prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Kalkylerna innebär enökning för hela industrin med ca 4,, Hänsyn har därvid tagits till deeffekter på produktionen som följer av prognosavvikelserna mellan^ekonomidepartementel och konjunkturinstitutet.Ökningar förutses för ^piakliskt tagel ^,samtliga delbranscher, endast varvenväntas försätta alt dra ned sinproduktion. ^Piognosen för elsektornbygger på bedömningar som ^gjorts av statens industriverk. Mot bakgrund av denökande industriproduktionen, en fortsatt ökad elanvändning inom hushållen^m.m. ^vänlas elproduktionen fortsätta att öka . Sammantaget väntasproduktionen inom byggnadsverksamheten öka med 1980. Investeringarnai byggnader och anläggningar förutses ^lolalt ^sliga med .. Däravväntas investeringarna i permanenta bostäder öka . förutses enigångsättning av ca 60000 lägenheter varav 40 000 i småhus. Industrinsbyggnadsinvesteringar som minskat sedan böljan av 1975 väntas öka med ca 7%mellan 1979 och 1980. Till följd av all såvälden privata konsumtionen som investeringsverksamheten ökade ganska kraftigt1979 ökade produktionen inom den privata tjänstesektorn med , Då bl. a, den privata konsumtionens ökningslakt^vänlas avta 1980 förutses också tjänsteproduktionen öka något långsammare. Ökningen av den^ojjenlligu ^ijänsleprodukiionen 1978- 1979 uppskattas till 4,.. Landstings-och ^primärkommunema ökade medan statens produktion steg med ivolym. 1 kapitel 9 ges en detaljerad beskrivning av den väntade utvecklingeninom den offentliga sektorn. Sammantaget implicerar dessa kalkyler attproduktionen inom den offentliga sektorn skulle öka 1980. Staten^vänlas öka och kommunerna med 3,. Mot bakgrund av ovanredovisade prognoser för olika näringsgrenar skulle bruttonationalproduktenmätt från produktionssidan öka med 3,1980. Bruttonationalproduktenkalkylerad från användningssidan ger en tillväxtpå 3,. Andel av Procentuell förändring total pro- i produktionsvolymen ^duktion, % -0,5 Summa ^varu- och kraftproduktion Läget påarbetsmarknaden förbättrades , Arbetslösheten, som ökade påtagligtunder 1977 och 1978 har 1979 åter avtagit, var 78000 personerarbetslösa, motsvarande 1,av arbetskraften. vararbetslösheten 89000 personer eller 2,1 ^%. Bakom denna nedgång iarbetslösheten ligger flera faktorer, ^Industrisysselsätlningen har efter fleraårs minskning åter börjat öka, sysselsättningen inom privata tjänster ökar. Denoffentliga sektorn, i första hand kommunerna, fortsätter att expandera^kiaftigt. som den öppna arbetslösheten nedbringades kunde en vissminskning ske av antalet personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Dessa åtgärder omfattar dock alltjämt ett stortantal personer, i genomsnitt ^153(X)0 personer under de tre första kvartalen1979, Utbudet av arbetskraftbestäms av den inhemska befolkningsutvecklingen, in- och utvandringen samtutvecklingen av förvärvsfrekvensen hos olika befolkningsgrupper. Medförvärvsfrekvens avses andelen av en befolkningskategori som tillhör arbetskraften, antingen somsysselsatt eller som arbetslös. ^Föiändringar i förvärvsfrekvensen är den mestbetydelsefulla faktorn för ^arbetskraftsulbudets utveckling. Under senare århar nämligen folkökningen närmast stagnerat. ökade folkmängden medca 17 300 personer, varav huvuddelen hänför sig till en ^nelloinvand-^ring om14000 personer. har nettoinvandringen legat kvar på ungefär sammanivå som 1978. Utvecklingen av^förvärvsfiekvenserna