prop · G303103 · 1979-12-31 00:00:00 — Del motstånd som på lokalthåll har märkts mot tanken på en folkbokföringsreform har lill slor del singrund i ovisshel om dessa frågor och då kanske främst farhågor för alt servicengentemot medborgarna skall avsevärt försämras. Del är självfallet viktigt atlså ej sker och atl åtgärder som skulle kunna förhindra en sådan försämringövervägs. För atl ett fullständigt och aktuellt utredningsmaterial skall finnaslillgängligl som underlag för ett principbeslul i folkbokföringsfrågan förordarjag alt en kommitté nu fär i uppdrag atl uireda folkbokföringens framlidaorganisation och därvid särskilt belysa de frågor som jag har berört här. I enlighet med vad jag har sagt förul bör som utgångspunkiför kommitténs arbete gälla att den för samhällel nödvändigabefolkningsregislreringen i princip är en statlig uppgift och atl detborgerliga samhällels organ skall svara för verksamheten som helhet. Denlöpande lokala folkbokföringen bör följaktligen inte längre ankomma påpastorsämbetena inom . Däremot bör självfallet övervägas i vilkenmån det kan vara lämpligl och önskvärt alt pastorsämbetena med hänsyn lillbehovel av närservice och av andra skäl bistår folkbokföringsmyndigheterna medvissa arbetsuppgifter. Kommitténs arbete bör inriktas på den för samhällelnödvändiga registreringen av medborgarna och inte göras beroende av vilkelförhållande som råder mellan staten och . Som jag redan har nämnlhar frågan om den regisirering av uppgifler om medlemmar somkan behövas för den kyrkliga verksamhelen utretts inom ramen förslat-kyrka-arbetet. Kommillén bör kunna utgå från att en församlingsregislreringför kyrkans behov kan anordnas i huvudsaklig överensslämmelse med delifrågavarande utredningsförslaget. Den överarbelning av förslagel som kanbehövas bör anstå till dess beslut föreligger om folkbokföringens anordnande. Delll B:12 Skr 1979/80:103 254 Frågan om hur andra trossamfund än skakunna få tillgäng lill uppgifter ur folkbokföringen har inle lagits upp undersiat-kyrka-överläggningarna. Kommillén bör kompleltera utredningsmaterialet pådenna punkt. Kommittén bör sålunda undersöka vilka önskemål trossamfunden kanha i della hänseende och överväga möjligheterna all lillgodose dessa önskemål. 1 del bctiinkande om folkbokföringsorganisalionen m.m. somCFU lade fram föreslogs de lokala skallemyndigheterna bli civilafolkbokfö-ringsmyndigheler. Samma förslag har lämnats i en expertpromemoria(SOU 1978:3, bil. 9) som utarbetades under slai-kyrka-överläggningarna. Vad somenligt dessa förslag särskilt har lala för all de lokala skatlemyndighelernaskall omhänderha den primära folkbokföringen är atl dessa myndigheler handharmantalsskrivningen och all denna bygger på kyrkobokföringen. Vidare erinras omkyrkobokföringens betydelse för skalleadministrationen och de fördelar det medtanke härpå skulle innebära om också kyrkobokföringen sköttes av lokalskattemyndighet. Jag anser också för egen del all myckel lalar för all ansvareiför den lokala folkbokföringen flyttas lill de lokala skaltemyndighelerna.Detla gäller särskilt kyrkobokföringen i vad den avser bestämmande av rättkyrkobokföringsorl. Dessa ärenden förutsätter bara undanlagsvis personligtsammanträffande med folkbokföringsmyn-dighelen och bör därför ulan olägenhelkunna fördelas på de 120 lokala skallemyndighelerna pä samma sätt som gäller ifråga om de långl mer servicekrävande skalleärendena. Den nuvarande lagstiftningen har inneburil en mycket storförenkling av formerna för allmänhelens konlakler medfolkbokföringsmyndighelerna. Jag tänker härvid inte bara pä de förut nämndaärendena angående besiämmande av räll kyrkobokföringsort utan också bl.a, påärenden som gäller födelse, namn, adoption, medborgarskap, hindersprövning vidingående av äktenskap och civilståndsfrågor. Personlig inställelse vidfolkbokföringsmyndigheten krävs endast undantagsvis. Som jag har framhållil ulgör frågan om service tillmedborgarna en mycket viklig del av kommilléns arbele. Särskilt