prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Den svenska avgiften ^iill WHO beräknas uppgå ^lill ca . under ^budgeiårei 1980/81. Med hänvisning ^lillsammanställ ningen ^beräknarjag del sammanlagda anslagsbehovet ^lill . Jag hemställer ^atl regeringen föreslår all ^lill Bidrag till ^världshälsovårdsorganisaiionen samtinternationellt socialpolitisktsamarbete ^m. ^förbudgeiårei 1980/81 anvisa ^ell förslagsanslag av12 . ^L^ 2, Vissa internationella resor Frän anslaget^ulgår resebidrag i samband med dellagande i ^inlernalionella konferenser och möten ^m. ^m, som inte harkaraktär av tjänsteåligganden, ^lill personerverksamma inom ^hälso- och ^socialvärdsområdel. ^Socialslyrelsenföreslår all anslaget räknas upp med , varav . med hänvisning ^lill del ^slora ^behovel av resebidrag. Anslaget bör för ^näsla ^budgelår las upp medoförändrat belopp. Jag ^hemslälleralt regeringen föreslär all ^lill Vissa internationella resor för ^budgeiårei1980/81 anvisa ^ell ^reservalionsanslag av . 1979/80:100 Bila^ga 8 242 Vissa internationella kongresser i 1978/79 Utgift 135 998 Reservation 44 775 1979/80 Anslag 160 000 1980/81 Förslag 160000 Anslaget bör för nästa budgetår ^las upp med^oförändrai belopp. Jag hemställerau regeringen föreslår au ^lill Vissa internationellakongresser i för ^budgeiårei 1980/81anvisa ^etl reservationsanslag av . 1979/80:100 Bilaga 8 243 Lag om ändring i lagen (1980:00) om finan^sieringav statsbidrag till ^förskole- Härigenom föreskrivs all 4 § lagen omfinansiering av ^slalsbidrag ^lill ^förskole-och ^friiidshemsverksamhel skall ha nedan angivna lydelse. Nuvara^nde lydelse Föreslagen lydelse Avgifterna utgår med 7,9 96 av del Avgifterna utgår med ^2,^2^ % avdet belopp på ^vilkel de skallberäknas. belopp på ^vilkel de skall beräknas. Denna lag ^iräder i kraft . I Enligt förslag i ^prop. 1979/80:1. Lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:00)' Härigenom föreskrivsau i övergångsbestämmelserna ^lillsocialtjänstlagen skall införas enny ^punkl, 7, av nedan angivna lydelse. Bestämmelsernai lagen (1976:381) om barnomsorg gäller fortfarande i fråga om avgiftsom avser tid före ikraftträdandet. Denna lag ^iräder i kraft . ^'^ Enligt förslag i ^prop. 1979/80:1. 1979/80:10^0^ ^ ^ ^Bilaga 8 244 A. ^m. 22 I. ,förslagsanslag 15 321000 ^m.,^reservalionsanslag 25 000 000 Forsknings-ochutvecklingsarbete samt 21700 000 försöksverksamhet, ^reservalionsanslag 25 4. ^Exira ^ulgifter, ^reservalionsanslag 1 480 000 Vissa ^byggnadsarbelen ^m. inom social- 5 200 000 Allmän försäkring ^m. ^Försäkringsöverdomstolen, förslagsanslag 6 558 000 Försäkringsrätter, förslagsanslag 28 363 000 Riksförsäkringsverke^t, förslagsanslag 118 851 000 Bidrag till försäkringskassornas 265 000 000 Folkpensioner, förslagsanslag 29 980 000 000 Bidrag till kommunala bostadstillägg 650 000 000 till folkpension, förslagsanslag ^Ersällning ^lill ^posiverkei för pensions- 50 500 000 Bidrag till sjukförsäkringen, förslags- 3 630 000 000 anslag 61 9. Vissa ^yrkesskadeersällningar ^m. ^m., 2 200 000 Ekonomiskt stöd åt barnfamiljer ^m. Allmänna barnbidrag, förslagsanslag 4 885 000 000 ^Ersällning ^lill postverket för utbetalning av allmänna barnbidrag ^m. ^m., förslagsanslag Bidrag ^lill föräldraförsäkringen, förslagsanslag ^Prop.1979/80:100 Bilaga 8 ^Socialdeparfemenfet 245 ^Bos^ätlningslån, ^reser\'alionsanslag 1000 6 ^146 71» 1 000 Bidrag till social hemhjälp, förslagsanslag 1 060 000 000 Bidrag ^lill