i olika åldersgrupper redovisas i tabell 5: 1. Kvinnorna ^fortsatieatt öka sitt deltagande i arbetslivet under Tabell5:1 Relativa ^arbetskraftsUl, tredje kvartalet 1970, 1975-1979 därav: 16-24 år därav: 16-24 år Diagram 5:1 Arbetskraft och sysselsättning 1974-1979 ^Säsongrensade månadsdala, 3 månadersglidande genomsnitt 4.3 4.2 4.1 4.0 3.9 1974 1975 1976 1977 Källor: ^Konjunkturin^stituiei och s^tatis^tiskacentralbyrån. Särskilt markant gäller detta förgruppen kvinnor med barn , där förvärvsfrekvensen ökade med 2,7procentenheter mellan tredje kvartalen 1978 och 1979, ^Totall sett beräknasförvärvsfrekvensen stiga efter attha legat relativt . Tillväxten av antaletpersoner i arbetskraften illustreras i diagram 5: 1. Under tredje kvartalet1979 var antalet personer i arbetskraften 47000 fler än under motsvarandekvartal 1978. Av denna ökning var mer än två tredjedelar ^hänförlig ^lill denökade förvärvsfrekvensen. Totalt ökade antalet personer i arbetskraften med1^,. Arbetskraftsutbudeträknat i timmar beräknas ha ökat med 0,, efter att under såväl1977 som 1978 ha minskat med 1,. Skillnaden i utveckling mellanarbetskraftsutbudet mätt i timmar och i antal personer har flera förklaringar.Den ökade andelen kvinnor i arbetskraften sänker det genomsnittliga^timulbudet eftersom kvinnorna har kortare medelarbetstid än männen. För 1979^uppsaktlas denna effekt till 0,, Även det ökade antalet delpensionärersänker medelarbetstiden med ca 0,1 ^S^r^ . Antalet delpensionärer uppgicki ^lill ca 49000. Förutom förändringen imedelarbetstiden påverkas ^timulbudet av förändringar i långtidsfrånvaron, t,ex. på grund av sjukdom, värnplikt, studier ^m.m. beräknas^långlidsfrånvaion ha minskal ^timulbudet med 0,. Som indikatorer påarbetskraftsefterfrågans utveckling kan man använda dels statistiken över^nyanmälda och kvarstående lediga platser hos arbetsförmedlingarna, delsandelen förelag som uppgivit brist på olika kategorier arbetskraft ikonj^unkturinstitutets kvartalsvisa barometerundersökningar. Analysen avserierna över lediga platser försvåras emellertid av den anmälningsplikt somsuccessivt införts i olika delar av landet, vilken Diagram 5:2 Vid arbetsförmedlingarna kvarstående ledigaplatser Delbranscherna summerar siginte till ^lolalen då vissa branscheruteslutits. Källa: och . ^Prop.1979/80:100 94 som uppgivit brist på arbetskraft och 1979 Massa-, pappers- och Brist på byggnads- och enligt beräkningar ^gjorda av AMSinneburit ett tillskott på . i antalet ^nyanmälda lediga platser. Antalet ^nyanmälda ledigaplatser stabiliserades 1978 efter att ha minskat , En uppgånginleddes vid mitten av året och har fortsalt , Under tredje kvartalet1979 ^nyanmäldes sålunda i genomsnitt 55 000 platser , jämfört med48000 samma kvartal 1978, 1 diagram 5:2 redovisasutvecklingen av antalet kvarstående lediga platser på totalnivå och för fyradelsektorer. Antalet kvarstående lediga platser ger en indikation på den icketillgodosedda efterfrågan på arbetskraft. Även om jämförelser försvåras av denovannämnda successiva utvidgningen av den allmänna platsanmälan står det helt^klait att antalet kvarstående lediga platser har ^ökal kraftigt sedan mittenav 1978, Denna ökning utgår dock från en mycket låg nivå. Ökningen var särskiltmarkant och . varantalet kvarstående lediga platser inom tillverkningsindustrin 12 000, vilketinnebaren fördubbling jämfört med . Inom byggnadsverksamhetenökade antalet platser