prop · G303110 · 1979-12-31 00:00:00 — - alt en arbetsgrupp bildas för att planera denföreslagna verksamheten. 1979/80:110 13 Sammanstiillning av remissyttranden över förslaget omträteknisk utveckling,senhet i betänkandet Ds B 1978:14 'I betänkandet framhålls den samhällsekonomiska betydelsenav att FoU-verksamhelen inom träteknikområdet snabbt byggs ul. FoU-insatserbehövs bl.a. som ett led i strävandena alt utveckla den norrländska träbearbetandeindustrien. UHÄ delar utredningens bedömning att ett inrättande av enträteknisk utvecklingsenhet i skulle vara av värde som ett led iansträngningarna alt stärka bl. a, denna industris konkurrenskraft och därmedfrämja sysselsättningen. Enligt UHA:s bedömning är den föreslagnautvecklingsenheten vidare av största intresse med hänsyn lill befintlig ochplanerad högre iräleknisk utbildning i bl.a. . Enhelen skulle sålundabli etl värdefullt komplement till den i etablerade yrkeslekniska högskoleulbildningenpå träindustrilinjen. Vidare finns lillbaka planer på en tvåårighögre träteknisk utbildning i , en fråga som bl. a. diskuteras iårets budgetproposition (prop. 1978/79:100, bilaga 12, s. 4610.Utbildningsministern anför där atl en utbildning av nämnda slag kan tänkasstarta /80 som en lokal utbildningslinje och då bör utformas så atlden senare lätt kan förändras lill alt bli en decentraliserad del av en mot träleknikinriktad gren av maskintekniklinjen vid högskolan i . Enligt UHÄ:s meninghar en sådan högre iräleknisk utbildning i -oavsett om den utformassom en lokal linje eller som en del av en allmän linje - stort behov av någonform av FoU-anknyining, vilkel den föreslagna utvecklingsenheten kan erbjuda. Enligt ulredningen skulle en särskild arbetsgrupp behövatillsättas för fortsatt planering av utvecklingsenheten. Utan att ta ställningtill formerna för del fortsatta arbelel vill UHÄ stryka under vikten av alldetta påbörjas möjligt. Detla är angeläget bl.a. för alt ökad klarhetskall skapas om förutsättningarna för den i budgelpropositionen berördaplaneringen av högre Iräleknisk utbildning i ." "Träbranschens behov av ulökade forsknings- ochutvecklingsresurser är väl kända. Den svenska FoU-verksamheten inom träområdetär liten vid en internalionell jämförelse. Som utredningen påpekar har iräbranschenden näst lägsta FoU-insatsen av alla industribranscher i landet trols attenbart trävaruindustrin ger lika slort nettobidrag i utrikeshandel somjärnmalmen och bilindustrin lillsammans. Träbranschens betydelse för näringsliv motiveraren siarkare satsning på forsknings- och utvecklingsarbete. för alt slimulera forskningen inom träområdet i enlighelmed förslaget i prop. 1977/78: 100 (s. 496). Dessa medel disponeras av tekniskahögskolan i . Regeringen föreslår i prop. 1978/ 79: 100 (s. 564) att deUaanslag fördubblas. och utvecklingscentraär som regel 1979/80:110 14 förlagda till eller ,vilket medverkar till alt de nordliga länens träindustrier inte kan la del ikollekliva utvecklingsprojekt på samma villkor som träindustrin i övriga landet.Träbranschen spelar en stor roll för Norriand och då speciellt glesbygdernasnäringsliv. En Iräleknisk utvecklingsenhet i övre Norriand är därför av slörsiavikt förden norrländska träindustrins utveckling. saknar högre träteknisk utbildning. Det gesendast begränsade kurser vid Tekniska högskolan i . Del har dock varil aktuellt att starta högre trätekniskutbildning alltsedan för högre teknisk utbildning ochforskning i övre (NoTH) utarbetade ell förslag om en tvåårig Irälekniskutbildning i , byggd på fyraårig leknisk linje i gymnasieskolan. 1propositionen 1976/77:59 läggs ansvaret för planering och fastställande av slarllidpunklför denna utbildning på styrelsen för högskolereglon. Regionslyrelsen tillsattedärför en arbetsgrupp för den fortsatta planeringen där bransch- ochyrkeslivsrepresenlanter ingår. Gruppens utredningsresultat föreladesregionstyrelsen . Denna utredning låg i sin helhet till grund för regionslyrelsensanslags-framställan för /80 där föreslog attmedel skulle anvisas för att möjliggöra start av ulbildningen hl 1979.Regionstyrelsen framhöll med skärpa atl en Iräleknisk FoU-enhel borde lillskapasi , samlokaliserad med utbildningen. Företrädare för , högskolan i ochträbranschen uppvaktade dåvarande industriministern . Åsling idenna fråga. 