prop · G30340 · 1979-12-31 00:00:00 — Enligt kammarrätterna saknar sädana markområden ofta byggnader och kandå svåriigen hänföras lill annal än övrig mark och därigenom undgå att åsättasvärde. Campingplatser m. fl. lämnar ofla en icke ringa avkastning och kandärför anlas betinga elt högt pris på den allmänna marknaden. Kammarrätternaanser all sådana markområden bör utgöra etl särskill ägoslag och utbrytas tillsärskild taxeringsenhet med beskattningsnaturen annan fastighet. Ävenlantbruksuniversitetet påpekar att inom ägoslagel övrig mark kommer alt rymmasmarkområden med belydande värden. Domänverkelföreslär alt större sammanhängande myromräden i inland och nortaDalarna skall klassificeras som övrig mark i stället för skogsimpediment. 1 anser alt kraftledningsgator som gårfram genom skogsmark bör indelas som skogsimpediment och inle som övrig mark. 1979/80:40 262 Deföreslagna reglerna om skatteplikt har fåll etl i huvudsak positivl mottagande.Flera remissinsianser anser alt förslaget medför en önskvärd förenkling iförhällande lill nuvarande syslem. J.J.7 Ägarkravet (7.4.3) Fråganom skaltefrihet för vissa byggnader, oavselt vem som är ägare har godtagitseller lämnats ulan utlrycklig erinran av flertalel remissinsianser. Enligl SBEFär förslagel om ägarkravets slopande praktiskt och rikligt. Även länsstyrelseni tillstyrker förslaget men underslryker att della inte fårmedföra alt ägare till privata fastigheter, som används för skattefria ändamål,skall undanlas frän inkomstbeskattning. SAF m. fl. tillstyrker förslaget menifrågasätter om det är tillräckligt långtgående. Det skulle t. ex. kunna görasgällande alt åtskilliga företag, inle minst inom induslrin, genom densysselsältning de skapar, fyller väl så vikliga funktioner som de som harangetts i förslagel. Någraremissinstanser är tveksamma lill förslagel eller avstyrker det. a. att slopande av ägarkravet i och för sig är en fördelaktigförenkling vid fastighetstaxeringen. Fastighetstaxeringen har emellertid iandra sammanhang en sådan belydelse, alt del är olämpligt att utan övervägandenom nödvändiga följdändringar genomföra förslagel som en delreform. Behöver deli andra sammanhang räknas fram ett subsUlut för taxeringsvärdet är detsammanlaget inte mycket vunnet med en förenkling vid fastighetstaxeringen. Enlänkbar lösning enligl kammartätterna är all skattefrihet medges endast om enfastighet, som används för etl samhälls-nyttigt ändamål, också ägs av den somutövar verksamheten. 1 den män frihel frän garanlibeskatlning bör komma i frägaäven för fastigheter med andra ägare kan den saken regleras genomundanlagsbestämmelser i 47 § KL, där det kan hänvisas lill de enligt FTLprivilegierade användningssälten. Pä sä sätl har man enligl kammarrätternasmening kvar taxeringsvärdet som underiag vid inkomst- ochförmögenhetsbeskattningen, men ändå möjlighet att skattemässigt stimulera vissaanvändningssätt. Även när del gäller undergmppen allmänna byggnader anserkammarrätterna atl det finns anledning atl undersöka ägarkravet. Det kan finnasrisk för att en sådan begränsning inte medges skattefrihet i alla de fall, därden kan vara sakligt motiverad. LänsstyrelsenI Slockholms län ifrågasätter om fastighet skall undanlas från skattepliktendasi på grund av alt den hell eller delvis används för ett allmännyttigtändamål, ulan aU någon form av intressegemenskap föreligger mellanfastighetsägaren och utövaren av den allmännyttiga verksamheten. Möjligen kanskattefriheten för uthyrda fastigheter utvidgas till att omfatta faslighelersom ägs av helägda slatliga och kommunala företag. 