från 1 300 till 4 000, 1 tabell 5: 2 redovisasbristen på yrkesarbetare inom olika branscher enligt ^konjunkturinslitutetsbarometerundersökningar. ökade bristen på yrkesarbetare långsamt,och under de tre första kvartalen 1979 förstärktes uppgången avsevärt. Stigandebristtal redovisas för samtliga branscher, framför allt inombyggnadsverksamheten. Denna brist har bl, a, haft till följd att byggandet avbostadslägenheter försenats. Den totala sysselsättningenuppgick till drygt 4,2 milj. personer, vilketinnebar en ökning med ca 60000 jämfört med Medeltal sysselsatta, 1 000-tal 1979 1-3 kV. (mer än 35 tim./v.) (20-34 lim./v.) ^(l-l9lim./v.) Ökningen gäller såvälantalet heltids- som ^dellidssys-^selsatta. Som framgår av ^labell 5: 3 harantalet ^heltidssysselsatta inte ökat . Huvuddelen avsysselsättningsökningen föll på kvinnorna, men även antalet sysselsatta mänökade. Antalet sysselsatta kvinnor var tredje kvartalet 1979 2,högre änmotsvarande period 1978, antalet sysselsatta män ökade med 0,. Avkvinnorna var ^deltidssysselsalta medan motsvarande andel bland männenvar . Sysselsättningsutvecklingen fördelad på näringsgrenarframgår av tabell 5:4. Tabell 5:4 Sysselsättningen inom olika näringsgrenar1977-1979 -1,0 -5,2 -4,8 -11,2 -3,1 -5,4 El-, gas-, ^vatten- -1,9 -3,9 -6,8 -0,2 -1,8 -0,3 -2,2 ^'^ Handel,restaurang- och hotellrörelse, samfärdsel, bank- och försäkringsinstitut, fastighetsförvaltning ^m. ^^^ Den ^toialasysselsättningsutvecklingen fås från ^arbetskraftsundersökningama korrigeradeför ^kalendariska effekter ^m. för att överensstämma med nationalräkenskapemasdefinitioner. har förelegat en ganska stor diskrepans mellan sysselsättningen summerad över deolika näringsgrenarna och ^arbetskraftsunder^sökningama. ^Prop.1979/80: 100 9^6 Sysselsättningen inomindustrin, som minskat , började öka igen under andra kvartalet 1979.Sammanlagt ökade ^industrisysselsätlning^en med ca 15 000 personer mellanförsta och tredje kvartalen ^1979"^?^t)kning-^en sker dock från en myckellåg nivå. De tre första kvartalen 1979 sysselsattes ca 75 000 personer färre iindustrin än 1975, och 9000 färre än motsvarandeperiod 1978. Antalet sysselsatta inombyggnadsverksamheten fortsatte all minska . 1 den privatatjänstesektorn, som är den ^sysselsätlningsmäs-^sigt största sektorn med 1,3milj. sysselsatta, ökade sysselsättningen med närmare 15 000 personer. Den offentliga sektornuppvisade en fortsatt kraftig sysselsättningsökning . Inomprimärkommuner och landsting ökade antalet sysselsatta med ca 55 000 personer.Inom den statliga sektorn har sysselsättningsökningen ^däremoi dämpats någotjämfört och beräknas stanna vid 5 000 personer mellan 1978 och1979. En viktig indikator på läget påarbetsmarknaden är utvecklingen av antalet arbetslösa. Arbetslösheten ökade1977 och 1978 men har åter avtagit (tabell 5:5). Antalet arbetslösaenligt ^arbetskraftsunder^sökningama var 93 000personer, ^vilkel innebär en minskning med ^13(X)0 personer jämfört med sammaperiod föregående år. Antalet personer i arbetskraften ökade med 47 000samtidigt som sys- Års- och ^kvanalsmedeltal, 1 ^000-lal () ^,^ ^3kv. (arbetslösa i proce^nt Diagram 5:3 Arbetslösa enligt^AKU. arbetslösa kassamedlemmar och kvarstående ledi^ga platser 1974 1975 1976 1977 1978 1979 Källor: , ochstatistiska centralbyr^ån. ^selsättningen steg med 60000. Antaletsysselsatta i beredskapsarbete minskade med ca 2 000 personer mellan tredjekvartalet 