prop · G303105 · 1979-12-31 00:00:00 — En allsidig och samlad översyn avbesvärsinsiilulei måste enligt priorileras framför ålgärder förall komma lill rälla med de olägenheler som regeringsrättens arbetsbelastningulgör. avslyrker därför förslagel atl väsenlliga förändringarbielräffande insiansordningen skall genomföras, innan övriga frågor tas upp. 1della inslämmer och kommuner. 1 Slort setl samtliga remissinslanser som haryltrat sig över kommilléns förslag om au krav på prövningstillstånd förbesvärsprövningen i regeringsrätten skall införas lillslyrker förslagel. Tilldessa remissinslanser hör JO, regeringsrätten, JK, kammarrätterna,, statskontoret, RRV, 18 länsstyrelser, statskonlrollkommittén,53 kommuner, 19 landstingskommuner. ,, /SR, TCO, , och kommunaljuridlska förening. 1979/80:105 67 Länsstyrelserna 1 , ,och Väslerboliens län saml avslyrker förslagel. Flertalel remissinstanser delar kommillénsuppfattning atl kommunalbesvärsmålen i dagens läge lar i anspråk enoproportionerligt slor andel av regeringsrättens sessionslid. Regeringsrätten undersiryker angelägenhelen av allregeringsräliens befallning med kommunalbesvärsmål begränsas. Regeringsrättenuppger all den har vidtagit olika åtgärder för alt målens avgörande inte skallfördröjas till följd av den stora ökningen av anlalel mål. Del är nämligensärskilt angelägel all enskilda och kommuner inle får vänla alllför länge påavgörandel i kommunalbesvärsmål. Med den behandling dessa mål - oavsell prejudikat-värde- får, lar de i anspråk en iredjedel av hela den sessionslid somregeringsrälien använder för prövning av mål på fullsutlen avdelning. Om manbetänker au kommunalbesvärsmålen inle ulgör mer än drygl 10 "i av samtligalill regeringsrätien fullföljda mål, slår dei enligi regeringsrälien klarl altde lar en oproportionerligi slor del av regeringsräliens sessionslid i anspråk.Della leder lill förfång för domslolens prejudikalbildande uppgift. Del måslekonstateras atl regeringsrätten härigenom inle kan fungera i full ulslräckningpå del säll som avsågs vid förvallningsräiisreformens genomförande. Del är mednuvarande ordning inie heller möjligt atl nedbringa anlalel ledamöier iregeringsrälien, vilkel enligt ullalanden i samband med reformen borde ske förau underiälla strävandena atl upprällhålla enhetlighet och sammanhang irättstillämpningen. Enligt kammarrätten i ulgörlillslrömningen av kommunalbesvärsmål lill regeringsrätten ett allvarligtproblem genom den snedvridning av regeringsrättens arbetsbörda som därigenomuppkommil. Regeringsrätten avsågs vid förvaliningsrällsreformen bli enprejudikalinstans. Detla bör enligt kammarrällen inle få hindras genom all dennäslan blockeras av kommunalbesvärsmål. En begränsning av rälien lill frifullföljd av kommunalbesvär till regeringsrätien är därför nödvändig. Liknandesynpunkier framförs av kammarrätterna I och . nolerar med lillfredsslällelse alldel framlagda förslagel syflar lill snabbare avgöranden genomfullföljdsbegränsning för besvär lill regeringsrätten. Kommunen anför bl. Del är inte okänt - och bekräftas av den ibelänkandet redovisade målulvecklingen -all vänleliden för regeringsrättensavgöranden i kommunala besvärsmål alllför ofta måsle räknas frånlidpunkten för det kommunala beslutet. 1 avvakian på regeringsräliens avgörandehar kommunen alt välja mellan två ling; aniingen för del överklagade ärendelvila, med den faran för ekonomiska förlusler, försämrad service m. m,,som delta innebär; eller ock verkställes del icke lagakraftvunna beslulel, medde risker för skadeståndskrav och ansvarslalan som är därmed förenade. Dennödvändiga avvägningen mellan effeklivilel och rällsskydd har varil mångakommuners dilemma. Fallkan emellerlid inlräffa, då inte ens en dylik valmöjlighet står 1979/80:105 68 Sålunda blir ju ell kommunall beslul, som slalliga myndigheler ejkan handlägga och avgöra, förrän del vunnit laga krafi, paralyserat genomkommunalbesvär. Del rälisskyddsbehov.som de i kommunallageninskrivna besvärsreglerna är avsedda atl lillgodose, skall