föredragandedepartementschefen anför i prop. 1979/80:1 bl. a. följande(s. 558): Enligtden beslutade lagen (1979:408) om vissa lokala organ i kommunerna fårkommunfullmäktige tillsätta lokala organ i kommunerna. Fullmäktige bestämmer delokala organens uppgifter och verksamhetsomräden. Det innebär att om encentral nämnd och distriktsnämnder har inrättats, så ankommer det påfullmäktige att bestämma kompetensfördelningen mellan dem. Om fullmäktige påmotsvarande sätt förden specialreglerade förvaltningen som socialtjänstenutgör skulle ges ensam behörighet att fastställa kompetensfördelningen mellansocialnämnden och distriktsnämn- 1979/80:54 52 derna,skulle det självständiga ansvar som bör tillkomma socialnämnden kunna tunnasut. Fullmäktige skulle med en sådan ordning formellt kunna överföra sädanauppgifter till distriktsnämnderna att socialnämnden inte kunde utöva ettövergripande ansvar. Dethar inte ansetts att den specialreglerade förvaltning som utgörbör jämställas med den kommunallagsreglerade förvaltningen. Inom dennaförvaltning råder det full frihet för kommunen att tillsätta de nämnder sombehövs och med de uppgifter som fullmäktige fastställer. För denna oregleradeförvaltning kan det därför sägas vara principiellt riktigt att fullmäktigeockså skall ensam reglera uppgiftsfördelningen mellan centralnämnd ochdistriktsnämnder. För den specialreglerade förvaltningen gäller däremot somregel en skyldighet för kommunen att tillsätta nämnder för att fullgörauppgifter som anges i särskild lagstiftning. Med en lagstiftning, somförutsätter att det inom kommunen skall finnas en nämnd som har detövergripande ansvaret för verksamheten, har det inte ansetts kunna förenas enrätt för fullmäktige att självständigt besluta i fråga om kompetensfördelningenmellan en sädan central nämnd och distriktsnämnden. Enligthälsovårdsstadgan (1958:663) ansvarar kommunen för den allmänna hälsovården ikommunen. I varje kommun skall finnas en hälsovårdsnämnd som har alt utöva detnärmaste inseendet över den allmänna hälsovården inom kommunen. Andraförfattningar av betydelse för hälsovårdsnämndens arbete är bl, a,livsmedelslagen (1971:511), livsmedelskungörelsen (1971:887), arbetsmiljölagen(1977:1160), smitlskyddslagen (1968:231), miljöskyddslagen (1969:387),miljöskyddskungörelsen (1969:388), lagen (1973:329) och kungörelsen (1973:334)om hälso- och miljöfariiga varor och den kommunala renhållningslagen(1970:892), renhållningskungörelsen (1974:1024) och naturvårdslagen (1964:822), 1fråga om hälsovårdsnämnd tillämpas de under socialvårdsavsnittel nämndakommunstyrelse-och jävsreglerna. Delegationsuppdrag som avses i 3 kap, 12 § KLfär ej omfatta befogenhet att besluta om föreläggande av vite eller omverkställande av åtgärd på försumligs bekostnad. Hälsovårdsstadgansbestämmelser kan kompletleras med föreskrifter som utfärdas i lokalhälsovårdsordning. Sädana lokala hälsovårdsförordningar har utfärdats isamtliga kommuner. Deuppgifter m, m. som enligt olika författningar ankommer på hälsovårdsnämndenär närmare beskrivna i bilaga 2, Enligtbyggnadsstadgan (1959:612) skall i varje kommun finnas en byggnadsnämnd som haratt öva inseende över hur kommunens område bebyggs. verksamhetregleras av byggnadslagen (1947:385), Andra författningar av betydelse förbyggnadsnämndens arbete är lagen (1976:666) om påföljder och ingripanden vidolovligt byggande m, m,. 