glesbygdensförhållanden måste beaklas. Kommittén bör undersöka i vilka fall allmänhetenhar behov av personlig kontakt med en lokal folkbokföringsmyndighet ochöverväga vilka möjligheter som kan slå till buds för atl inom ramen för enenkel administrafion och rimliga kostnader undvika en försämrad närservice. Dennuvarande ordningen med alt vissa folkbokföringsblanketler finns lillgängligapå postanslallerna och vid försäkringskassornas lokalkontor bör självfalletbehållas. Möjligen kan denna närservice byggas ut och kompletteras med annatbistånd åt allmänheten. Del kan le sig naturligt alt pastorsämbetena i vissafall får en särskild funktion i dessa hänseenden. Till grund för kommitténs arbele bör ligga tidigareutredningsmaterial som emellerlid kan behöva överarbetas och kompletteras.Målel bör vara att så fullständigt beskriva huvuddragen av en nyfolkbokföringsorganisation och kosinaderna för denna att kommilléns arbele kanutgöra underlag för ett principbeslul i folkbokföringsfrågan. Kommittén bördärvid självfallet också redovisa behovet och ulformningen av ADB-stöd förfolkbokföringen, regionall och lokall. Lösningar av mera detaljbetonade frågorliksom nödvändiga författningsändringar bör däremot anstå till ett senareskede. Likaså bör de arkivfrågor som aklualiseras av en omläggning av denlokala folkbokföringen i huvudsak ulredas först sedan beslut föreligger i folkbokföringsfrågan.Kommitténs arbete bör emellertid bedrivas i nära samverkan 255 Kommittéer: Budgetdepartementet Delll B:12 med arkivvårdande myndigheter. En del av den personal som arbelar medfolkbokföringsuppgifter på pastorsämbetena kommer även efter enfolkbokföringsreform alt behövas för församlingsregislreringeller för andra uppgifter inom församlingarna. Huvuddelen av personalen kommeremellerlid inle atl kunna sysselsättas med sådana uppgifter. Personalensmöjligheter all erbjudas anslällning vid nya folkbokföringsmyndigheler togs uppav CFU i dess betänkande om folkbokföringsorganisalionen m.m. CFU ansåg all detfanns grundad anledning anta all det övervägande anlalet av de anslällda somblir övertaliga vid pastorsexpeditionerna skulle kunna beredas anställning vidde av CFU som folkbokföringsmyndigheler förordade lokala skaltemyndighelerna.De uppgifter som låg lill grund för denna bedömning avsåg förhållandena islutet av 1960-lalel. Kommillén bör nu aktualisera och komplettera del lidigareutredningsmaterialet i denna del saml ta ställning lill vad kommitténs förslagtill folkbokföringsreform kan innebära för den vid berörda myndigheter ochpastorsämbetena anställda personalen. Det bör därvid särskilt övervägas vad enomläggning kan innebära för personal som är verksam ulanför lätortema.Kommittén bör hålla nära konlakl med berörda personalorganisationer. Fastän starka skäl kan anföras för enfolkbokföringsreform, kan givelvis en sådan inte ske utan en noggrann avvägningmot de därmed förbundna kostnaderna, Ulredningen skall göra en fullsländigkostnadsberäkning av silt förslag och därvid ange kostnadsalternaliv för olikaorganisationsmodeller och nivåer. Mol bakgrund av de slalsfinansiellaframlidsperspektiven och vad som av har framhållils i denna fråga ärdel av slörsia vikt alt samhällets kostnader för folkbokföringen hålls låga. Ulredningsarbelet bör bedrivas skyndsamt och med sikte påall proposition skall kunna föreläggas lill 1980/. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatl regeringen bemyndigar chefen för budgetdepartemenlet alt tillkalla en kommitté med högst tre ledamöter meduppdrag atl uireda folkbokföringens framlida organisation, alt utse en av ledamöierna att vara ordförande, att besluta om sakkunniga, experter, sekrelerare och annatbilräde ål kommittén. Vidare hemställer jag atl regeringen föreskriver all kostnaderna skall belasta åtlonde huvudtitelnskommilléanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. DelllB:13 Skr 1979/80:103 256 Översyn av beskattningsreglerna för familjeföretag Depariemenlschefen, slalsrådel