1978 och tredje kvartalet 1979. Antalet arbetslösa ut^gjorde undertredje kvartalet 1979 av arbetskraften att jämföra under tredjekvartalet 1978. Arbetslösheten blandungdomar har minskat under1979. var 33 000 arbetslösa mot 38 000 . Arbetslöshetensregionala fördelning har inte förändrats nämnvärt . länhar den högsta och den lägsta arbetslösheten. I skogslänen varden relativa arbetslösheten och istorstadslänen 1,. Statistiken överantalet arbetslösa kassamedlemmar visar samma mönster somarbetskraftsundersökningarna, arbetslöshetens ökning bröts i slutet av 1978och har vänts i en viss nedgång. Under tredjekvartalet 1979 var antale^t^ arbetslösa kassamedlemmar i 7 ^Riksdagen1979180. ^Prop.1979/80:100 98 Tabell 5:6 Antal personer i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder 19751979 ^skyddat arbete ^m.m. genomsnitt 42 300 (1,), vilket ^äinågot lägre än tredje kvartalet 1978. Inom industrikassorna har arbetslöshetenminskat och var 700 personer, en nedgång med ^2^^5(X) personer. Andelen arbetslösa medlemmar i ^induslrikassorna är dockfortfarande ganska hög, 2,1 ^%, Den klaraste förbättringen noteras förbyggnadsarbetarna, där antalet arbet^slösa kassamedlemmar minskade från 4 600till 2 800 mellan tredje kvartalen 1978 och 1979. Det förbättradesysselsättningsläget har medfört att antalet personer somsysselsatts i olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder successivt min^skat underloppet av ^årel. Del totala antalet personer som sysselsatts i^arbelsmarknadspolitiska åtgärder uppgick till igenomsnitt 153 000 , en minskning med 13 000 personer jämfört ^medmotsvarande period 1978 ^(labell 5: 6). Minskningen är ^hänför^lig ^lillutbildning inom företagen av ^permitteringshotad personal, den ^s,k,^25-kron^an, vilken som mestsysselsatte 55 000 personer tredje kvartalet 1977 men som nästan heltupphört. Övrig arbetsmarknadsutbildning, beredsk^apsarbeten och andraarbetsmarknadspolitiska åtgärder har fortsatt att öka i omfattning , Tabell 5:7 Antal personer berörda av varsel ompersonalinskr^änkningar (uppsägningar och ^permitteringar) 1974-1979 15 922 22 996 49 583 39316 3 755 7 708 26 967 18391 7871 11027 18638 18735 ^Totall 14228 23 793 34023 68221 58051 Till grund förprognosen för ^arbelskraftsulbudet ligger ett anlagande att befolkningen iåldern kommer att öka med 0,. ^Detla antagandeinkluderar en väntad nettoinvandring på 17000 personer 1980, ^vilkel innebären viss ökningjämfört med . Det relativaarbetskraftstalet förutses totalt ökamed så att i medeltal 71,av befolkningen i de aktivaåldrarna skulle befinna sig i arbetskraften . För de gifta kvinnornaväntas en ökning av det relativa arbetskraftstalet ochför de icke gifta kvinnorna en ökning . För männens delförutses en obetydlig minskning. Dessa anlaganden ombefolkningstillväxt och relativa arbetskraftstal innebär att arbetskraftsutbudetskulle öka med ca 45 000 personereller med 1,. Utbudet mätt i timmar förutses öka med0.6% 1979-1980. Några av de effekter ^.som drar ned ^timulbudet är den^könsmässiga förändringen av arbetskraftens sammansättning, utvidgningen avdelpensioneringen, ökad ledighet för småbarnsföräldrar ^m, ^m, ^prodiiktivilet och sysselsättning 1980 I ^detla avsnitt redovisas prognoserna förproduktions- och produktivitetsutvecklingen inom olika näringsgrenar. Utifråndessa bedömningar erhålls efterfrågan på arbetskraft uttryckt i timmar. Genomatt ställa utbudsprognosen mot ^efterfrågekalkylen kan man få en uppfattningom sysselsättning och arbetslöshet . Produktiviteten (mättsom produktion per arbetad timme) ökade snabbt under ^1960-lalel. Inomindustrin låg ökningen då på . Under ^1970-talel har en förändringskett ^mol en klart lägre ökningstakt. Den myckel svagaproduktivitetsutvecklingen inom industrin 1975- 1977 (tabell 5:8) sammanhängerbl. a. också med den inriktning somarbetsmarknadspolitiken och i viss mån industripolitiken haft. ^Etl inslag idenna har varit Tabell 5:8 Produktivitetsutvecklingen inom olikanäringsgrenar 1973-1979 -7,7 -1,4 -5,2 -4,0 -1,9 -2,4 El-, gas- och vattenverk -2,6 -1,4 -1,7 -0,1 -0,5 -0,6 -0,6 ^Prop.1979/80:100 100 Tabell 5:9 Produktion, produktivitet och sys^selsättning1980 Ärligprocentuell förändring avrundad tillhalva och hela procentenheter -2,5 El-, gas- och vattenverk ^'^ Handel, ^restatiranl- och^holellverksamhel, samfärdsel, banker och fastighetsförvaltning ni. att förmå företagen att i vissutsträckning hålla kvar de ^tinställda i förelagen även när efterfråganminskar. Den lägre produktivitetstillväxten ^totall i samhällsekonomin beror påflera faktorer. a. riktar sig nuen relativt större del av den samlade efterfrågan mot de ^tjänsieproducerandenäringsgrenarna som redovisar en lägre produktivitetsökning än de^varuproduce-^rande sektorerna. Den klara förbättring av^konjunkturiägei som noterades under loppet av 1978 och 1979 förutses komma attdämpas . Den totala produktionen väntas öka med mellan 1979och 1980 (tabell 5:9). För industrins del väntas en produktionsökning på ca 4,5^%. Produktionen inombyggnadsverksamheten väntas öka med 1980, ^vilkel ^j^ stort sett ärsamma ökningstakt som 1979. Bakom denna prognos ligger bl. a. ett anlagande omen igångsättning av 60000 lägenheter . Inom den privatatjänstesektorn förutses ^produklionen öka med 2,, ^vilkel är en något lägreökningstakt än 1979. Detta sammanhänger bl. a. med utvecklingen av den privatakonsumtionen, eftersom varuhandeln utgör en betydande andel av den privatatjänstesektorn. En schablonmässigöversättning av den redovisade sysselsättningsutvecklingen i timmar 1979- 1980till antal sysselsatta personer antyderen viss minskning inom jord- och skogsbruket. För industrins del väntas enmindre ökning . Även inom byggnadsverksamheten väntas en viss ökningav antalet sysselsatta . Efterfrågan på arbetskraft väntas fortsättaalt växa från såväl den privata som den offentliga tjänstesektorn. För statensdel ^vänlas en sysselsättningsökning på 4 000 ^ä^ 5 000 personer och förkommunerna en ökning på ca 40000 personer. ^Utbuds- och^efterfrägeprognoserna på totalnivå pekar ^mol ett förbättrat sysselsättningslägeunder 1980 och en minskning av den öppna arbetslösheten. Närarbetskraftsefterfrågan nu ökar bör det ^f^innas godaförutsättningar att successivt minska antalet sysselsatta i beredskapsarbeteoch arbetsmarknadsutbildning och att dessutom allmänt främja en ökad ^röriighetsåväl yrkesmässigt som ^inomregionalt. 6 De enskilda konsumenternas ekonomi Inkomst- ochprisutvecklingen 1977^-1978 innebar all hushållens köpkraft realt settminskade med I % (tabell 6: 1). Härvidfår hållas i minnet att femte semesterveckans införande 1978 innebar enstandardhöjning som ej kommer till synes i inkomstberäkningarna.Volymminskningen för den privata konsumtionen blev något mindre än förinkomsten eller 0,7%^.