1979/80:40 263 Enicke oväsentlig del av den statliga verksamheten utövas i byggnader som ägs avenskild och som förhyrs av staten pä marknadsmässiga villkor. Sådana byggnadertorde enligt förslaget komma atl laxeras som icke skalleplikliga om de användst. ex. för undervisning, vård, eller kulturändamål, medan förhyrd byggnad somanvänds för allmänt förvaltningsändamål kommer all vara skattepliktig. Följdenhärav blir all i vissa fall relateras skatteplikten till byggnadsanvändning ochi andra fall inte. 1 belänkandel har inle kunnat utläsa nägotmoliv för denna särbehandling. Länsstyrelseni Kristianslads län framhåller all en viktig princip måste vara all faslighelersom innehas i förvärvssyfte alltid skall vara skallepliktiga, även om deanvänds för samhällsnyttiga ändamål. finner del slötande om en iförvärvssyfte innehavd fastighet, som ej är undaniagen från skatteplikt,skall vara det i forlsältningen. Staten, kommun eller annan menighet bör inormalfallet vara ägare till en fastighet för atl den skall kunna undanlas fränskalleplikl. LänsstyrelsenI har liknande synpunkter. anser alt som huvudregelbör gälla, att om skattepliktig verksamhet bedrivs i en byggnad skall ocksåbyggnaden vara skattepliktig. Skattefria fastigheter skall inle åsättas någottaxeringsvärde. Dock behövs enligt laxerings-värde bl. a. lillarvs- och gåvobeskattningen. I förslaget har inte konsekvenserna i dettaavseende berörts. 3.3.2Huvudsaklighetsprincipen (7.4.2) Störstadelen av remissinstanserna godtar förslagel om alt den huvudsakligaanvändningen skall ha avgörande betydelse för fastighetsskalleplikls-förhällande eller lämnar del ulan erinran. Fleraremissinsianser underslryker emellertid all även om huvudsaklighetsprincipenär all föredra, kommer den all medföra gränsdragningsproblem. a. kammarrätterna. delokala skattemyndigheterna i m. fi. är positiva lill förslaget. i Ålvsborgs länframhåller att huvudsaklighetsprincipen torde komma att väsenfiigt förenklataxeringsarbetet och undanröja många svårigheter vid såväl värderingen sombeslulsredovisningen, även om nya gränsdragningsproblem uppkommer. De lokalaskattemyndigheterna I m. fi. fögderier anser all bädetaxeringsarbetel och de administrativa mtinema kommer alt underiällas, om dennuvarande uppdelningen pä en skallepliklig och en skattefri del av en fastighetförsvinner. Även tillstyrker förslagel och anser alt ettkonsekvent genomförande av huvudsaklighetsprincipen tjänar till en förenkladhandläggning. Likaså anser kammarrätterna att huvudsaklighetsprincipen har godaskäl för sig. Den kan dock i sig kräva en insals som lill viss del konsumerarden arbetsbesparing 1979/80:40 264 somåsyftas med förslaget. Dessa invändningar bör dock inte medföra alt man avstårfrån de fördelar som kan vinnas med den föreslagna principen. Enliglkammartäliernas mening är del naturiigt om bedömningen enligt huvudsaklighetsprincipenavser vad som skall taxeras för sig, dvs. Det enklaste sättetvore atl försl dela in fastigheterna i taxeringsenheter och därefter bedömaskatteplikten för varje taxeringsenhet. Stockholmskommun tillstyrker alt huvudsaklighetsprincipen införs endast underförutsättning all ägarkravet bibehålls. ,länsstyrelserna I och saml förordar däremot allfastighet även i fortsättningen skall kunna uppdelas i en