färdtjänst, förslagsanslag Bidrag ^lill driften av förskolor och fritidshem, förslagsanslag 3 430 000 000 Bidrag ^lill ^hemspråksiräning i förskolan, förslagsanslag Bidrag till kommunala familjedaghem, förslagsanslag 1 160 000 000 2 000 000 5 894 000 000 Myndigheter inom ^h^älso- ^och sjukvård, s^ocialv^ård ^m. Centrala och regionala^myiidighcter 90 1. ^Socialslyrelsen, förslagsanslag 105 148 000 ^Hälso- och sjukvårdensansvarsnämnd, 2 403 000 Bidrag till sjukvårdens och social- 11050000* vårdensplanerings- och ^ralionaliserings^inslilut, förslagsanslag ^Länsläkarväsendet,förslagsanslag 14 108 000 96 5. Socialvårdskonsulenteroch ^länsnykter- 17 036 000 Vissa laboratorier ^m. Uppdragsverksamhet, förslagsanslag 1 000 ^Driflbidrag, ^reservalionsanslag 1 ^CX)0 ^Centrallaboralorieuppgifter, förslagsanslag 15 682 000 ^Försvarsmedicinskverksamhet, förslagsan- 3 010 000 Utrustning, ^reservalionsanslag 1 695 000 Statlig kontroll av läkemedel ^m. ^m., 31 930 000 förslagsanslag i 10 12, ^Slalens rättskemiska laboratorium, 15610000 ^*Beräknaibelopp. 113 13, 115 14, ^'/80:100 Bilaga 8 ^Socialdeparte-mentet Bidrag ^lill ^driflen-av en ^WHO-enhel för rapportering av läkemedelsbiverkningar. Statens miljömedicinska laboratorium. Öppen ^hälso- och sjukvård Allmän hälsokontroll, förslagsanslag 3 059 OCX) 123 2. Hälsovårdsupplysning,^reservalionsanslag 12 300 000 125 3. ^m., förslagsanslag 10 837000 G. Undervi^sningssjukhus ^m. ^sjukhusel: Avlöningar till läkare,förslagsanslag Driftkostnader, förslagsanslag ^Utmslning, reservationsanslagByggnadsinvesteringar, reservationsanslag Akademiska ^sjukhusel i Uppsala:Avlöningar ^lill läkare, förslagsanslag ^Driftkosinader, förslagsanslagUtrustning, ^reservalionsanslag ^Byggnadsinvesieringar, reservationsanslagBidrag till kommunala undervisningssjukhus, förslagsanslag Vårdcentralen iDalby: Förvaltningskostnader, förslagsanslag Forsknings- ochutbildningsverksam^het, reservationsanslag ^Vidareulbildning av läkare, förslagsanslag Län tillutländska läkare för viss ^eftemlbildning, ^reservalionsanslag ^Efterutbildning av visssjukvårdspersonal ^m. ^m., förslagsanslag ^Vidareulbildning avtandläkare, förslagsanslag 1979/80:100 Bilaga8 247 Övrig sjukvård ^m. 171 1, ^Rä^tlspsykialriska stationer ochkliniker, 61212000 Bidrag till anordnande av kliniker för 220 000 000 psykiskt sjuka ^m. ^m., förslagsanslag Bidrag ^lill driften av kliniker för 2 827 000 000 ^psykiskl sjuka ^m. ^m., förslagsanslag Beredskapslagring för ^hälso-och 23 091000 ^m., reservationsanslag ^Driftkosinader för beredskapslagring 27 450 000 ^m., förslagsanslag Utbildning av personal för ^hälso- 5 384 000 och sjukvården i krig, förslags anslag 182 7. Bidrag ^lill pensioner för vissa 15 025 000 3 179 162 000 ^Engångsanskaffning av ^inveniarier ^m. ^m., ^reservalionsanslag ^Ersällningar ^lill kommunerna för hjälp till utländska medborgare, ^flyklingar ^m. ^m., förslagsanslag 174 691000 460 000 ^Slalens ^vårdanslaller för alkoholmiss brukare: 203 1. ^Driftkosinader, förslagsanslag 45 895 000 ^m., ^reservalionsanslag 1 000 Bidrag ^lill anordnande av ^värdanslal- 3 520 000 ler och inackorderingshem ^m. ^m., ^reservalionsanslag Lån ^lill ^byggnadsarbelen vid vårdanstalter 5 500 000 ^m., reservationsanslag ^1979/80:l^t)0 Bilaga 8 Bidrag till driften av vårdanstalter och inackorderingshem ^m. ^m., förslagsanslag Bidrag tillalkoholpolikliniker och vårdcentraler ^m. ^m., förslagsanslag ^Lllbildning och samverkan inom