^ ^Sparkvoten minskade därmed knappt 1/2 procentenhetfrån den synnerligen höga nivån 1977 (se diagram 6: 1). De preliminära beräkningarna överinkomsterna ger, räknat i löpande priser, en i ^slort sett liknandeutveckling som 1977-1978, Sålunda ökade de ^toiala ^faklorinkomslerna8 1/båda åren. Lönesumman, som utgör huvuddelen av faktorinkomsten, ökadedock mer 1979 än 1978. Den ^avtalsmässiga ökningen beräknas härvid för 1979till , inberäknat en fördröjd effekt av femte semesterveckans införande (sevidare avsnitt 6.2). Löneglidningen uppskattas till 2 1/och sysselsättningsökningentill omkring I ^%.. ^Inkomstöverföringama till hushållenfrån del offentliga, inkl. socialförs^äkringssektorn, steg medanhushållens skatter och avgifter ökade med ^drygl 11 ^%, Den disponibla inkomsten ökade enligt nuföreliggande beräkningar med ^drygl . i löpande priser , Den genomsnittliga prissteg- Diagram 6:1 ^Sparkvoten 1964^-1980 Sparandet i procent av disponibel inkomst. I ^\_ ^L ^J ^\_ I ^J ^\_ ^\_ ^L 1964 66 68 70 72 74 76 78 Källor: och statistiskacentralbyrån. 1979/80: 100 102 ringen mellan dessa år beräknas till knappt 7 1/, vilket medför en ökning av de realtdisponibla inkomsterna med ca I 3/4 %^,^ Delta innebär en relativt stor^nedrevidering i förhållande till^koniunkturinstitutets höstrapport. De förnyade beräkningarna av inkomst- ochutgiftsposterna svarar för knappt hälften av denna ^nedrevidering och för denresterande delen svarar den till följd av bl. a. punktskatte- ochdiskontohöjningar uppreviderade prisuppgången . I prognosen för hushållens inkomster1980 har för den totala lönesummans ökning två alternativa utfall antagits;8,4 resp. 10,9^9^?^ (se vidare 1^abell 6: I ^Hushällssektorns inkomster och utgifter ' 1978 1979 1978 1979 1980 prognos -1,6 -2,9 -0,9 207 2)6 -1,1 -0,4 -0,2 1 ^Faklorinkomster^'^'^ Egentliga^löner^^^ därav: lönes^umma Enskilda företagares ^inkomsler Övriga^faklorinkomsler 3 Direkt^a^ skatter, avgifter ^m. ^m.därav: ^prel. 4 ^Neltoinbeialningar ^lill detoffentliga (2 ^-^ 3) 5 Räntor och utdelningar, netto^'' 6 Övriga ^iransfereringsinkoms-^teroch-utgifter, netto 1110 1284 13,8 15,7 -20,4 ^-18,9 7 Disponibel inkomst (1+2-3 + 5 ^4-6) 229635 250662 9,2 9,2 8 Privat konsumtion 2072)6 227627 9,7 9,9 9 Sparande (7 ^-^ 8)^=^ 22419 23035 4,6 2,7 10 ^Sparkvot ^(9:7)^«^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ 9,8 9,2 ^-0,4 -0,6 11 Disponibel inkomst 169874 172727 ^-1,1 1,7 ^12 Privat konsumtion 153295 156855 ^-0,7 ^2,3 13 ^Implicitprisindex för total privat konsumtion (1975=100) 135,18 145,12 10,4 7,4 9^^3 ^9.8 ^'^ Hushållssektorn inkluderar, förutom hushållen, de^s. k. ideella organisationerna som betjänar hushållen och som ^inle helt ellerhuvudsakligen ^f^inansieras och kontrolleras av ^offenlliga sektorn. Hit räknasarbetstagarorganisationer, folkbildningsver^ksamheten, ,^idroltsorganisalioner. Röda korset ^m. ^saml ej ^slalsbidragsberättigadesjukhem, barnhem, barnkolonier, ^semesierhem. Utöver ^löntagarhushäll ingår hushållsom äger personliga förelag, dvs. som erhåller sin huvudsakli^ga inkomst fr^ån rörelse. ^^^ Arbetsgiv^aravgiftertill socialförsäkring, fondavsättningar för PR! och andra privat^a^ fonder ochstiftelser inom icke finansiella förelag samt ^tillräknade pensionsavgifter förstatliga och kommunala ^myndigheler och kommunala affärsverk är ej medtagna somlöneförmåner i denna post. ^^^ Kontant utbetald lönesumma ^samlarbetsgivaravgifter till privat försäkring.