skattefri och enskatlepliklig del. anser att en 50-procentsmetod gerupphov lill särskilda svårigheter vid andelsberäkningen och pekar på enmodifierad huvudsaklighetsprincip. Enligt denna skulle en byggnad, som lillminst 90 96 är av icke skattepliktig natur, i sin helhet vara skattefri.Lantbrukarnas skaiiedelegaiion förordar att, om 75 96 eller mer av en byggnadanvänds för skattefritt ändamål, hela byggnaden bör bli skattefri. Vid omvänlförhållande bör den bli skatlepliklig. För övriga fall bör en uppdelning görasi en skattefri och en skattepliktig del. Enligt i ärdet stötande all för slora fastigheter med höga värden tillämpa enhuvudsaklighetsprincip. i anser huvudsaklighetsprincipeninnebära en radikal förenkling men att konsekvensema är svåra att fömtse utanyUeriigare ulredning. EnligtTOR innebär huvudsaklighetsprincipen svårigheter för taxeringen och man pekarpå faran för olikformiga laxeringsresultat, då andelen för specialändamålligger omkring 50 96. 3.3.3Specialbyggnader (7.4.4) Förslagetom skattefrihet för byggnader som används för speciella ändamål har med nägraundanlag fltt etl välvilligt bemölande eller lämnats utan erinran avremissinstanserna. 1 en del fall anses dock förslaget som allt för längtgäende. 3.3.3.1Försvarsbyggnad (7.4.4.1) Kammarrätternahar inte någon erinran mol förslaget. förutsätter att medförsvarsbyggnad även skall avses civilförsvarets byggnader inkl. friliggandeskyddsmm och förråd. Länsstyrelseni anser att privatägda byggnader som hyrs ul försvaret ochsåledes är kommersiellt använda inte bör omfattas av skaltefrihet.Länsstyrelsen i har liknande åsikt. anser atlmässbyggnad inle skall vara skattefri, eflersom sådan byggnad kan jämställasmed restaurangbyggnad. 1979/80:40 265 3.3.3.2Kommunikationsbyggnad (7.4.4.2) Bl.a. landstingei I och Landslingsförbundel biträder förslaget omulvidgad skattefrihet för byggnader inom kommunikationsväsendet. Förslagetatt skattefrihet skall medges endasi för byggnader som används för allmännakommunikalionsändamål behandlas av länsslyrelsen i , somanför: Närdel gäller kommunikationsbyggnader skall enligl förslaget en bedömning görasför varje fastighet om byggnaden vid laxeringslillfällel används huvudsakligenför linjetrafik med en viss regelbundenhet i turerna eller för annan trafik.Skallefrihet föresläs endasi bli akluell i det förra fallet. Dennauppdelning synes kunna fl en del egendomliga effekler. Hamnar för allmän Irafikär skattefria. Den egentliga linjelrafiken med styckegods till sjöss ärtill stor del koncenlrerad lill ell mindre anlal slörre containerhamnar somsåledes blir skattefria. Flertalet hamnar i landel torde däremol med deföreslagna reglema bli skattepliktiga, då del kan anlas att trafiken medstyckegods eller bulklaster inte härden regelbundenhet i turerna som iallmänhet förknippas med begreppet linjetrafik. Byggnader för färjetrafik undanlashell frän skalleplikt, oavsett hur beskattningsförhällan-dena i övrigt är förhamnen i fräga. För en slor hamn som med anläggningar utspridda överetl stort omräde i olika församlingar och uppdelade i olika taxeringsenhetersynes förslaget komma att innebära atl fastigheterna för container- ochfärjetrafiken blir skattefria, medan flertalet anläggningar i motsats lill vadnu är fallet blir skalleplikliga. Förslagel innebär ocksä att en flygplats somtill nägot mer än hälften används för chartertrafik blir skattepliktig. Del kanifrågasättas om "samhällsnyttan" objektivt sett är störte i fråga omlinjetrafik än i fråga om chartertrafik. Mot bakgmnd av del ovan anförda synesdel tveksamt om skillnad bör göras mellan linjelrafik och annan irafik.Förslaget torde dessutom orsaka merarbete för deklaranterna ochtaxeringsnämndema, dä utredning torde fä lämnas om passagerarantal, godsmängdeller inläkter hänföriiga lill det ena eller andra slaget av irafik. Förgränsfallen kan vid mindre omläggningar i driften ändring av en faslighelsskalteslalus behöva ske även vid de särskilda fastighetstaxeringarna.Länsstyrelsen kan pä gmnd av det anförda inte tillstyrka de föreslagna reglernaför kommunikalionsanläggningar. Fräganom skattefrihet för verkstäder berörs av bl. a. kammarrätterna, som finnerförslagel om skattefrihet för verksläder väl övervägl men ifrågasätter om detmalerielll är befogal med skattefrihet, oavselt hur slora verkstäderna är.Avsevärda gränsdragningssvärigheter lorde ocksä kunna uppstä när man har atlavgöra, om del huvudsakliga arbelet på en verkstad avser alt betjäna fordon ochdylikt som används för allmänna kommunikationsändamål. För atl lättare kunnasärskilja de verksläder, som har en mera pålaglig betydelse för de allmänna kommunikationerna,är det önskvärt atl del finns en anknytning på ägarsidan mellan Irafik- ochreparationsverksamhelen. Stockholmskommun påpekar atl verkstadsverksamhelen inte är nägon exklusiv offentligverksamhet, varför även marknads- och konkurrenseffek-terna av förslagel börbeaklas. Förslagetalt skattefriheten skall slopas för administralionsbyggnader med 1979/80:40 266 anknylningtill kommunikalionsverksamhel har kritiserats av nägra remissinstanser, bl. a.av i och . Föreningen anser auden inom kontoret bedrivna verksamheten är en självklar fömtsättning för atttrafiken skall kunna upprällhållas. Stockholmskommun ifrågasätter varför byggnader som används av , som är ett bland flera informationsmedia, skall undanlas frånskatteplikt. 3.3.3.3 Distributionsbyggnad(7.4.4.3) Skattefrihetenför byggnader som ingär i överförings- eller distributionsnätet inomenergiområdet berörs av , i län och Vattenfallm. SydkraftAB finner del tillfredsställande att samhällsnytttan mer än tidigare flr utgöragmnd för befrielse från skatteplikt. Härigenom har rationella lösningar kunnatförelås för taxerandet av så komplexa fastigheter med tillbehör som finns ellerkommer all finnas för överföring eller distribution av gas, värme ellerelektricitet. m. fi. anser alt lagtexten beträffandedistributionsbyggnad bör kompletteras så att även ledning och andraanläggningar jämslälls med byggnad. LänsstyrelsenI län föruisätter atl delaljdepåer med tillhörande bostadsbyggnaderinte skall anses utgöra distributionsbyggnader utan industribyggnader ochbostadsbyggnader. Detaljdepåemas användning som bl. a. maleriallager ochjourcentraler motiverar detla. 3.3.3.4 Reningsanläggning(7.4.4.4) SydvattenAB konstaterar atl de synpunkter som bolaget framförde i samband medlagstiftningsarbetet års fastighetstaxering har beaktats i förslagetoch anför vidare: Sydvallenäger fastigheten 1:5 i Klippans kommun. Till denna fastighet hargenom servitut knutits de anläggningar och med dem förenade rältigheter somSydvatlen utfört och häller pä atl ulföra i form av en 8 millång tunnel och etl omfaltande röriedningsnäl i . Dessa anläggningarrepresenterar tillsammans etl värde av hundralals . Fränbörjan var del meningen alt ett vattenverk och ett