1 proposilionen 1978/79: 100 anser föredraganden "attmöjligheten atl starta en träteknisk gren inom maskintekniklinjen i börprövas' dvs. man förordar en civilingenjörsutbildning i träleknik.Föredraganden anför vidare: 'Mitt förord för atl pröva möjligheterna atlutveckla en träteknisk utbildning som en gren inom maskinlekniklinjen vidhögskolan i innebär givelvis att utbildningen administrativt ochresursmässigt knyts till denna högskola. Denna anknytning bör emellertid inte uigöranågot hinder för att ge delar av den trätekniska utbildningen somdecentraliserad utbildning. Såväl uttalande, som jag harhänvisat till, som önskemål om en tvåårig trätekniskutbildning i skulle därigenom kunna tillgodoses. Förutsättningen fören decentralisering bör dock vara att den del av utbildningen som förläggstill ansluter till annan näraliggande verksamhet, t. ex. denyrkestekniska träindustrilinje somjag har förordat skall inrättas iSkellefteå.' I planeringsarbetet har ännu inte tagits ställning lillvilka delar av utbildningen som kan komma alt decentraliseras lill . En förutsättning för en decentralisering till Skellefteåär all forskningsoch utvecklingsresurser inom träteknikområdel lillskapas iSkellefteå. är helt nödvändigt för att ge ulbildningen denforskningsanknytning som är avgörande för utbildningens kvalité. Detta gäller inte bara den föreslagna trätekniskautbildningen utan även YTH-utbildningens träinduslrilinje. Denna linje är en avde två allmänna utbildningslinjer inom YTH-områdel som föreslås bli inrälladefrån i . En iräleknisk FoU-enhel skulle vidare innebära tillgångtill kvalificerade lärarkrafter samt lillgång lill den lekniska ulrusining somenligt prop. 1978/79: 100 måste förhyras för den del av ulbildningen somdecentraliseras till . 1979/80: 110 15 anser att utredningen klart visar behovetav utökade forsknings- och utvecklingsresurser på det trätekniska områdel och lillstyrkeralt en sådan salsning bör ske i . Ulredningens principer förverksamhetsinriktningen anser vara riktiga med tillägget alt iräteknikutbildningensinnehåll skall vara ytterligare en utgångspunkt vid valet av arbetsområden. Ensamordning bör komma till stånd . anser all den Irätekniska utvecklingsenhetenlokalmässigt skulle kunna samlokaliseras med Iräteknikulbildningen och denyrkestekniska högskoleutbildningen i . Delta skulle ge värdefullasamverkansmöjligheter i fråga om personal, bibliotek och utrustning. Samordnadeutbildnings- och utvecklingsenheter har på sikl fördelen av atl denyutexaminerade ingenjörerna har en etablerad konlakt med forskningsochutvecklingsarbete, vilken kan föras ul till företagen och snabbi kommabranschen lill godo. Utredningens utvecklingsplan för den irätekniskautvecklingsenheten förefaller rimlig. Del är ur ulbildningens synpunkt heltavgörande alt ett principbeslut om inrättande av en iräleknisk utvecklingsenhetfattas så att uppbyggnaden av utbildningen och utvecklingsenhetenkan ske parallellt. Utredningen föreslår atl en arbetsgrupp bildas för atlplanera den föreslagna verksamheten. är dock av den meningenalt del borde vara möjligt för den nuvarande utredaren att till sig knylanödvändig expertis för att utan dröjsmål påbörja planeringen. I denna planeringbör ingå förelrädare för högskolan." "Förslaget lill iräleknisk utvecklingsenhet iSkellefteå synes inte vara lika väl genomarbetat som övriga förslag ibetänkandet. Förslaget bör ses mot bakgrund av atl del föreslagits atl en delav en längre träteknisk utbildning skulle kunna föriäggas till (Prop.1978/79: 100, Bil 12, s. 462). För att lillgodose kravel på forskningsanknyiningav en sådan utbildning är en utvecklingsenhet av föreslagen typ heltnödvändig." "Utredaren konstaterar bl. - attträbranschen, med