prop · G30397 · 1979-12-31 00:00:00 — Länsläkarväsendet bör medverka i utbildningen avhälsovårdsnämndernas och byggnadsnämndernas personal och slå lill förfogandesom regionalt rådgivande organ i hygieniska frågor. De insatser som lokalt bör göras och som avser byggnadsområdenoch enstaka fasligheter kommer att åvila kommunerna. Vid planering enligl byggnadslagstiftningen inom områdendär marken har förhöjd radioaktivitet bör särskilda undersökningar göras. Sebilaga 4: 1 (ej medtagen här). Dessa undersökningar får anses vara sådana ulredningarsom enligl byggnadsstadgan skall åtfölja planförslag vid ansökan omfastställelse. Vid ny- och ombyggnad svarar efter samrådmed bl.a. tillsyn av mark, material ochventilation och beaktar då även problem i samband med strålning. Uppspårningen av befinlliga hus där höga av radonoch radondöttrar i bostadsutrymmen kan förmodas förekomma bör utföras av hälsovårdsnämndernaoch byggnadsnämnderna. har att bedöma om sanitär olägenhetföreligger till följd av strålning och i så fall rekommendera eller krävaåtgärder. Arbetet bör ske som ett led i nämndens myndighetsutövning.Hälsovårdsnämnderna är redan hårt belastade och ungefär hälften av landetshälsovårdsnämnder har endasi en tjänsteman. För att nämndernas Ijänslemänskall kunna utföra spårningsarbetel kommer resursförstärkningar all behövas ivissa kommuner under en övergångslid. Efler det all försöksverksamhelen i kommunutvärderats är del möjligt alt bältre beräkna kommunernas kostnader förspårningsarbetel. Det ingår inte i uiredarens uppdrag atl lämna förslag lillfinansiering av detta arbele. Delta förutsätts, liksom annan ny eller utvidgadverksamhel Prop.1979/80:97 52 komma att beaklas vid de åriiga överläggningarna mellanregeringen och kommunförbundel angående det samhällsekonomiska utrymmet för denkommunala verksamheten. I de hus, som uppspåras och som även efler generellaåtgärder såsom intrimning av ventilationssystem fortfarande har för höga halterav radon och radondöttrar, måste andra åtgärder vidtas t. ex. installation aveffektivare ventilationssystem i självdragsvenlilerande hus. Det är primärtfastighetsägaren som svarar för kostnaderna härför. Del får dock anses rimligtalt slaten är beredd att ge lån och bidrag. Utredningen avser ålerkomma idenna fråga. 7 Forsknings- och utvecklingsarbete När strålskyddsinstiutet föreslog en utredning om åtgärdermot strålrisker i byggnader log institutet upp forskningsbehovet som enväsenllig del av den kommande ulredningens arbele. I utredningens direkliv understryks också forskningensbetydelse för att få fram elt förbättrat underlag för bedömningenav hälsorisker. Ulredningen bör därför enligt direktiven pröva vilkaåtgärder, som behöver vidlas för att elt samlat forskningsprogram vad gällerriskerna med strålning i byggnader och ålgärder för alt komma till rätta meddessa risker, skall komma till slånd. Studier av vilka stråldoser som ärrelevanta för bedömningen av hälsoriskerna samt sambandet mellan stråldos ochhälsorisker liksom samverkanseffekler med luftföroreningar kan geytterligare underlag för det fortsatta arbelel med all minska strålriskerna ibyggnader. De forskningsuppgifter vilka har väsenllig betydelse förutredningens bedömningar kräver alltjämt många års arbele. För alt säkerställaatt det finns underiag för utredningens beslut måsle dettamålinriktade forskningsarbete intensifieras omgående. Detla förutsätter ensnabb lösning av finansieringen. Följande områden kan nämnas: Kartläggning avdet svenska bostadsbeståndet med avseende på radon som avgår från mark,byggnadsmaterial och vatten. Åven andra byggnader än bostadshus börundersökas. Utveckling avtekniska metoder för att minska strålningen i byggnader. Undersökning avkonsekvenserna av ätgärder mot strålning i bosläder och andra byggnader vidolika nivåer på gränsvärden. Undersökning avsjälvdragsventilationens variation och sloriek . Främst bör3-våningshus bli föremål för mätningar. Prop.1979/80:97 53 Del är också av väsenllig betydelse