prop · G303167 · 1979-12-31 00:00:00 — Underde har insikten om de risker som är förenade medföroreningar av den miljön ökat alltmer. Risken för omedelbara skadorpå stränder och på den faunan och genom främst oljeutsläpp vållarallt större oro. Men också risken för mera långsiktiga skadliga effekteruppmärksammas i allt högre grad. Inle minst utsläpp av olja elleroljeblandningar från fartyg har getl många pålagliga exempel påriskerna med och följderna av havsföroreningar. Motdenna bakgrund har del i vårt land vidtagits en lång rad ålgärder för att mötafaran för förorening av vår egen havsmiljö och den miljön överhuvud. Närdet gäller utsläpp av skadliga ämnen från land, vilka utsläpp anses svara förden största delen av havsföroreningarna, har industrier och kommuner ålagtslångtgående åtgårder till skydd för den miljön. Även utsläpp av skadligaämnen, främst olja, från fartyg år föremål för detaljeraderegleringar som har till syfle att förebygga eller så långt som möjligtbegränsa skadeverkningar. I delta sammanhang kan också nämnas att kvitlblivningtill sjöss av avfall från landbaserad verksamhet, s. k. dumpning, i princip ärförbjuden enligt svensk lagstiftning. Förutom det förebyggande skyddet molföroreningar av den miljön har beredskapen i vårt land för bekämpning avsådana föroreningar successivt byggts ut. Denföljande framställningen kommer att inriktas på det förebyggande skyddet motvattenföroreningar från fartyg, dvs. föroreningar som slår i samband medfartygens drift eller som är förorsakade av olyckshändelser. 1979/80:167 12 Innanjag redovisar mina överväganden finner jag del nödvändigt all ge en kortfattadsamlad beskrivning av del inlernationella arbete som har utförts för atl kommatill rätta med de miljöproblem som det här är fråga om. 1.2Internationellt samarbete för att förebygga vattenföroreningar från fartyg Detligger i sakens natur alt miljöskyddsregler för en så internationellt inriktadnäring som sjöfarten måsle vara förankrade i internationellt samarbete. Utanen sådan förankring kan reglerna knappast beräknas få eftersträvad effekt.Internationellt arbete för att förebygga havsföroreningar från fartyg harpågått , under aktiv medverkan från sida. Denförsta internationella överenskommelsen på områdel var internationellakonvention till förhindrande av havsvattnets förorening genom olja(oljeskyddskonventionen), som trädde 1958 och som sedermera harändrats i skärpande riktning elt flertal gånger (1962, 1969 och 1971). SedanJanuari 1978 gäller konventionen i den lydelse den fick genom ändringar somantogs . Konventionens regler avser utsläpp av beständigaoljor, dvs. råolja, brännolja, tjock dieselolja och smörjolja samt blandningarsom innehåller sådan olja. Reglerna innebär totalförbud för utsläpp frånoljetankfartygs lastlankar av annal än rent barlast vatten, om avståndet lillnårmaste land är mindre än . Även i övrigt innebär reglernalångtgående begränsningar av möjligheterna till oljeutsläpp från fartyg. Ikonvenlionen föreskrivs vidare atl en oljedagbok skall föras ombord på fartygför atl underlätta kontrollen i hamn av att utsläppsreglerna har följls. Genom1971 års ändringar - som ännu inte har trätt i kraft - har ioljeskyddskonventionen tagits upp bl. a. regler som är avsedda all begränsaoljeutflödet vid sjöolyckor. 1 delta syfte ges för nya tankfartyg föreskrifterom hur lastlankarna skall vara anordnade och vilken största storlek de får ha.På fartygen skall finnas ett särskilt certifikal som visar att kraven i dessakonstmktionsregler är uppfyllda. Detinternationella arbetet med det förebyggande skydddet mot havsföroreningarfrån fartyg intensifierades . Siktet var inställt på enny internationell överenskommelse med regler om utsläpp av alla slags skadligaämnen. En sådan överenskommelse antogs på en av den Mellanslatligarådgivande sjöfartsorganisationen (för tekniska sjöfartsfrägor,IMCO) anordnad internationell havsförore-ningskonferens (den internationellakonventionen till förhindrande av Prop.1979/80: 