prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Frånsvensk sida förklarades även ^atl de bidrag som ^utfäsles var ^minimibidrag och^atl ökningar av redan utlovade bidrag för de kommande två åren kundeövervägas. Två förutsättningar skulle då vara uppfyllda: att ^UNDP:saktiviteter motiverade sådana tilläggsanslag och att andra givarländer åtog sigsin rättmätiga andel av programmets finansiering. Vid bidragskonferensenhösten gjordes en förnyad ^ireårsutfäslelse med reservation för riksdagensgodkännande. För (/81) ^ulfäsle ettbidrag om 320 milj. kr. Vidare ^utfäsles ett bidrag om minst 680 milj. kr. förverksamhetsåren 1981 (/82) och 1982 ^(budgeiårei 1982/83). Jagföreslår alt regeringen begär godkännande för ^ell bidrag om 320milj. för /81 samt för den gjorda ^minimiutfästelsen på680 milj. kr. för verksamhetsåren 1981 (/82) och 1982^(/83). ^UNDP:s resurser gårsedan år 1977 i ökad utsträckning ^lill de fattigaste ^u-länderna. Underinnevarande femårsperiod beräknas dock gå ^lill de ^u-länder somharen BNP per capita som uppgår till . I avvaktan på enrimligare fördelning av ^UNDP:s reguljära medel till förmån för de fattigaste^u-länderna och med anledning av de stora biståndsbehoven i denna ^ländergruppanser jag ^elt fortsall svenskt bidrag ^lill ^UNDP:s särskilda verksamhet ^lill förmån för de minst utvecklade^u-^landerna vara motiverat. stöd ^lill denna ^verksamhel /80 till 30 milj. kr. För ^budgetårel 1980/81 beräknar jag ^etlfortsat^t^ svenskt bidrag om 30 milj. kr. ^FN:skapitalutvecklingsfond ^(UNCDF) har ^lill ^uppgifl all ge finansiellt biståndtill de minst utvecklade ^u-länderna. Fonden är underställd ^UNDP:s styrelseoch arbetar främst genom ^UNDP:s fältorganisation som den ^utnytijarkostnadsfritt. Fondens biståndsverksamhet är inte ^landpro-^grammerad eftersom denendas^t^ är verksam i de 31 fattigaste ^u-ländema. 1979/80:100 Bilaga 6 45 Biståndet lämnas i form av gåva. Fondenssammanlagda bidrag uppgick till ca 25 milj. dollar. Huvuddelen avkapitalutvecklingsfondens ^insalser inriktas på landsbygden, främst fattigaoch avlägsna områden som saknar grundläggande social service. har fonden finansierat mindreprojekt inom områden som jordbruk, bevattning, småindustri, byskolor,yrkesskolor, hälsovård och kooperation. Fonden lägger stor vikt vid ^atlbefolkningen aktivt deltar i projekten. ^UNDP-slyrelsenbeslutade ^atl ändra fondens finansieringsprincip. Från att ^lidigareha ha^f^t^ full finansiell täckning för varje ^nyll projekt kan fonden nuinleda nya projekt på basis av beräknade tillgångar. Den nyafinansieringsprincipen gör del möjligt för fonden all planera verksamheten merlångsiktigt än ^lidigare. Övergången till en ny finansieringsprincip kan ocksåsägas ge ^kapilalulvecklingsfonden prägel av ^ell mer permanent organ. ^Eflerbidragskonferensen beräknas de sammanlagda bidragen uppgå ^lill ca 28milj. dollar för vilket innebär en ökning med ca 14%jämfört medar 1979. är med enbidragsandel av kapitalutvecklingsfondens största bidragsgivare efterNederländerna. ^ulfäsle vid ^FN:s bidragskonferens ^ell bidragom 30 milj. kr. för vari och ^etl av ^verksamhelsåren 1980-1982 (budgetåren1980/81-1982/83) med förbehåll för godkännande. Jag föreslår attregeringen begär godkännande av dessa utfästelser. ^FN:s befolkningsfond^(UNFPA) är underordnad ^UNDP:s styrelse och finansierar huvuddelen av^FN-systemels bistånd på ^befolkningsområdel. Verksamheten bygger på frivilligabidrag