prop · G303179 · 1979-12-31 00:00:00 — 1979/80:179 29 Omdet dobbleribrott som lokalupplåtaren har medverkat till består i försök eUerförberedelse till grovt dobbleri, blir givetvis straffbestämmelserna i 23 kap.1 och 2 §§ BrB lillämpliga. 5.2Förslaget till lag om ändring i jordabalken Genomändringen har en ny förverkandegmnd förts in i första stycket i 42 §hyreslagen. Enligt denna är hyresrätten förverkad och hyresvärden berättigadatl säga upp avtalet, om lägenheten nyttjas till brottslig verksamhet. Detvalda uttryckssättet avses, som har framgått av den allmänna motiveringen,innefatta ett krav på att själva lägenheten har utgjort ett medel eller enfömtsättning för brottsligheten i fråga. Exempel på sådana fall är närlägenheten används som uppehållsplats för ett antal människor i ett illegaltnäringsfång, såsom en spelklubb eller en lokal för olovlig dryckeshanlering.Andra exempel på att lägenhet nyttjas på ett sådanl sätt att hyresrätten kanförverkas är att man i lägenheten inhyser omfattande apparatur för brottsligverksamhet som bedrivs där, t. ex. illegal sprit- eller narkotikatillverkningeller falskmyntarverksamhet, och att lägenheten används som upplagsplats förstöldgods. Detär sålunda lägenhetens karaktär av ett typiskt hjälpmedel eller en fömtsättningför brottsligheten som gmndar förverkandet. Enbart den omständigheten atl etteller flera brott har begåtts i en lägenhet - t. ex. misshandel - innebärgivetvis inte att förverkande kan ske på denna gmnd. Om å andra sidanförhållandena har varit sådana att själva lägenheten kan sägas ha nyttjatstill brottslig verksamhet, krävs det inte i och för sig att verksamheten harpågått . Vad gäller spelklubbsverksamhet kan del varatillräckligt att hyresgästen har ertappals med sådana förberedande åtgärder ilägenheten att han döms till ansvar för förberedelse eller försök till grovtdobbleri. Att enstaka stulna föremål förvaras i lägenheten kan däremot inteanses utgöra tillräckliga skäl för förverkande. Engmndläggande fömtsättning för att förverkande skall kunna äga mm på den härföreslagna gmnden är att den verksamhet som bedrivs i lägenheten ärstraffbelagd. Den omständigheten att en lägenhet används för exempelvisprostitution innefattar därför inte i och för sig skäl till förverkande pådenna gmnd. Om däremot hyresrätten tillkommer en person som gör sig skyldigtill koppleri genom att upplåta lägenheten för prostitution, torde förverkanderegelmässigt kunna ske. Dethar inte ansetts motiverat att för de fall det här gäller ge hyresgästen enformell möjlighet att vidta rättelse innan hyresrätten blir förverkad. har uttalat skulle delta i praktiken kunna ledaUll all den brottsliga verksamheten maskeras eller tUlfälligt 1979/80:179 30 inhiberas,vilket i sin tur skulle försvåra för hyresvärden atl bevisa att rättelse iegentlig mening inte kommit till stånd. Däremot omfattas även de nu diskuteradefallen av den allmänna bestämmelsen i paragrafens andra stycke om atthyresrätten inte är förverkad, om det som ligger hyresgästen till last är avringa betydelse. Utrymmet för att med hänvisning liU denna bestämmelseunderlåta förverkande vid brottslig verksamhet av sådan art som har angettstidigare torde dock i praktiken vara begränsat. Som Jag fömt har nämnt är dett. ex. förutsatt atl hyresrätten skaU anses förverkad om den brottsligaverksamhei som lägenheten nyttjats tiU beslår i dobbleri i form avspelklubbsverksamhet eller försök eller förberedelse till grovt sådant brott.Om emellertid den brottsliga verksamhet som åberopas ligger långl tillbaka itiden och rättelse har ägl mm torde det ofta kunna anses att det som liggerhyresgästen till last är av endast ringa belydelse. Avförverkandegmndens utformning följer att det inte krävs att hyresgästenpersonligen har gjort sig skyldig till den brottslighet vartill lägenheten harnyttjats. Hyresrätten är förverkad även i det fallel att någon annan - t. ex.en person som hyresgästen svarar för enligt 24 § första stycket hyreslagen -har nyttjat lägenheten