att sambandet mellanstrålningen i våra bosläder, befolkningens och individens stråldoser samt denegativa hälsoeffekter som kan uppkomma undersöks ytterligare. En undersökningav huvudproblemet som är sambandet mellan radon, lungcancer och rökning tarminst . Det är därför viktigt att forskningsarbetet kan inledas . En förstudie bör startas omgående för au ge förulsättningarför att starta undersökningen . När förstudien avslutats kanutredningen ge en säkrare bedömning än av om undersökningen är möjlig atlgenomföra och hur slora resurser och hur lång lid som kan komma atl krävas. För att kunna övervaka gränsvärden och bedöma resultatenoch åtgärder behövs lämpliga mätmetoder för bestämning av bl. a.gammastrålning, radonavgång från mark och byggnadsmaterial, radondollerhaltsamt luftomsättning. Detla gäller i synnerhet enkla rutinmetoder. Med medel från byggforskningsrädel ochforskningsrådsnämnden pågår elt projekt som syftar till att beskrivakunskapsläget och ange forskningsbehovet ifråga om strålning i byggnader.Resulialei från detta arbete beräknas föreligga . Utredningen avser att lägga fram ettsamlat forskningsprogram. Utredningen har särskilt beaktat atl del finns en utbreddoro för strålning och radongas. Insikten om att man kan löpa en betydande riskatl få lungcancer genom strålning i sin egen boslad bekymrar många. Riskerna i bostäder bör självfallet mötas med åtgärder somminskar radonhalterna men det finns också ett uppenbari informationsbehov. Informationsutbudet bör anpassas till olika gruppersbehov. Det är önskvärt all så myckel malerial som möjligt finns tillgängligtnär uppspårningsarbetel inleds. 8.1 Information till lokala och regionala myndigheter , och strälskyddsinstitutet hari gemensaml utarbetat informationen "Strålning ibefintliga byggnader" vilken distribuerats till hälsovårdsnämnder ochbyggnadsnämnder, länsstyrelser m. fl. Ytteriigare information lill lokala ochregionala myndigheter om gränsvärden och åtgärder har planerats tillförhösten. Institutet har tillsammans med byggforskningsinsiitulelutarbetat flera vetenskapliga rapporter om strålning i bostäder. Se bilaga 3(ej medtagen här). Prop.1979/80:97 54 En omtryckning av broschyren "Strålning i vårabostäder", pågår. behöver denna broschyr arbelas om, ger i sin publikation "Aktuellt frånplanverket" fortlöpande information bl. a. till byggnadsnämnderna rörandestrålning i byggnader. I anslulning lill Svensk byggnorm kommer kommenlarer medviss informalion att ges ul. En materialguide med färgbilder på gasbelong och andrabyggnadsmaterial av sten ularbelas . samråder medstrålskyddsinstitutet och geologiska undersökning i denna fråga. Materialguidenär avsedd att distribueras bl. a. till byggnads- och hälsovårdsnämnderna föralt användas som en hjälp vid undersökningar av malerial i hus. I samarbete med strålskyddsinstilutet kommer planverketatt utarbeta en förteckning över uppmätta och bedömda radondotterhalter i olikahustyper byggda av olika material och med olika luftomsättningar. En sammanställning av erfarenheler frän försökel i Uppsalaatt spåra hus med höga radonhalter kommer att redovisas i en rapport fränsocialstyrelsen och hälsovårdsnämnden i kommun. De informationsaktivitelersom ingick i arbetet kommer också atl tas upp. Styrelsen har informerat länsläkarväsendet och vissahälsovårdsnämnder genom kurser om radon i bostäder. I denna kursverksamhet haräven planverket, slrålskyddsinslitutel, SGU och med informationsmaterial och föreläsare. 8.1.4 och kommunförbundelslänsavdel ningar länsavdelningar och vissa regionalahälsovårdsförbund har ordnat kurser främst för hälsovårdsnämndernasförlroende- och tjänstemän. Del är önskvärl atl övriga förbund ochlänsavdelningar ordnar liknande kurser. 