Mundebo, anför. Del helt övervägande anlalet svenska förelag ägs direkleller indirekl av en eller etl fätal fysiska personer. Företag som har en sådanägarstruktur brukar kallas fämansföreiag eller familjeföretag. Ikommunalskallelagen (1928:370), KL, har uUryckel fämansföreiag dock en särskildinnebörd och omfattar inte de s,k. egenförctagen, dvs, företag som drivs utanförmedling av juridisk person. Jag kommer därför i del följande alt användauUryckel familjeförelag för att beteckna företag som ägs av en eller etl fålalfysiska personer. Det bör framhållas atl ullrycket inle innefattar något kravpå all delägarna skall tillhöra samma familj eller släkt. Familjeföretagen hör i regel lill gruppen mindre ellermedelslora förelag. Även några av de myckel slora förelagen är dockfamiljeföretag. Särskilt tre företagsformer brukar förekomma blandfamiljeföretagen, nämligen egenförelag, handelsbolag (inklusive kommanditbolag)och aktiebolag. De mindre förelagen drivs vanligen som egenförelag men ävenakliebolags- eller handelsbolagsformen används ofta bland dessa företag. Blandde medelslora och slörre förelagen dominerar aktiebolagsformen. Förekomsten avde olika företagsformerna varierar också mellan olika näringsgrenar.Egenföretaget är den hell dominerande förelagsformen inom jordbruket medanaktiebolaget är den vanligasle formen inom l.ex. Del bör här nämnas all frågan om en ny förelagsformanpassad till småföretag har diskuterats under senare fid. Höslen 1978 lade1974 års bolagskommitlé (Ju 1974:21) fram elt förslag om en ny bolagsform -s.k. andelsbolag - för de mindre företagen (SOU 1978:66). Vidremissbehandlingen utsatles förslagel för omfattande kritik och regeringenbeslutade all förslagel inle skulle genomföras. Frågan om förenkladebolagsregler för mindre förelag övervägs f.n. inom justitiedepartementet.Såvitt nu kan bedömas är någon ny företagsform inle akluell. I stället lorde,om så bedöms nödvändigl, vissa förenklade regler för småförelag kunna tas in iakliebolagslagen (1975:1385). I detla sammanhang vill jag också erinra om atl 1974 årsbolagskommitlé i ell särskilt delbelänkande (SOU 1978:67) har föreslagiländrade regler för handelsbolag och enkla bolag. Förslagel har remissbehandlaisoch bereds nu inom justitiedepartemenlel. I princip gäller samma beskaltningsregler förfamiljeföretagen som för andra företag, Vid beskattningen av familjeföretagenoch deras ägare uppkommer dock problem som inte har någon direkt motsvarighetför l.ex, de börsnoterade företagen och deras aktieägare, gäller vidsåväl kapitalbeskattningen som inkomsibeskallningen. Vid kapitalbeskattningen uppkommer problem både i fråga omden årliga förmögenhetsskatt som tas ut på del i förelagel nedlagda kapitaletoch i fråga om de engångsskatter som vid arv och gåva träffar detta kapital.Skatterna betalas av ägaren respeklive arv- eller gåvolagaren, men medel förall läcka skallerna måste i regel tillskjutas av förelagel. medför förförelagets del en betydande extrabelastning som kan äventyra den fortsattadriften och försvåra generationsskiften. Problemen har uppmärksammals avstatsmakterna. I samband med atl en allmän skärpning av kapitalskatternagenom- 257 Kommittéer: Budgetdepartementet Delll B:13 fördes infördes för försia gången särskildakapitalskaiielältnader för ägare av vissa familjeföretag. Dessa lätinadsreglerersattes är 1974 av nya regler varefter lagstiftningen om kapitalbeskattning avtamiljeförelagens ägare fick sin nuvarande ulformning. 