inte beslridas.Varie myndighel lorde med jämnmod flnna sig i all dess beslul blirangripna besvärsvägen upp lill högsia inslåns - också där angreppen är påförhand dömda alt misslyckas -om bloli besvärsmyndigheiens avgörande kundeförvänlas inom rimlig lid. Likaså skulle kommunmyndigheierna kunna godlaga, allen längre lid förflyter innan avgörandel faller - om della bloii gälldekomplicerade och ovissa besvärsmål. system som del nuvarande, som innebär altvikliga och brådskande kommunbeslul kan fördröjas, måsie givetvis ingebetänkligheter. läns landstingskommun lillslyrker förslagetom all krav på prövningstillstånd skall införas. Denna ändring är enligtlandstingskommunen ägnad alt förstärka regeringsrättens roll som en renprejudikaiinsians. För all lillgodose kravel på en så snabb handläggning sommöjligi av de lill regeringsrätten fullföljda målen föreslår landsiingskommunenau regeringsrätten i särskild ordning behandlar frågan om prövningstillståndkan lämnas ellerej. Denna bedömning borde kunna göras relaiivi snabbi. På såsäu kan de mål där prövningslillsiånd inte meddelas avslutas förhållandevissnabbi. länsavdelning av Svenskakommunförbundei undersiryker behovel av en besvärsprocess sorn innebär snabbaoch definitiva avgöranden i kommunalbesvärsmålen. Lägel kan f n. inte ansesliilfredsslällande med upp lill ireåriga väntetider innan etl kommunall beslulvinner laga krafl. Länsavdelningen lillstyrker införandel avfullföljdsbegränsning genom krav på prövningslillsiånd. Därigenom belönasregeringsrättens siällning som prejudikaiinsians på ett mer markerat säu . Detta kan enligi länsavdelningen vara en fördel ur renl praklisk synpunki,bl. a. med hänsyn lill varje kommuns behov av all läliare kunna följaulvecklingen i rällspraxis l.ex. när det gäller den kommunala kompeiensen.Liknande synpunkier framförs av länsavdelning av . /SR finner de motiv som kommiitén har lagl framför förslagel om fullföljdsbegränsning för kommunalbesvärsmål hell övertygande.Del är enligt /SR angelägel att regeringsräitens ställning som prejudikaiinsiansfår den klara markering som förslagel innebär. Enligi domareförbundföreligger med nuvarande ordning och målulveckling risk för altregeringsrättens uppgift au svara för prejudikatbildningen inomförvali-ningsrätlskipningen försvåras. Den föreslagna reformen är därför enligtförbundets mening angelägen. Någraremissinslanser är kriiiska mol kommilléns förslag. i har å ena sidanförståelse för all den omsländighelen all kommunalbesvärsmålen kräver enoproporiioneriigi slor andel av regeringsrättens tid är ett skäl ati övervägaen avlastninggenom krav på prövningstillstånd. Ä andra sidan, framhållerlänsstyrelsen, finns det en 1979/80:105 69 gmndläggandeskillnad mellan kommunalbesvärsprövningen och prövning av vanligaförvaliningsbesvär. 1 de sisinämnda blir del i stor ulslräckning fråga om enförnyad bevisprövning och del föreligger goda skal all begränsafullföljdsrällen i mål av sådanl slag. Kommunalbesvärsprövningen innefaUarsällan bevisfrågor beiräffande sakförhållanden ulan avser i slället uiövning aven statlig konlrollfunklion över atl den kommunala befogenhetsutövningen hållersig inom vad som bedöms vara de lagliga gränserna härför. Det syneslänsstyrelsen rimligl atl regeringsrätien ägnar en förhållandevis slor del avsin lid ål denna vikliga uppgift. Länssiyrelsen är vidare iveksam lill dels omökningen av anlalel kommunalbesvärsmål är en beslående föreleelse, dels omförslaget ger arbelsmässiga effekter som uppväger olägenhelerna av enomläggning. Lånssiyrelsen anmärker sålunda all den ökning av till regeringsrätteninkomna mål som kommillén redovisar (från 461 lill 758måljsyneshaavstannaiår 1978, då enligi uppgift 678 mål kommii in. Med hänsynlill vad som sagts om betydelsen av regeringsräliens verksamhel påkommunalbesvärsområdei och osäkerheten om arbelsbelaslningen gör del nödvändiglall drasiiskl beskära besvärsräiien anser lånssiyrelsen all lillräckliga skälinle finns atl nu vidia en sådan ålgärd. Om tendensen