167 13 havsförorening från fartyg, ). Deväsentligaste nyheterna i denna konvenlion kan sammanfallas på följande sätt: - MARPOL-konventionenreglerar utsläpp av alla slags oljor och inle bara, som oljeskyddskonventionen,beständiga oljor. Dessulom reglerar konvenlionen utsläpp av skadliga flytandeämnen (kemikalier) som transporteras i bulk, utsläpp av skadliga ämnen somtransporteras till sjöss i förpackad form eller fraktcontainrar o.d., utsläppav toalettavfall och utsläpp av fast avfall. - MARPOL-konventioneninnehåller särskilt stränga utsläppsregler för ekologiskt känsligavattenområden, såsom . 1 sådana områden, som kallasspecialområden, gäller i fråga om olja i princip totalförbud mot ulsläpp. - MARPOL-konventionensutsläppsregler har i förhållande till oljeskyddskonventionen skärpts ocksåbeiräffande vattenområden som inte är specialområden. - MARPOL-konventionenger detaljerade föreskrifier om ulrusining ombord på fartygen, dvs.separatorer, oljefiller och oljehallmätare, som skall säkerställa alt deoljeutsläpp som får ske håller sig inom lillåtna gränser. - MARPOL-konventionenuppställer krav på oljetankfartygs konstruktion utöver dem som följer av 1971års ändringar i oljeskyddskonventionen. Sålunda ges föreskrifter, förutom omtankarrangemang och tankstorleksbegränsning, om rumsindelning och stabilitet.Sistnämnda föreskrifter, som är lillämpliga på nya fartyg, är avsedda atlsäkerställa fartygens flytbarhet i skadat skick. - MARPOL-konventionenföreskriver vidare att nya oljetankfartyg som är på minst 70000 lon dödviktskall vara försedda med segregerade barlasttankar för att förebygga attbarlastvatten annat än undantagsvis tas in i lasttankar och där blandas medoljeresler ("segregaled ballast tanks"', SBT). - MARPOL-konventioneninnehåller preciserade krav på anordningar för mottagning och behandling i landav sådana oljeresler från fartyg som inte får släppas ul i havel. Dessa krav ärbetingade av konventionens skärpta regler om oljeutsläpp. - MARPOL-konventioneninnehåller i bilaga 11 regler om flylande kemikalier som transporteras i bulk.Reglerna bygger på en riskgradering i fyra olika kategorier, betecknade A-D,med A som den fariigaste kategorien. Detaljerade föreskrifter ges om utsläpp ihavet av flytande kemikalier. Dessa föreskrifter ökar i stränghet med ämnetsfariighetsgrad och havsområdets karaklär. Sålunda år ulsläpp i havel av ämnenav kategori A eller B i specialområden, som exempelvis , iprincip förbjudna. Därför föreskrivs också som huvudregel all barlastvatten,lankspolvälska och andra rester eller blandningar som innehåller sådana ämnenskall lämnas lill en mottagningsanordning i land. 1 bilaga II regleras också 1979/80:167 14 ingåendehur kontrollen av utsläppsreglernas efterievnad skall ske. - I ges regler om beivrande avöverträdelser av konventionsbestämmelser, om certifikal och om besiktning.Sålunda föreskrivs att överträdelser skall förbjudas och påföljder föreskrivasinle bara av flaggstater i fråga om fartyg som för deras flagg, ulan även avkuststater i fråga om överträdelser som begås av främmande fartyg inomkuststaternas jurisdiktion. Vidare ges föreskrifter om särskilda ceriifikat somskall utfärdas av flaggslalen efter besiktning av fartygen i fråga omkonsimktion och utrustning, nämligen det internationellaoljeskyddscerli-fikatet, del internationella föroreningsskyddscertifikatet förtransport av skadliga flytande ämnen i bulk och det internationellaföroreningsskyddscertifikatet för toalettavfall. - I har tagits upp regler omrapportering av händelser som medför eller kan befaras medföra ulsläpp i havetav skadliga ämnen, s. k. föroreningsincidenter. Rapporten skall lämnas lill denorganisalion i en fördragsslulande stat som har inrättats för ändamålet.Organisationen skall vidarebefordra rapporten bl. a. lill slaler som kan kommaatt beröras av incidenten. - Reglernaom ändring av de talrika tekniska föreskrifterna i MARPOL- konventionen har utformats så, att det kan beräknas bli möjligt atl på ett