prop · G3031 · 1979-12-31 00:00:00 — Därigenom främjas övergången från det nuvarande vårdområdesbundnabelraklelsesätlel till den helhetssyn inom vård- och behandlingsområdel somvaril en ledstjärna för hela del omfaUande ulredningsarbelel. Kammarrätten harsålunda inget all erinra mol den sammanföring av besiämmelser som förslagellill socialljänsfiag innefaltar. Ulredningens förslag lill indelningav lagsliftningen i olika lagar lillsiyrks uUryckligen av länsslyrelsen iBlekinge län. Övriga remissinsianser som har sin sländpunkl i frågan taremellertid avstånd från förslaget. Till de remissinsianser som ärkriliska i della avseende hör socialslyrelsen som anför. Socialulredningen föreslår alt dennuvarande lagstiftningen skall ersällas av fyra nya lagar, nämligensocialljänsllagen, lagen om social nämnd, lagen om socialförsäkringstillägg ochlagen med särskilda bestämmelser om vård av underårig. Härtill kommer en delsärskilda bestämmelser och ändringar i annan lagstiftning, t. ex.föräldrabalken. Prop.1979/80:1 42 en avslåll från atl realisera den i principbelänkandelframlagda idén all åstadkomma en enhetlig sociallag där all väsentliglagstiftning om den sociala verksamheten finns samlad. En forlsalluppsplittring på flera lagar medför enligt socialslyrelsens uppfaUning mindreöverskädlighet och svårigheter vid liUämpningen. När del gäller t.ex, densociala barnomsorgen föreslås denna bli reglerad i såväl socialljänsllagen somi lagen med särskilda bestämmelser om vård av underårig. anserall del finns skäl alt ifrågasälla det slora anlalel lagar och alt man böröverväga en samordning av lagstiftningen i en "socialbalk". är vidare tveksaminför uppdelningen av socialtjänstlagen i de tre målgrupperna barn, äldre ochhandikappade. Enligt slyrelsen sirider en sådan uppdelning mol ramlagensmälsäilning och kan molverka syftet all ulveckla en socialtjänst som är öppenför alla. Slyrelsen betonar i detla sammanhang alt del är angelägel all enramlag inte ger preciseringar som kan styra del sociala arbelet i icke önskadriklning. Länsslyrelsen i länanser atl en fortsall uppsplittring på flera lagar medför brislande syslemalik,mindre överskådlighei och därmed svårigheier vid fillämpningen. Genom enenhefiig sociallag skulle enligl länsslyrelsen en önskvärd samordning kunnauppnås bl. a. när del gäller barnomsorgen, som föreslås bli reglerad isåväl socialtjänstlagen som i lagen med särskilda bestämmelser om vård avunderårig och i . Länsslyrelsen i , Falu kommun ochSveriges liknande synpunkter. Länsslyrelsen i lånifrågasäller om inle i varje fall beslämmelserna i socialnämndslagen skulle kunnalas in i lagen om socialtjänst. Även lagen med särskilda besiämmelser om vårdav underåriga borde enligl mening kunna inordnas isocialljänsllagen. JO framhåller alt man enliglförslagel i etl fiertal barnavårdsärenden mäste lillämpa såvälsocialtjänstlagen, socialnämndslagen, lagen med särskilda bestämmelser om vårdav underårig och som bestämmelser i förvaltningslagen ochförvallningsprocesslagen. Man kan enligl JO inte frigöra sig från inlryckelall önskemålet all reglera alla Ivångsälgärder på annal säll än genomsocialtjänstlagen har fåll dominera förslagel i alllför hög grad på bekostnadav de prakliska synpunkterna. JO till-lägger all vissa föreslagna regler fållen direkl olämplig placering och menar alt man inte kan bli annal änöverraskad då man finner 1. ex. beslämrnelser om förbud mol all moltagavisielsebarn under kapillel om vårdnad i eller den allmännabeslämmelsen om skyldighet alt anmäla barnmisshandel m.m. i socialnämndslagen. En klar övervikt blandremissinslanserna lillslyrker att sådana övergripande mål som ulredningen harföreslagit las in i socialtjänstlagen. 