till brottslig verksamhet. Som har framgått av deexempel som har anförts kan förverkande enligt den nya grunden komma i frågabeträffande alla slag av lägenheter, både bostadslägenheter och andra. Omhyresgästen förnekar att lägenheten nyttjas eller har nyttjats till brottsligverksamhet, måste hyresvärden naturligtvis föra bevisning i frågan. Detenklaste sättet atl föra bevisning torde vara alt åberopa en lagakraftvunnendom i brottmål. är det också från principiell synpunkt mesttilltalande alt den straffrättsliga prövningen inte skall behöva föregripas ien hyresivist. Genom förslagel till ändring i 43 § hyreslagen har därförklargjorts att en hyresvärd som får kännedom om all lägenheten nyttjas tillbrottslig verksamhei och som har angett förhållandet till åtal eller som vetatt fömndersökning av annat skäl har inletts inte behöver gripa till uppsägningförtån en lagakraftägande brollmålsdom i frågan föreligger. En ytterligarefördel med atl avvakta en sådan dom är alt en eventuell efterföljandehyresivist ofta lorde kunna avgöras i summarisk process. Vad som har sagls nuhindrar självfallet inte all en hyresvärd, som är så angelägen att bryta etlhyresförhållande i vilket lägenheten har nyttjats till brottslig verksamhei atthan är beredd atl föranstalta om bevisning på egen bekostnad, för talan omförverkande redan innan det straffrättshga förfarandet har avslutats. Idenna paragraf har förts in ett nytt andra stycke, som reglerar inom vilken tiden hyresvärd får säga upp ett hyresavtal med hänvisning till att lägenhetennyttjas till brottslig verksamhet. En hyresvärd som får kännedom omförhållande som avses i 42 § första stycket 8 kan välja mellan att Prop.1979/80:179 31 sägaupp hyresgästen direkt och atl ange brottet lill åtal och avvaktapolisutredning och eventuell efterföljande lagföring. Hyresvärden har i delförst nämnda fallet rätt all säga upp avtalet inom en lid av fråndet atl han fick kännedom om den brottsliga verksamheten. I fråga omkontinuerlig brottslig verksamhet, som inte har avslutats när hyresvärden fickkännedom om den, skall tiden räknas från del all verksamheten har avslutats. 1det senare fallet löper uppsägningsfristen ul först efler del attdet rättsliga förfarandet med anledning av angivelsen har avslutats, dvs. fråndet att åklagaren har beslutat att inte åtala eller från det alt lagakraftägandebrottmålsdom föreligger. Förlängd uppsägningslid i enlighet med vad som härsenast har sagts gäller också i det fallel att förundersökning rörande denbrottsliga verksamheten i lägenheten har inletts utan angivelse av hyresvärdeninom som gäller för angivelsen. 5.3 Förslaget till lag om ändring I bostadsrättslagen (1971:479) Ibostadsrättslagen har gjorts sådana ändringar som i allt väsentligt svarar motde ändringar som har gjorts i hyreslagen. Här kan därför hänvisas tiU deuttalanden som har gjorts i det sammanhanget. Jaghemställer atl lagrådets yttrande inhämtas över förslagen till 1. lag om ändring i , 2. lagom ändring i Jordabalken, 3. lag om ändring ibostadsrättslagen (1971: 479). Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. översynen av lagstiftning mot organiserad och ekonomiskbrottslighet 1979/80:179 34 () har av regeringen fåll i uppdrag alt göra enöversyn av lagsliftning mot organiserad och ekonomisk brottslighet. Rådet hari enlighet med uppdraget för översynsarbetet bildal en styrgrupp och trearbetsgrupper. Styrgruppenbestår av rikspolischefen , ordförande, riksdagsledamoten , rättschefen , riksdagsledamoten ,riksdagsledamolen i , avdelningschefen , kanslichefen och riksdagsledamoten sekreterare är biträdande skatledirektören . Denandra arbetsgruppen består av departementsrådet , ordförande,ombudsmannen , byråchefen ,kammaråklagaren , kriminalkommissarien och jurisdoktorn . Gruppens sekreterare är polisintendenten . Arbetsgruppenhar i denna promemoria utarbetat vissa förslag rörande dobbleri. Styrgmppen haranslutit sig till arbetsgruppens förslag. Prop.1979/80:179 35 Sammanfattning................................................................ .. 36 Författningsförslag............................................................. .. 39 1 Förslag tilllag om ändring i .................. ... 39 2 Förslag tilllag om ändring i lotteriförordningen (1939: 207) 40 3 Förslag tilllag om ändring i jordabalken .................. 42 1 Inledning ................................................................... 44 2 Illegalspelklubbsverksamhet ..................................... .. 44 2.1 En spelklubb i .......................................... ... 44 2.2 AMOB ..................................................................... .. 45 2.3 Svarta affärer ........................................................ .. 47 2.4 Illegal klubbverksamhet iStockholm .................... 48 2.5 Hotell- och restaurangbranschen .......................... .. 49 3 Gällande Rätl ............................................................. .. 50 3.1 Äventyrligt spel ..................................................... .. 50 3.2 Lotteri ................................................................... .. 52 3.3 Hyres- och bostadslagsttftningen ......................... .. 54 3.3.1 Inledning ...................................................... .. 54 3.3.2 Bostadsförvaltningslagen ............................ 54 3.3.3 Tillståndslagen ............................................. 55 3.3.4 Hyreslagen .................................................... 55 4 Utländsk rätt ............................................................... 58 4.1 ............................................................... .. 58 4.2 .................................................................... .. 59 5 Allmänna överväganden................................................ .. 60 6 Dobbleri ...................................................................... .. 63 6.1 Inledning ................................................................ .. 63 6.2 Illegal bookmaking m.m........................................... .. 65 6.3 Hasardspel och skicklighetsspel ............................ .. 66 6.4 Allmänheten .......................................................... .. 68 6.5 Deltagande ........................................................... .. 69 7 Medverkan tilldobbleri ................................................ .. 70 8 Hyreslagen ................................................................... 71 9 Förverkande .................................................................. 73 10 Upprättadelagförslag................................................... 74 11 Specialmotivering ....................................................... 75 11.1 Förslagettill lag om ändring i 75 11.2 Förslaget till lag om ändring i lotteriförordningen(1939:207) 76 11.3 Förslaget till lag om ändring i jordabalken 76 Bilaga Illegal klubbverksamhet en kartläggning avspel-och spritklubbar i ' ' Bilagan utesluten här. 1979/80:179 36 Avtillgängliga uppgifier framgår atl del finns ca 500 bordeller, etl hundratalillegala spelklubbar och ca 200 illegala spritklubbar här i landet. Detorganiserade koppleriet, det illegala spelet och den övriga illegalaklubbverksamheten omsätter minst 600 milj. kr. De sociala skadeverkningarnaav verksamhelen är betydande. (S 1977:01) granskar verksamhelen vid bl.a. sexklubbarna. Nya bestämmelser omspritulskänkning trädde i kraft så sent som /78.Arbetsgruppen har med hänsyn härtill valt atl studera spelklubbarna. Denu gällande bestämmelsema i (BrB) om dobbleri ändrades senast år1972. Då infördes i BrB en ny bestämmelse om grovt dobbleri med en straffskalasom inrymmer fängelse i högst . straffbelades försök ochförberedelse till grovt dobbleri. Vid bedömande huruvida dobbleriet är grovtskall särskilt beaktas om verksamheten bedrivits yrkesmässigt, omfattatavsevärda belopp eller eljest varit av särskilt farlig art. Arbetsgmppenhar erfarit att polisen anser sig ha svårt atl ingripa effektivt motspelklubbar. Svårigheterna beslår främst