lika slort nettobidrag till utrikeshandeln som bilindustrinoch järnmalmen lillsammans, har den näst lägsta FoU-insatsen av alla endast0,av förädlingsvärdet, - atlträindustrin är decentraliserad och svarar för avsysselsättningen i många glesbygdskommuner framför allt i , - att dennorrländska senvuxna skogsråvaran lämpar sig särskilt väl för förädling, - att avståndettill dagens branschforskningsinstitul gör del svårt för de norrländskaföretagen att medverka i och tillgodogöra sig resultatet av kolleklivautvecklingsprojekt, - all en tillSkellefteå kommande högre träteknisk utbildning fordrar FoU-anknytning. Högskolan håller med utredaren om att denna beskrivningtalar för - att FoU-verksamheten inom träteknik utökas. 1979/80: no 16 - alt en sådan verksamhet förlagd till Norrlandskulle gagna ulvecklingen och därmed sysselsättningen där. Kopplingen till utbildning i har med densenaste budgelproposilionen lagil en ny vändning. 1 propositionen utvidgas denhögre irätekniska ulbildningens längd. Regionslyrelsens förslag om två årutökas till en fullständig civilingenjörsutbildning. Dennacivilingenjörsutbildning ska organiseras som en gren av den maskintekniskalinjen vid högskolan i . Dessutom säger statsrådet: "Denna anknylningbör emellertid inle uigöra någol hinder för att ge delar av den trätekniskautbildningen som decentraliserad utbildning". Med delta avses sannoliklatt viss del av den maskintekniska linjens trätekniska gren ska kunna placerasi . Delad och decenlraliserad civilingenjörsutbildning har inleprövats tidigare. sådanl arrangemang kan innebära siudiesociala,pedagogiska, innehållsmässiga. Tidigareförslag om högre iräleknisk utbildning i har fått stöd från mångahåll. De fördelar man sett med denna lokalisering ska nu prövas under nya förutsättningar.Den analys som måste föregå ett eventuellt beslul om atl förlägga en del av denmaskintekniska linjens trätekniska gren lill är ännu inte slutförd.Högskolan vill därmed begränsa sig till följande ställningstagande då detgäller koppling till utbildning; - det är en klar fördel för den av högskolan iLuleå administrerade träindustrilinjen (f.d. YTH) i om FoU-enheien kommer lill stånd. - den högre trätekniska utbildningen skaovillkorligen kopplas lill FoU- verksamhet. Om en träteknisk del av den föreslagna ulbildningen lokali seras till så förutsätter detta att den föreslagna FoU-enheten placeras där. FoU-enhelens inriktning och volym har högskolan intemöjlighet atl bedöma annat än i allmänna termer. Med erfarenhei från högskolanshittillsvarande forskningsverksamhet och forskningsverksamhet i allmänhet villvi påpeka att det fordras en viss omfattning på en verksamhet för att den skatillhandahålla en tillräckligt kreativ miljö. Skellefteåenhetens 10 personer måsleav delta skäl betraktas som elt absolut minimum. Enheten får av samma skäl intesplittras på för många disparata inriktningar. Enligt högskolans mening skaverksamheten planmässigt samordnas med övrig träteknisk FoU-verksamhet i riket. Högskolan delar utredarens uppfattning att FoU-verksamhetbör inrymmas i med lUC gemensamma eller närliggande lokaler. Ekonomiska och verksamhetsmässigafördelar för båda parler torde ligga i en tolal integration - personal- och resursmässigl- mellan förslagets FoU-enhel och lUC. Avslulningsvis föreslår utredaren en arbetsgrupp förfortsatt planering. Högskolan anser i slället att den nuvarande uiredarendirekt bör kunna gå vidare med planeringen. Till sig kan han naturiiglvis knytade experter han anser sig behöva. För att underlägga högskolans i Luleåplanering måste en utredning som utarbetar etl erforderligt beslulsunderiagbedrivas med största skyndsamhel. Del fåtal punkter som i den fortsattaplaneringen kan fordra viss överarbelning är enligt högskolans mening, - finansiering påkorl och lång sikt - förhållande - organisatoriskt och verksamhetsmässigt- till övrig trä- teknisk FoU-verksamhet." 