prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Planeringen på lokalnivå måste enligt min mening anses vara ^ell huvudproblem i nuvarande^bosladsförsörjningssitualion. Till viss del har statsmakterna möjligheter altpåverka förutsättningarna för denna planering, bl. a. i fråga om de allmännafinansierings- och ^kostnadsförutsättningarna. Ansvarsfördelningen mellan^siaten och kommunerna innebär ^emellerlid att kommunerna har del primära^ansvarei för bostadsförsörjningen ^pa lokal 4 1979180. 1979/80:100 Bilaga16 50 .lag ^förutsältcr ^iill kommunerna år ^beredila altöka sina ^ansiråiigning-^ar ^ftir all ^åsladkomma båltre ^förutsållningar^fören god bostadsförsörjnin^g. ^F^orisaitii ^liverlåggningar mellan ^slaien och kommunerna om ^phmeringen av ^bosiadsbyggandel ^tle^nårmaste åren bör enligt min mening komma till ^sl^iiiitl. Överläggningarna^biir syfta till att ^förbiitlra ^föriilsätliiingiiriiii ^fiir ^ell^ökal ^hoslailsbygganile och en jämnare fördelning av byggandet ^imtler ^årel.^Viilare boren uppföljning av planeringslaget ^konlinue^r^iigl ske. Enligt vad^jiig ^hiir ^erftirii har ^siidana överläggningar ^påbörjals av bostads- och^arbels-^markniiilsmyniligheterna. ^Belraftimde de allmänna^låneförutsållningarna vill jag erinra om ^sials^maklemas beslut på grundvalav mina förslag om den lägsta garanterade ^länlanlprop.1978/79: 100 bil. 16, ^CU 1978/79: 26, ^rskr 1978/79: 250). Beslutet^innebiir att den sänkning av den lägsta garanterade räntan som gällde för hussom påbörjades också skall gälla för hus som påbörjas åren 1979 ^oeh1980. Till frågan om den garanterade räntan återkommer jag under anslaget B4.^Ränlebidrag ^m. Jag vill också erinra omriksdagens fållade ^beslul om ^liine-^grånser. ^gariinterad ränta förombyggnad av ^enskill ägda hyreshus och ^lokalbeläiiing ^(prop. 1978/79:209,^FiU 1979/80:8, ^rskr 1979/80:59, ^SkU 1979/^80:11.^rskr 1979/80:42, ^CU 1979/80:4, ^rskr 1979/80:31).För ombyggnad av enskilt ägdahyreshus blir lånegränsen och denlägsta ^garanie-^ratle räntan desamma som vid nybyggnad, dvs. resp. 3,4%-.I fråga om lokalbelåningen innebär beslutet att lokaler som ^lidigare harräknats in enbart i ^panlvärdet får räknas in även i ^läneunderlagel. Jag har ^gjori denbedömningen alt några generella ^ålgärder för alt stimulera^ombyggnadsverksamhei inte är behövliga. I ^detla sammanhang ^villjag erinra om att ^bos^ladssiyrelsenhar i uppdrag att belysa ^effeklerna av ^mark-^och konkurrensvillkoren.^Uppdragel, som redovisades i förra ^årels budgetproposition ^(prop. 1978/79:100 bil. 137-138), omfattarbl. a. en kartläggning av ^maikvillkorels ^effekler för ombyggnadsverksamhetenmed avseende på bl. a, ^bosladsbyggandels ^omfallning. Enligt vad jag har^erfarii kommer ^slyrelsen alt redovisa resultatet av kartläggningen undervåren 1980. För alt fil bl. a. frågan om^behovel av ^ålgärder i ^syfle ^atl ^förbällra de ^allmäiuia ^förulsällningarnaför ^ombyggnadsverksamhelen ^belysi har jag med ^slöil av regeringensbemyndigande tillkallat en kommitté(Bo 1979: 04) med uppdrag ^atl ^uireda frågor om förnyelse av bebyggelsemiljön.I