1979/80:1 43 av ytterligare övergripande mål påtalas i flera remissvar.Rätlen till arbele nämns främst i delta sammanhang. Kritiken mol förslaget går främstul på alt målen ulgör allmänl hållna grundsatser som inte har en plals isocialtjänstlagen. De remissinsianser som ger uttryck för en sådan uppfattningföredrar i allmänhel all målen för samhällets socialljänsl anges mera konkreloch preciseral. De remissinstanser som har enpositiv eller övervägande positiv inslällning lill förslagel i denna del årkammarrätten i , , brottsjörebyggande rådet,socialslyrelsen, skolöverslyrelsen, arbelsmarknadsslyrelsen, länsslyrelserna iStockholms, , , , , , Västerbotlensoch Norrbotlens län. , Landslingsförbundel, flerlalel kommuner,sociologiska inslilulionen vid Slockholms universilel, . Länkens KamratjÖrbund, Alkoholproblemalikers riksorganisation.Handikappförbundens cenlralkttmmilté. Kommunal-och landslingsanställda familjerådgivares förening, Övervakurnus riksförbund.Svenska , Föreningen , , , ,socionomers riksjörbund, , Sverigessocialjörbioid. dia-koninämnd och KDS. Kammarrällen i Göleborgunderslryker all del i en lag av ramlagskarak-lär är av särskild vikl alllagstiftaren klart markerar syftet med den verksamhel som beskrivs i lagen.Därigenom underiällas enligl kammarrällen lolkningen och tillämpningen av deenskilda beslämmelserna. och FöreningenSveriges socialchefer anser all de allmänt hållna målen har etl berättigandegenom att de anger en viljeinriktning och pä så säll kan påverka utvecklingeninom socialvårdsområdet. och Väslerås kommuner ser deövergripande målen som politiska riktmärken för en utveckling på längre sikl.Västerås kommun betonar atl den föredrar den formulering ulredningen harföreslagil framför en mer konkrel anknytning lill verksamhel.Med målen klart uisag-da i lagen skapas enligl kommunens mening bältreförulsältningar för all värderingarna hålls levande och akluella såväl i detdagliga arbelet som i del mer långsiktiga reformarbelel. anser alt enfördel med övergripande mål är all förslag och ålgärder i det prakliskaarbetet kan prövas mol dessa mål. SACOISR framför liknande synpunkler. Flera remissinsianser ser i deövergripande målen en markering av etl nytt förhållningssätt lill människor somsöker bistånd. TCO anser all detta förhållningssätt är betydelsefullt genom betonar att andra proces- 1979/80:1 44 ser än främst individuella utlöser eller förstärkerpsykiska och sociala svårigheter, vill särskill fästauppmärksamheten på den positiva människosyn som kommer lill ultryck iportalparagrafen. ktmimiin finner alt innehållet i portalparagrafenmarkerar ell besläml avståndstagande från den konservativa syn i socialpolitikensom ser orsaken lill människors sociala problem i brisier hos den enskildeindividen. Enligl kommunen framhåller målformuleringen i slällel samhälletsroll i olika problemprocesser och ger ultryck lör en positiv tilltro tillmänniskan som handlande varelse. komniun framhåller all målen på etlförtjänslfulll sätt anger den anda som bör genomsyra socialtjänstensverksamhet. - Andra remissinsianser som framför liknande synpunkler ärsocialslyrelsen, och Sitnds\'alls kommun. Även ger ullryckför en positiv inslällning till de föreslagna övergripande målen ochkonslalerar all dessa stämmer väl överens med molsvarande mål för skolan. En betydande andel av deremissinstanser som lillslyrker förslaget belönar alt socialljänslen inleensam kan förverkliga målen och förordar därför att målen ges giltighet även påandra samhällsområden, varvid särskill nämns bosladspolitikens,arbelsmarknadspolilikens och näringspolitikens områden. Till dessaremissinsianser hör flera länsstyrelser och kommuner. Länkens Kamrulförbnnd, De handikappadesriksförbund. Föreningen ,S\'eriges socialförbiind, LO, SACOISR och st>cii>-ntoners rik.sförbiind. Flera remissinstanser är av denuppfaUningen alt utredningen borde ha markerat klarare alt rätten till arbeleär etl av de mål som sociahjänslen bör verka för. Arbelsmarknadsslyrelsen betonar dellydliga sambandel mellan insalser inom ramen för den arbetsmarknadspoliliskaverksamhelen och socialvårdens uppgifler. Arbetslivet har en myckelbelydelsefull roll för individens sociala silualion, inle enbart vad gällerförsörjningsmöjligheter. Arbelslivel