Bidrag till ^organisaiioner ^m. Upplysning och information på alkoholom- Uppdragsforskning i alkoholfrågan, Vissa ^ål^gärder för handikappade Kostnader för viss utbildning av 14 530 000 ^Slatens handikappråd, förslags- 1476 000 Statens hundskola, förslagsanslag 1790 000 Bidrag till driften av särskolor 330 400 000 Bidrag ^lill handikapporganisationer, 24 500 000 ^Kosinader för viss ^verksamhel för 9 152 000 ^Ersäuning ^lill ^posiverkei för 8 957 000 befordran av ^blindskrifisförsändelser, förslagsanslag ^Ersällning ^lill ^leleverkei för ^lexl- 5 700 000 Bidrag ^lill ^väridshälsovårdsorganisa- 12 252 000 ^tionen ^saml ^inlernalionellt ^social-^poliiiskl^samarbele ^m. ^m., förslagsanslag Vissa ^inlernationella ^l^esor, ^reserva- 127 000 1979/80:100 Biläg^g^ 8 ^Socialdeparte^n^tentet 249 Vissa ^inlernalionella kongresser i 160 000 ^Tolall för ^socialdepartemeniei 53 165 169 ^000 ^GOTABSt^ock^holm 19/9 6316^? Bilaga 9 tillbudgetpropositionen 1980 ^Prop. Kommunikationsdepa^r^tementets^verksamhel är i huvudsak inriktad på frågor som rör transport ^verksamhel,trafiksäkerhet samt post- och telekommunikationer. Den ^slalligatrafikpolitiken, som bygger på de trafikpolitiska principer som an^togs avriksdagen skall fullföljas. Tidpunkten för när förslag förs fram ^lillriksdagen resp. genomförs ^måsle bli beroende av ^resursui-^vecklingen.^Möjlighelema all vidta nya åtgärder är i hög grad beroende av hur snabbt densvenska samhällsekonomin förstärks. ^Målel för ^samhällelstrafikpolitik är alt erbjuda medborgarna och näringslivet i landets olikadelar en tillfredsställande trafikförsörjning till lägsta möjligasamhällsekonomiska kostnader. 1 det samhällsekonomiska synsättet ligger ^atltrafikpolitiken skall bidra ^lill all uppfylla mål inom andra samhällssektorer,såsom närings-, sysselsättnings- och regionalpolitik. Trafikpolitiken måste^ocksä anpassas ^lill de krav som ställs från miljöpolitisk utgångspunkt. Trafiksäkerhe^ten måste förbät^tras. Vidareskall de energipolitiska målen beträ^ffande hushållning med energi och minskaloljeberoende uppnås. En samhällsekonomiskt^effekliv fördelning av ^iransporiarbeiet mellan olika transportmedel skallsåledes vara utgångspunkten för trafikpolitiken. Effektiviteten itransportapparaten och kvali^teten pä ^transportljänsterna främjas bäst genomen i princip fri konkurrens och samverkan mellan olika ^irafikmedel och^Irafikförelag inom de ramar som samhället har dragit upp för verksamheten. ^Ell rättvisandekostnadsansvar är en viktig ^fömlsätlning för en riklig utveckling avtransportsektorn. Avgifterna för varje individuell resa eller transport bör sålångt ^möjligi anpassas ^lill de samhällsekonomiska marginalkostnaderna föratt ett effektivt utnyttjande av befintliga transportresurser skall kunnauppnås. Med hänsyn till denrådande ^resursknapphelen måste underhåll och vidmakthållande av befintligaanläggningar prioriteras för att samhällskapital ^inle skall urholkas ochtrafiksäkerheten eftersättas. Delta kan i sin tur leda till all nyinvesteringar^f^år anslå. är det angelägel alt ^klarl ^räniabla investeringar sålångt möjligt kommer ^lill stånd. 