8.2 Behov av informationsmaterial 1 det följande lämnas förslag lill några grundläggandeaktiviteter. Del får ankomma på berörda cenirala myndigheter ochkommunförbundet att lillsammans framställa erforderligt informationsmaterialmed förslagsvis under följande rubriker redovisat innehåll. Dessa aktivitetertorde i huvudsak kunna finansieras inom ramen för myndigheternas tillgängligainformationsanslag. a. från komma atl behövas. Prop.1979/80:97 55 En folder som innehåller grundläggande och allmäninformation om markförhållanden, byggnadsmaterial, kontrollmöjligheter,ålgärder elc. Den bör även beröra flerbostadsfastigheter.Foldern bör finnas lillgänglig hos byggnads- och hälsovårdsnämnder samt andrakommunala organ. 8.2.2 Informationsfolder för ägare till småhus medradonproblem En informationsfolder för småhusägare bör ge utföriigareinformalion än den allmänna basfoldern. Innehållet bör omfalla lämpliga ocheffektiva åtgärder för att minska radonhalterna. Därvid beaktas energisparproblematiken. Det gäller ocksåproblemet radon rökning. Frågor om olika myndigheters åligganden bör ävenberöras liksom hur åtgärderna kan finansieras. Foldern kan eventuellt kombineras med ett enkeltbesiktningsformulär, som kan användas vid inspektioner av bosläder. Foldern och protokollet kan och bör lämnas tillfastighetsägaren efler avslutad inspektion. Den bör underlätta den forlsallakontakten mellan fastighetsägaren och de lokala myndigheterna. 8.2.3 Information till tUlsynsmyndigheier De tjänstemän som svarar för lillsynen enligl hälsovårds-och byggnadsstadgan, liksom även konsuller som anlilas av kommuner ochfastighetsägare behöver en utförlig handledning och information rörande bl. a.undersökningar, spårning och tekniska åtgärder. 8.2.4 Informationsfolder till byggbranschen Del finns ett behov av en enkel folder förmaterialtillverkare, byggvaru-handlare och byggare som ger grundläggande faktaom mark, byggnadsmaterial, ventilation och radonproblem vid nybyggnad och ombyggnad.Foldern bör ulgöra en komplettering till byggnormens bestämmelser ochrekommendationer. 9 Sammanfattning av utredningens förslag Utredningen anser alt strålskyddsinstilutet har belagt allhälsoriskerna på grund av förekommande höga stråldoser främst på grund av högaradondotlerhalter är oacceptabelt höga i en del svenska bostäder. De åtgärdersom bör vidlas är att tillse att ny bebyggelse utformas så att hälsoriskernaminskas till rimliga nivåer med hänsyn till de svenska förutsättningarna härförvad gäller radioaktiviteten i marken och vanliga byggnadsmaterial och alt minska radondotlerhalten i de befintliga bosläder, ivilka hälsorisken är oacceptabelt hög. Prop.1979/80:97 56 Utredningen anser all del nuvarande kunskapsunderlaget kanläggas lill grund för att föreskriva provisoriska gränsvärden som innebär med relalivi enkla ålgärder redan nu kan reducera hälsoriskerna i väsenlliggrad. Förutsättningarna och möjligheterna atl minska den samladestråldosen till befolkningen genom strängare definitiva gränsvärden bör utredasvarvid föruiom hälsoriskerna andra samhälleliga konsekvenser bör klariäggasnärmare. Utredningen räknar med all sådana undersökningar kangenomföras och föreslår därför atl provisoriska gränsvärdentillämpas . Utredningen föreslår vidare på gmndval av förslag somlagts fram från statens strålskyddsinstilut följande provisoriska gränsvärden. Provisoriskt gränsvärde för gammastrålning för obebyggdmark föreslås bli >IOOR/h (gränsvärde) bebyggelse avråds 30-100 " (undersökningsintervall) villkor för bebyggelse ges Provisoriska gränsvärden för malerial och radondollerhaltvid nybyggnad bör ges i form av index för gammaslrålning och radiuminnehåll. Vid ombyggnad bör radondotlerhalten sänkas till så lågavärden som rimligtvis är möjligt med enkla ålgärder. Provisoriskt riktvärdeföreslås bli 200Bq/m\ Provisoriska gränsvärden för radondotlerhalt i befintligbebyggelse bör ges med hänsyn lill den tid inom vilken åtgärder bör vidtas föratt minska radondotterhallen. Den totala expositionen för radondöttrar föreslåsfå ej överstiga 2000 Bqår/m . Detta innebär t. ex. att husmed >1000 Bq/m' åtgärdas och hus med >400 Bq/m' åtgärdas inom 5år. Kommittén föreslår att SGU får i uppdrag alt framställa s.k. GEO-strålningskartor i skala 1:50000 som