snabbare och effektivare sätt än i fråga om oljeskyddskonventionens tek niska föreskrifter genomföra ändringar och därmed en nödvändig anpass ning till den tekniska utvecklingen. MARPOL-konventionenär uppbyggd så, alt de allmänna bestämmelserna finns i artiklarna och detekniska föreskrifierna i fem bilagor. I bilaga 1 finns sålunda regler tillförhindrande av förorening genom olja, i bilaga II reglertill förhindrande av förorening genom skadliga flytande kemikalier somtransporteras i bulk, i bilaga 111 regler till förhindrande av förorening genomskadliga ämnen som transporteras till sjöss i förpackad form eller ifraklcontainrar, flyttbara tankar eller landsvägs- och Järnvägstankvagnar, ibilaga IV regler till förhindrande av förorening genomtoalettavfall och i bilaga V regler till förhindrande av förorening genom fastavfall. MARPOL-konventionenträder i kraft efter den dag då minst 15 stater, vilkas sammanlagdaandel i väridshandelsflottans bruttotonnage uppgår till , hartillträtt konventionen. En stat som tillträder konventionen kan förklara attden inte godtar en eller flera av bilagorna III, IV och Vtill konventionen, vilka bilagor alltså är valfria. Övriga bilagor tillkonventionen - I och II - har däremot bedömts som så väsentliga att någonmöjlighet att utesluta dem vid tilllräde till konventionen inte har öppnats.Bestämmelserna om flytande kemikalier som transporteras i bulk (bilaga II) blir alltså bindande för stater som har tillträtt konventionen vid dentidpunkt då konvenlionen träder i kraft. Detta förhållande - i förening med detekniska och praktiska svårigheter som kan vara förknippade med en tillämpningav nämnda regler - har 1979/80:167 15 allmäntansetts utgöra den väsentliga orsaken lill alt endasl ett fåtal siater hittillshar tillträtt konventionen. Såsom skall beröras i det följande vidtogs isamband med en revision av MÄRPÖL-konvenUonén är !9'78 på svenskl initiativvissa åtgärder för atl undanröja della hinder för tillträde lill konventionenoch dennas ikraftträdande. Sverigehar undertecknat med förbehåll för ralificering. Frågan omkonventionens godkännande har behandlals av på grundval av prop.1975/76:5. I proposilionen föreslog den dåvarande regeringen, på grundval avelt positivt remissutfall, att skulle godkänna konventionen. Fränförslagel undanlogs dock bilaga II till konventionen omflytande kemikalier som transporteras i bulk. Anledningen härtill var att vissaproblem med moltagande, omhändertagande och oskadliggörande av kemikalieresterfrån fartyg var olösta. beslöt i enlighet med förslaget ipropositionen (JoU 1975/76: 16, rskr 1975/76: 58). Detla innebar allMARPOL-konvenfionen inte kunde ratificeras då, eflersom reglerna i bilaga II lillkonventionen är av tvingande natur och inte får undantas från ralificering. MARPOL-konventionenutgör ett stort steg framåt i det internationella arbetet för att förebyggahavsföroreningar från fartyg även om konventionens ikraftträdande dröjer.Konventionen har, trots all den ännu inte är bindande, fått avsevärd betydelsedärigenom att dess bestämmelser om fartygs konstruktion redan tillämpas allmäntvid nybyggen. Förutsättningarna för att konventionen också i övrigl skallkunna omsättas i praktiskt handlande har numera, som Jag har antytt i delföregäende och skall utveckla närmare i de följande, ökat avsevärt. Jagålerkommer till de ändringar i och tillägg till som hartagits upp i det s. k. MARPOL-protokollet. FrånÖstersjöområdets synpunkt är givetvis av största betydelsepå grund av bestämmelserna om som specialområde och detsärskilda skydd mot havsföroreningar som dessa bestämmelser kommer att ge närde träder i kraft. Av stor betydelse är också den regionala konvention om skyddav miljö (Helsingforskonvenlionen) som antogs iHelsingfors av Östersjöstaterna, dvs. , , , , , och . Helsingforskonvenlionenär den första internationella överenskommelse som omfattar alla former av ochkällor till havsförorening. Såviit avser havsförorening från fartyg ges ikonventionens bilaga