1979/80:100 Bilaga9 2 En godpersontrafikförsörjning ^måsle garanteras av samhället. Särskilt m^åste denkollektiva persontrafiken förbättras och byggas ^ul så all den blir tillgängligoch attraktiv för allt fler människor såväl i tätorter som på landsbygden.Tillgång till kollektivtrafik är av stor betydelse för bl. a. kvinnorsmöjlighet all ^förvärvsarbela. En utbyggd kollektivtrafik kan ge ökadevalmöjligheter i fr^åga om arbete, ^boslad och ^frilidsakliviieier. Dessa ökadevalmöjligheter skall även ges handikappade. ^Yllerligare insatser kommer allgöras för att främja den kollektiva trafiken och successivt anpassa den till dehandikappades behov. En utbyggd kollektivtrafik är också en förutsättning för^atl nödvändiga begränsningar av privatbilismen i tätorternas centra skallkunna åstadkommas. Transportsystemetsmöjligheter all på ^etl effektivt ^säll tillgodose olika behov främjas avsamverkan där varje trafikgrens särskilda förutsättningar och fördelarutnyttjas. Inom persontrafiken finns uppenbara samverkansmöjligheter såvälmellan de olika ^irafikmedlen och ^trafikutöva^ma som mellan dessa ochmyndigheter, trafikhuvudmän ^m.fl. Del gäller ^l.ex. i fråga om utformningen avden kollektiva trafikens linjesträckning, tidtabeller och taxor. Även pågodsområdet finns förutsättningar ^atl öka samverkan och därigenom uppnå enhögre effektivitet. De tekniska förutsättningarna för en ökad samverkan ärgoda, bl. a. genom vidgad användning av lastbärare som medger all gods på ^elteffektivt sätt kan ^f^lyttas mellan olika transportmedel och genom ökadsamordning av ^terminalverksamhe-^len. Transporttider förkortas ochgodshantering underlättas genom ^ul^vecklingen av systemtransporter och andrarationella ^iransportlösningar. En ökad samverkan av angivetslag bör bygga pä fri villighetens grund. ^Della förutsätter god informationsom ger ^Irafikförelagen och samhället underlag för trafik- ochinvesteringsbeslut. Det ^arbele som utförs inom ramen för den regionalatrafikplaneringen har stor betydelse i delta sammanhang. Bil- och busstrafiken är idagav ^väsenllig betydelse för ^samhällels funktion. Det gäller ^främsl iglesbygderna. ^Laslbilslrafiken är också en ^väsenl^lig del i ^ell ^inlegreral^iransportsyslem. Del är därför av ^slor ^belydelse all åkerinäringen ges godaarbetsförutsättningar och all sunda verksamhetsbetingelser råder inom branschen. resurser böranvändas för alt så långt möjligt ^lillgodose ^behovel av långväga och lungagodstransporter. En ökad samordning mellan järnvägs- och landsvägstrafiken kange betydande ^Irafikekono-^miska vinster. ^Della ^förulsäller bl. a. all SJinvesterar sä all järnvägen framgångsrikt kan hävda sig inom ramen för ^eltsamordnat transportsys^tem. Del är också viktigt alt järnvägens resurser på^personirafiksidan ^utnylljas i ^slörsia möjliga utsträckning. Den i somrasgenomförda lågpris-satsningen i persontrafiken har fåll ^elt starkt gensvar.Ökningen av ^anlalel resande i ^fjärrlågen uppgick under perioden juli-novembertill ca 25^%^ jämfört med motsvarande lid föregående år. SJ beräknar alt^anlalet sålda rabattkort under del första verksamhetsåret skall uppgå ^lill ca600000. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 3 Lågprissatsningen på SJkommer ^atl fortsätta som ^förbällring^ar genomförs vad gäller^kapacilei, ^slandard och ^säkerhel. Regeringen har ^getl SJ i uppdrag ^atl bl.a. utarbeta en plan för upprustning av och ^atl utreda de framtidaförutsättningarna för den spårbundna gods- och persontrafik som berörStockholmsregionen. Flygels ^belydelse idel ^lolala ^transporlsyslemet har successivt ökat. Det är angelägel attbetingelser skapas för en fortsatt positiv utveckling. Det nya ^lågprissystemeli kombination med ett ^ökal ^anlal förbindelser har inneburit ^förbällrade^resmöjligheler för allt ^f^ler. Antalet passagerare i inrikes^f^lyget har somföljd därav ^ökal med under ^verksamhelsårel 1978/79.