i de gallergrindar, varningssystemoch andra liknande säkerhetsåtgärder som installeras av klubbägarna och som fårlill följd atl polisen vid sina razzior inte hinner säkra bevisning om alldobbleri förekommit. Arbetsgruppen pekar här på möjligheten för polisen altockså då spel inte pågår säkra bevisning om förberedelse tillgrovt dobbleri. De nyssnämnda säkerhetsåtgärderna i förening med rouleltbordeller andra spelutensilier i klubblokalen utgör enligt arbetsgmppens meningregelmässigt starka indicier på straffbar förberedelse till grovt dobbleri. Arbetsgruppenmenar emellertid alt man inte kan få bukt med nuvarande missförhållanden enbartgenom ändrade rutiner för polisingripandena. Dobbleribestämmelserna ärbehäftade med vissa svagheter som lämpligen bör avhjälpas. Arbetsgruppenifrågasätter sålunda gränsdragningen mellan spel och lotteri. För spel gälleratt utgången av verksamheten skall vara bestämd av regler som tillåterdeltagare atl fortlöpande påverka sina vinstmöjligheter t. ex. genomkortföringen, ökade insatser o. d. Det innebär bl. a. att illegal bookmaking,som är den form av illegalt "spel" som sannolikt omsätter de störstabeloppen i vårt land, är att hänföra till lotteri och enligt lotleriförordningenkan föranleda högst fängelse att jämföra med maximistraffet för grovtdobbleri, fängelse i högst . En sådan ordning är enligt arbetsgruppensmening inte rationell. Härtill kommer all det särskilt i fråga om roulettspelhar visat sig svårt atl dra en förnuftig gräns mellan vad som är alt anse somäventyrligt spel och vad som endasl är lotteri. Enligt arbetsgmppens mening börBrB:s bestämmelser om dobbleri i prin- 1979/80:179 37 cip omfalla alla allvariiga brott mol lotteriförordningenoch dessutom några former av skicklighetsspel som inte omfattas avförordningen. Genom dobbleribestämmelserna kriminaliseras f n.ävenlyriigl spel om pengar som anordnas för allmänheten. Med begreppetäventyrligt avses huvudsakligen att ulgången av spelet beror på slumpen. 1princip las ingen hänsyn spelinsatsernas storiek och spelarens individuellaskicklighet. Del är i stället själva spelulförandel, spelreglerna, som avgör omäventyrligt spel i lagens mening föreligger. En sådan ordning innebär att detär jämförelsevis lätt för polis och åklagare att visa all etl visst spel ståtti strid mot BrB. Å andra sidan innebär regleringen att skicklighetsspelinte omfattas av lagstiftningen. Det är således tillåtet atl anordna l.ex.schack-, golf-, biljard- och bridgelurneringar där allmänheten deltar med t. o.m. myckel höga egna penninginsatser. Även om det inte synes ha framkommit någraallvarliga sociala olägenheter härav vill arbetsgruppen ändå ifrågasätta denrationella grunden för denna åtskillnad mellan hasard- och skicklighelsspel,särskilt som gränsdragningen ibland vållar svårigheter i rättspraxis.Arbetsgruppen menar att skäl kan anföras för att utmönstra begreppeiäventyrligt i dess nuvarande mening ur dobbleribeslämmelsen. Som har nämnis tar lagen vid ävenlyriigl spel ompengar i princip ingen hänsyn till insatsernas storlek. Det innebär att någraav de sällskapsspel med mycket begränsade insatser som är vanligt förekommandet. ex. bland invandrare i vårt land faller under dobbleribestämmelserna. Arbetsgruppenmenar atl del bör vara möjligt alt från BrB:s tillämpningsområde avföra sådanaspel om pengar där allmänheten deltar i försia hand inte för att vinna pengarulan för atl få en stunds förströelse och där dellagarna med hänsyn lillomständigheterna kan sägas inte löpa någon risk för förluster som äventyrarderas ekonomiska situation. Med hänsyn till det anförda föreslär arbetsgruppen alt deli BrB föreskrivs straff för den som olovligen för allmänheten anordnar speleller lotteri som med hänsyn lill sin arl, insatsernas ekonomiska värde ochövriga omständigheter framstår som ävenlyriigl eller ägnat att tillföraanordnaren en betydande ekonomisk . Dellagande i lotteri är i motsats lill dellagande idobbleri inte straffbart. Delvis som en följd av förslaget