från ^FN:s medlemsländer. Nästan hälften av fondens medel används förfamiljeplaneringsprojekt. Andra viktiga områden som fonden lämnar stöd ^lill ärfolkräkningar, forskning om sambandet mellan befolkningsutveckling och socialoch ekonomisk utveckling samt utbildning och information om befolkningsfrågor.Därutöver har fonden inlett ett program för ökad integration avkvinnan i utvecklingsprocessen. ^UNDP-slyrelsen har beslutatatt koncentrera ^UNFPA:s resurser ^lill ^elt ^40-lal länder som är i särskilt behovav stöd på ^befolkningsområdel. Målet är ^atl dessa^"prioritetsländer" skall erhålla två tredjedelar av ^UNFPA:sbistånd ^lill enskilda länder. Vid ^UNDP:s styrelsemöte ijuni 1979 förklarade ^UNFPA:s ^exekuiiv^direklör ^atl ^1980-lalel skulle kommaall kännetecknas av en ^alll starkare integrering av befolkningspolitiken i denallmänna utvecklingspolitiken. ^Detla innebär all andra frågor än de rentfamiljeplaneringspolitiska kan komma alt aktualiseras. bidrag ^lill fondenunder var 42 milj. kr. ^vilkel motsvarade av desammanlagda bidragen. Vid ^FN:s bidragskonferens ^höslen 1979 beräknades defrivilliga bidragen till ^UNFPA för år 1979/80:100 Bilaga6 46 1980 till ca 125 milj. dollar ^vilkel innebär en ökningmed jämfört med bidragen för . ^ulfäsle med förbehåll förriksdagens godkännande ^etl bidrag om 45 milj. kr. ^lill ^UNFPA för vart ochett av ^verksamhelsåren 1980^-1982 (budgetåren 1980/81-1982/83). Jag föreslår all regeringenbegär godkännande för de gjorda utfästelserna. ^FN:s ^barnjönd () /80 I ^lOOOOOOO /81 120000000 ^FN:s barnfond ()stöder ^u-ländernas arbete med att förbättra situationen för barn och mödrar.Fonden söker i första hand tillfredsställa de mest grundläggande behoven av^mödra- och barnavård. Verksamheten omfattar ^hälso- och sjukvård inkl. vaccinering, upprättandel av barnavårdscentraler,undervisning, familjeplanering, program för att få fram dricksvatten ^saml^ålgärder för all förbättra koslen för barn och mödrar. Tillsammans med WHOsträvar efter all föra ut begreppet primärhälsovård och ^siödja deländer som söker upprätta en sådan hälsovård. Inom ramen för delta arbetesträvar ^efler all göra denna hälsovård tillgänglig för alla barn i^u-ländema. ^Elt ^vikligl inslag i verksamheten är att få den lokalabefolkningen all ^della aktivt. En relativt stor andel av biståndet lämnas till barneni de minst utvecklade länderna. är också en viktig förmedlare avkatastrofbistånd. ^FN:s internationella ^barnår 1979 har medfört alt man i ökad^omfallning uppmärksammat program och ^insalser för barn. Detta har föranlet^t^många ^u-länder alt framlägga önskemål om alt skall lämna stöd även ilagstiftningsfrågor och frågor som rör barnens intellektuella och sociala utveckling. Styrelsen uppdrog åt^exekutivdireklören alt ^lill årsmötet utarbeta en studie om ^behovel avalt eventuellt utvidga ^UNICEE;s mandat. Studien har dock som utgångspunkt attUNICEF även fortsättningsvis skall ha som huvuduppgift all bistå de mesteftersatta barnen och barnen i de minst utvecklade länderna. får bidrag både frånregeringar och enskilda ^oiganisationer och bidragsgivare. Regeringsbidragenut^gjorde , av fondens inkomster. De sammanlagda bidragentill var 211 milj. dollar, vilket innebar en ökningmed jämfört med föregående års nivå. har UNICEFräknat med en årlig ^loial ^inkomslökning på . ^Detla innebär ^atl^bidragsmålei är 250 milj. dollar för och 290 milj. dollar för . För all säkra enfastare