^Luftlransportutredningen (K 1978:07) har till uppgift ^atl belysaförutsättningarna för samhällsekonomiskt effektivare arbetsformer inomluftfarten så att flygels speciella förutsättningar inom ramen för den ^toialatransportförsörjningen las ^lill vara. Förslag ^lill ^etl ^sjöfartspolitiskiprogram kommer att läggas fram under delta . I sammanhanget kommerfrågan om ^hamninvesleringar alt behandlas. Förslag till ^ell ^förslärkt statligtstöd ^lill kommunemas byggande avvissa anläggningar för kollektivtrafik kommer ^atl presenteras. Frågan omstatligt stöd ^lill vissa spåranläggningar för kollektivtrafik är underskyndsam ^ul^redning. En särskild kollektivtrafikberedning har tillsatts med ^uppgifl att närmare analysera^behovel av nya trafiklösningar, pröva nya ^Irafikformer och tekniskautvecklingsåtgärder för den kollektiva trafikförsörjningen i ^lälorter av olikastruktur. En särskild kommitté har ^lillsalts för all behandla frågor somsammanhänger med en utökad samordning av taxorna för resor med olika kollektiva^irafikmedel. Förslag rörande ^laxinäringen kommer ^atl läggas fram. Vidare äravsikten ^atl få till stånd förenklingar när det gäller tillståndsprövningen ifråga om yrkesmässig trafik. Särskilda ^ålgärder kommer att vidtasinom ramen för det av beslutade långsiktigaenergihushållningsprogrammet för transportsektorn. ges i uppdragatt till regeringen redovisa ^eltkonkret åtgärdsprogram för energisparande vid akuta brister i^oljelillförseln. Forsknings- och utvecklingsverksamheteninom transportområdet ses över av en särskild kommitté. Frågan om fasta förbindelser över Öresundtas upp i överläggningar mellan de svenska och danska regeringarna. Arbetet med denregionala trafikplaneringen inom ramen för länsplanering 1980 ^fortsäller.Resultatet redovisas ^lill regeringen senast den 31 ^oklober 1980. Resultatetav hamn- och ^flygplatsplaneringen redovisas till regeringen i januari 1980.Vidare kommer de särskilda studier ^beiräffande ^älvflollning som pågår i vissalän att redovisas ^lill regeringen ^senasl i böljan av . ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 4 För att kunna uppnåtransportsystem som medger ^ell effektivt utnyttjande av befintligatransportresurser, ^ell undvikande av dubbelinvesteringar liksom en begränsningav ^energiålgången och miljöstö^r^ningarna behövs en mer samordnad långsiktigplanering. Men hänsyn ^lill storakrav på ^invesleringar är det nödvändigt all ^förbäll^ra underlaget för de^sektorövergripande avvägningar som regering och riksdag ^måsle göra. För denskull är del angelägel all den långsiktiga planering som bedrivs inom olika statliga^Irafikverk byggs ^ul och samordnas i liden. Regeringen har medanledning härav gett ^slatensjärnvägar i uppdrag ^atl ^senasl den 1 september1980 redovisa en långsiktig, ^projeklindelad investeringsplan enligtriktlinjer som utarbetats inom . Planen skallomfatta planerade ^invesleringar under de två ^när-^masle femårsperioderna medutgångspunkt från nu gällande bedömningar av den framtida utvecklingen avefterfrågan på person- och godstransport-tjänster och ^SJ:s roll i ^ellintegrerat transportsystem. Uppdrag har vidare meddelats att pägrundval av bl. ^maierial från ^länsslyrel^serna och enligt riktlinjerutarbetade inom ^lill upprättaen långsiktig utvecklingsplan, ^s.k. för hamnarna i olikadelar av