direktiven för utredningen betonas bl. a. att det i både den fysiska och densociala miljön ^forlfarande finns en hel del ^brisier som behöver ^rätias^lill. Vi ^måsle därför fortsätta all modernisera bebyggelsemiljön. Det bör^emellerlid ske i delvi^s^ nyaformer. Det är angeläget ^atl i större ^ulslräckning bevara de miljöer som vihar fått i arv av ^lidigare generationer. Kraven på ^atl hush^ålla med mark ochenergi och på all ^bälire ta ^lill vara gjorda investeringar talar för att enallt ^slörre del av byggandet i fortsättningen torde ^Prop.1979/80:100 Bilaga 16 51 komma att ske i form av förnyelse inom de^n^^befiniliga ^b^ehy^ggclscmiljöii och en allt mindre del genom ^nyexploalering. Inriktningen och ^omfaitniii^g-^en avförnyelseverksamheten får ^däiför ^slor inverkan på ^möjligheieniii all uppfyllade ^bosiadspoliiiska målen, alt^upprållhålla en ^lillfrcilssiållaiule nivåinom byggnadsverksamheten ^m. För^nybyggnadsverksiimheten finns del däremot, enligt min menin^g, behov avomedelbara stimulansåtgärder. Jag har övervägt ^olikii ^ålgiir^der o^ch därvid ^funnil ^atl den ^lämpligasleåtgärden är ^iill införa en ^produklions-^koslnadsbclåning för^bosladsbyggnadsprojekl som upphandlas i konkurrens. En sådan belåning innebärall bostadslån lämnas ^åven för^goilkaiKl överkostnad, dvs. skillnadenmellan godkänd ^prodiiktioiiskoslnad ^och pantvärde. En sådan belåning skullemedföra, utöver en stimulans av nybyggnadsverksamheten, en ökad rättvisa^mellai; olika ^iipp^kiielseforme^r^ nar det galler ^koslnaden förfinansieringen av överkostnaden. ^Dårtill kommer att belåningen utformas såall ^konkurrensföruisållningarna inom bos^tadsbyggandet ^förbällras på ^sikloch ^atl därigenom möjligheterna all begränsa kostnadsökningarna ibostadsbyggandet ^förbältriis. ^Jiig ^ålerkom^mer senare ^lill frågan om^produktionskostnadsbelåning. När det gäller^kreditförsörjningen till det^sialsbelanade bostadsbyggan^^ det vill jag framhålla att försörjningen avsåväl byggnadskre^diter som ^boltenlån har fungerat tillfredsställande underbåde och . ^f)e svårigheter att få ^hyggnadskrediler som fannsår 1978 torde ^lill ^våsenllig del ha haft samband med den omläggning avformerna för all lösa uppkomna ^kredilproblem som skedde delta ar. Denna omläggning, som bl. a.innebaren regional behandling av kreditfrågorna, gjordes ^mol bakgrund av de^belydande ^kreditslörningar som förekom . Den nya ordningen har sålunda^inneburil all ^förulsällningarna för en ^siörningsfri försörjning av^hyggnadskrediler har förbättrats. Det torde dock ^vaiii möjligt all ^för^bällradem ytterligare. Del kan ske ^främsl genom att ^kreditsvårigheler i ökadomfattning löses direkt av berörda banker på det lokala och ^rcgiona^hi^planel, I sammanhanget ^villjag erinra om nyligenfållade beslut om bl. ^priorileringssysiemel för ^bosladsbyggnadskrediter pågrundval av förslagen i ^kapitalmarknadsproposilionen ^(prop. 1978/79: 165,^FiU 1979/80:8, ^rskr 1979/80:59). ^Beslulel innebär bl. a. au nuvarande systemför ^bosiadsinsiiiuiens upplåning och ^ullåning, där den ^priorilerade upplåningenfördelas på utlåning som avser såväl ^priorilerade som ^oprioriteriide projekt,las bort och ^ersätls med ^etl system där i^nstitutens ^ullåning förprioriterade projekt helt skall motsvaras av prioriterad upplåning. Den oprioriterade utlåningen skall, till skillnad ^mol vad som har gällt ^lidigare. finansierasmed ^oprioriierad upplåning. 