IV regler vilka nära ansluter sig tillMARPOL-konventionens regler om förbud mot och begränsning av utsläpp ispecialområden. I bilaga VIbehandlas samarbetet mellan Östersjöstaternavid bekämpning av havsföroreningar. Sverigehar ratificerat Helsingforskonvenlionen. Prop.1979/80: 167 16 träda i kraft , sedan den f.n. återståendesjunde ralificeringen har verkställts. Även om konventionens utsläppsregler omflytande kemikalier som transporteras i bulk i sak överensslämmer medmotsvarande regler i , företer Helsingforskonvenlionen denolikheten mot alt dess regler om flylande kemikalier ibulk inle Iräder i krafl samiidigi som konvenlionen i övrigl ulan först vid enlidpunkt som skall fastställas av Östersjöstaterna inom elt är efterkonventionens ikraftträdande. 1.2.4 Ingreppskonventionen och ingreppsprotokollet Vid en konferens i anlogs bl. a. eninlernationell konvention om ingripande på det fria havet vid olyckor som ärägnade alt leda lill förorening genom olja, ingreppskonventionen. Den syflarlill att precisera kuststaternas befogenhel atl på det fria havet ingripa motulländska fartyg för att förebygga förorening genom olja, varmed avsesbeständig olja, pä grund av sjöolycka eller för atl begränsa skadeverkningarnaav sådan förorening. har tillträtt ingreppskonventionen. Den trädde ikraft . Till komplettering av ingreppskonventionen antogs på 1973års havsför-oreningskonferens elt protokoll om ingripande pä det fria havet vidhavsföroreningar genom andra ämnen än olja, ingreppsprotokollet. Genomprotokollet utvidgas ingreppskonventionen så alt det blir möjligt alt ingripaockså när allvarlig och överhängande fara föreligger för förorening genom annatskadligt ämne än sådan olja som avses i ingreppskonventionen. har ratificerat ingreppsprotokollel. Detla harännu inte trätt i kraft. anordnade IMCO en diplomatkonferens iLondon med uppgift atl fastställa internationella regler som ger ökad säkerhelfrämst för oljetankfartyg och förbättrat skydd av den miljön molföroreningar från fariyg (). Konferensen hade sammankallals påiniliativ av med anledning av ell anlal svåra tankfartygsolyckorulanför Förenta staternas kuster. Konferensen resulterade bl. a. i 1978 ärsprolokoll lill , MARPOL-protokollet. Prolokollet innehållervissa ändringar i och tillägg till men är ell friståendeinslrumenl i den bemärkelsen all det genom hänvisningar omfattar alla debestämmelser i som inte har ändrals. Protokollet utgöralltså en reviderad version av och är avsett att ersällakonventionen i dess ursprungliga lydelse. MARPOL-prolokollels beslämmelser innebär en rad belydandeskärpningar av förskrifterna om oljetankfartygs konstruktion, utrustning ochhanlering samt i fräga om besiktning och certifiering av sådana fartyg. Prop.1979/80:167 ;: 17 Vidare har i MARPOL-protokollet - på svenskt inilialiv -lagits upp en beslämmelse som innebär att lillämpningen av MARPOL-konventionensregler om flytande kemikalier som transporteras i bulk (bilaga II till konvenlionen)skjuts upp räknat från MARPOL-prolokollels ikraftlrädande. Man räknarmed alt det genom detta uppskov, som kan förlängas genom beslut av lMCO:shavsmiljökommilté (MEPC), blir lättare för staterna att tillträdaMARPOL-protokollet än . De huvudsakliga nyheterna i MARPOL-protokollet, utöveruppskovet med lillämpningen av reglerna om flylande kemikalier somtransporteras i bulk, är följande: - Kravet alt nyaoljetankfartyg skall vara försedda med segregerade barlasttankar (SBT), somenligt gäller fartyg på dödvikt, harutsträckts all avse nya råoljelankfartyg från dödvikt och uppåt ochnya produkllankfartyg från dödvikt och uppåt. - Nya råoljelankfartygpå minsl dödvikt skall vidare vara försedda med ett system förtankrengöring med råolja i stället för ("crude oil washing",COW). DeUa krav är nytt. - På nyaoljetankfartyg skall de segregerade barlasllankarna vara placerade på ettsådanl säll atl de ger skydd mot oljeutflöde vid grundslötning eller kollision("prolective location of segregaled ballast tanks", PL). Detla