^^^ Inkl. räntor på privata försäkrin^gsfonder ^(exkl. ^skadeförsäkning). ^^^ Inkl. privat försäkringssparande. ^Detla uppgick1978 ^lill 9015 milj. kr. Del beräknas 1979 uppgå ^lill 10055 milj. kr. och1980 ^lill ca 10900 milj. kr. 1) resp. 11 100 milj. kr. ^'' Förändring mätt iprocentenheter. 1 och all. 11 motsvarar det lägre resp. delhögre alternativet för ^avtalsutfallel. Se ^löneavsnill 6.2. Källor:^Konjunklurinstit^ulet och statistiska centralbyr^ån. avsnitt 6,2). De enskilda företagarnas ^inkomsler antasstiga resp. med ^I07^c^ i de båda alternativen. Med utgångspunkt fråndessa ökningstal har de totala ^faklorinkomslerna beräknats öka med omkring 8 %resp. 10 1/1979^-1980. ^Inkomstöverföringama förutses öka med ca 12 1/2%resp. 13 1/. Skatteinbetalningarna beräknas visa en betydande skillnad iökningstakt mellan de båda alternativen: resp. drygt 11 ^%.Kalkylen över inbetalningarna av preliminär ^A-skail 1980 har utgått frånregeringens proposition angående skatter ^m. (se avsnitt 6.3). Den föreslagnaskatteomläggningen innebär en sänkning av inbetalningarna av preliminärA-skatt 1980 med ca . ^Indexiegleringen beräknas medföra ^eltmed ca . sänkt skatteuttag jämfört med ett uttag enligt 1979 årsskatteskala. 1 löpande priserkalkyleras den disponibla inkomstökningen 1979-1980 till 103/enligt alternativ I och . ^Implicit^prisindex för privat konsumtion beräknas enligt debåda alternativen öka 9 1/resp. 93/. Den realt disponibla inkomsten skulledärmed öka med drygt I 1/och 2%^.^ i del lägre resp. i det högrealternativet. 1 tabell 6: 2redovisas ^reulinkomstutvecklingen efter skutt ^uppdelud på ^oliku inkomstslug.Del bör understrykas att det statistiska ^underiaget är mycket bristfälligt,varför materialet enbart ger en grov indikation på ^realinkomstens utvecklingför olika inkomstslag och deras relativa betydelse för den ^toiala ökningen iden realt disponibla inkomsten. Tabellen bygger på ^överslagsmässiga kalkyleröver fördelningen av A- och ^B-skal- ^Tabell 6:2 ^Realinkomstutveckling efter skatt 1977-1980 "ing i rea -8 1/2 -1/2 -1/2 kapitalinkomster, netto' 1 1/2 7 1/2 -1/2 8 1/2 3 1/2 4 1/2 7 1/2 3 1/2 2 1/2 2 1/2 - 1/2 -1/2 ^'^ Inkl. nationalräkenskapens ^s.k. ^^^ Sjukpenning ochför^äldrapenning, utbetalningar från arbetslöshels- och arbetsskadeförsäkringoch ^lönega- ^ranlifond samt vissa bidrag isamband med arbetsmarknadsutbildning. Anm. Ang. all. 1 och all. II se ^labell 6:1. Källor: , ochstatistiska centralbyr^ån. ^Prop.1979/80:100 104 ^leutlagen på inkomstslagen löner, ^förelagarinkomster,pensioner och övriga beskattade förmåner. Utvecklingen förolika inkomstslag 1978-1979 resulterade i en ^real disponibel inkomstökningmed drygt I 1/. för hushållen ^totall, 1977- 1978 minskade den totala reala disponibla inkomsten med I^%, Även den reala löneinkomsten slog om från en ^krafiig minskning 1978 ökning 1979 med 1 ^%^^ efter skatt. ^Löntagarhushållensinkomster ^totall torde också ha förstärkts något genom alt de beskattade socialaförmånerna ökade med 3 1/. realt efter skall. En starkare ökning noteradesför pensionärernas reala inkomster, som ^efler skatt beräknas ha stigit , Genom främst en kraftigareökning av den indirekta beskattningen förutses nu en något lägre ökning av^realinkomsten 1979- 1980 än i . Sålundaförutses löneinkomstens reala utveckling 1979- 1980 visa en ökning på endastnågon ^procenl i det lönealternativ som motsvarar höstens löneantagande, dvsdel högre ^lönealternalivet.