landet. När ^luftlransporl-^utredningens arbete slutförts kan^molsvarande ^arbele genomföras för luftfartssektorn. Inom ^vägsektorn finns^elt väl utbyggt planeringssystem. På grundval av de förslag och ^synpunkier päväghållningen som kan framkomma som ^ell resultat av den pågåendelänsplaneringen och regionala trafikplaneringen ^m. får bedömas om detfinns anledning all ^lidigarelägga den revidering av ^flerårs- och fördelningsplanernasom normalt skall ske . En väl fungerandetrafikförsörjning är en grundläggande förutsättning för att olika delar avlandet ska fä en positiv utveckling. ^Sekioriseringen av samhället ställerstora krav på transportsektorn. Inom tätorterna beror de ökade kraven bl. a. pålånga avstånd mellan bosläder, arbetsplatser och serviceställen. Ävenpendlingen mellan tätorterna har ^ökal. För befolkningen på landsbygden harutvecklingen inneburit all den i ökad utsträckning ^är hänvisad ^atl söka^arbele och olika slags service i närliggande tätorter. Den ökande ekonomiskaintegrationen på det internationella planet och den ökande utlandsturismenmedför ^atl den internationella trafiken expanderar. Från ett ^persontransportarbeie på ca 45 miljarder^personkm har resandet i stort sett fördubblats till ca 86 miljarder^personkm . Detta innebär att den genomsnittliga ^reslängden perinvånare och år 1979/80:100 Bilaga9 5 ökat ^lill ca 1 OCX) mil. Huvuddelen avtrafikökningen har fallit på personbilismen som ^f^ ^n. svarar för ^drygl 80%av det totala ^personlrans-^portarbetel. Även den kollekliva trafiken har ^ökalmarkant ^(fig. 1). Tillgängliga prognoseröver den framlida ^ulvecklingen av ^persontrans-^portarbelet visar på en^ökningslakl fram ^lill på ca 1,5^%^ , vilket är en ^väsenlligllägre ökningslakt än då ökningen i medel^tal uppgicktill . beräknas det ^lotala ^persontransporlarbetet uppgå tilldrygt 100 miljarder ^personkm. med all detskett en myckel snabb utveckling av ^persontrans-^portarbelel har^personlransportsystemet även utvecklats kvalitativt sett, bl. a. som en följdav en utbyggd trafikplanering som i ökande grad kommit alt integreras med övrigsamhällsplanering. När det gäller godstransporternabarden ökade produktionen och konsumtionen av olika varor inneburit ett snabbtväxande transportarbete. Olika tendenser gör sig här gällande. ^Å^ ena sidanhar relativt minskade transportkostnader i flera branscher minskat fördelen mednärhet ^lill marknaden. Detta har i sin lur i vissa branscher möjliggjort ökadkoncentration I^.^ Del inrikes ^personiransportarbelet (log skala, schematiserade värden) 1979/80:100 Bilaga 9 6 av ^produklionen och^lillvaralagande av produktionstekniska stordriftsfördelar. ^Å^ andra sidanhar samma förhålla^nde underlättat utbyggnad av ^omfallande ^underleverantörssyslem och därigenom i andra branscher motverkatkoncentrationen pä produktionssidan. Den fortgående u^tvecklingen avproduktionen inom många branscher i riktning^mol ^alll mer förädlade produkterhar ^ökal de kvalitativa kraven pä ^godstransportsyslemei. Genom ökad^regulariiel, minskade transporttider, införandeav integrerade transportlösningar och förbättrade ^hanleringsme-^loderhar transportsystemet blivit ^efTeklivare. Under perioden1960-1978 ökade del inrikes ^godslransporlarbelei med i genomsnitt ^drygl , från omkring 23 ^lill ca 48 miljarder ^lonkm ^(fig. 2). Den hittillsvarande ökningen av^godstransportarbetel har i särskilt hög grad ^gälll lastbilstransporterna somunder beräknas ha ökatmed i genomsnitt . Lastbilstransporternas andel av deltotala transportarbetet har härigenom ökat från ^lill . 