prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Den intensifierade, iblandurskillningslösa, användningen av jordens naturresurser utgör ^ell alltmer akutglobalt miljö- och utvecklingsproblem. I ^u-länderna är del ökadebefolkningstrycket en bidragande orsak ^lill överexploateringen. 1 vissa^u-länder är det ^behovel av export av skogsråvaror och handelsgrödor somorsakar ^överexploaleringen. Vidare har ^be^hovel av bränsle, virke ochåkermark lett ^lill alt skogar skövlas. På ett kvarts århundrade har världensskogsbestånd ^näslan halverats. Framför ^alll är del den tropiska regnskogen iden tredje världen som har ^gåll förlorad. Endast två ^procenl av den skog somavverkas i ^nyplan-^leras. Som en följd härav minskar naturens^vatlenhållande förmåga. Öknar breder ut sig med 5-7 milj. hektar per år.Åkermarken ansträngs på sina håll på ^etl ^säll som gör den obrukbar för långlid framöver. Miljontals fatliga får sina försörjningsmöjligheter försämrade i^lakl med alt produktionsresurserna förslösas. I sammanhanget bör ^inleglömmas ^borl alt i-ländemas produktions- och konsumtionsmönster utgör de^slörsia hoten ^mol den globala miljön. ^Della ^släller givelvis ökade krav påi-ländernas miljö- och ^resurspolilik. harmedvetenheten ökat snabbi om samspelet mellan miljö och utveckling. Ännuåterstår emellertid alt utveckla produktionsmetoder som fungerar i balans medkänsliga ekologiska förhållanden. Miljökraven måste göra sig gällande iplaneringen av nya ^invesleringar. Vidare är del viktigt att jordbruket^diversifieras, genom exempelvis växelbruk, och kompletteras med förbättradboskapsskötsel och skogsvård. Energisnåla metoder erfordras liksom^gödslingsmeloder som inte förgiftar jorden. Återvinningslösningar och enresursbevarande teknologi är lika ^akluella för ^u-ländema som för ^i-ländema. 1 internationellaorgan har alltmer uppmärksammals ^behovel av all beakta samspelet mellan bl. a.utveckling och miljökrav. På svenskt initiativ hölls ^etl^FN-symposium i om dessa samband. ^FN;s miljöprogram ^(), somSverige aktivt stöder, verkar för att detta integrerade synsätt skall^lillämpas i del internationella ^ulvecklingssamarbelel. Organisationenssträvan är ^atl få ^lill stånd ^etl miljöprogram som omfattar hela^FN-syslemet. kommer även att aktivt arbeta för all resurs- ochmiljöfrågorna får en framträdande plats i strategin för det tredje ^ulvecklingsårliondet. 1979/80:100 Bilaga6 36 framför allt ses som en åtgärd till ^slöd för ansträngningarna alt vinna beaktandeav miljö- och ^resursaspeklerna i den nya utvecklingsstrategin. ^FN;s ^vattenårliondeinleds ^della år. Mer samlade internationella insatser på området ärönskvärda. har lämnat ett omfattande bistånd ^lill ^insalserför vallenprogram. Den senaste tioårsperioden beräknas ca en halv miljard kr.av svenska ^bislåndsmedel ha använts ^lill ^valten-^vårdsprojekt. Förslag finnspå ^etl svenskt handlingsprogram i anslutning ^lill ^FN:s ^valtenårtionde. SIDAavser att ^budgetårel 1980/81 ge ^slöd till ^FN:s hälsovårdsorganisation ()för att stärka vissa ^u-länders planeringskapacitet inför ^FN:svattenårtionde. Ett ^SIDA-finansierat ^FN-semi-^narium om sociala ochekonomiska effekter i samband med vattenförsörjningen på landsbygden hålls ihöst i . har även ^£Jort^slora satsningar på markvårdsprogram, ^l.ex. skogsplantering i Mo^zambique,och . Mer omfattande ^ålgärder är under beredning i fråga ommark- och skogsvård. bör