till nedgång i antaletkommunalbesvärsmål inle blir beslående, förefaller del befogalall pröva andra ulvägar. Om del av principiella skäl anses möia hinder mol alli regeringsrätten införa enklare handläggningsformer i mål där saken äruppenbar, bör del enligt övervägas all begränsa kravel påprejudikaldispens lill fall där fråga är om annan besvärsgrund än all en kommunhar överskridil sin befogenhel. Också I har förslåelseför kommilléns önskan all lillskapa en fullföljdsbegränsning lillregeringsrätten. Länssiyrelsen anser emellerlid au man kan minskaregeringsrättens arbetsbörda utan alt införa krav på prövningstillstånd förkommunalbesvärsmålen. 1 många av dessa mål är besvären helt ulsiklslösa och debör därför kunna underkastas endast en summarisk prövning. Länsstyrelsenföreslår all nuvarande ordning med prövning av samtliga mål som överklagas lillregeringsrälien behålls. 1 samma riklning ullalar sig länsstyrelserna iKristianstads och . anser all problemet med den växandebalansen av besvärsmål hos regeringsrätten inle bör lösas genom au rälien atlfullfölja talan begränsas. I stället bör regeringsrätten ges slörre resurser. Kammarrällen i delar kommillénsuppfallning alt prövningstillstånd bör krävas för flertalet av de mål förvilka sådant lillslånd nu inte krävs. Kommillén har emellerlid inlesyslemaliskl gåll igenom olika målgrupper och följderna av ell införandeav krav på prövningstillstånd. Åven om kammarrällen hyser slor förslåelse förförslagel, lorde dess genomförande enligi kammarrällen böra föregås av engrundligare analys än den som kommittén har företagit. För det fall en sådananalys inte kan verkställas nu förordar kammarrällen au frågan om fullföljdsbegränsningar för kom- 1979/80:105 70 munalbesvärsmålenlöses genom en särskild reglering i kommunallagen. Flera remissinslanser uppehåller sig vid frågan omulformningen av dispensreglerna. Flerlalel inslanser lillslyrker därvid ellerlämnar ulan erinran kommilléns förslag au andra dispensgrunder förkommunalbesvärsmål än för förvallningsbesvärsmål inle skall införas. Hii hörregeringsrätten som anför följande. Regeringsrätten ser inga svårigheter i atl deallmänna grunderna för prövningstillstånd blir lillämpliga på sådanakommunalbesvär som avser rena laglighelsfrågor. En motsvarande prövningförekommer inie sällan i förvallningsbesvärsmål. Som har påpekals tidigareinlär vissa kompeiensmål en särslällning. Del ankommer i dessa påräiistillämpningen all möjliggöra en anpassning av de kommunala befogenheternalill samhällsutvecklingen. Dessa mål hör samiidigi lill de beiydelsefullasleoch svåraste målen. Med de uttalanden som gjorts i förarbetena till reglerna omprövningstillstånd anser regeringsrätten lillräckliga möjligheter finnas alläven i dessa fall bevilja tillstånd i den ulslräckning som behövs lill ledningför räiistillämpningen. Vidare kan regeringsrätten med stöd av punklen 2 i 36 Sförsia stycket FPL efter beviljande av prövningstillstånd åsladkomma rättelseexempelvis om kammarrätt i någol fall skulle göra intrång i den kommunalasjälvslyrelsen genom all inte endast undanröja det kommunala beslulel utan ävenförordna om viss ålgärd. Enligt kommilléns förslag lill ny lydelse av 7 kap.5 S kommunallagen får besvär över beslul, varigenom kammarrälten har bifallitbesvär, anföras av kommunen eller medlem av denna. Kommunen har fåll sinasynpunkier på lagligheten av del kommunala beslutet prövade under processen ikammarrällen. Del är då inle anmärkningsvärt, au del krävs lillslånd för altkommunen skall få lill slånd en överprövning av kammarrällens beslut. Meraiveksaml kan del däremot förefalla all kommunmedlem som inle tidigare deltagiti processen skall behöva lillslånd för alt få sin besvärslalan prövad.Emellerlid avser även denna talan all åsladkomma en omprövning. I sådana fallanföres ofta besvär även av del kommunala organ, vars beslul blivil upphävi.Del kan inle gärna komma ifråga all i samma mål kräva prövningstillstånd för debesvär, som anförts av det kommunala organel, men låla