1960 1970 1980 1990 Delinrikes ^godstransportarbetel (log skala,schematiserade värden) ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 7 minskade järnvägens andelav del ^toiala inrikes transportarbetet från ^lill . Enligt nutillgängliga bedömningar kommer del ^lolala inrikes ^godstransportarbetel allöka ^lill närmare 75 miljarder ^lonkm omkring är 1990. Persontrafiken på järnväghar till följd av ^SJ:s lågprissatsning ökat ^kraftigl. med de nya ^rabatlema och sänkta normalpriserna ökade trafiken totaltmed och under ^lågtra-^fikdagama med . Även ,dvs. före lågprissatsningen, ökade ^anlalel järnvägsresor ^någol trots vikande^prival ^konsumlion och ökad konkurrens från inrikesflygel. Totalt uppgicktransportarbetet på ^jämväg till ca 5,6 miljarder ^personkm, varavenskilda järnvägar svarade för ca 0,2 miljarder ^per^sonkm. svarardärmed för av del kollekliva ^persontransporlarbetet^. Erfarenheterna av ^SJ:s ^lågprissalsning tyder påen fortsatt ökning av persontrafiken på järnväg. har räknats medett ^totall transportarbete på ca 8 miljarder ^personkm. ^Godslrafiken på järnvägökade ^Irendmässigt fram ^lill då det ^lolala transportarbetet uppgick till ca 20 miljarder ^lonkm. Under perioden1975^-1978 minskade trafiken successivt i omfattning. uppgick^iransporiarbeiet ^lill 14,8 miljarder ^lonkm. En stor del av tillbakagångenvar all hänföra ^lill minskad järnmalmsexport. ^för-^byitesdock nedgången i trafiken i en uppgång som ^fortsatie . Enligt tillgängliga prognoserberäknas järnvägens ^godslransportarbete komma att öka med i genomsnitt ca 4,5%per år . vilket innebär ^elt transportarbete på ca 26miljarder ^lonkm omkring . Man antar all en stor del av ökningen liksom^lidigare kommer all avse ^utlandsirafiken. ^Förbudgeiåre^i^ 1980/81 föreslås SJ fåen investeringsram om 1 325.5 milj. kr, ^Detla innebär en ökning med ca 490milj. jämfört med den ram för innevarande budgetår som förordades i ^prop.1978/79:99. Vid en jämförelse mellan /81 och ^lidigare budgetårmåste emellertid ^beak^las effekte^r^na av det nya ^invesleringsbegrepp somtillämpas fr. o. ^m. För ^SJ:s del innebär det nyainvesteringsbegreppet att vissa ^kosinader av investeringskaraktär, somhittills har finansierats med ^drifimedel, skall finansieras medanslag från statsbudgeten. Om del nya ^investeringsbegreppel hade ^lillämpalsredan under innevarande ^budgelår, skulle ^SJ:s investeringsram ha behövt varaca 300 milj. kr. större än den fastställda för ^atl medge sammainvesteringsvolym som nuvarande ram gör. Den föreslagna ramen för budgetåret1980/81 innebär således en höjning med ca 190 milj. kr. Det kan därutöver varaav intresse alt SJ ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 8 prövar investeringsmöjligheter vid sidanav ^invesleringsanslaget för ^atl realisera sina planer. Förslaget gör det bl. a. möjligt för SJall fortsätta den pågående ^förbäu-^ringen av huvudlinjernas spår- och^kontaklledningsslandard, ^ulbyggnaden av ^s^ådana säkerhetsfrämjande syslemsom ^fjärrblockering, automatiskt tågstopp och trafikradio ^saml all fortsätta^uppmslningen av . Vad gäller den rullande materielen /81 med stora betalningar för pågående leveranser av lok,motorvägnar ^saml gods- och personvagnar. ^Härulöver planerar SJ bl. a. attbeställa nya eldrivna motorvagnar för lokala resp. regionala ^irafikuppgiftersamt nya sovvagnar.