1979/80: 110 17 Överstyrelsen för ekonomiskt försvar '"Från beredskapssynpunkl är det önskvärt all så slorsjälvförsörjningsförmåga som möjligt kan uppnås regionall. somvidtas i fredstid för att bibehålla eller öka denna regionala möjlighel är tillfördel för beredskapen inom försörjningsområdet. De i belänkandet angivna femförslagen till forskningsprogram lokaliserade till Västerbollens län är därförvärdefulla även om de endast indirekt och på kan vara av betydelseför försörjningsberedskapen. Från beredskapssynpunkl vore det av betydelse om man vidden föreslagna Irätekniska utvecklingsenhelen i även kunde inrymmametoder för all ekonomiskt ta till vara skogsavfall m. m. för alt kunna användadetla för energiändamål."" ""1 betänkandet lämnas fem olika förslag tillnya verksamheter, som sammantaget skulle ge ett direkl sysselsättningstillskottpå ca 60 arbetstillfällen, varav 50 i i huvudsak knutna till högskolan. Eltförslag gäller tillskapandei av en Iräleknisk utvecklingsenhet i medavsikl att medverka lill melod- och produktutveckling för den träbearbetandeindustrin. pågår i en yrkesteknisk högskoleutbildningmed inriktning på träindustrin. Den föreslagna irätekniska utvecklingsenhetenskulle ge värdefulla samverkansmöjligheler med denna utbildning.Arbetsmarknadsstyrelsen har vid elt flertal lillfällen framhållil betydelsen aven intensifiering av samhällets stöd för att främja induslriell utveckling. Medhänsyn lill att sysselsätlningen inom träindustrin minskat och lilldess slora regionalpolitiska belydelse är del enligt styrelsens mening av storvikt att utvecklingen inom branschen främjas genom bl.a. ökat slöd till metod-och produktutvecklingsarbete."' ""Förslaget att lokalisera en irälekniskutvecklingsenhet till motiveras i utredningen dels utifrån detallmänna läget i branschen vad avser behovet av förnyelse inom irävaruindustin,dels utifrån regionspecifika förhållanden som att den senvuxna råvaran är speciellllämpad för vidareförädling och att den FoU-verksamhet som f.n. finns på grundav lokaliseringen till inte är intressant i lillräckligutsträckning för företag i . När det gäller de branschspecifika motiven för ökade FoU-insatserhar industriverket inga invändningar. Tvärtom har industriverket den uppfattningenatt dessa är tillräckliga för alt motivera dessa insatser. En väsentlig aspekti della sammanhang är alt den förnyelse som krävs inte enbart är av teknisknatur utan i minsl lika hög grad av kommersiellt slag. Denna slutsats bygger påde erfarenheter verket vunnit bl. a. genom den verksamhet som bedrivs inomramen för branschprogram Trä. Den utveckling av produkter och användningsområden som utvecklingsenhelenenligt förslagel bl.a. skall medverka till leder för alt marknadsmässigl kunnaexploateras ofta till krav på förbättrad marknadsföring, nyadistributionskanaler m. m. Det är sålunda enligt verkels mening myckel viktigt atl enulvecklings- t2 Rik.sdagen 1979/80. 1979/80:110 18 enhet av det slag som föreslås ses i silt totalaindustripolitiska sammanhang. Detta innebär också att verksamhetsinriktningenbör styras från branschpolitiska utgångspunkter snarare än regionspecifika. Beträffande lokaliseringen av den föreslagna verksamheten lilllUC i har industriverket inga invändningar. För lUC:s del kan ensådan lokalisering medföra etl bättre utnyttjande av befintliga administrativaresurser m.m. Finansieringen av verksamheten måste enligt industriverketsmening ske på sådanl säll alt del anslag lUC får via indusiriverkelinte belastas ytterligare genom en utökning av verksamheten." Styrelsen för teknisk utveekling "STU är intresserad alt överväga framtida kollektivaforskningsmedel till en eventuell träteknisk enhel i . STUsuppfattning är att enheten bör profilera sig så att kompetensen blir avriksintresse. I så fall torde förutsättningarna vara slörre atl attrahera de i beiänkandeiförutsatta industrimedlen, och enhelen skulle sålunda få ett högt"marknadsvärde". Det är ej känt (i avvaktan på pågåendeorganisationsutredning och dess följder) exakt hur den kollektiva Irätekniskaforskningen kommer alt vara organiserad 