grund för fondens ^verksamhel och finansiering infördes på svenskt initiativ fr. o. ^m. ^ell rullandelångsiktigt arbetsprogram som baseras på ^u-ländernas behov och på ^UN!CEF;sbedömning- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 6 47 ar av framlida bidrag. initiativ att också visavi göra ^flerårsutfästelser harännu inte ^letl till efterföljd. Del svenskaregeringsbidraget ^lill UNICEFuppgick till 110 milj. kr. ^(budgetårel 1979/80). ^Detla motsvarar enandel på av regeringsbidragen. är ^UNICEF:s ^slörsia bidragsgivare^efler . De nordiska länderna svarar tillsammans föröver avregeringsbidragen. Den svenska ^UNICEF-kommittén bidrog dessutom ^budgetårel1978/79 med ca 3 milj. kr. Dessa medel kom ^lill största delenfrån behållningen av julkortsförsäljningen. Vid ^FN;sbidragskonferens ^höslen 1979 beräknades de ordinarie regeringsbidragen ^lillUNICEF för ^lill , ^vilkel innebär en ökning med . Tillsammans med övriga^inkomsler, dvs. bidrag från enskilda givare och regeringsbidrag för särskildainsatser, räknar med alt nå det totala bidragsmålet på 250 milj. dollarför . Vid bidragskonferensen^ulfäsle med förbehåll för godkännande ^ell bidrag ^lillUNICEF för ^(budgeiårei 1980/81) på 120 milj. kr. Därmedberäknas andel av de ^toiala regeringsbidragen ^lill uppgå tillca . Med samma förbehåll ^utfäste även lika stora bidrag för vartoch ^ell av verksamhetsåren 1981 och 1982 (budgetåren 1981/82 resp. 1982/83).Jag föreslår alt regeringen begär godkännande av de ^gjordautfästelserna. Internationella utvecklingsfonden () /80 413 033 834 /81 460000000 ^Inlemalionellautvecklingsfonden () är () fond för utlåning ^lill defattigaste ^u-länderna. Tillsammans utgör och den viktigaste^inlemalionella källan för obunden ^offenllig ^kredil^givning ^lill^u-ländema. Regeringen avser all förelägga ensärskild ^proposiiion om svensk medverkan i en fördubbling av Världsbankenskapital. Av ^IDA:s medel går ca85 % av ^resursema ^lill länder med en årsinkomst per invånare som understiger300 dollar. Över hälften av befolkningen i dessa länder lever i absolutfattigdom. ^IDA:s utlåning karakteriseras av en omfattande satsning på ^atlförbättra levnadsvillkoren för dessa människor. ^Della sker framför ^alll genom^atl inemot hälften av utlåningen avser projekt inom jordbruks- och landsbygdsutvecklingen.^IDA:s effektivt fungerande administration har också visat sig tillräckligtflexibel för att anpassa sig till nya problem och krav från ^u-ländema. Ettexempel härpå är all man , som en följd av de höjda ^inlernalionellaenergipriserna, förbereder projekt inom ^olje- och gassektorn i ^u-länder medkända energikällor. ^lDA:s ^verksamhelfinansieras genom gåvobidrag från de industrialiserade länderna, från vissa^OPEC-länder ^saml på senare lid även från vissa ^Prop.1979/80:100 ^B^Uaga 6 48 relativt rikare ^u-länder. Delta sker genom ^s.k.^påfyllnader, som avser treårsperioder. har, inkl. den femte ^påfyllnaden,som löper ut , tillförts bidrag uppgående ^lill ca . Det totalasvenska bidraget på sammanlagt ca . motsvarar ca 3,av demedel som har ^lillskjutils . Den femte ^påfyllnaden somavser perioden /78-1979/80 omfattade ^totall . Sverigesandel var 3,av ^påfyllnaden. har fullgjort den sista inbetalningenför . Förhandlingarna om den sjätte^påfyllnaden av , som avslutades , ledde ^lill enöverenskommelse som innebär en total ^påfyll^nad på ' förperioden /81 - 1982/83^^ Liksom under tidigare^påfyllnadsförhandlingar