iutvecklingssamarbetet med ^u-ländema fortsätta att ägna ^uppmärksamhel åt^miljöaspektema i de utvecklingsprojekt som stöds av . Av värde isammanhanget är att SIDA i samarbete med det ^inlernationella institutet förmiljö och utveckling () i tar fram ^etl ^underiag för att möjliggöraanalyser av miljökonsekvenser vid planering av alla svenska biståndsinsatser. Svenskt bistånd syftar^lill all förbättra situationen för de fattigaste och mest eftersattafolkgrupperna. I flertalet ^u-Iänder utgör, som utrikesutskottet harframhållit, majoriteten av kvinno^r^na en sådan eftersatt och missgynnad grupp^(UU 1978/79: 1, ^s. Utskottet påpekar vidare önskvärdheten av att^jämslälldhetsfrågorna integreras i del vanliga utvecklingssamarbetet ochpekar på ^möjlighelen ^atl föra en ^akliv dialog mellan givare och mottagare isyfte ^atl förbättra kvinnomas situation. Flera av ^FN:sfackorgan arbetar för ^atl ge kvinnorna ökade möjligheter all ^della isamhällsarbetet genom satsningar på bl. Dessa ^insalser finansieras huvudsakligen på samma ^säll som övrigadelar av ^FN:s bistånd men medel kan också erhållas från ^FN;s särskilda fondför kvinnoprogram. Denna fond, som inrättades och som bl. a. harerhållit stöd från , har inlett sin verksamhet i samarbete med ^FN:sregionala kommissioner. Del normativa ^arbelelinom FN syftar framför ^alll till ^atl effektivt följa upp den kvinnokonferenssom hölls i . ^FN-sekretaria-^tel sänder t. ex. regelbundetut enkäter ^lill medlemsländerna för ^atl erhålla information om hur 1975 årsrekommendationer efterlevs på nationell nivå. Vidare har sekretariatet påuppmaning av ^FN:s generalförsamling presenterat rapporter avseendeeffektivare mobilisering av kvinnor i utvecklings- 1979/80:100 Bilaga6 37 är sekretariatets kanske viktigasteuppgift alt förbereda kvinnokonferens som äger rum i i juli1980. För alt få ^ell så konkret och ^handlingsinriklal konferensarbete sommöjligt har vi från nordisk sida tillsammans med bl. a. aktivt medverkat^lill beslut i generalförsamlingen om ^atl konferensen särskilt skalluppmärksamma tre sakområden, nämligen kvinnors arbete - oavlönat såväl somavlönat -kvinnors hälsa samt utbildningsmöjligheter för kvinnor. ^Beiräffande del övriganormativa ^FN-arbelet kan nämnas utformningen av ^FN:s nya utvecklingsstrategidär verkar för att kvinnornas roll och ^möjligheier ^lill aktivaremedverkan i ^ulvecklingsprocessen ges ökad ^uppmärksamhel. Vi deltar också iarbetet på en konvention mot diskriminering av kvinnor. 1 fråga om del^jämslälldhelsarbete, som äger rum inom del svenska u^tvecklingssamarbetets ram,kan konstaleras att många programländer bedriver en utvecklingspolitik, somsyftar till en aktiv integrering av kvinnor i samhällsarbetet. Som exempel kanhär nämnas , , , , och , vilka allahar aktiva kvinnorörelser. Vi kommer all forisätta vår dialog medmottagarländer i syfte alt stödja integrering av ^kvinnoma i ^produklionen ochi samhällsutvecklingen i ^all^mänhel. Detta är något som framför allt bördrivas vid diskussionerna om och planeringen av nya biståndsinsatser. Delvikliga är all försöka finna ^ålgärder för att ta tillvara kvinnorserfarenheter och intressen inom del reguljära utvecklingssamarbetet. Det är främst inom^landramama, som ^insalser för all förbättra kvinnans situation börfinansieras. Därutöver finns liksom ^lidigare ^möjlighelen all ge bidrag viasvenska enskilda organisationer. ^Slöd ^lill kvinnoinsatser har i