1982. Gången är emellertid den alt denindustriella huvudmannen och STU förhandlar fram etl avtal (i vilkel STUnormall står för högst av kostnaden) ca före dess ikraftlrädande, ochdet är STUs förhoppning att då en evenluell Iräleknisk enhet i utgören integrerad del av de i landet då befintliga trätekniskaforskningsresurserna. Detla torde kräva, förutom den nämnda profileringen, enviss säljinsats från enhetens sida." "Träteknisk utvecklingsenhet i . Denuvarande forskningsinsatserna på det trätekniska området får betraklas som hellotillräckliga. Förslaget atl inräita en träteknisk utvecklingsenhet iSkellefteå tillstyrks därför av . Då det gällerverksamhetsinriktningen ifrågasätter dock universitet om resurser bör satsaspå avverknings- och markberedningsteknik vid utvecklingsenheten. En relativtomfattande sådan forskning bedrivs redan vid lantbruksuniversitetetsskogsvetenskapliga fakultet och och en ytteriigarespridning av forskningsinsatserna torde vara mindre ändamålsenlig samtidigtsom denna forskning torde ha ganska litet att göra med den övriga föreslagnaverksamheten vid utvecklingsenheten. Ett samarbete mellan den föreslagna utvecklingsenhelenoch och Skogsarbeten bör dock komma lill stånd." "Förslaget som avser iräleknisk utvecklingsenhetbedömer vi få större samband med tekniska högskolan i än med Umeåuniversitet. förhållande får dock inle hindra att enheten lokaliseras lillVästerbottens län. Från regionalpolitisk synpunkt anser vi del synnerligenangeläget atl forskningsmiljön i norra utvecklas. De framlagdaförslagen skulle aktivt medverka lill en förbättrad regional balans i detlaavseende. 1979/80: 110 19 måsle här också observeras att förslagen avser etableringav nya verksamheter, inle omlokalisering av befintliga enheler som innebärkrav att personer med fasta ijänster skall fiytta! För och länetär det en fördel att kunna erbjuda forskare och andra en möjlighet att varageografiskt rörliga i nordlig riktning. har i olika sammanhang engagerat sig imöjligheterna -dit inom länel vidareförädla lokala råvaror och därmed bättre tatill vara egna resurser. En stor träindustribransch finns i län.Nytänkande och produktutveckling har bidragil lill att stärka dess företag.Behov av mer kvalificerad träforskning i norr har dock anmälls i alllstörre grad. Länets träinduslriutredning talar för den, liksom länsstyrelse ochkommuner i länsplaneringssammanhang. Enligt vår uppfattning har de bäslaförutsättningarna bland Norrlandsorterna atl hysa den Irätekniskautvecklingsenheten. Där finns i området en differentierad träindustrisektor someffektivt kan tillgodogöra sig utvecklingshjälp, dels lämna välformuleradeforskningsuppdrag. Med denna irätekniska utvecklingsenhet ges däruiöver godaförutsättningar att lill förlägga den avslulande delen av en träinriktadcivilingenjörsutbildning. Avslutningsvis anser vi alt de av utredaren presenteradeförslagen inte får betraktas som vanliga anslagsframställningar från Umeåuniversitet och andra initiativtagare. Förslagen har tillkommit på regeringensuppdrag i syfte all ge regeringen elt alternativ som kvalitelsmässigt och lillsysselsättningsvolym skulle motsvara vad SBL skulle ha inneburit för forskningsmiljönvid . Vi anser därmed alt de samlade förslagen skall ses som etlalternativ i frågan om lokaliseringen av SBL, vilken ännu inte är slutligtavgjord." "Det förslag om Iräleknisk utvecklingsenhet iSkellefteå ligger väl i linje med de tankegångar som framförs i "Träindustriulredningeni Västerbollen". har i pågått yrkesteknisk högskoleulbildningmed inriktning på hela träindustrin. YTH/trä avser atl leda lill befallningarsom t. ex. produktionstekniker, arbetsledare, rationaliseringstekniker ellerplaneringstekniker inom träindustrin. Träindustriulredningen har uppmärksammaten rad problemområden inom branschen och den föreslagna trätekniskautvecklingsenheten bör kunna få en stor belydelse i dessa sammanhang. De arbetstillfällen som kommer till slånd om utredningensförslag antas är angelägna för länel. vill dock erinra om atlSBL:s hela verksamhel omfattade c:a 550 tjänster. SBL anförde bl. a.som ett skäl mot omlokaliseringen till att verksamhelens omfattning skullekomma atl öka krafligl under 1970-lalet. En omlokalisering till i denomfattning som angivet ulbyggnadsprogram syftade till skulle medförabyggnadsinvesteringar på . Omlokaliseringen skulle således ha tillfört minsl550 kvalificerade nya tjänster förutom investeringsprogrammet på c:a 200 miljonerkronor. nedbantades förslagel lill atl omfatta endasl SBL:sproduktionsavdelning som omfatlade c:a 170 Ijänster." 