1 ^proposilionen betonades att det nya systeme^t^bör komma alt innebära en flexiblare anpass^ning av ^kredii-^givningen tilloprioriterade ändamål med hänsyn till ^kredilmarknadsläget än vad som tidigarehar varit möjligt. 1979/80: 100 Bilaga16 52 1 propositionen ^iinfönles ^tlessiilom ^iUl den nya ^oidningen ^imder vissa ^löniisäitniMgar ökar ^mtijligheterna all ^metl^ge ^liin ^lill^fiiiiinsiering av ^iiklre småhus.^Vidiire anfördes ^iill ett system med ^beh^ovspriivade lån för finansiering^iiv förvärv av äldre ^smiihus ^iir^vårl all ^sliitlera ^niirniiire. Del^beloiiii-^des dock alt ^tlet då inte var ^möjligi ^iill mera i ^dela|j ange hur ^ell behovsprövat lånskulle kunna ^ulformas, men all^tlel var uppenbart all^l^imehestiim-^melserna måste^ulformas ^sii au kapitalvinster ^lill^IÖ|jil ^iiv en förmånlig finansierin^g^^inle uppkommer ^vitl ^iiverlålelser. Frågan tim fina^nsierin^gen i ^Slort aväldre småhus övervägs ^f.n. iriksbanken och i . Frågan om ^behovspriivade lån för ^förviirvav ^jildre ^sm^iihus, problemen med^s. övervägs också inom ^DFB. En annan viktig ^förutsäuning för ^bosiatlsbyggandetär utvecklingen av ^b^rggiiudspriserna. De har ^sligil ^kraftigl under se^nareår. Till viss ^del är prisstegringen ^hänförlig till ilen ^standardiilvecklingsom har ^ågl rum. Standarden ^lortle ha ^förbåltrals i fråga om ^såviil^lägenhclernas ^iitrormning, ^l.ex. båttrevärmeisolering och ^handikiippanpassning. som den yttre miljön. Större delen av prisstegringen beror dock på andra^fakiorer än ^standartlförändringar. ^Ulvecklingen av kostnaderna för löner,^maierial och kommunala taxor samt produktiviteten inom ^bosiiidsbyggiin-^delinger oro. Det finns ^tlärlör anledning all stärka ^insalsema når ^tlel^gållei^'^ att belysa och förklara utvecklingen i dessa avseenden. Jag avseratt senare ^begiira regeringens ^bemyndigiinde ^iitt tillkalla en ^siirskild^iiireilare för all inreda dessa frågor. Del bör därvid vara möjligt för^uiretlaren ^iiii ^nyltja och vidareutveckla resultatet av det ^arbele som^retlaii ^hiirgjoris eller pågår i olika sammanhang. Även ^(/;///-och ^undcrhållskoslniidernu har ^sligil kraftigt ^untler senare år. Under år1979 har ^bränslekoslnatlerna ökat i ^belydande ^omfallning. Jag vill isammanhanget erinra om ^riksdiigens ^beslul vid 1978/^nksmöte om^energisparsiödei ^(prop. 1978/79:115, ^CU 1978/79:37, ^rskr 1978/79: 394).Dess inriktning skall ändras så ^atl^energispai verksamheten blir ^effek^livare. Jag vill också erinra om alt jagmed regeringens bemyndigande har tillkallaten särskild utredare (1979:03) med uppdrag ^atl utreda och lämna förslag^beiräffande mätning och debitering, individuellteller i mindre kollektiv, av energiför uppvärmning och ^tappvarmvattenberedning. I direktiven