kravär nytl. Del har ersatt etl ursprungligen av framlagt förslagom dubbel botten i nya oljetankfartyg. - Existerandeoljetankfartyg på minsl dödvikt skall vara försedda med antingen SBTeller, om del är fråga om råoljelankfartyg, . Alternativt får existerandeoljetankfartyg pä dödvikt lillämpa ett - av utarbetat- system med särskilt avdelade rena barlasttankar ("clean ballasttanks", CBT), såvitt avser råoljelankfartyg dock bara under enövergångsperiod av två eller , beroende på fartygets storlek. nämndakrav är nya. De skall tillämpas fr. om. - Allaoljetankfartyg som har COW-anläggning skall vara försedda med etlinerlgassystem med vars hjälp lastlankar fylls med gaser för alt förebyggaexplosioner ("inerl gas system", IGS). 1 fråga om besiktning och certifiering av fartyg innebärMARPOL-protokollet skärpningar av tidigare konventionsbestämmelser pä eltflertal punkter. Giltighetstiden för oljeskyddscertifikatet begränsas lill femär. Inspektioner på slickprovsbasis skall bli obligatoriska i de fall då ärligabesiktningar inle förekommer. Besiktningarnas omfallning utökas på en radpunkter. Vidare införs nya regler om klassificeringssällskapens befogenheternär de agerar för sjöfartsmyndigheters räkning och om de åtgärder som skallvidtas av kontrollorganen när brislfälligheler konstaleras på fartyg. anlogs också en rad resolutioner. 1 2 Riksdugen 1979/80. 1979/80:167 18 konferensresolution1 anges som riktpunkt (largel date) för MARPOL-prolokollels ikraftträdande den1 . I resolutionen uppmanas staterna atl, oberoende av protokolletsikraftlrädande, tillämpa protokollels bestämmelser i fråga om nya fartyg frånde tidpunkter som har angetts i prolokollet för sådana fartyg. När del gällerexisterande fartyg uppmanas staterna i resolutionen atl. även omMARPOL-protokollet inte skulle ha trätt i kraft den , i störstamöjliga utsträckning börja tillämpa reglerna om SBT/CBT/COW resp. SBT/CBT den Ijuni 1981 eller snarasl möjligt därefter. MARPOL-protokolletvar öppet för undertecknande under liden 31 maj 1979 ochslår därefler öppel för anslulning. En stat kan bli fördragsslutande part genomundertecknande utan förbehåll för ralificering, godtagande eller godkännande ellergenom undertecknande med sådanl förbehåll och efterföljande ralificering,godtagande eller godkännande eller genom anslulning. MARPOL-protokollet iräder- liksom - i krafl lolv månader efler den dag då deltillträtts av minst 15 stater med en sammanlagd andel i världshandelsflottansbruttotonnage av . Enstat som tillträder MARPOL-protokollet behöver inte ha tillträttMARPOL-konventionen. Genom tilllräde till MARPOL-protokollet uppnås omedelbarttillträde till i dess genom protokollet ändrade lydelse.En slal som tillträder MARPOL-protokollet blir sålunda bunden avMARPOL-konventionens bestämmelser om flytande kemikalier i bulk (bilaga II tillkonventionen), men på grund av bestämmelserna i efler protokollels ikraftträdande. Sverigehar, efler särskild remissbehandling av frågan om svenskl tillträde till bl.a. MARPOL-protokollet, undertecknat protokollet med förbehåll för ralificering.Protokollet har () tillträtts av en stal och undertecknals avsammanlagt elva stater med förbehåll för ralificering e. d. 1.3Svensk lagstiftning i anslutning till konventionerna Svensklagstiftning i fråga om del förebyggande skyddet mot havsföroreningar frånfartyg har utvecklats i takt med de internationellaöverenskommelserna på området. Den har anpassats till nya och ändradekonventionsbestämmelser och i ett flertal fall har därvid internationellabestämmelser satts i kraft för svenskt vidkommande trots att de ännu inte hadeträtt i kraft internationellt. Nugällande lagstiftning om åtgärder mot vattenförorening från fartyg ulgörs avtvå särskilda lagar, nämligen lagen (1972: 275) om åtgärder motvattenförorening från fartyg (ändrad senasl 1979:462, lag) och lagen(1976:6) om åtgärder mot vattenförorening från fartyg inom (ändrad 1979:463, lag) med lillhörande regeringsför- Prop.1979/80: 167 19 lag