1 den s.k.småförelagspropo-silionen (prop. 1977/78:40 om åtgärder för all främja demindre och medelstora företagens utveckling) som låg till grund förlagstiftningen framhöll jag att underlag för mer genomgripande principiellaändringar saknades och all de nya lällnaderna därför lills vidare borde fåformen av en uividgning av de lättnader som hade införts . Sedanytterligare utredningsmaterial hade erhållils fick bedömas om andra lösningarpå sikt kunde vara mer ändamålsenliga. I del sammanhanget framhöll jag vidare atlinle bara kapitalbeskattningen borde bli föremål för utredning. Ävenmöjligheterna all genom ändring i skallereglerna underlätta köp av familjeförelagoch kapitalanskaffning i sådana förelag borde utredas (prop. 1977/78:40 bil. 22 f). Många av de problem som uppkommer vid inkomstbeskattningensammanhänger med all del regelmässigt råder en nära personlig anknytning ochslark intressegemenskap mellan familjeföretaget och dess ägare. Dessaförhållanden har visal sig medföra all företagare ibland kan skaffa sigobehöriga skatieförmåner med hjälp av företagel. Statsmakterna har försöklhindra della genom atl införa en rad olika särregler för familjeföretagensinkomstbeskattning. Som exempel kan nämnas att särskilda bestämmelser om s.k.vinslbolagstransaklioner och inlerna aklieöverlåtelser infördes för atlhindra bl.a. all obeskattade medel togs ul från fåmansägda företag. annalexempel är de begränsningar i rätten till förlustavdrag som gäller när ellfamiljeföretag har bytt ägare. infördes yllerligaresärregler för den grupp av familjeförelag som i lagstiftningen betecknasfämansföreiag. Reglerna log sikte på bl.a. de fall då finansiella transaktionereller köp och försäljning av egendom har skett mellan företaget och dess ägare.Samtidigt begränsades möjligheterna atl skallemässigl fördela fåmansförelagetsinkomster mellan företagsledaren och hans familjemedlemmar. Betydande svårigheler kan uppkomma vid utformningen avsärregler av delta slag. För all reglerna skall bli tillräckligt effektiva ärdel ofta nödvändigt atl ge dem en vid omfattning. Delta medför alt reglernakommer alt Iräffa inle bara skalteundandragande ålgärder ulan äveniransaklioner som är kommersielll moliverade. Del har också visal sig atl vissaav de nuvarande särreglerna ger upphov till lolknings- och tillämpningssvårigheter. Vid inkomsibeskallningen uppkommer också andra frågor somi försia hand berör familjeföretagen. Vid remissbehandlingen av nyssnämnda bådaförslag års bolagskommitlé aktualiserades bl.a. frågan om enkel-ellerdubbelbeskattning av mindre företag. Vidare framhöll många remissinstanser attbeskattningsreglerna för handelsbolag och kommanditbolag behöver förtydligasoch ändras i flera avseenden. De frågor om familjeföretagens kapital- ochinkomstbeskattning som jag här berört har nära anknytning lill det arbele somföretagsskalieberedningen har bedrivit. Efter förslag i prop. 1978/79:210 harberedningens slutbetänkande (SOU 1977:86) numera till vissa delar lagls lillgrund för lagsliftning (SkU 1978/79:57, rskr 1978/79:389, SFS 1979:609-618). Ipropositionen drog jag upp riktlinjer för del fortsatta lagstiftnings- ochutredningsarbetet på företagsbeskattningens område. I del sammanhanget tog jagupp de särskilda Del 11 B:13 Skr 1979/80:103 258 problem som uppkommer vid familjeföretagens beskattning.Jag erinrade bl.a. om atl det finns behov av att se överkapitalbeskallningsreglerna och jag nämnde alt det vid remissbehandlingen avberedningens belänkande hade aktualiserats en rad andra frägor som rördefamiljeföretagens beskaltning. Bl.a. hade kritik riktats mot delar av 1976 årssärregler för fämansföreiag. Min slutsals var atl de frågor som rör de mindreoch fåmansägda förelagens beskaltning borde bli föremål för en samlad översyn. Jag anser all en kommillé nu bör tillkallas för alt göradenna översyn. Kommillén bör få i uppdrag all se överkapitalbeskallningsreglerna för familjeförelag. I uppdraget bör vidare ingå allbehandla olika frågor som rör familjeföretagens inkomstbeskalining. En viktigsådan fråga är utformningen av de särregler som har införts för atl hindraolika former av skatleund-andragande. En annan betydelsefull fråga avserbeskattningsreglerna för handelsbolag och kommanditbolag. Kommillén bör ocksåbehandla vissa andra frågor på inkomstbeskattningens område, bl,a,möjligheterna atl med hjälp av skattereglerna underlätta familjeföretagenskapitalanskaffning och enskilda personers köp av sådana förelag. Det bör däremoi falla