i lolleridelenförordar arbetsgruppen alt deltagande i dobbleri skall vara straffbart endastnär det är fråga om olagligt spel eller lotteri som framstår som äventyrligt.Köp av en lottsedel i ell olovligt lotteri blir däremol även i fortsättningenstraffritt. Tyngdpunkten i arbetsgmppens förslag lar sikte på de s. k.bakmännen, dvs. hyresvärdar, finansiärer och andra som gör sig vinster påspelklubbarna utan att direkt della i verksamheten. Arbetsgruppen föreslår härlättnader i bevisbördan för åklagarna genom en beslämmelse om oaktsam medverkantill grovt dobbleri. Om någon, som med hänsyn till omständigheterna har skäliganledning antaga att grovt dobbleri förbereds eller 1979/80:179 38 pågår,upplåter lokal, tillhandahåller utrustning eller kapital eller på annal sättgenom råd eller dåd väsentligt främjar verksamheten inträder straffansvarenligt förslagel. Som exempel på främjandeåtgärder nämns särskilt sådanjuridisk rådgivning som består i upprättande av stadgar eller liknande i syftealt dölja att klubbverksamheten avser illegall spel. Föratt underlätta för fastighetsägare som önskar bli befriade från hyresgästersom bedriver illegal spelverksamhet i förhyrda lägenheter eller lokaler,föreslår arbetsgruppen också viss ändring i hyreslagen. 1979/80:179 39 Lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 16kap. 14 och 14 a S§ skall ha nedan angivna lydelse, dels att i 16 kap. skallinföras en ny paragraf, 18 §, av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 16 kap. 14 §' Anordnar någon för allmänheten Anordnar någon olovligen för all- äventyrligt spel om penningar eller ntänheten spel ederlotteri som med penningvärde eller tillåter någon så- hänsyn tdl sin art, insatsernas eko- dant spel i lokal som han upplåtit åt nomiska värde och övriga omstän- allmänheten, dömes för dobb- digheter framstår som äventyriigt leri till böter eller fängelse i högst eder ägnat att tillföra anordnaren . en betydande ekonomisk , eller tillåter någon sådant spel eller lotteri i lokal som han upplåtit ål allmänheten, dömes för dobb leri till böter eller fängelse i högst . Deltager någon i spel som avses i Deltager någon i spel eller lotteri första stycket och som anordnats som framstår somäventyrligt och för allmänheten eller eljest äger som olovligen anordnats för all- mm i lokal vartiU allmänheten har mänheten eller eljest äger rum i lo- tillträde, dömes för dobbleri till kal vartill allmänheten har tillträde, böter. dömes för dobbleri till böter. 16 kap. 14 a §2 Är brott som i 14 § första stycket Är brott som i 14 § första stycket sägs att anse som grovt, skall för sägs att anse somgrovt, skall för grovt dobbleri dömas till fäng- grovt dobbleri dömas till fäng else i högst . else, lägst och högst Vid bedömande huruvida brottet är grovt skall särskihbeakias, om verksamheten bedrivits yrkesmässigt, omfattat avsevärda beloppeller eljest varit av särskilt farlig art. 16 kap. 18 § Om någon, som med hänsyn till omständigheterna haft skäUgan- ' Senaste lydelse 1972:222. Senaste lydelse 1972:222. 1979/80:179 40 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse ledning antaga att grovt dobbleri förbereds eller pågår,genom upplåtelse av lokal, tiUhandahållande av pengar eller utrustning, ellerpå annat sätt genom råd eller dåd vä-sentUgt främjar verksamheten, dömes såsomför medhjälp tdl gärningen; dock må dömas tdl lindrigare straff än förgärningen är stadgat och ej dömas tid svårare straff än fängelse i högst tvåår. Denna lag iräder i kraft Lag om ändring i lotteriförordningen (1939:207) Härigenom föreskrivs atl 1, 10 och 11 §§lotteriförordningen (1939; 207)' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Lotteri om penningar eller penningars värde må ej utantillstånd av regeringen för allmänheten anordnas i andra fall eller i annanordning än som stadgas i denna förordning. Detsamma gäller i fråga om sådantautomat-, roulett- eller bingospel, som ej anordnas för allmänheten, om speletanordnas i förvärvssyfte. Kort- och