kommunmedlemmens besvär,som innefatlar samma yrkande som de andra besvären, prövas ulan sådantlillslånd. Härtill kommer au en av kommunmedlem förd lalan närmast ter sig somett fullföljande av den lalan, som kommunen fört i kammarrätten. Med hänsyntill del anförda anser regeringsrätten all någon specialregel inte börstipuleras för kommunmedlems besvär. Regeringsråden Hjern, , och i en gemensam skiljaktig mening atl regeringsrättens särskildaansvar för kommunal-räiiens utveckling måste beaklas. Regeringsråden anförhärvid följande. Regeringsrätten har genom sina avgöranden i eumycket sion antal kommunalbesvärsmål alllsedan sin tillkomst 1909 kommii allulforma siora delar av den kommunalräli som gäller . Genom all i denslrida ström av kommunalbesvärsmål som passerat genom regeringsrätten konsekvenltillämpa en rad principer har vissa huvudlinjer i vår kommunalräli efler handslagits fast. Detta hade knappasl varil möjligt, om regeringsrätten blottavgjort etl mindre anlal särskili utvalda prejudikaimål. Det är enligt vår 1979/80:105 71 meningav vikl au regeringsräliens medverkan vid ulformning av kommu-nalrälten kanfortsall ske på grundval av eu icke alllför snävi begränsat anlalkommunalbesvärsmål. Enligt regeringsrådens mening måsle i fråga omkommunalbesvärsmål av verklig kvalilel möjlighel finnas lill en prövning i tvåinslanser. Enligi regeringsråden skulle följande ordning kunna lillämpas. Mål ivilka kammarrällen har upphävi del klandrade kommunala beslulel för överklagaslill regeringsrätten utan prövningstillstånd. Kommunen bör således enligtregeringsråden tillerkännas en ovillkorlig rätt au få etl upphävi beslutomprövat. Beträffandeövriga kommunalbesvärsmål, i vilka den ursprungligaklaganden överklagar kammarrällens beslul, lillämpas regler om prövningstillståndmen med vidare möjligheter lill prövningslillsiånd än annars. Reglerna bördärvid vidgas lill au medge även ändringsdispens. Kammarrätten i Göleborg, som anser all någrasärskilda regler om lillslåndsprövning för kommunalbesvärsmålen inie behövs,framhåller alt del är önskvärt au tillståndsprövningen ulövas på elt sådanlsäll all del verkligen kommer fram en vägledande räiisbildning på den kommunalakompetensens område. Också andra remissinstanser, som i och för siganser att några särskilda dispensregler inte behövs för kommunalbesvärsmålen,f)eionar det angelägna i all mål som rör den kommunala kompeiensen släpps framtill prövning i regeringsrätten i förhållandevis stor utsträckning. Hit hörlänsstyrelserna i , , /och länsaml , och öskarshamns kommuner. framhåller all kommillénsförslag all prövningstillstånd skall meddelas efler de grunder som anges i 36S förvahningsprocesslagen kan innebära en begränsning av regeringsrättensfortsatla räiisbildande verksamhel. Förbundel fäster särskilt avseende vidfrågor som rör den allmänna kommunala kompetensen (1 kap. 4§ kommunallagen).Genom denna bestämmelses generella utformning har regeringsrätten föll enbetydelsefull och central ställning som den instans som har etl avgörandeinflytande över vad som kan innefattas i den kommunala kompetensen från tidlill annan. Förbundel förulsäller därför att reglerna om fullföljdsbegränsningges en sådan ulformning au flertalel reella kompeiensmål regelmässigt kommeratt sakprövas av regeringsrätten, om della begärs av klagoberäiiigad part.Också I och kommun förordar all frågor om denkommunala kompeiensen alllid bör tas upp lill prövning av regeringsrätten, omdella begärs av klagoberäiiigad part. Enligt kan införandet av krav påprövningstillstånd i kommunalbesvärsmålen skapa förutsättningar för envälbehövlig lättnad i regeringsrättens arbetsbörda. Kommunen förulsäller dockau mål som är av Slörre principiell belydelse alltid kommer atl kunna förasvidare lill högsia instans. Göteborgskommun och kommunaljuridiska förening anser att det 1979/80:105 72 bl.a. med hänsyn lill respekten för den kommunala självslyrelsen fordras en myckelkvalificerad bedömning av kommunalbesvärsmålen. Denna bedömning kan inle