ulanför ramen för uppdragel atlompröva de allmänna principema för företagsbeskattningen. Jag länker bl.a. påde frågor om uppbyggnaden av obeskattade reserver och resultaluljämning somnyligen har lagreglerals pä förslag i prop. 1978/79:210. Jag syftar också påfrågan om dubbelbeskattning och kedjebeskallning inom aktiebolags-sektorn. Denfrågan bör - som jag framhöll i nämnda proposition - utredas i särskildordning. Inom ramen för en sådan utredning kan det också finnas anledning altundersöka möjligheterna atl lillämpa olika beskattningsprinciper för bolag iolika storleksklasser. Det ligger i sakens nalur all den särskilda ulredningenoch den nu aktuella kommittén bör ha tämligen ingående kontakter och samråd. I det följande behandlar jag var för sig kommillénsuppgifler inom kapitalbeskattningens och inkomstbeskattningens områden. Förmögenhets-, arvs- och gåvobeskatlningen av kapital somhar lagls ner i ell familjeförelag kan - som jag redan nämnl - medföra enallvarlig belaslning för företagel som sådanl. Den som äger ett förelag ochvill driva del vidare måste la en del av förelagels avkaslning ianspråk för betalning av förmögenhelsskalt. Denna skalt är inte avdragsgill vidägarens inkomsttaxering ulan måsle betalas med beskattade medel. På grund avinkomstskattens progressivilel fordras i regel mycket stora ullag för attinkomsten efter skatt skall täcka förmögenhetsskatten. Belaslningen påföretagel ökar ytterligare på grund av alt egenavgifter eller - om företagel bedrivsi aktiebolagsform - arbetsgivaravgifter utgår på det uttagna beloppel. Av sammaskäl måsle den arvinge eller gåvotagare som vill driva elt övertagetfamiljeföretag vidare i många fall göra myckel betydande uttag från företagetför att täcka arvs- eller gåvoskatten. Den belaslning på familjeförelaget somuttagen för kapitalskatter medför kan försvåra eller rent av omöjliggörafortsatt drifl och generationsskiften och kan därmed leda till all verksamhetenläggs ner eller att en försäljning till andra större förelag framtvingas. Som jag redan nämnt har statsmakterna under 1970-taletvidlagil olika ålgärder för att molverka en utveckling av nu antytt slag. 259 Kommittéer: Budgetdepartementet Delll B:13 1970 ärs skallereform infördes särskildakapitalskatleläiinader för ägare av vissa familjeförelag. Reglerna innebar altviss del av förelagsförmögenheien genom etl särskilt avdrag undanlogs fränbeskattning. ersattes dessa regler med bestämmelser som innebar atllättnader medgavs vid värderingen av tillgångarna i ell familjeförelagsrörelse, jordbruk eller skogsbruk. Värderingsreglerna ändrades väsenlligl genomlagstiftning och fick därigenom sin nuvarande ulformning (prop.1977/78:40 bil. 3, SkU 1977/78:19, -skr 1977/78:111, SFS 1977:1173 och 1174). gällande kapitalskatleregler för familjeförelag innebäri likhei med regler att lättnader medges vid värderingen av sådanförmögenhel som är nedlagd i förelagets rörelse, jordbruk eller skogsbruk. Somfamiljeföretag räknas i detta sammanhang - förutom förelag som drivs somegenförelag - förelag vars akiier eller andelar inle är noterade pä börs e.d.och inte heller i övrigt omsätts pä kapitalmarknaden. Värderingsreglerna har ihuvudsak följande innehåll. I ett försia sleg fastställs substansvärdet av denförmögenhel som är nedlagd i rörelse, jordbruk eller skogsbruk. Varulager tas iprincip upp till det värde som del kan anses ha betingat vid försäljning undernormala förhållanden. Inventarier tas upp till anskaffningsvärdet efter avdragför skälig avskrivning och fastigheter redovisas lill taxeringsvärdet. Fråntillgångarnas sammanlagda värde avräknas skulder och andra avgående poster.Härigenom erhålls substansvärdet. Lättnad i förmögenhets-, arvsoch gåvobeskatlningenmedges i den formen att substansvärdet reduceras . Beskattningenträffar alltså av substansvärdet. Systemet har dock försetts med särskilda spärrar. Syftetmed dem är alt hindra all lällnadsreglerna gynnar passivt ägande av jordbruksfastigheteroch spekulation i