många^u-länder lämnats via kyrkliga och politiska organisationer i . För alt möjliggöra en utökning avbidragen ^lill kvinnoorganisationer godkände regeringensförslag ^(prop. 1978/79: 100, bil. 6, ^UU 1978/79:27, ^rskr 1978/79:295) ^atlbidrag också skall kunna ges direkt till enskilda kvinnoorganisationer i^u-ländema. I enlighet med vad SIDA framhåller börsådana ^insalser komma ifråga ^främsl i ^programländema. Möjligheterna altfölja upp verksamheten blir annars otillräckliga. Den organisation som ansvararför insatsen bör ha god förankring bland ^kvinnoma i ^landel och driva^jämslälldhelsfrågor som ett inslag i de ekonomiska och socialautjämningssträvandena i landet. Denna typ av projekt skall liksom de olikatyper av insatser för kvinnor, vilka finansieras över ^landramama, vara ^klarlinriktad på all integrera kvinnorna i samhällsutveckling och produktion. Del nordiskabiståndssamarbetet sker dels i form av gemensamt finansierade biståndsprojekt,dels i form av fortlöpande samråd såväl på det 1979/80:100 Bilaga6 38 bilaterala som det multilaterala utvecklingsområdet.Särskilt nära är samarbetet i fråga om de internationella utvecklingsbankerna.Där liksom ofta i ^FN-sammanhang intar de nordiska länderna normalt gemensammaståndpunkter. I och i afrikanska utvecklingsfonden har enegen ^exekuiivdireklör. Del löpande samrådet sker bl. a. inom ramen för den år1976 inrättade nordiska ^ämbelsmannakommiltén för ^bislåndsfrågor i vilkenföreträdare för och ingår. De nordiska ^ländema stöder^f. fem gemensamma biståndsprogram. ^Kosinaderna fördelas enligt en nyckelsom grundar sig på ländernas bidrag till ^FN:s reguljära ^verksamhel. Sverigesvarar i enlighet härmed för av ^kosinaderna. Tre ^insalser sker iTanzania. De avser kooperation, administrerat av , ^jordbruksulbildning,administrerat av och administrativ utbildning med somadministrativt ansvarig. deltar inte i del senare projektet. 1 Kenyagenomförs en kooperativ insats som förvaltas av . De nordiska ländemasåtaganden för projekten i och uppgår för ^budgeiårei 1979/80till sammanlagt 24 milj. kr. ^Budgetårel 1977/78 inleddesen nordisk insats avseende ^slöd till jordbruks- och ^skogsseklorema iMo^zambique. Insatsen, som omfattar åren 1978- 1980, beräknas ^lill en kostnadpå sammanlagt 200 milj. kr. har del administrativa ansvaret förverksamheten. En fortsättning av insatsen förbereds ^f. En av ^ämbelsmannakommiltén tillsatt utredning om del framlida nordiskabiståndssamarbetet blev färdig . Utredningen, som är baserad påmedlemsförslag väckta i Nordiska ^Rådel, har av del Nordiska Ministerrådetvidarebefordrats med ^ämbelsmannakommilléns rekommendationer till Nordiska^Rådel. För ^atl möjliggöra en diskussion i frågan vid rådels session iReykjavik i anslutning ^lill utredningen, förordar^ämbelsmannakommiltén all en fortsalt ^harmonisering sker av ländernasbiståndspolitik och all förenklade ^bislåndsprocedurer ^åsladkommes till ^slödför ^programländema. a. rekommenderas att i den nordiska projektstyrelsensställe en rådgivande ^kommiitén upprättas vars ^uppgifl skulle vara alldiskutera ^bislåndsfrågor av principiell vikt, opinions- och informationsfrågoroch bilateralt samarbete inkl. projektsamarbete. Anslagsutveckling,planeringsramar ^m. ^Eör ^budgeiårei 1980/81förordar jag en total ökning av ^bislåndsanslagen med 600 milj. kr. eller med13,5 ^%. De samlade anslagen för ^inlernalionellt utvecklingssamarbete skulledärmed uppgå