s. k. utjämningsmagasinskulle anläggas på fastigheten 1:5. Sedermera har emellertid beslutatsatl nägot vattenverk lills vidare icke skall byggas på fastigheten. I ställetskall råvallnel ledas i en ledning till (se karta i bifogadeårsberättelse), som utbygges i erforderiig mån. Del senare ägs icke avSydvatten. Vattentransporten kräver emellertid att en pumpstaUon uppföres ianslutning till utjämningsmagasinet på Äktaboden 1:5. Ioch med att nägot vattenverk ej anlägges skulle en slräng tolkning av ovanciterade lagmm kunna leda till att Sydvatlens anläggningar såsom de numera avsesbli utförda icke skulle, såsom lagstiftaren uppenbariigen avser. 1979/80:40 267 Detfinns redan och torde i framliden bli vanligare all en vattenförsörjningsanläggningför allmänt ändamål har skilda ägare. Så kan t. ex. en huvudman svara förengrosdistribution av råvatten lill kommuner som var för sig i sina vattenverksvarar för renvattenframställningen. Ordet "vattenverk" betyderenligl Tekniska nomenklalurcenlralen (TNC 65,1977, sid 156): anläggning för beredningav för distribution till kommun eller industriföretag. Det kan förekommaalt råvallnel är av så god kvalitet all "beredning" i egenllig meningej erfordras. Vi kommer alltså lill att även andra fastigheter än sädana medvattenverk kan vara "bärare" av betydande anläggningar avseendeallmän vattenförsörjning. Det kan vara fasligheler med gmndvattenbrunnar,intagsbyggnader, pumpstaiioner, vattenreservoarer, mätstationer, venlilkammareelc. Resultatet av dessa synpunkter blir alt begreppet "vattenverk" ivedertagen teknisk belydelse är för snävt och vi föreslär därför alt laglexlenändras till "samhällsnyttig (jämför belänkandet sid 248) vatten- ochavloppsanläggning--" eller all elt uttalande görs atl begreppet vattenverki förevarande sammanhang skall ses som varje cenlralvallenförsörjningsanläggning av allmän belydelse. 3.3.3.5 Värdbyggnad(7.4.4.5) Ettpar remissinsianser ultalar sig särskilt angående förslaget om värdbyggnad.Länsstyrelsen i uppger atl det i länel finns ett 20-tal privatasjukhem m. m. anser alt vårdbyggnad, vari bedrivs verksamhel ivinstsyfte, principiellt bör vara skattepliktig. I försia hand förordarlänsstyrelsen alt nu gällande ordning beträffande sjukvårdsanläggningarbehålls. I andra hand föreslås all vid definitionen av värdbyggnad anges allbyggnaden inle fär användas för verksamhet i vinstsyfte. iGävleborgs län anser att det bör anges i lagtexten att vårdbyggnad skall varasådan byggnad, där del bedrivs endast inslilulionell värd. 3.3.3.6 Bad-,sport- och idrottsanläggning (7.4.4.6) LänsstyrelsenI Slockholms län tillstyrker atl skattefrihet medges för sädana anläggningar ivid bemärkelse men anser atl del behövs en precisering av vad som avses meduttrycket atl "allmänhelen har tillträde till anläggningen". Liknandeåsikt har länsslyrelserna i och . Länsslyrelsen iBlekinge län tillstyrker förslaget all bad-, sport- och idrottsanläggningarskall vara skattefria, utom vad avser lokaler rör idrott och motion, som ärhelt kommersiellt uthyrda. Kammarräuerna har den uppfallningen att bad-, sport-och idrottsanläggningar drivs aniingen i allmän regi eller av idrottsföreningaro. Ideella föreningars anläggningar blir skattefria enligt 3 kap. 4 § FTL. Bad-,sport- och idrottsanläggningar i allmän regi kan undantas från skallepliktgenom en utvidgning av definitionen av allmän byggnad. För kommersiellaanläggningar finns knappast skäl till skattefrihet. Därför bör enligtkammarrällerna bad-, sport- och idrottsanläggning som en särskild kategori ulgäur lagtexten. 