ställde sig de mindre ^bidragsgivama positiva till^IDA-ledningens förslag, som skulle ha inneburit en ^påfyllnad på , medan i första hand de stora ^givarlän-^dema intog en mer återhållsamattityd. stödde således^förslagel om en väsentlig ökning av ^IDA:s resurser för den sjätte^påfyllnadsperioden. Den traditionellt positiva inställningen till haremellertid medfört att den svenska bidragsandelen, som under den femte^påfyllnaden uppgick till 3,, har varit hög i förhållande till ^f^lertaletandra länders. begärde därför en sänkning av andelen med hänsyn ocksåtill ^atl vi har uppnått 1 ^%-målet och har anledning räkna med ^elt begränsatbudgetutrymme framöver. ^Förhandlingama ledde ^lill ^atl andel av densjätte ^påfyllnaden kunde sänkas ^lill . Regeringen har således, medförbehåll för godkännande, ^ulfäsl ^ell svenskt bidrag på totalt I497 . ^fördelal på tre ^årsbidrag under budgetåren 1980/81-1982/83.Det kan tilläggas all ^eU svenskt bidrag, med bibehållen andel på 3,, skulleha blivit ca 400 milj. kr. ^slörre än del bidrag som regeringen nu föreslår. ^IDA:s utlåning kommer attöka gradvis under den sjätte ^påfyllnaden. Behovet av all göra låneutfästelserkommer följaktligen ^atl vara lägre det första ^årel för all däreftersuccessivt stiga det andra och tredje året. Överenskommelsen medger därför vissflexibilitet för ^givarländema när det gäller inbetalning av ^årsbidragen. För svensk del synes en årligökning av anslagen till av ^budgelmäs^siga skäl vara ^atl föredra framförnuvarande metod med tre lika stora anslag . Därmedkommer man ifrån de kraftiga och ur budgetteknisk synpunkt svårhanterligaökningar som har uppstått . Mot den bakgrunden harregeringen informerat all man avser betala bidragen under den sjätte^påfyllnaden i stigande skala. För ^budgeiårei 1980/81 beräknas därför anslagettill till 460 milj. kr. ^'^ Bidragen har ^utfästs inationella valutor, SDR eller dollar till den kurs som gällde ^^^ Tabell överbidragsfördelningen återfinns som bilaga till denna ^proposiiion. 1979/80:100 Bilaga6 49 Utgångspunkten förförhandlingarna om olika länders bidrag var den bördefördelning som har gälltunder den femte ^påfyllnaden. Den uppgörelse som har träffats innebär attUSA, ^Canada, ^Saudi och , vid sidan av , h^ar^sänki sina andelar medan ^främsl och har accepterathöjningar. Bland de länder som har åtagit sig mindre andelshöjningar återfinns^Nederländema samt , och . Del får bedömas sompositivt alt , , , , , ocheventuellt , som ^lidigare ^inle har lämnat bidrag, har anslutit sigtill ^givarkrelsen. Utöver^påfyllnadsvolymen och bidragsfördelningen omfattade förhandlingarna vissatekniska aspekter, framför ^alll frågan om de villkor som skall gälla föröverenskommelsens ikraftträdande. Liksom vad gällde den femte ^påfyllnadenkommer den nu träffade överenskommelsen att träda i kraft när minst 12medlemsländer, vilkas sammanlagda bidrag motsvarar ca 80%^-^ av ^påfyllnaden,formellt har ratificerat uppgörelsen. Inom ramen för denna princip kommer USAatt göra sin utfästelse med förbehåll för kongressens godkännande för vart och^ell av de tre ^årsbidragen. Inför risken avförseningar eller nedskärningar av de amerikanska bidragen förutsätteröverenskommelsen alt ^lDA:s ^ullåningsmöjligheter automatiskt begränsas ^lillbeviljade amerikanska medel och ^molsvarande andel av övriga givares bidrag.