översiktligl visar var i landet delförekommer berggrund och jordarter med särskilt hög radioaktivitet. Dessakartor är avsedda att fungera som etl försia underiag för fysisk planering. Delolala kostnaderna för dessa kartor har av SGU beräknats till omkring 250000kr. Inom vissa områden där alunskiffer förekommer är degeologiska förhållandena dåligl kända. För alt framslälla tillförlitligakartor över dessa områden behövs geofysiska flygmätningar främsl avradioaktiviteten. Kostnaderna för flygmätningar av de mesl angelägna områdenahar av SGU beräknats till ca 2 milj. kr. Prop.1979/80:97 57 Anvisningar för plan- och byggnadsarbete Utredningen föreslår att slalens planverk i samråd medsocialslyrelsen och slrålskyddsinslitutel ger ut erforderiiga anvisningar förplanarbetet i vilka hänsyn tas till radonavgång från mark. Utredningen föreslårvidare alt planverket i Svensk byggnorm för in erforderliga bestämmelser medhänsyn till gammastrålning och radon i bostäder vid ny- och ombyggnad. Åtgärder i befinlliga byggnader Utredningen föreslåratt i samråd medstrålskyddsinstilutet ulfärdar erforderliga bestämmelser för begränsning avradonhalten i befinlliga byggnader. I de flesta hus kan radonhalten minskas lill godtagbaravärden genom ökad ventilation. Möjligheler till värmeåtervinning bör därvidbeaktas. Åven andra lekniska lösningar kan prövas. I vissa fall kan t.ex. byteav radioaktiv fyllning kring husen vara en lämplig åtgärd. För att minska stråldosen för boende i hus med särskillhög radonhalt föreslår ulredningen att ventilationssystemen i alla bostadshus ses över så atlde fungerar på avsell vis med hänsyn till luftkvaliteten, atl alla bostadshus med någon form av fläktventilation börjusteras så atl minsl 0,5 omsättningar av luften uppnås och alt hus med självdragsvenlilalion där radonhalten inte kannedbringas lill acceptabel nivå förses med fläktstyrd ventilation. Därmed tillgodoses förutom krav på minskad radonhalt kraväven på luftkvaliteten från andra hygieniska synpunkler liksom även kraven påenergihushållning. Spårning av hus med hög radonhalt Kommunerna rekommenderas att spåra upp hus där det finnsanledning misstänka atl radonhalten är för hög. Utredningen redovisar flera olika meloder, en del av dessaprövas i elt försök i kommun. Försökel väntas ge värdefullaerfarenheler och kommer alt presenteras i en särskild rapport. Bland melodernakan nämnas mätning av gammastrålning från bil och en ny metod för enkelmätning av radondotterhallen. Informationsbehovet av såväl myndigheter som allmänhel ärslort. Ulredningen föreslår ell anlal informationsaktiviteler. Utredningen pekar på etl antal prioriteradeforskningsuppgifter, vilka är en fömtsättning för ulredningens fortsattaarbele. Utredningen avser att lägga fram ett samlal forskningsprogram inomnågra månader. Utredningen avser återkomma i vad avser finansiering avakluella åtgärder i hus. Prop.1979/80:97 58 Angående förslag tili program för forslinings- ocli utredningsarbeteom stålning i byggnader Innehåll IBakgrund och syfte 11 Sammanställning av forsknings- och ulredningsarbete III Kortfattad beskrivning av projekten V Prioritering av forskning I BAKGRUND OCH SYFTE har med skrivelse lagtfram ett första förslag lill ålgärder mot strålning i byggnader (Ds Jo 1979:9).Förslagel hade två huvudsyften - att spåra uppde mesl utsatta husen och att minska hälsoriskerna där, - all söka minskariskerna för att nya hus byggs på särskill radioaktiv mark eller av särskillradioaktiva byggnadsmaterial. Utredningens bedömning av vilka som är de mest utsattahusen, och vad som är särskilt radioaktiv mark eller särskill radioaklivabyggnadsmaterial har lagts fram i form av provisoriska gränsvärden. Det ärutredningens uppfattning all de provisoriska gränsvärdena skall vara vägledandeunder den femårsperiod som kan behövas innan permanenta gränsvärden kantillämpas. Kunskapsläget behöver förbällras avsevärt innanulredningen kan föreslå permanenta gränsvärden och prakliska ålgärder motstrålning i byggnader. De