varasäkrad ulan en möjlighel för kommunerna lill besvärsprövning i Ivå inslanser.Del förefaller de båda remissinslanserna slölande all beslut som har fattats avkommunala instanser under politiskt ansvar skall kunna slulligl kasseras av enannan rättslig instans än den högsia förvall-ningsdomslolen. Kommunen bördärför i lag vara lillförsäkrad rälien all få besvären prövade i sak avregeringsrätten. kan åstadkommas genom all kommunen befrias från kravelpå prövningstillstånd. Såviu de båda instanserna kan flnna skulle en sådanordning inte nämnvärt öka regeringsrättens arbetsbelastning. Del behöver inleheller befaras au kommuner anför okynnesbesvär. kommun ifrågasäller om iniekommunalbesvärens särart kräver särskilda regler om lillslåndsprövning.Kommunen lar i försia hand fasla på förvaliningsdomsiolskommilléns förslag (SOU1966:70 s. 318) all som en yllerligare grund för prövningstillstånd ange allmålet har allmän vikl. En allmän och mer fördjupad diskussion om olika länkbarasupplerande dispensregler hade enligt kommunen varil värdefull. är medvelen om all någraandra allernaliv än fullföljdsbegränsning knappasl slår lill buds för allminska belaslningen på regeringsrätten. Siaiskonirollkommiitén vill dock fästa särskilduppmärksamhel på de mål som rör den kommunala kompeiensen. Rällspraxis spelarhär en avgörande roll för rättsbildningen. Även noiisfallen haren slorbelydelse,eftersom de sammantagna bildar ell mönsier som bidrar lill auklargöra gränserna för den kommunala kompeiensen. Del är därför enligislatskontrollkommilién angelägel alt regeringsrätten släpper fram samtligasådana mål lill saklig prövning. Medborgarrättsrörelsen framhåller allkommunmedlemmar, som för en seriös och saklig kommunalbesvärslalan, bör ha enrält au fö denna prövad i två räilsinslanser. Kommun och annan kommunmedlem änklaganden bör vidare ha en ovillkoriig rält au få den försia instansensupphävande beslul omprövat i en högre instans. Genom en lämpligl uiformadordning för fullföljdsiillsiånd kan regeringsrätten sålla bort de mål där enivåinsianspröv-ning inte behövs. Flertalet remissinslanser lillslyrker eller lämnarutan erinran förslagel om all kammarrätt bör vara besvärsinslans närmasl underregeringsrätten. Hit hör JO, regeringsrätten, JK, kommarrätterna,, statskontoret, RRV, 19 länsstyrelser, 43 kommuner. , /SR, TCOoch . 1979/80:105 73 Länsstyrelserna i , ,Krislianslads, Göleborgs och och ,decenlraliseringsulredningen saml 11 kommuner är kritiska mot förslaget attkammarräiierna skall föras in i inslanskedjan. De anser i slällei aukommunalbesvärsmålen, liksom f n., bör gå från en länsinsians direkl lillregeringsrälien. Regeringsrätten delar kommilléns uppfallning atlinstansen under regeringsrätten, med hänsyn iill all den blir sluiinsians iflertalet mål, bör vara en förvaltningsdomstol med kvalificerad sammansättningoch att uppgiften bör anförtros kammarrätterna. Enligi kammarrätien I är del uppenbart allkommunalbesvärsmålen bör prövas av en kvalificerad domslol, innan de nårhögsia inslåns. Vad kommillén anför härom fordrar knappasl några yllerligarekommenia-rer. Under de år .som har gått sedan förvaltningsrättsreformengenomfördes har kammarräiisorganisaiionen konsoliderats. Man bör därför kunnaulgå från all kammarräiierna väl skall kunna fylla uppgiften som besvärsinslansnärmasl under regeringsrälien i kommunalbesvärsmålen. Någol konkurrenskraftigtallernaliv lill kammarräiierna i della hänseende flnns inle enligikammarrätten. Kammarrätterna i , och uttalar sig isamma riklning, Kammarrälten i framhåller särskilt all länsrätteninte kan anses utgöra ell allernaliv iill kammarrällen, Förulom alllänsdomslolarna slår inför en genomgripande omorganisalion och har avsevärdabalanser släller enligi kammarrällen i kommunalbesvärsmålen krav påannan sammansällning än den länsrätterna har i övriga målgrupper, Förslagel all kammarrätterna skall föras in sombesvärsinslanser under regeringsrätten förefaller I Kopparbergslän välgrundat. inie minsl med tanke på au kammarrällen i