1979/80:40 268 ochRiksidrottsförbundet har liknande åsikter som kammarrätterna om anläggningarsom drivs kommersiellt. 3.3.3.7 Kulturbyggnad(7.4.4.8) Kammarrätternaoch i kan med hänsyn till del vanligenkommersiella inslaget i biografverksamhet inle godta att byggnad för biografskall vara skattefri. Kammarrätterna har också liknande invändning mol atlbyggnader med teatrar och museer undantas från skatteplikt. Dock påpekas att enbegränsning av skattefriheten i detla hänseende kan vara obefogad med hänsyntill de ekonomiska betingelser som gäller för verksamheten. 3.3.3.8 Ecklesiastikbyggnad(7.4.4.9) Ettpar remissinstanser är negativa till förslaget, atl prästgårdar skall varaskattefria, nämligen länsstyrelserna I och . Somskäl härför anförs alt prästgårdar ofta rymmer lokaler för expedition, vigsel,sammanträden m. m. och alt de ofta har kulturhistoriskt värde. Den olöstakyrka-stalfrägan nämns ocksä. De anförda skälen kan enligt länsstyrelsensuppfattning inte anses särskilt starka. Skattefrihet av den anledningen attprästgård kan inrymma lokaler för expedition m. m. bör bedömas på sedvanligtsätt med utgångspunkt från den huvudsakliga användningen. Eventuelltkulturhistoriskt värde bör beaktas vid värdering på samma sätt som gäller förandra byggnader. Att kyrka-stalfrägan inle erhållit någon lösning ulgör ejmotiv för atl prästgårdar skall ges en gynnsammare ställning i frägan omskatteplikten än andra bostadsbyggnader. 3.3.3.9 Allmänbyggnad (7.4.5.2) Lantbrukarnasskaiiedelegaiion konstaterar att för skattefrihet krävs att byggnaden skallägas bl. a. av kommun. Det förekommer alt byggnad av detla slag indirekl ägs avkommun genom en bosladssliflelse. Enligt delegationens uppfattning böräven dessa indirekt ägda byggnader undantas frän skatteplikt. 3.3.4.1Bostadsbyggnader (7.4.6) Förslagelom att bostadsbyggnader i princip skall vara skattepliktiga kommer enligt delokala skattemyndigheterna i m.fl. fögderier att bidra lill altundanröja besväriiga gränsdragningsproblem och förenkla taxeringsarbetel. Nägraremissinsianser kan inte godta förslaget om alt i princip alla 1979/80:40 269 bostadsbyggnaderskall vara skallepliktiga. Lanlbruksuniversilelelföreslär att bostadsbyggnad, som kan anses som en oskiljaktig del av fastighet,vilken i övrigt är undaniagen från skalleplikt, såsom bör varaskattefri. Länsstyrelseni Kristianslads län anser att bostadsbyggnad för anställd personal på t. ex.vård- och skoljordbmk, som ägs av , oflasl ingår som en naturiig delav brukningsenheten. Bostadsbyggnad till skattefri lantbruksenhet bör därförvara skattefri, fömtsatt all den ägs av staten, kommun eller annan menighet.Liknande synpunkter framför . Landstingeti Slockholms län och Landslingsförbundel anser ocksä alt vissa bostadsbyggnaderskall vara undantagna från skatteplikt. Emellertidfinns inom landslingens verksamhet ett icke obetydligt antal byggnader av dennaart, som i nulägel åtnjuter skattefrihet, men som enligt förslagel skall beskattas.Det gäller här mindre byggnader avsedda alt användas som övemaltningsmm,jourbostäder, bostäder ät vikariepersonal elc. Del är tveksamt om myndighelernaskall ägna resurser äl all värdera och beskatta dylika byggnader, vilketknappast är av något intresse för vare sig primärkommuner eller landsting. Detbör övervägas att med en tilläggsbestämmelse ge möjlighet atl klassificeradylika byggnader under en viss sloriek som specialbyggnad och därmed undgå denadministrafiva belastning det innebär med deras taxering och beskattning. 