till 5 015 milj. kr. Anslagen har beräknats så all de liksominnevarande ^budgelår skall ^molsvara ^någol mer än I ^%. Vid en internationelljämförelse kan konstateras att de svenska och norska biståndsanslagen -relativt ^selt - ligger på en högre nivå än för alla 1979/80:100 Bilaga 6 och Norgesutbetalningar av offentligt utvecklingsbistånd uppgick ^räknal somandel av BNP ^lill 0,90 ^%. Närmast följer och medandelar på resp. 0,74 ^%. Som jämförelse kan nämnas alt ^DAC-ländemastotala utbetalningar av offentligt utvecklingsbistånd uppgick till19,. ^Detla motsvarar av ^DAC-ländemas samlade ^produklion. Den föreslagnaanslagsökningen faller på anslaget C1^.^ Bidrag till ^inlema^lionellabiståndsprogram med 165 milj. kr. och anslaget ^C2. Bilateraltutvecklingssamarbete med 403 milj. kr. De relativa andelarna av^lolalan-^slagel för multilateralt och bilateralt bistånd beräknas därmed ^lill29,resp. för ^budgeiårei 1980/81. Jag vill här särskiltunderstryka behovet av en stor allmän reserv inom det bilaterala anslaget.Liksom ^lidigare vill jag av praktiska skäl låta anslagsposten ^Kalasirofer^m.m. under delta anslag fylla denna funktion. Förutom katastrofinsatser kanmedel från denna anslagspost komma att las i anspråk för bl.a. stöd tillflyktingar i östra och , fortsatt samarbete med ^ö-republiken^Sao ^Thomé ^e^ ^Principe ^saml för ^slöd till ^Öslafrikanska utvecklingsbanken^(EADB). I de totalabiståndsanslagen ingår också en beräknad kostnad på 15,2 milj. kr. förutrikesdepartementels avdelning för ^intemationelll utvecklingssamarbete ochför viss personal vid beskickningar i mottagarländerna. I detta beloppinnefattas också ^fr.o.m. budgetåret1980/81 ^UNICEF-^kommilléns administrativa kostnader som beräknas till 167000kr. Dessa ^kosinader har tidigare redovisats under tredje huvudtitelns anslag^E3. Information om ^mellanfolkligt samarbete och utrikespolitiska frågor. Planeringsramarna förbiståndsanslagen bör i förhållande till nuvarande förslag ^lill anslagschablonmässigt kunna ökas . Jag förordar därför ^atl^planeringsramama för vart och ^etl av budgetåren 1981/82 och 1982/83 beräknas^lill 5 165 milj. kr. resp. 5 320 milj. kr. Planeringsramar ^för budgetåren 198^0/81-1982/83 Budgetår Milj. kr. 1979/80 Anslag 1980/81 Förslag 1981/82 Planerings 1982/83 ^;ramar Bidrag till internationella biståndsprogram ^'^ Posleninnefattar kostnader för ^u-landsinformation och ^u-landsforskning. Vidareingår administrativa kostnader för styrelsen för internationell utveckling(SIDA), biståndsutbildningsnämnden^(BUN), styrelsen för ^u-landsforskning ^(SAREC), , avdelningenför internationellt utvecklingssamarbete inom samt kostnader för ^biståndsförvall^ningens lånefond. 1979/80:100 Bilaga6 40 Av de 15 500 milj. kr. somenligt ^förslagel utgör den samlade planeringsramen för perioden1980/81-1982/83 beräknas 4546 milj. kr. disponeras för bidrag ^lill^inlernalionella biståndsprogram medan 10053 milj. kr. utgör planeringsram fördel direkta samarbetet med i första hand programländerna. Fördelningen avplaneringsramarna på anslag är liksom tidigare ^budgel^år att anse sompreliminär. Förskjutning i den ena eller andra riktningen mellan andelarna föranslagen Bidrag till internationellabiståndsprogram och Bilateralt utvecklingssamarbete måste nämligen kunna skeför att hänsyn skall kunna tas till omständigheter som ^inle nu kan förutses. /81förordas att anslagsposten ^U-landsforsk^ning bryts ut ur anslaget CI^.