har också en viktig roll för den enskildesmöjlighel till självförverkligande och självrespekt, för atl förverkliga målom ökad jämslälldhel mellan olika grupper saml för upplevelsen av delaklighel isamhällel. Slyrelsen vill därför slarkl understryka viklen av all alla som kanoch vill förvärvsarbela bereds lill-fälle lill sysselsättning. Del finns enliglolika undersökningar ett klarl samband mellan hög arbelslöshelsnivå och anlalsocialhjälpslagare resp. förtidspensionerade. Det är också vår erfarenhel allde akluella personerna i försia hand vill ha arbele. Styrelsen vill därförpoängtera belydelsen av alt resurser skall finnas lill förfogande förframålsyflande insalser inom ramen för arbelsmarknadspoliliken. Samhällelsslrävan alt genom arbelsmarknadspolitiska och andra insalser bereda arbele åtalla som kan och vill arbeta är därför av avgörande betydelse för atlförhindra uppkomslen av sociala problem. 1 della sammanhang vill slyrelsenpeka på den ökade inrikt- 1979/80:1 45 ning mol åtgärder för atl förebygga arbetsHishel ochunderiälla omslällning som de arbelsmarknadspolitiska insalserna fåll undersenare år. Som exempel på sådana insatser kan nämnas utbildningsinsatser i(örelagen och olika sysselsällningsstöd för all uppskjula eller förhindrapermilleringar och uppsägningar. har också behovet av ålgärder somunderlällar och främjar nyanslällning av personal framträll alli tydligare.Del är också enligl slyrelsens uppfaUning vikligl all så långt möjligt anpassaarbelsuppgifler och arbelsplalser till de arbetssökandes önskemål och förulsältningarför alt möjliggöra för grupper som f n. slår uianför arbelslivel, framför arbelshandikappade, all få folfäsle på arbetsmarknaden. För mångaarbelshandikappade krävs även andra förändringar I.ex, vad gällerarbelsorganisation. arbetstidens förläggning och arbelskamraternas ocharbelsledarnas inslällning lill de villkoriigl arbelsföra. Det k<-ävs såledesomfaUande insatser från samhällels sida för alt förhindra utslagning och förbällra sysselsällningsmöjlighelerna för de arbelshandikappade. Samhälletpåtar sig slora kostnader för försörjning av dem som bedöms som ulslagna fränarbelslivel medan slor återhållsamhet råder inför de resurser som skullebehövas för att förebygga eller upphäva en sädan utslagning. Slyrelsen vill idelta sammanhang erinra om den analys och de förslag för alt förbällraförhållandena för de arbelshandikappade som framlagts avsysselsällningsuiredningen. Anpassningsgmpperna, som bygger påireparlssamverkan mellan förelag, fackliga organisationer och arbelsförmedlingen,kan spela en viktig roll när del gäller all främja rekryle-ringen avarbelshandikappade på den reguljära arbelsmarknaden liksom när det gäller allmolverka utslagning av arbetskraft från förelagen. Men hiuills hararbelsförmedlingen inle förfogat över de personalresurser som är nödvändiga föratl anpassningsgruppernas arbele skall molsvara för-väntningama. Slyrelsen villdock, liksom socialulredningen, belöna alt del utöver service frånarbetsförmedlingens sida, ofta krävs andra individinriklade åtgärder för allhandikappade skall kunna la och behålla förvärvsarbele. De handikappade är ihög grad beroende av sådant stöd från kommunernas sida somarbetsmarknadsmyndigheten inle kan bidra med, 1. ex. vad gäller bosladsfråganoch möjlighelerna till dagliga resor mellan boslad och arbetsplais. När delexempelvis gäller de social-medicinskt handikappade erfordras totallösningardär stödinsatser omfattar såväl arbele som frilid. Styrelsen anser det ocksåviktigt atl betona kommunernas ansvar för sysselsättningsfrågorna och att detär angelägel alt kommunema i större utsträckning än f. n. tar aktivt ansvar försysselsällningsplaneringen i samverkan med arbetsmarknadsmyndigheten. Dennaplanering kan beslå i all analysera brisier i lokala arbetsmarknader, ulnylljaden kommunala budgelen i sysselsätlningspoliliskt syfte och all beaklasysselsätlningsfrågoma vid verksamhelsplanering och planering