fastigheter. Spärreglerna innebär atl reduktionen avsubstansvärdet inle får leda till att förvärvskällans värde las upp lill lägrebelopp än vad som motsvarar värdet av de i förvärvskällan ingåendefastigheterna efter avdrag för skulder som belöper på dessa fastigheter. Somvärde på jordbruksfastighet tas vid denna beräkning upp taxeringsvärdet minskalmed den del av byggnadsvärdet som avser ekonomibyggnader. Som värde på annanfaslighet las upp det taxerade markvärdet. I fråga om arvs- och gåvoskatt har de nyavärderingsreglerna kompletterats med bl.a. ulvidgade möjligheter till anståndmed inbetalning av skatten. Arvinge eller gåvotagare kan sålunda få fördela denskall som belöper på del övertagna företagets rörelse, jordbruk eller skogsbrukpå . Kommillén bör se över de nu nämnda reglerna från såvälmateriella som tekniska synpunkter i syfte att utforma ett syslem som även pålängre sikt löser familjeföretagens kapilalskalteproblem. Därvid bör beaktasatt familjeföretagen svarar för en myckel betydande del av produklionen ochsysselsättningen i vårl land och att de på många sätt har avgörande betydelseför den regionala ulvecklingen. Familjeföretagen har visat stor förmåga lillförnyelse och anpassning och belydande utvecklings- och tillväxtmöjligheter.Den fortsalla förekomsten av familjeföretag kan därför ses som en viktigförutsättning för ett dynamiskt och differentierat näringsliv. Mot denna bakgrund framstår det från allmän synpunki somangelägel atl kapilalbeskallningsreglerna har en sådan utformning atl de inteförsvårar familjeföretagens fortsatta drift. Häri ligger också altbeskatlningen inte får vara utformad sä atl den hindrar generationsskifteneller andra önskvärda ägarväxlingar inom dessa företag. Under 1970-talel uppfattningen vunnit hävd all särskilda lättnader bör medges vidbeskattningen av kapital som arbetar i familjeföretag. När del gäller altbeslämma lällnadernas DelllB:I3 Skr 1979/80:103 260 omfattning måste dock även andra intressen vägas in. bl.a.önskemålel atl beskallningen skall ge resultat som är godtagbara frånfördelningspolitiska synpunkter. Till grund lagsliflning lågbedömningen alt relativt belydande lättnader i skallebelastningen varmotiverade men alt total skallebefrielse inle kunde komma i fråga. Dennaavvägning bör vara vägledande också för kommilléns arbete. Nuvarande system för beskattning av kapital ifamiljeföretag innebär all samma maleriella regler lillämpas vid förmögcnhels-,arvs- och gåvobeskattningen. Vid gåva måste dock vissa särskildaförulsältningar vara uppfyllda för all lättnader skall medges. När 1977 årslagsliftning genomfördes var del angelägel atl snabbt finna en ålminstonekortsiktig lösning på familjeföretagens kapilalskalteproblem. 1 del lägel vardel önskvärt all välja en enkel, lällillämpad och enheilig melod. När kommillénskall ularbela förslag lill mer långsikliga lösningar är förulsällningarnaandra. 1 många avseenden skiljer sig den årliga förmögenhetsskatten från deengångsskatter som tas ul vid arv och gåva. Del är möjligt all det på siktvisar sig lämpligare all välja olika lösningar för de olika skatteformerna. Detbör därför inle vara något krav alt kommittén skall ularbela enhetliga reglerför hela kapital-skatteområdet. Kommiitén bör i stället ha frihet att prövavilka lösningar som är mesl ändamålsenliga i de olikabeskattningssiluationerna. Vad först belräffar förmögenhetsskatten har frånfamiljeföretagens sida riktats kritik mol nuvarande syslem. Man har hävdat atlden progressiva inkomst- oeh förmögenhetsbeskattningen och ulformningen av80/85-procentregeln gör alt förmögenhetsskatten alltjämt kan medföra enallvarlig belastning på en del medelstora och slörre familjeförelag. Även förde företag som har nytta av lällnadsreglerna anses nuvarande system vara enalltför kortsiktig lösning. Vid fortsatt inflation kommer företagen nämligenenligt denna uppfattning all inom loppet av några är befinna sig i en situationliknande den som de befann sig i års lagsliftning.