^Bidrag till ^inlemalionellabiståndsprogram och redovisas under ett nytt anslag som benämns ^C6. ^Slyrelsenför ^u-lands^forskning ^(SAREC). Detta motiveras av ^aU ^SAREC fr. o. ^m. den1 har fåll ställning som självständig myndighet. Samtliga kostnaderför ^SIDA:s biståndskontor samlas fr. o. ^m. /81 under anslaget^C4. ^Slyrelsen för ^intemalionell utveckling (SIDA). har kostnadernaför drift och arvodesanställd personal redovisats under anslaget ^C2.Bilateralt utvecklingssamarbete. ^budgeiårei 1980/81redovisas ^kostnadema för Nordiska ^afri^kainslilulet underutrikesdepartementets huvudtitel under ^etl särskilt anslag ^C7. Dessa kostnader har tidigare redovisats underutbildningsdepartementets huvudtitel anslagen ^G6. Nordiska ^afri-^kainstitutel:Avlöningar ^m.m. Nordiska ^afrikainslilulet: Driftkostnader. Vidareförordas att ^kosinader för ^biståndsförvallningens lånefond /81 redovisas under ^etl nytt anslag som benämns ^C8. Lån tillpersonal inom ^bislåndsförvaltningen ^m.m. har dessa kostnaderredovisats under ^kapilalbudgelen IV. ^Slatens utlåningsfonder 2.^Biståndsförvallningens lånefond. Bidrag till internationella biståndsprogram 1978/79Utgift 1047625346 Reservation 1425831153 1979/80 Anslag 1306000000 1980/81 Förslag 1471000000 Anslaget Bidrag till^inlernalionella biståndsprogram föreslås ^budgeiårei 1980/81 öka med 165 milj.kr. eller till 1 471 milj. kr. Det svenskamultilaterala biståndet uppgår ^lill ungefär en tredjedel av del samladesvenska biståndet. Det är en internationellt ^setl relativt hög andel. Syftetmed det multilaterala biståndet är delsamma som med det bilaterala. Vårainsatser skall bidra till social ochekonomisk utveckling i ^u-^länderna. Genom det multilaterala biståndet vill viockså stärka de interna- 1979/80:100 Bilaga 6 41 ^tionella organisationemas ställning i utvecklingssamarbetet. För^u-län^dema innebär multilateralt biståndmånga fördelar. De kan påverka biståndets villkor genom att de deltar i deolika internationella organisationemas arbete.Risken för olika former av påverkan från ^givariänder minskar. Del multilateralabiståndet kanaliseras främst genom ^FN-systemet och de internationella utvecklingsbankerna. Delfördelar sig på tekniska och finansiella ^insalser. ^FN:s utvecklingsprogram(UNDP) är ^FN-syslemets centralafinansieringskälla för tekniskt bistånd. ^FN:s kapitalutvecklingsfond svarar för mindre, snabba ^insalser i formav finansiellt gåvobistånd. ^Väridsbanken och ^Inlemalionella utvecklingfonden() utgör den viktigaste källanför finansiellt bistånd i form av krediter, i ^IDA:s fall på mycket förmånliga villkor. De regionalautvecklingsbankerna och -fondema utgör ^ell viktigt, kompletterande inslag föratt ^siödja de regionala utvecklings-ansträngningarna i ochAsien. Svenska^biståndspoliliska målsättningar bör givelvis avspeglas i vårt agerande i de^inlernationella organisationemas styrande organ. Självfallet kan vi i internationella förhandlingar intealllid få gehör för våra åsikter. Erfarenhetenvisar emellertid all i samarbete med andra likasinnade länderkan påverka ^arbelel i organisationerna. Mot bakgrund avde väldiga behoven i ^u-iändema är det inte förvånande ^atl kraven på demultilaterala biståndsorganen ständigt växer och att, i och för sigvälmotiverade, förslag väcks om upprättande av nya organisationer och fonder. Det finns dock risker med en sådanutveckling. Nya organ och fonder skapar ofta samordningsproblem.