avbostadsbebyggelse eller annan fysisk planering. Sysselsättningsfrågorna börsåledes på ett bättre sätl än f n. ingå i den kommunala planeringen. Del ärvidare angelägel all kommunerna i egenskap av slora arbelsgivare förbättrarframförhållningen när del gäller lämpliga sysselsättningsobjekl som kanutnyttjas vid lägen med hög arbetslöshet. Denna planering bör alltså varaslarkl inriklad på all snabbt sälla in åtgärder. vill för sin delbeleckna rätten och möjlighelen lill arbele som en väsenllig livskvalitei ivarje ung människas tillvaro. Enligl slyrelsen följer del av kommunensuppföljningsansvar - ylleriigare under- 1979/80:1 46 slrukel genom sysselsällningsulredningens förslag tillinlensifierad arbelsförmedling för ungdom - atl slor vikl bör läggas vid detlagrundläggande sociala mål. Föreningen all ell av de vikligaste målen bör vara all tillförsäkra allamedborgare i arbelsför ålder ell meningsfullt arbete. Föreningen påpekar allarbetet har en grundläggande betydelse för människors möjligheler alt behällaeller ålervinna sin delaktighet i den sociala gemenskapen. Rälien lill arbelebör därför enligl föreningen lagfästas. Även Sveriges socionomersriksjörbund anser all rälien till arbele bör las in i portalparagrafen,Förbundel anför. Allas rält lill arbete är enförulsällning för atl utredningens intentioner med den framtida socialtjänstenskall kunna förverkligas. Den bör därför finnas med som en väsentligbakgrundsfaktor även om inle ensam kan garantera allas räll lillarbele. Men socialljänslen kan verka för denna rält i samarbete med de organsom har den primära skyldighelen all förverkliga den fulla sysselsällningendvs. i försia hand arbelsmarknadens organ. Somliga kanske hävdar atl denna rällingår som en självklar del i de övriga fyra övergripande målen. Förbundel delarden uppfallningen men menar all allas räll lill arbete är av så viial belydelseför människans sociala situation att den särskilt måsle markeras och belönas. Andra remissinsianser som belönarrälien till arbele som en belydelsefull del av en övergripande målsältning försocialljänslen är . Slockludms, Kulmur och Grumskommuner saml socialförbiind. TCO påpekar vidare all inle bararälien lill arbete ulan även rälien lill en boslad är en viktig förutsättningför social rehabilitering. anser alldel i lagsliftningen bör markeras all socialljänslen - ulöver rätlen lillarbele - bör verka för rälien lill utbildning. socionomers riksförbundframhåller atl rälien lill personlig inlegrilel genomsyrar helasocialulredningens förslag. Ulredningen föreslår bl.a. skärpning avhandlingssekrelessen och lysinadspliklen inom socialljänslens område ochtvingande besiämmelser om gallring av socialregislren. Förbundel delarulredningens syn all respeklen för människans inlegrilel är ulomordenlliglviktig dels för atl kunna utveckla socialljänslen enligl principerna omfrivillighet och samverkan med den enskilde, dels få människor med socialaproblem all självmant söka samhällels bistånd. Enligl förbundets mening bördärför rälien till personlig integritet ingå i portalparagrafen och ulgöra eltövergripande mål för socialljänslen. anser atldet hade varil av värde om ulredningen i förslaget till ramlag markerat attförebyggande av alkohol- och narkotikamissbruk och åtgärder motungdomsbrottslighet skall vara viktiga mål för verksamhet. Prop.1979/80:1 47 Även annan krilik än önskemålet omen slarkare belöning av vissa mål förs fram av remissinsianser som i princip ärpositiva till förslagel. SACOISR anser att den enskildesansvar för sill egel liv bör komma lill klarare ultryck i lagen. Det råderenligt organisationen ingen tvekan om atl Ulredningens intentioner är all denenskilde har ansvarel för sig själv och sina handlingar och att socialljänslensinsatser blir akluella när de egna re-Sursernabehöver förstärkas eller kompletteras. Praktiskt verksamma socialpolitiker ochsocialarbetare har emellertid erfarenheler av alt enskilda medborgare ochsamhällsorgan ofta agerar