permanenta gränsvärdena kan komma all påverkasamhällsliv och samhällsekonomi i slörre utsträckning än de provisoriska.Problemel med den kollektiva stråldosen lill den svenska befolkningen i delbefintliga bostadsbeståndet har inte kunnat angripas av utredningen pä grund avbristfälligt underlag. Det finns ett uppdämt forskningsbehov i trotsbetydande insatser. Med hänsyn till den föreslående svåra avvägningen mellanhälsorisker och koslnader behövs ett så fullödigt beslutsunderlag som möjligt. deltar i internationellt strålskyddsarbele ochforskningsarbete. Prop.1979/80: 97 59 Delta arbele ger värdefulll underlag för utredningensbedömningar och förslag. finner dock atl det är nödvändigt attgöra bedömningar på nationell nivå och att del behövs forskning om de problemsom är specifika för . Följande problem bör särskilt framhållas: - harområden med särskill radioaktiv mark och berggrund. - Särskiltradioaktivt byggnadsmaterial - alunskifferbaserad gasbetong -har tillverkatsoch använts i myckel stor skala. Åven andra stenmaterial med måttligt förhöjdradioaktivitet förekommer i stor omfattning - Lågluftomsättning förekommer på grund av klimat, uppvärmningssystem ochbyggnadstekniska ålgärder för att spara energi, - Bygglraditioneroch byggnormer är nationella. - Strålningenseffekter på sjuklighet och dödlighet beror på befolkningens hälsotillstånd ochmedellivslängd. Strålskyddsinslitutet betonade forskningsbehovet iskrivelse till regeringen där instilulel föreslog en ulredning omstrålning i byggnader. Enligl sina direkliv skall utredningen dels föreslååtgärder mot strålning i byggnader, dels lägga fram ett samlatforskningsprogram. Vissa forsknings- och utredningsuppgifter behöver lösas påkorl sikl för alt utredningen skall kunna slutföra sitl arbete. Andraforskningsuppgifter är långsikliga och kan inte väntas bli avslutade före år1982, men de behöver påbörjas för att underlätta det fortsattastrålskyddsarbelet. får föreslå forskning inom följandehuvudområden. Del är möjligt all del finns unika förulsällningar iSverige för all klarlägga sambandel mellan låga stråldoser och negativahälsoeffekter. Kombinationen av förhöjda stråldoser i delar avbostadsbeståndet och en jämförelsevis väl utvecklad bevakning av sjukligheloch dödlighet kan ge sådan möjlighet. Den riskuppskattning för radon ochradondöttrar som används grundas på säväl internationella som svenskaundersökningar av sambandet mellan radonhalter i svenska gruvor och förekomslenav lungcancer hos gruvarbetare. Någon molsvarande större undersökning av bostäderoch boende är inte känd för ulredningen. Däremot finns en orienterande mindreundersökning som tyder på att en sådan undersökning kan genomföras. Den harutförts av vid i . Förhöjda radondolterhaller i byggnader kan således bidratill ökad risk för cancer i luftvägarna. Problemels nalur är känt men inte dessomfattning. Det är svårl att beskriva hur stor risken är och om strålning ibostäder även kan ge upphov till andra negativa hälsoeffekter än cancer iluftvägarna. Detla gäller både för enskilda individer och för befolkningen somkollektiv. Prop.1979/80:97 60 Kartläggning av slråldoser i byggnader För atl kunna beskriva problemets omfattning är delnödvändigl att kartlägga vilka slråldoser som förekommer i det svenskabyggnadsbeståndet. Del gäller hela beståndet och inte endasi atl spårasärskilda "riskhus". Luftomsättningen inomhus bör ägnas särskild uppmärksamheldärför alt den har sä slor betydelse för radonhalten. Markens radioaktivitel och stråldoser i byggnader Särskill hög radonavgång och gammastrålning frän markenförekommer inom flera områden i . Det är väsentligl all man klariäggervilka områden som är berörda och vilka konsekvenser, juridiska och andra, detlakan få för markens utnyttjande. Det gäller i synnerhet områden med rödfyr(alunskifferaska), alunskiffer och särskilt radioakliva graniter. Kunskapernaom hur marken påverkar radondotterhalterna inomhus är mycket bristfälliga.Underlag måste finnas för atl kunna