^Administralionskostnadema växer ochbiståndet fördyras. Nya fonder innebär ^inle heller alltid att nya resurser skapas. Därför bör nya fonder endastupprättas, om man därigenom kan få fram nya resurser och om existerandeinstitutioners ^verksam^hel ^inle försvåras. Beträffande^ulvecklingen för ^budgetårel 1980/81 innebär den sjätte ^på^fyllnaden av en kraftig ökning av det svenskabidraget frän 413 milj. kr. Vår andel av ^IDA:s totala resurser sjunker emellertid från 3,till . Nya ^påfyllnadsförhandlingar för Internationella jordbruksutvecklingsfonden^() innebär krav på ytterligare resurser. Dessutomkommer uppföljningen av ^FN;s konferens om vetenskap och teknik ^(UNCSTED) samtden gemensamma fonden för råvaror inom ^UNCTAD:s ram ^atl göra anspråkpå nya resurser. andel avde ^lotala bidragen i flera organisationer såsom UNDP och är myckel ^slor. När nu dessaorganisationer ställer krav på kraftigt ökade resurser är del intemöjligt för oss att öka våra bidrag i sammatakt som . Det kan inte heller vara önskvärt att ^etl begränsat ^anlal små i-länder svarar för merparten avbidragen ^lill olika internationellaorganisationers utvecklingsarbete. Vi bör dock inte minska våra bidrag i absoluta tal. Vi bör därför aktivt verkaför att andra länder, särskilt de ^slora i-länderna, i ökande utsträckning tarsill ansvar för en rimligare fördelning av bidragsbördan. 1979/80:100 Bilaga 6 fortsätter också sinasträvanden all få ^lill stånd överenskommelser mellan givarländerna omlångsikliga åtaganden i de organisationer där sådana utfästelser inte görs. Somdet är motsvaras fleråriga ^biståndsutfäslelser till mottagarländerna i flerafall endast av ettåriga bidrag till organisationerna. Del är inte tillfredsställande. har därföri vissa sammanhang ^gjort treåriga ^minimiutfästelser med reservation förriksdagens godkännande. ^Flerårsutfästelser medför emellertid en viss stelheti budgeten. Del är ^däiför viktigt alt del finns en rimlig medelsreserv förnya, oförutsedda behov. Den svenska inriktningen på de fattigaste ländemasbehov markeras också i denna budget. ^Elt särskilt belopp finns reserverat ivårt ^UNDP-^bidrag för ^MUL-ländema. Vårt bidrag ^lill ^FN:s^kapitalulvecklingsfond ökar. 1 de nu inledda ^förhandlingama om ^UNDP:s tredjeplaneringsperiod förordar vi ^atl en kraftigt ökad andel av ^UNDP:s totalaresurser skall gå ^lill de fattigaste ^u-ländema. Vårt ^slora ^IDA-bidragliksom bidragen till de regionala utvecklingsfonderna är också ^etl ullryck fördenna ^sirävan. Multilateraltbistånd budgetåren 1979/80- ^Fördelning på organisationer (milj. förslag 1979/80 1980/81 ^FN:s utvecklingsprogram (UNDP)inkl. särskilda bidrag för defattigaste ^u-ländema ^FN:skapitalutvecklingsfond ^(UNCDF) ^FN:s befolkningsfond ^(UNEPA) ^FN:sbarnfond () ^FN:s hjälporgan förPalestina-flyktingar ^(UNRWA) ^FN;sflyktingkommissarie ^(UNHCR) ^Inlernationella finansieringsorgan Internationellautvecklingsfonden () Afrikanska () Afrikanska utvecklingsfonden ^(ADF) Asiatiska utvecklingsbanken^(AsDB) Asiatiska utvecklingsfonden ^(AsDF) Internationella ^jordbruksuivecklingsfonden ^() Internationellt livsmedelsbistånd Livsmedelshjälpskonventionen ^(FAC) Internationella ^katastroflagrel för livsmedel ^(lEFR) Världslivsmedelsprogrammet^(WFP) ^UNCTAD/internationellahandelscentrum ^(ITC) Importkontoret för ^u-landsprodukter ^(IMPOD) Övrigamultilaterala bidrag 1979/80:100 Bilaga 6 43 ^FN:s utvecklingsprogram (UNDP), kapitalutvecklingsfond^(UNCDF) och ^bejölkningsfond ^(UN FP A) ^Budgetårel 1979/80 397 000000 ^Budgeiårei 1980/81 425 000000 Ordinarie bidrag ^lill UNDP 320000000 Bidrag ^lill ^UNDP:s ^verksamhel i de minst utvecklade ^u-länderna 30000000 ^FN:s utvecklingsprogram(UNDP) är ^FN-syslemets centrala källa för finansiering av tekniskt bistånd.