Överskjutande medel, som övriga givare har ^ulfäst för ifrågavarande period,kan därmed inte ^utnylljas av . För den händelse ^inle skulle fullgörasina åtaganden underdel kalenderår de förfaller till ^belalning skall^inlernationella konsultationer inledas. Som en följd av ^eltsvenskt initiativ under den femte^påfyllnadsförhand-^lingen hölls ^ell särskilt möte för att se över^röslreglerna i med särskild hänsyn ^lill ^u-ländemas röststyrka. Vid^detla möte visade del sig inte finnas förutsättningar få gehör för all genomen ändring av ^röslreg^lerna stärka ^u-ländemas inflytande. ^U-länderna självahar heller ^inle tagit några initiativi frågan inom . Det fanns därmed ingen grund för nya svenska initiativ under den sjätte^förhandiingsomgången. Liksom i tidigare överenskommelser har emellertid^ålgärder vidtagits för ^atl ^u-ländema skall kunna bibehålla sin relativaröststyrka, som uppgår till ca 37 ^%. Från svensk sida harframhållits ^atl vi fortsatt fäster stor vikt vid frågan om ^u-ländemas^röslandel. Som har nämnts i delföregående innebär de nu genomförda ^förhandling^ama om den sjätte^påfyllnaden av ^ell svenskt bidrag på totalt I 497,2 milj. kr. förbudgetåren 1980/81-1982/83. För /81 beräknas för ettmedelsbehov på 460 milj. kr. Regionala utvecklingsbanker ^Budgeiårei 1979/80 128422000 /81 121702413 4 1979180. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 6 50 Afrikanska () 18281 704 Afrikanska utvecklingsfonden ^(ADF) 71 835484 Asiatiska ^(AsDB) I 000000 Asiatiska utvecklingsfonden ^(AsDF) 30585 225 ^U-ländemas önskan om ^etl^ökal regionalt samarbete har fått sin konkreta utformning bl. a. iupprättandet av de regionala utvecklingsbankerna och -fondema. Dessainstitutioner upprättades under mitten av ^1960-lalel och i början på^1970-lalet och de har fått en successivt ökande betydelse. ^U-länderna anser det ofta värdefullt attha tillgång ^lill flera ^inlemalionel^la finansieringsorgan, eftersom ^dellaökar deras möjligheter att få gehör för sina egna prioriteringar, och minskar^riskema för en beroendeställning till en enda institution. ^U-ländernas relativaröststyrka är också större i regionalbankerna än inom ^l.ex. ^Världsbanken/,^vilkel ger förutsättningar för ^elt ^ökal ^u-^landsin^f^lytande påverksamheten. Det har vidare i olikasammanhang framhållits att existensen av de regionala ^ulvecklingsbankematroligen har inneburit att vissa i-länder har mobiliserat ytterligare^bislåndsresurser, som annars knappast hade tillförts ^u-ländema. ^Mol denna bakgrund utgör de regionalautvecklingsbankerna ^ell värdefullt komplement till framförallt^Världsbanken/lDA:s verksamhet i resp. region. erhöll såledesländerna i från Asiatiska /fondenjämfört med från ^Världsbanken/medan de afrikanska^ländema fick från Afrikanska /fonden ochjämfört med från ^Väridsbanken/. har mot dennabakgrund ansett det angelägel ^atl i ökad utsträckning stödjade regionala utvecklingsbankerna i och . Vi har i första handbidragit ^lill dessa institutionersfonder, som lämnar lån på synnerligen mjuka villkor ^lill de fattigasteländerna inom resp. region. Jag anser det värdefullt alt vi genom bidrag tilldessa ^instilu-^lioner har möjlighet all sprida våra biståndsresurser mellanexisterande utvecklingsbanker. Afrikanskautvecklingsbanken (ADB) inledde sin ^verksamhel . Medlemskap i bankenhar ^varil förbehålletafrikanska ^u-iänder. Bankens verksamhet har i huvudsak finansierats genom detegna kapitalel ^saml ^krediler från vissa såväl medlemmar som icke medlemmar,däribland . Banken har i begränsad men ökande omfattning ^lyckais lånaupp medel på den internationella kapitalmarknaden. 