bygger på oljeskyddskonventionenmed de ändringar däri som har beslutats fram l.o.m. Lagen innehållerockså bestämmelser som föranleds av ingreppskonventionen och ingreppsprotokollel.1976 års lag bygger på Helsingforskonvenlionen. Etl svenskt tilllräde lill MARPOL-protokollet medför behovav lagstiftningsåtgärder. Detla behov beror främsl pä atl MARPOL-protokolletinnehåller bestämmelser som saknar motsvarighet i svensk lagstiftning, exempelvisi fräga om ulsläpp i vattenområden utanför , i fråga om fartygskonstruktion, ulrustning och drift och i fråga om flylande kemikalier somtransporteras i bulk. Inom kommunikalionsdepartementel har endepartementspromemoria (Ds K 1979:8) "Älgärder mol vattenförorening fränfariyg - Föislag lill lagsliflning, m. m.'" I promemorianföreslås atl regeringen förelägger förslag om godkännande avMARPOL-protokollet, sä att genom ralificering kan tillträdaprotokollet. Vidare innehåller promemorian förslag lill den lagstiftning sombehövs med anledning av etl svenskl tillträde lill protokollet. Promemorian börfogas till protokollet i della ärende som bilaga A. Yttranden över departementspromemorian har efler remissavgivits av riksåklagaren (), hovrätten över Skäne och , kammarrätieni , rikspolisslyrelsen, chefen för marinen, brollsförebyggande rådet(BRÅ), , ,, slalens naturvårdsverk, kommerskollegium generallullslyrelsen,arbetarskyddsstyrelsen, slatens industriverk, statens brandnämnd,länsslyrelserna i , , och saml Norrboltenslän, utredningen (K 1979:01) om Iransporl av farligt gods, de svenskaledamöterna av Nordiska oljeskyddsunionens råd, , . , Svenska naturskyddsföreningen.Svenska inslilutel, , , kemiska industrikonlor, , , ochVattenvärnet, Vissa av remissinstanserna har överlämnal remissyttranden som dehar inhämlal. Sålunda har RÅ överlämnat yttranden av överåklagarna i ,och och av länsåklagarna i , och Gävleborgslän. har överlämant yttranden frän handelskammareoch handelskammare. Vidare har länsstyrelserna överlämnat yttrandenfrän bl. a. kommuner. En inom upprättadsammanslällning av remissyttrandena över förslagen i departemenispromemorianbör fogas lill protokollet i della ärende som bilaga B. Prop.1979/80:167 20 Jag avser nu alt ta upp frågan om ålgärder motvattenförorening från fartyg på grundval av förslagen i departemenispromemorianoch inkomna remissyttranden. Beiräffande får Jag hänvisa lill prop.1975/76: 5 som innehåller en närmare redogörelse för konvenlionen samlkonventionens text på engelska och i översällning till svenska (avsnill 4.2och bilaga 1). En närmare redogörelse för innehållet i MARPOL-protokolletfinns, liksom protokollels text på engelska och i översättning lill svenska, ibilaga A (avsnitt 4 och bilagorna I och 2). 1 fråga om övriga inlernalionellaöverenskommelser som är av inlresse i della sammanhang hänvisar Jag lill denöversiki som är intagen i bilaga A (avsnill 2). Till komplettering av denna översiktkan nämnas att Helsingforskonvenlionen numera har ratificerats av sex siateroch att del sjunde ratifikationsinstrumentet - -vänlas bli deponerat i sådan lid all konventionen kan träda i kraft våren1980. Två Öslersjösiaier, och , har hitlills förklarat atlman i enlighet med artikel 25 i konventionen avser att skjuta upptillämpningen av reglerna i bilaga IV till konvenlionen (dvs. de regler som avser ulsläpp av olja och andraskadliga ämnen) från konventionens ikraftträdande. I fråga om den nuvarande ordningen får jag hänvisa tillvad Jag har anfört i del föregående (1.3) och till den redogörelse för gällanderätt som lämnas i bilaga A (avsnitt 5). 1 anslutning lill framställningen ibilaga A, avsnitt 5.3 (kommunala renhållningslagen, m. 3.1 Renhållningslagen m. m. Bestämmelser om det s. k. kommunala renhällningsmonopoletfinns numera i renhållningslagen (1979:596) och renhållningsförordningen(1979:904), som trädde i krafl , dä kommunala renhållningslagen(1970:892), renhållningskungörelsen (1974:1024) och lagen (1965:54) omkommunala renhållningsavgifter upphörde att gälla.