^UNDP;s finansiella resurser utgörs av frivilliga bidrag från ^FN:smedlemsstater. UNDP syftar ^lill att främja mottagarländernas utveckling genomolika former av kunskapsöverföring och förinvesteringsverksamhet i samarbetemed exempelvis ^EN:s fackorgan och ^FN:s regionala ekonomiska kommissioner. ^UNDP:s verksamhetbygger i huvudsak på landprogram vilket innebär att del är ^u-länderna självasom bestämmer biståndets inriktning. ^Femåriga landramar fastställs avstyrelsen och ligger till grund för planeringen av biståndet. Dessa långsiktigautfästelser till mottagarländerna motsvaras fortfarande endast av ettåriga^bidragsulfäslelser från givarländerna. ^UNDP:s styrelse haruppsatt ^elt bidragsmål på för den ^femårigaprogramperioden ^vilkel förutsätter en årlig ökning av bidragen med14%. uppgick bidragen ^lill 682 milj. dollar. För åren 1980 och 1981behövs ^ytteriigare för all uppnå den planeradebidragssumman. Del svenska bidraget ^lill UNDP för verksamhetsåret 1979^(budgetårel 1979/80) uppgick ^lill 300 milj. kr. ^Efler ^FN:s bidragskonferens^höslen 1979 förefaller det osäkert om UNDP kommer alt uppnå den planeradebidragssumman. De ordinarie bidragen till UNDP för beräknas uppgå ^lill722 milj. dollar vilket innebär en ökning med endast 6%^.^ Med ^ell bidrag om320 milj. kr. skulle andel av bidragen ^lill UNDP uppgåtill 10,3%^-, ^vilkel gör ^lill den största bidragsgivaren efterFörenta Staterna och . De nordiska länderna svarar sammanlagt förca av de totala bidragen till UNDP. har sedan långlid verkat för ^atl UNDP skall få en mer stabil finansiering. Vi har ansett delnödvändigt all UNDP - i ^likhei med exempelvis - får utfästelser omfleråriga bidrag från sina givare. ^Slyrelsen beslöt altupprätta en studiegrupp som skall diskutera olika möjligheter att få en säkrarefinansiell grundval för UNDP, bl. a. genom fleråriga utfästelser. Gruppen skalläven diskutera frågan om en jämnare fördelning av programmets kostnader påbidragsgivarna. De nordiska länderna har klargjort att de anser sig stå för enalltför stor andel av programmets kostnader. 1979/80:100 Bilaga6 44 En diskussion omomfattningen av ^resursema för programperioden och fördelningen av demmellan olika ^ländergrupper inleddes vid styrelsemöte. Ingen enighetkunde nås om huruvida den nuvarande ökningstakten om var godtagbaräven för nästa programperiod. Man kunde inte heller nå enighet i frågan omvilken andel de fattigaste ^u-länderna borde ^f^å^ av ^UNDP:s totala resurser.Del uppstod en klar åsiktsskillnad mellan de fattigaste ^ländema och denlatinamerikanska gruppen. Ett särskilt styrelsemöte skal! hållas i februari1980 för att diskutera dessa frågor vidare. 1 linje med svenskainitiativ ^atl åstadkomma en stabilare grund för ^UNDP:s finansiering gjorderegeringen redan vid ^FN:s bidragskonferens en^minimiutfäslelse om bidrag till programmet för tre är med förbehåll förriksdagens godkännande. 1 samband med utfästelsenförklarades ^atl önskade fortsätta ^atl vid framlida bidragskonferensergöra treåriga utfästelser med ^lillägg av ^etl ^nyu tredje år varje gång.