1 syfte all bredda bankenskapitalbas för ^atl på trygga dess finansiella försörjning beslöt^ADB:s årsmöte alt inbjuda även ^icke-regionala länder, däribland 1979/80:100 Bilaga6 ^5i , ^atl bli medlemmar i om ^formema och villkoren för de ^icke-regionala ländernasmedlemskap inleddes i ^sluiet av och avslutades . Regeringenbör under innevarande budgetår förelägga en särskild proposition medbegäran om godkännande av svenskt medlemskap i . Enligtöverenskommelsen, som reglerar de ^icke-regionala ländemas medlemskap i ,uppgår ^toiala kapitalinsats i ADB till . Av detta harSverige, enligt överenskommelsens bestämmelser, åtagit sig att inbetala 25%eller . i form av fem lika ^Slora delar under vart och ^etl avbudgetåren 1980/81-1984/85. För den första inbetalningen av ^etl svensktmedlemsbidrag ^lill ADB beräknar jag således ^ell bidrag för ^budgeiårei1980/81 till ^I828I704 kr. bemyndigande av det beräknade förstamedlemsbidraget görs ^avhängigt av dess godkännande av svenskt medlemskap iADB. Afrikanska utvecklingsfonden ^(ADF)började sin verksamhet . ^ADF har från början ^varil öppen förmedlemskap även för länder utanför . Fonden är knuten till ADB genom allbåda ^institutionema har gemensam personal och president. En viktig princip församarbetet inom ^ADF är att del ^rösimässiga inflytandet har fördelals likamellan de afrikanska länderna och de ^icke-regionala medlemsländerna, vilkahuvudsakligen är i-länder. ^ADF lämnar lån enbart till de fattigasteafrikanska länderna, vilka har behov av ^ulvecklingsfinansiering påfördelaktigare villkor än vad ADB kan erbjuda. Lånen har framför allt avsettprojekt inom sektorerna jordbruk, transport, hälsovård och utbildning samtoffentliga ^nyttigheier. ^ADF:s utlåning uppgick per ^011sammanlagt 736 milj. dollar fördelade på 134 lån ^lill 34 afrikanskamedlemsländer. ^ADF:s verksamhet finansieras genombidrag från de ^icke-regionala medlemsländerna. De ^toiala inbetalade bidragenuppgick per ^lill 565 milj. dollar. Dessa bidrag harinbetalats dels vid fondens grundande, dels till den första ^påfyllnaden avfondens resurser . Vid utgången av uppgick ^toialabidrag ^lill ^ADF ^lill ca 205 milj. kr. Den andra ^påfyllnaden som gälleråren1979-81 omfattar ^totall 770 milj. dollar. bidrag uppgår sammanlagttill , vilket motsvarar av ^påfyllnaden. Den förstainbetalningen på , som utgör en tredjedel av vårt totala bidrag,utbetalades under ^budgeiårei 1979/80. Den andra inbetalningenskall ske under /81. För delta ändamål beräknar jag ^eU bidragtill ^ADF ^lill . Del sammanlagda^medelsbehovei för ADB och ^ADF för ^budgeiårei 1980/ 81 ^bei-äknar jag såledestill . Asiatiskautvecklingsbunken ^(AsDB) inledde sin verksamhet . Bankens syfte är allbidra ^lill ekonomisk utveckling och samarbete i . Av de 43 medlemmarna är29 . har varit medlem i banken sedan den upprättades. 1979/80:100 Bilaga6 52 ^Efler den senastekapitalökningen, som trädde i kraft , uppgår ^AsDB;s tecknadekapital ^lill 8,7 miljarder dollar.Merparten härav är garantikapital. Verksamheten finansieras huvudsakligen genomupplåning på den ^inlernationella kapitalmarknaden. Vid utgången av september1979 hade ^AsDB beviljat 241 lån på ^drygl ^lill 16 medlemsländer. Utlåningen är ^främslinriktad på utbyggnad av infrastruktur och industriutveckling. Under senare århar dock lånen till jordbrukssektorn ^ökal snabbi. En mindre