tärningsspel Jämställas i denna förordningmed rouletlspel. Såsom lotteri anses varje företag, däri efter lottning,gissning, vadhållning eller jämförlig av slumpen helt eller delvis beroendeanordning kan av en eller flera deltagare erhållas vinsl lill högre värde ändet, som erhålles av en var deltagare. Marknads- och tivolinöjen, såsommekaniska spelap-paraler, ringkaslningsanordningar och skjulbanor, vilka äroförenade med vinstmöjligheter som sagts, skola betraktas som lotterieroavsett företagens beskaffenhet i övrigt. Rätt till fortsatt spel är att ansesom vinst. Tillstånd som avses i första slyckel får ej ges i fråga omsådant spel på mekaniska eller elektroniska apparater (aulomatspel) somerbjuder vinst i form av penningar, värdebevis, spelpolletter eller liknande. Beslämmelserna i denna förordning äga ej tillämpning åsvenska statens premieobligaUoner. Angående dobbleri stadgas . ' Förordningen omtryckt 1974:221. Den, som olovligen anordnar vadhållning i samband med kapplöpningeller annan tävlan eller som, på sätt i 6 S första styckel sägs, främjardellagande i otillåten eller utländsk sådan vadhållning, dömes böler ellerfängelse i högst etl år. Till samma straff dömes den som olovligen anordnarautomatspel som avses i 1 S tredje stycket eller olovligen innehar utbetalningsautomal . För annat brott mot denna förordning eller med stöd avdensamma meddelad föreskrift dömes böter. År brott som i andra stycket sägs grovt, må dömas tdlfängelse i högst . Omansvar för olovlig införsel av utbetalningsautomat flnns bestämmelser i lagen(1960:418) om straff för varusmuggling. Förbrott mot denna förordning eller med stöd av densamma meddelad föreskriftdömes tiU böter eller fängelse . TiUstraff enligt denna förordning skall ej dömas om gärningen är belagd medstraffi bronsbalken eller i lagen (1960:418) om straff för varusmuggling. XXDömes någon tillansvar för brott som sägs i 10 S, må tillika, efter ty skäligt finnes,förklaras förverkade för lotteriet uppburna insatser saml bevis om rätt tilldelaktighet i lotteriet och andra lotteriet avseende handlingar, varmedolagligen tagits befattning. På grund av brott som sägs i 10 § må vidare ulmstning ochannan egendom, som använls vid automat-, roulett- eller bingospel, elleregendomens värde förklaras förverkade hos den som avses i första stycket ellerhos den som yrkesmässigt fiUhandahåller sådan egendom. Dömes någon till ansvar för brott mot denna förordning måtillika, efter ty skäligt finnes, förklaras förverkade för lotteriet uppburnainsatser saml bevis om rätt till delaktighet i lotteriet och andra lotterietavseende handlingar, varmed olagligen tagils befattning. På gmnd avbrott mot denna förordning må vidare utrustning och annan egendom, som använtsvid automat-, roulett- eller bingospel, eller egendomens värde förklarasförverkade hos den som avses i första styckel eller hos den som yrkesmässigttillhandahåller sådan egendom. ' Senaste lydelse 1978:759. " Prop.1979/80:179 42 Dömesnågon lill ansvar enligt 10 Dömes någon till ansvar för inne- §första stycket för mnehav av utbe- hav av utbetalningsaulomat skall talningsautomal skall automaten automaten jämte innehåll eller dess jämte innehåll eller dessvärde för- värde förklaras förverkade, om inte klarasförverkade, om inte detta är detta är uppenbart obilligt, uppenbart obilligt. Värdetav förverkad egendom tillfaller kronan. Dennalag träder i kraft den Lagom ändring i jordabalken Härigenomföreskrivs att 12 kap. 42 § jordabalken skall ha nedan angivna lydelse. 42 § Hyresrätten är förverkad och hyresvärden således berättigad all uppsägaavtalet, 1. om hyresgästen dröjer medbetalning av hyra som utgår i pengar utöver efter förfallodagenoch annat ej följer av 53 S, dock, i fall då hyran skall betalas i förskott förlängre tid än en månad, endasl om hyresgästen dröjer med betalning av den på enkalendermånad belöpande hyran utöver efter månadens början eller,såvitt angår hyran för första kalendermånaden under hyresförhållandet, efterförfallodagen,