som om socialvården kunde la över ansvaret förenskilda människors handlingar och livsföring. Organisationen anser därför atlsocialulredningens inientioner om den enskilde individens ansvar för sinsociala silualion måste komma till klart ultryck i lagens försia paragraf Även ochAlkoholproblemalikers riksorganisation betonar den enskildes egel ansvar.Göieborgs kommun påpekar all den föreslagna lagstiftningen ger socialtjänstenen myckel aktiv och framträdande roll i samhällslivei. Kommunen befarar altdelta kan leda till ett minskal ansvarstagande frän den enskilde när del gällerdennes egen sociala silualion, 1 slällel bör socialljänslen genomgående verkautifrån förulsällningen all den enskilde har ell sådanl ansvar. Bislånd börsåledes ges på ell sådant säll, att den enskilde behåller sill ansvar. Del ärhärvid enligl kommunen av vikt all hjälpen fåren förebyggande ochrehabiliterande inriklning. Den får alltså inle ulformas på etl säll som medfören passivisering och/eller ell permaneniande av hjälpbehovel. Kommunenunderslryker alt det är olyckligl om effekterna av socialljänsllagen blir allmänniskorna i ökad ulslräckning överlåier på socialljänslen all lösa sinaproblem. Några remissinsianser anser allutredningen har skjutit den ekonomiska tryggheten allt för mycket i förgrunden.Till dessa hör KDS som finner alt socialvården ges en slarkl materiellmarkering. Begreppen levnadsnivå, trygghet och jämlikhet får enligt KDS eltenbart materiellt innehåll, medan begreppen livskvalitei, solidaritet ochgemenskap får en mindre cenlral slällning än de borde ha. Svenskadiakonsällskapel år av samma uppfaUning och framhåller alt utredningen alllförokriiiski har godlagii samhällsutvecklingens ensidiga inriklning på denleknologiska och ekonomiska expansionen. Därmed riskerar man enligl sällskapelockså atl målsättningen för den framlida socialvården blir alllför materielllinriklad, så all begrepp som levnadsnivå, irygghel, jämlikhel fylls med enbarlmalerielll innehåll. Begrepp som livskvaliiei. inlegrilel,gemenskap skjuls därmed läll ål sidan som mindre belydelsefulla. Även ger ultryck för denna uppfattning, Negaiivi eller övervägande negativtinställda lill förslaget år justitiekanslern, riksåklagaren, hovråll,kammarrällen i , daluin- Prop.1979/80:1 48 spcklit>nen, riksrevisiimsverkcl, länsstyrelserna iÖsiergöllands, , Gollunds, Krisiianslads. Hallands.Ålvshtirgs och Ktip-parhergs lån. Föreningen , Sverigeskonimunalljåns-lemannajörbimd, SAF, LRF, Svenska röda korset och Föreningen barnensriitl i samhällel. I kritiken mol förslagel förs näranog genomgående fram uppfattningen all de föreslagna övergripande målen är alliför allmänl hållna och atl målen för socialljänslen i stället bör anges merakonkrel. Riksåklagaren framhåller attvärderingar av den arl som de föreslagna målen ålerspeglar inle är unika försocialpolitiken ulan lorde gälla all samhällsverksamhet i slort. De uppfyllerej heller sädana krav på enlydighel och konkretisering som bör ställas i en lagav denna lyp. Enligl riksåklagaren borde eri"orderlig pregnans och klarhelkunna vinnas om den inledande bestämmelsen i slällel lar sikle på de delmål somlagen behandlar i de följande avsnitten. Kammarrällen i är avsamma uppfaUning och förordar all portalparagrafen ges en lydelse som meradirekl lar sikle på . Andra remissinsianser som ger ullryck åldenna lanke årjusiiiiekanslern, hovräu, daiainspektitinen,riksrevisionsverkei, länsstyrelsernu i , Kristianslads, Hullands ochKopparbergs län, Halmsiuds kommun, ålläkemedelsmissbrukare. Föreningen , , , LRF och Svenskaröda korset. Länsslyrelsen i Ålvsborgs lån anseratt målbeskrivningen är någol av en framtidsvision. Enligl länsslyrelsen är delvikligl alt gällande räll framför alli är ell arbelsredskap för de personer ochorgan som skall lillämpa lagsliftningen. Länsslyrelsen finner dessulom altformuleringen av målen är vilseledande. Länsslyrelsen anför i della sammanhang. Som exempel på det felslut I 8 kanleda lill