utarbeta anvisningar och villkor vidplanering. Grundberedning, gmndläggningssätl, byggnadens konstruktion ochventilation är faktorer som påverkar stråldosen. Kunskaper och erfarenheter i fråga om ålgärder motstrålning är otillräckliga. är det svårt atl generelllrekommendera någon annan åtgärd än förbällrad ventilation. Det behöverklarläggas vilka åtgärder som är mest effektiva i befintlig bebyggelse och vidnyproduktion i förhållande lill såväl anläggningskostnader som driftskostnader. Det finns också en rad olika mätproblem som behöver lösasför att tillgodose olika mätbehov både för prakiisk verksamhel och forskning. Olika gränsvärden och andra förslag till åtgärder kan fåviltgående konsekvenser såväl för befintlig och framtida bebyggelse som förfysisk planering. En analys av konsekvenserna är nödvändig för utredningensslutgiltiga slällningstagande. Risk, osäkerhet och informationsteknik Frågor som visat sig angelägna, inle bara genomradondebatlen och myndigheternas försök alt informera om radonproblemet är - samhällelsfilosofi för beslutsfattande vid olika risknivåer, - människorsupplevelse och reaktion vid liten risk för stor konsekvens, och - avinformalionsmetoder i frågor som lill sin natur är komplicerade och därkunskapen är ofullständig. 1979/80: 97 61 Samhällelhar inle en ullalad filosofi rörande beslut och åtgärder i silualioner när detföreligger risk för skador på naturmiljö och hälsa eller osäkerhet om faktiskaförhållanden. Exempelpå pågående och planerad forskning och utredningsverksamhet med anknylning tillrisk och osäkerhet är: - Naturresurs- och miljökommitténstuderar bl.a. frågeställningar rörande logiskt konsekvent hantering av riskerinom miljövårdsområdet, - gruppför kemiska hälsorisker planerar symposier rörande inkonsekvens inombeslutsfattande inom miljö- och hälsoområdet, - På uppdrag av delegationen förenergiforskning formulerar Beijerinslilu-tet etl förslag lill forskningsprogramom riskhantering inom energiområdet, - Iinternalionell samverkan bedrivs ell arbete som har gett en modell för logiskt konsekvent hanterande av risker inom det konventionella strål skyddsområdet. Allbestrålning bör i möjligaste mån reduceras. Därvid skall man sträva efter attminska den sammanlagda strålningsrisken till alla människor. Samhälletsresurser skall bl a. användas lill att ge största möjliga riskminskning ellerminsta möjliga riskökning vid en given insats eller åtgärd. Avvägning mellanstorleken av olika insatser beror på många faklorer: informationsbehov, allmänopinion, politiska beslut, prakliska möjligheter, ambilionskonflikler medandra skyddsområden, negaliva följder av skyddsåtgärder, möjlig takt igenomförandet av förändringar m. m. En sådan avvägning diskuteras fortlöpandesåväl i som internationellt. Il SAMMANSTÄLLNING AV FORSKNINGS- OCH UTREDNINGSARBETE OM STRÅLNING IBYGGNADER Föratt ge en sammanhängande bild av forsknings- och utvecklingsarbetet röranderadon i byggnader redovisas inte enbart nya utredningar utan även projekt,pågående och planerade, för vilka finansieringsfrågan redan är klar. Uppdelninghar gjorls på kort- och långsiktiga projekl. Tidsåtgångoch kostnad för att ulveckla instrument ingår i redovisningen för respektiveprojekl. Behovet av instrument tillgodoses som regel genom anpassning avkommersiellt tillverkade instrument för radonmätningar. För forskningsändamålföreligger även framöver behov av att bygga särskill anpassade instrument föruppgifterna. Tillgängligaresurser inom landet som kan engageras för forskning och utvecklingsarbeterörande radon i bostäder finns i huvudsak hos Slalens strålskyddsinstilut (SSI)geologiska undersökning (SGU) Prop.1979/80:97 62 Slalens provningsanslalt (SP) Statensinsiitut för byggnadsforskning (SIB) Omgivningshygieniskaavdelningen vid () Högskoleinstitutioner främst inom geologi, geofysik,radiofysik, fysik, byggnadsteknik, byggnadsmaleriallära, installationsteknikoch hygien Vid planering av projekten måste hänsyn las lilllillgången på personella resurser.