del av utlåningenavser också ^s. k. sociala projekt inom ^sektorema hälsovård, vatten och avlopp^saml utbildning. I samband med densenaste kapitalökningen ^ulfäsle sig ^atl i ^enlighel med bankensförslag teckna 675 nya kapitalandelar ^lill ^ell sammanlagt värde av . Härav skall eller 67 andelar inbetalas i fyra lika ^slora årligaposter under vart och ett av . De två första inbetalningarna omtotalt knappt 2 milj. kr. ^gjordes under budgetåren 1977/78 och 1978/79. Dentredje inbetalningen på ca 1 milj. kr. avseende ^budgeiårei 1979/80 kommer allgöras . För den fjärde och sistainbetalningen som sker under / 81 beräknar jag ^elt bidrag ^lill^AsDB på 1 milj. kr. Asiatiska utvecklingsfonden^(AsDF) inledde sin ^verksamhel . Fonden, som är nära knuten till ^AsDB,lämnar lån på mjuka villkor till de fattigaste och minst utvecklade av bankensmedlemsländer. var , och de ^slörsia^mottagama av fondmedel. ^AsDF;s totala utlåning uppgick vid utgången avseptember 1979 till sammanlagt ^fördelal på ^lolalt 172projekt i 20 medlemsländer. Projekt inom jordbrukssektorn svarade förmer än hälften av fondens utlåning. Jämfört med har slödel ^lill^induslriprojekt, nationella utvecklingsbanker samt ^ulbildningsseklorn ökatmedan stödet till vallen- och avloppssystem, ^kraftverksseklorn samtkommunikationssektorn har minskal. ^AsDF finansierar sin^verksamhel genom bidrag från flertalet av de utvecklade medlemsländerna. Vidutgången av uppgick de totala bidragen ^lill 1,7 miljarder dollar.Dessa medel har inbetalats dels vid fondens grundande, dels under den första^påfyllnaden av ^AsDF:s resurser . Under den första ^påfyllnadenbidrog med totalt ca 42 milj. kr. Inom ramen för den andra^påfyllnaden av fondens resurser om ^lolalt 2 150 milj. dollar förfyraårsperioden har åtagit sig att bidra med sammanlagt . under budgetåren 1979/80-1982/83. Under /80 skeddeden första inbetalningen av det svenska bidraget med . Den andrainbetalningen skall betalas under ^budgetårel 1980/81. ^Eör detta ändamålberäknar jag ett bidrag ^lill ^AsDF^lill . Del sammanlagda^medelsbehovei för ^AsDB och ^AsDF för /81 beräknas således till31 . 1979/80:100 Bilaga6 Utrikesdepartem^entet 53 ^Totall beräknar jagdärmed anslagsposten Regionala utvecklingsbanker ^lill . Internationellajordbruksutvecklingsfonden ^() Den internationellafonden för jordbruksutveckling ^() inledde sin ^verksamhel . Desstillkomst gick tillbaka på ett beslut av ^väridslivs-^medelskonferensen år1974. För en förstaverksamhetsperiod , som löper ^i. , har utfästelsergjorts till fonden med . Nära hälften av dessa resurserkommer från ^OPEC-länderna. ^IFAD:s ^insalser har inriktats på projekt ochutvecklingsprogram för livsmedelsproduktion och livsmedelshantering i^u-länder, i synnerhet myckel falliga ^u-länder med livsmedelsbrist samt^u-länder med goda ^förutsållningar för ökad livsmedelsproduktion. Stor viktfästs vid åtgärder för att förbättra näringsstandarden och livsvillkoren för defattigaste befolkningsgrupperna i dessa länder. Utlåningen sker på synnerligenmjuka villkor och en mindre del av fondens resurser står till förfogande förgåvofinansiering av mindre projekt för tekniskt bistånd. ^IFAD har ställningsom fackorgan inom FN. I strävan alt hålla nere behovet av en större egenadministration har fonden sökt omfattande samarbete med andra internationellaorgan, bl. ^Världsbanken/och de regionala utvecklingsbankerna, ^FN:slivsmedelsorganisation () samt UNDP.