kan nämnas all en jämförelse med 6 S i förslagel ger vid handen allsocialnämnd får laglig möjlighel all i ell enskill fall ge ekonomiskt ellerannal bidrag enbarl i syfte all åstadkomma jämlikhel i levnadsvillkor. I 6 8 iförslagel sägs nämligen atl den enskilde kan "inom ramen försocialljänslens syfte ges ekonomisk eller annan hjälp av nämnden" medanetl av syftena i 1 8 är all äsladkomma jämlikhel i levnadsvillkor. Att någotbehov av hjälp för uppehälle eller dylikt ej behöver föreligga framgår av 5 8.Kommentarer med anknylning lill bland annat 6 8 visar atl avsiklen med dennabeslämmelse är all ge socialnämnd möjlighel all i klienlarbetet använda demedel som bäsl gagnar individen i den situation han befinner sig. Det ärsåledes fråga om etl renodlat socialt arbele. Denna beslämmelses innebördlillsiyrks därför. Med den föreslagna ulformningen av I och 6 SS geskommunerna emellertid anvisning all agera långt utanför den sociala seklorn.Del torde ej vara socialutredning- 1979/80:1 49 ens mening all ulan alt tala om del i klara ordalag såradikalt söka förändra den kommunala socialvården. Fastmer kan antagas allulredningen ej tillräckligt beaktat de konsekvenser förslagel kan få. Enbarldenna omständighet säger således all målformuleringen är oklar. i länbetonar all målen är så allmänt formulerade alt det kan bli svärl för varjekommun att formulera de konkrela mål som behövs för att successivt bygga ut socialljänslensåväl kvantilativi som kvalitativt. En fördel med konkretisering anserlänsslyrelsen vara atl det blir lättare all relatera verksamhelen lilluppslällda mål. Därmed uppnås en effektivare socialljänsl. Mer konkretaövergripande mål och delmål skulle enligt även kunna innebära enständigt pågående kritisk debatt kring socialljänslen. Därmed skulleförutsätlningar skapas för en dynamisk socialljänsl, inom vilken ständigt nyaoch bättre verksamhelsformer ulvecklas. Föreningen i samhällelvälkoinnar socialljänslens målsätlning Irygghel på solidaritelens gmnd. Delmåsle enligl föreningen vara en medborgerlig rältighel all få slöd frånsamhällel i de situationer där man inle själv kan sörja för sig. Föreningenser emellertid en risk i den nya ulformning har fåll. Den lederinle enbarl lill en demokralise-ring och normalisering som vill förhindra allde som ålnjuler socialhjälp blir en utpekad och särbehandlad grupp. Den kanenligt föreningen tvärtom också leda lill ell fariigl acceplerande av rådandemissförhållanden och frila maklhavarna från den mänskligl sell myckel viktigareuppgiften alt ge ulslagna människor möjlighel lill ell meningsfulli liv.Föreningen anser all den nuvarande politiken leder fram till ell samhälle somär myckel barn-fienlligl och all den skapar grupper av så isolerade människoralt de i sin vanmakt utsäller sina barn för psykisk och/eller fysiskmisshandel. Länsslyrelserna i ochGollunds län saml mol alkohol- och nurkoiikumissbruk anser attövergripande mål av del slag utredningen har föreslagit inte bör anges i enspecialförfatlning ulan komma lill ullryck i grundlag. har redovisais alt fleraremissinsianser som i princip lillslyrker den föreslagna målformuleringen harullalat önskemål om atl även rätten till arbete skall markeras i denövergripande målbeskrivningen. Även några remissinsianser som har en negalivinställning till utredningens förslag betonar vikten av meningsfullsysselsällning. Till dessa remissinsianser hör ålläkemedelsmissbrukare och Svenska röda korsel. underslryker betydelsen av såväl arbele som bostad.Förbundel anför. Avsaknad av arbete eller bostadtillhör ofta de förhållanden som orsakar sociala problem. Tillgång till dessafaklorer avgör också ofla möjligheten till en meningsfull fritid, som i sin turhar stor betydelse för den enskildes 4 1979180. 1979/80:1 50 möjlighel all utveckla sin förmåga och personlighel.Förbundet menar därför all del är viktigare all varje individ garanleras rältlill arbele och boslad. än all oprecisa och övergripande mål anges i enspeciallag.