praklikenkommer au bli sluiinstans i flertalet mål och all hälsovårdsmål, byggnadsmål,barnavårdsmål m. m. redan handläggs vid kammarrällen. Genom sin befallning meddessa mål har kammarrällen redan inblick i kommunala förhållanden.Kammarrällens kompeiensområde kommer genom förslagel all slamma bäitre överensmed över- och underinsiansernas. Även i framhållerau förslagel innebären naiurligoch lämplig ulökning av kammarrällernaskompeiensområde. Enligt måsle det på inslansenunder regeringsrätten slällas särskilt stora krav på rältssäkerhei ochobjekiiviiel. Den utpräglade lagligheisprövning som kommunalbesvärsprocesseninnefaltar bör enligi kommunen i varje fall i slutskedet av processen ske viden förvaltningsdomstol. Eflersom kammarräiierna är väl förtrogna med despeciella förvaltningsmålen från kommunala nämnder, framslår de som lämpligainslanser under regeringsrätten. örebrokommun häri huvudsak inie någon erinran molkommilléns förslag all besvärsprövningen under regeringsrälien skall ske ikammarräli i slällei för som i länsstyrelse. 1979/80:105 74 ningenav hänsyn lill den kommunala självslyrelsen måsle begränsas lill enlegaliieiskoniroll, även om denna exempelvis i kompeiensmålen har inslag avkvalificerad lämplighelsbedömning. På grund härav är handläggning vid domslolden lämpligasle formen för besvärsprövningen. De ulbyggda kammarräiierna medsina erfarenheler av bl. a. mål med anknylning, l.ex. byggnads- ochhälsovårdsniål, lorde enligi kommunen vara väl skickade atl handha prövningenav kommunalbesvärsmål under regeringsrälien. Liknande synpunkier framförs avbl. a. , , . Enligi SACOISR framslår kammiarräiien, som är välförtrogen med de speciella förvaliningsmålen från de kommunala nämnderna, somden självklara inslansen under regeringsrälien. /SR undersiryker viklen avall kommunalbesvärsmålen i sluiinsiansen prövas av en domslol med kollegialsammansällning. framhåller atl en grundläggande lanke iförvaliningsrällsreformen var au kammarräiierna skulle svara förden maleriellarättskipningen i enskilda fall, medan regeringsrälien skulle bli enbari enprejudikaiinsians. Del slår enligi förbundets mening i överensslämmelse meddenna princip all låla kammarrällen bli besvärsinstans samiidigi som enfullföljdsbegränsning införs. Förbundel tillslyrker därför förslaget i dennadel. i län anser del nalurligl alli försia hand välja kammarräli som besvärsinslans under regeringsrälien.Länssiyrelsen reagerar dock mol kommilléns alllför lällvindiga säll allavfärda länsrälierna som allernaliv till kammarräiierna. Del kan inte varanågon slörre adminislraiiv svårighel all, som sker i lingsräiierna i ivislemål,ändra sammansällningen i länsräli lill en kollegial inslåns med trejurisidomare. En länsrätt med sådan sammansällning skulle enligt länsstyrelsenulan ivivel moisvara högl ställda kompetenskrav och väl fylla uppgiften sombesvärsinslans, även närmasl under regeringsrätien. anlal remissinslanser redovisar en kritiskinslällning lill kommilléns förslag. i anser allde skäl som låg lill grund för beslulel vid förvaliningsrälisreformall behålla länsslyrelserna som försia instans i kommunalbesvärsmålen allljämlhar sin fulla räckvidd. Länssiyrelsen anför bl. a. följande. Kommunalbesvärsmålens handläggning förulsäller godkännedom om förvallningens organisalion och arbeissäu i de skilda kommunerna.Goda kontakter med kommunkanslierna erfordras vidare särskili i processensinledningsskede för all ideniifiera åsyftat kommunall ärende, konlrolleraiaktlagandei av besvärsiid och få in överklagat beslul. Även för kommunerna ärdet med tanke på verkställigheisfrågan angelägel all snarasl - ofta innanformell remiss kunnal ske - få kännedom om anförda besvär. Nuvarande ordningger besvärsmyndigheien lokal kännedom och goda kontaktmöjlig-heler. För besvärsmålens handläggning är vidarelänssiyrelsens allmänna kännedom om de kommunala verksamhelsområdena -arbeismarknadsför- 1979/80:105 75 hållanden,socialväsendei,byggnadsplanering,hälsovård,skolväsenden!,m. - av stor belydelse.