3.3.4.2Lantbmk (7.4.4.10) Förslagetom utvidgad skattefrihet för vissa lantbmk har mottagits posilivt av dem somhar yttrat sig i frägan. Bland dem är , lantbruksnämnden iGävleborgs län och . Lantbruksuniversitetetuppger att dä det gäller lantbmksvetenskaplig verksamhet brukar man skiljamellan forsknings- och försöksverksamhet. Försöksverksamheten avser närmast attunder mera normala driftsbelingelser pröva gjorda forskningsrön. Lantbmksuniversitetetanser all för tydlighets skull i 3 kap. 3 § FTL bör anges att frän skattepliktskall undantas egendom som huvudsakligen används för "undervisning,forsknings- och försöksverksamhel". 3.3.4.3Byggnader tillhöriga särskilda rättssubjekl (7.4.5) Kammarrätternaanser atl skattefriheten för fastigheter som ägs av föreningar bör följa deregler som gäller vid inkomsttaxeringen av ägarna. LänsstyrelseniJönköplngs län tar upp frägan om kopplingen till reglerna om inkomsttaxeringför urvalet av de privilegierade föreningarna. Enligt torde intefastighetstaxeringsnämndema genom fastighetsdeklara-lionen fl de upplysningarsom behövs för atl bedöma hur föreningarna skall 1979/80:40 270 beskattas.Någol förslag om hur frågan praktiskt skall lösas har inle framlagts avfaslighetsstaxeringskommittén. fömlsälter att nämnderna flrbesked om hur föreningarna inkomstbeskattas. I annat fall ifrågasätts om enkoppling lill inkomstskatlereglerna skall ske i dessa fall. FortFuppger alt en inle obelydlig arbetsirvsats utförs vid ett hundratalförband för att samla in uppgifler lill faslighetsdeklarationer. Densammanlagda faslighelsskatl som försvaret äriigen betalar uppgår till 2 milj.kr. Det kan därför ifrågasättas om det, i ett läge där försvarets kostnadermåsle göras lill föremål för större uppmärksamhet, föreligger en rimligproportion mellan den arbetsinsats som skatteplikten kräver och de inkomstersom kommunerna tillförs. Riksantikvarieämbetetutgär från atl byggnadsvårdsutredningens förslag till ändradebeskattningsregler för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse kommer atlövervägas samordnat med fastighetstaxeringskommilténs förslag. Utöver vad somföresläs av byggnadsvärdsutredningen anser alt det finnsskäl att närmare överväga förutsättningarna för fullständig skattebefrielse, däen kulturhistoriskt värdefull byggnad hälls lillgänglig för besökande i sådanutsträckning alt dess ändamål i princip kan jämställas med museal verksamhet. Naturvårdsverketföreslår atl föruiom nationalparker även övriga natur-värdsfondsfasUgheter börundanlas från skatteplikt. Sedan1976 förvaltar de på naturvårdsfonden bokförda naturvårdsfaslighelerna.Totalt är ca 550 fasligheler bokförda pä fonden. Av dessa är 16 st. (ca 3 96)nationalparker. Sell till arealen utgör dock nationalparkerna ,dvs. 620 000 ha mol ca 30 000 ha för övriga naturvärdsfondsfastigheter. Nalurvårdsfondsfastigheternakan ur skattesynpunkt delas in i tvä gmpper. Skattefria fastigheter =nationalparkerna och skattepliktiga fastigheter-övriganaturvärdsfondsfastigheter Det är svårt att ur skaltesynpunkl se nägol motivför denna uppdelning av fastighetsbeståndet. Samtliga objekt pånalurvårdsfonden har förvärvats av staten för naturvårdsändamål och är avriksintresse. De skäl som angavs i prop.