1979/80: 110 20 "Ulredningen föreslår alt principbeslul fattas om altinrätta en iräleknisk utvecklingsenhet i samt alt en arbetsgruppbildas för all planera verksamheten. kommun är myckel tillfredsställd med förslagel.Enheten är motiverad såväl ur näringspolitisk som regionalpolitisk synpunkt.Kommunen har drivit kravet lid. En rad regionala och centralaorgan har stött idén genom årens lopp. Kommunen vill framhålla atl önskemålelom en Iräleknisk utvecklingsenhet kombinerad med högre träteknisk utbildninghar vunnit starkt gehör i för högskoleregion.Regionstyrelsen har aktivi verkat för att träingenjörsulbildningen snabbtskulle komma igång. Enligt förhandsuppgifter kommer i siltyttrande över förevarande utredning inte bara tillstyrka den föreslagna utvecklingsenhelen.Man begär även en etablering av träingen-jörsulbildning i och menaralt dessa enheter, lillsammans med den befintliga YTH-linjen inom trä, kommer atlbilda ett slagkraftigt "trä-block" med goda samverkansmöjligheler. SAF:srepresentant i kommer enligt uppgift att reservera sig molyttrandet och motsätta sig lokalisering av träingenjörsutbildning lill annanort än . Reservationen är enligt vår mening mycket märklig med beaklandeav att i anledning av prop. 1976/77: 59 uttalat sig entydigt förlokalisering till (UbU 1975: 17). kommun vill också erinra om del starka krav på elableringav ulvecklings- och utbildningsresurser i som /framförde i silt gemensamma yttrande över NoTH;s betänkande"Träteknisk utbildning och yrkesteknisk högskoleulbildning iSkellefteå". I yttrandet tillstyrktes i och för sig NoTH:s förslag, menbetonades siarkt de industripoliliska och regionalpolitiska motiven för enstörre satsning på . komniun vill uttala ell kraftfullt stöd för desynpunkter som framför. Dessutom anser kommunen, ifall en fullständigcivilingenjörsutbildning i trä avses förläggas lill högskoleregionen, att heladenna utbildning bör lokaliseras till . Sammanfattningsvis anserkommunen således all ett snabbt och entydigt principbeslut bör fattas om attinrätta såväl en träteknisk utvecklingsenhet som högre träteknisk utbildning iSkellefteå. Kommunen hoppas därefter att planeringen av uppbyggnaden av dessaenheter kommer till stånd ulan dröjsmål." "lUC stödjer utredningens förslag - allprincipbeslut fattas all inrätta en iräleknisk utvecklingsenhet i - all enarbetsgrupp bildas för atl planera den föreslagna verksamhelen. Vi anser detlämpligt all den föreslagna utvecklingsenheten placeras på lUC främsl av följande orsaker. lUCs nuvarande organisation och trätekniska kompetens kanutnyttjas. Utbudet av tekniska utvecklingsresurser bör inte splittras då lUChar ett väl inarbetat namn för teknisk produktutveckling i övre Norriand. Vi anser vidare alt den föreslagna arbelsgruppen fördetaljplanering av verksamheten bör tillsältas samt allutvecklingsenhetens start mås- 1979/80:110 21 te föregås av etl principbeslut mellan STU ochträbranschens organ om att finansieringen från och med fjärde verksamhetsåretkan lösas i enlighet med ulredningens förslag.'" "I förslaget lill träteknisk utvecklingsenhet lämnasinledningsvis en bakgrund som påvisar Trävaruindustrinsstora betydelse för i allmänhel och för landets norra delar isynnerhet. Nödvändighetenav en snabb utveckling mot bättre tillvaratagande av våra begränsaderåvaruresurser och mot ökad vidareförädling av trävaror samt Trävaruindustrinsidag mycket låga FoU-insats och behovet av en ökad salsning.