1979/80:54 53 naturvårdslagenoch naturvårdsförordningen (1964:822 och 1976:484), kungörelsen angåendeanordnande och begagnande samt tillsyn av vissa hissar (1939:783), förordningenom brandfariiga varor (1961:568), förordningen om maskindrivna portar m, m,(1979:210), anläggningslagen och anläggningskungörelsen (1973:1149 och 1165),ledningsrättslagen och led-ningsrättskungörelsen (1973:1144 och 1148),fastighetsbildningslagen och fastighetsbildningskungörelsen (1970:988 och1971:762), lagen om enskilda vägar (1939:608), vägkungörelsen (1971:954) samttaxeringslagen (1956:623). Genomhänvisning i 56 § byggnadsstadgan har även vissa uppgifterbeträffande väglagen, miljöskyddslagen, bostadssaneringslagen, lagen omkriskoppling, arbetsmiljölagen, lagen om lokaliseringssamråd samt med stöd avdessa lagar meddelade föreskrifter. 1fråga om byggnadsnämnd tillämpas de under socialvårdsavsnittet nämndakommunstyrelse- och jävsreglerna. Delegationsuppdrag som avses i 3 kap. 12 § KLfär ej omfatta befogenhet att slutligt avgöra fråga om avgift enligt lagen(1976:666) om påföljder och ingripanden vid olovligt byggande m. m., attmeddela föreläggande av vite (med nägot undantag) eller föreläggande vid annatäventyr eller att slutligt avgöra ärende, som är av principiell natur ellerannars av större vikt. Deuppgifter m. m. som enligt olika författningar ankommer pä ärnärmare beskrivna i bilaga 3. Kommunlär enligt lagen om trafiknämnd (1978:234) tillsätta särskild trafiknämnd medbemyndigande att meddela föreskrifter om trafik inom kommunen. inte tillsatts fär kommunen uppdraga åt annan nämnd att vara trafiknämnd.Har så ej skett är kommunstyrelsen trafiknämnd. 1fråga om särskild trafiknämnd tillämpas de under socialvärdsavsnitlet nämnda kommunstyrelse-och jävsreglerna. Deuppgifter m. m. som enligt olika författningar ankommer på trafiknämnden ärnärmare beskrivna i bilaga 4. Enligtskollagen (1962:319) skall det i varje kommun finnas en skolstyrelse som ärstyrelse för i kommunen och, om kommunen har anordnatgymnasieskola, även för den skolan. Bestämmelser om skolstyrelsens uppgifter ifråga om och gymnasieskolan finns främst i skollagen ochskolförordningen (1971:235). Föreskrifter om uppgifter för skolstyrelsen ifråga om skolverksamhet i övrigt finns i ett stort antal andraförfattningar såsom förordningen (1971:424) om och 1979/80:54 54 statligvuxenutbildning, högskolelagen(1977:218)och högskoleförordningen (1977:263).Skolstyrelsen har också uppgifter i t. ex. författningar om studiestöd. 1fråga om skolstyrelse tillämpas de under socialnämndsavsnittet nämndakommunstyrelse- och jävsreglerna. Delegationsuppdrag som avses i 3 kap. 12 § KLfår ej omfatta befogenhet att meddela eller återkalla godkännande av enskildskola såsom skola där skolplikt fär fullgöras. Försådan folkhögskola som omfattas av folkhögskoleförordningen(1977:551) skall finnas en särskild styrelse. Deuppgifter m. m. som enligt olika författningar ankommer på skolstyrelsen ärnärmare beskrivna i bilaga 5. Skolstyrelsen,hälsovårdsnämnden, och trafiknämnden Förskolstyrelsen, hälsovårdsnämnden, och den särskilda trafiknämndeni gäller andra regler för mandattid och nämndernas presidium än förriket i övrigt. 1 är mandattiden för dessa nämnder oregleradmedan den i riket i övrigt följer den mandattid som gäller för kommunstyrelseni andra kommuner än i - dvs.