betonas alt det, föratt främja energihushållning i bebyggelse, ^iir angeläget att den enskilde ifråga om energi ^lill uppvärmning och varmval-lenberedning ges ansvar ochmöjlighet au direkt påverka ^kosinaderna. Det är angeläget enskilde ges ansvar och möjlighet att direkt påverka även övriga drift- ochunderhållskostnader. Detta är möjligt för småhusägaren och^bostadsrältshavaren. medan ^hyresrällshavaren i ^storl ^setl saknar dennamöjlighet. ^Underhållsfondsuiredningen (Bo 1978: 05) har i uppdrag att utredaoch lämna förslag om hur hyresgästerna skall kunna la ^elt väsentligtinflytande över hur underhållsmedlen används. Jag vill emellertid framhålla alt det också ankommer påhyresmarknadens parter ^atl 1979/80:100 Bilaga16 B^ostadsdepartementet 53 ^gemensaml söka finna former ^fiir ^hyres^giislerna^s^möjligheter att påverka ^kosinaderna for drift, ^iiiiilerhåll ^t^ich ^hriinsle. ^Ålgiirder ^fiir all^be^grånsii ^tlrifi- ^o^ch^untlerhållskosiniitlerna ^övervii^gs ^ocks^ii av ^bosiatlsriitlsiilretliiin^gen (Bo1978:06). Hyrornahar under ^iir 1979 ^siigii ^snabbiire ^iin priserna i ^allmiinhel. Den ogynnsammahyresutvecklingen beror till ^viisentlig del på ^tle ^krafligl ^ökatle ^brånslekosinaderna.^Kiillhyraii, dvs. bränsle, har enligt till^gän^gli^ga uppgifter^ökiit ^mimlre ^än ^I97H ^f>ch mindre an priserna i allmänhet underår 1979. En bidragande ^orsiik till ^detla ^lorde vara all en ^belydande del^iiv ^imdeihållskoslnaderna har finansierats med ^slöd av de ^nyinfiirtla^imderhilllslånen. ^Enligi ^beslul vid 1978/^riks-^miile^(prop. 1978/79:66, ^CU 1978/79:6, ^rskr 1978/79: 1 14) kan underhålls-lån^liimiias ^iive^n^ ^un^derår 1980. ^Bosl^aJsförel^iigen kan ^sålundii ^även^untler ^tiella år ^avhjålpa ^brisier i eftersatt underhåll utan attkostnaderna härför ^omedelbart slår igenom på hyran. Mot bakgrund av^inkomstulvecklingen under de ^senasle åren har hyreshöjningarna ^medförl ^atlutrymmet för övrig konsumtion har minskat för ^m^iinga h^ushåll. Gen^om^bosiailsbiilrag har ^emelleriiti ^effeklerna ^kunnal mildras för en ^slor del^iiv hushållen ^metl små eller ^medelslora ^inkomsler ^saml ^Slor^försörjningsbörtla. Enligt min mening ^iir del ^angelågei all dessa^hiishållsgrupper även ^lill ^viisentligdel kompenseras för hyreshöjningar. I ill ^friigan om ^grimderna för^bostadsbidriigsgivningen för år ^1981 ^ålerkommer jag under anslaget B 7.^Bosladsbidriig ^m. Jag övergår nu till att behandla vissa särskildafrågor. Jag tar först uppfrågan om ^produkiioiiskosiiuidsbelåning. Denna fråga behandlade jag i ^prop.1977/78: 93 angående riktlinjer för ansvarsfördelning inom bostadsförsörjningen^m. med anledning av ett förslag från ^byggad-^ministralionsulredningen ibetänkandet ^(SOU 1976:26) ^Bostadsverkel, Samordning - decentralisering. Minaställningstaganden då innebar alt jag, i ^likheimed många ^remissinslanser, fann del olyckligt alt - som utredningen hade^föreslagil - differentiera sättet alt bestämma ^å^ ena sidan lån och ^å^ andrasidan ^råntebidrag. En sådan ordning skulle nämligen strida mot det ^allmänlomfattade ^kravel på kostnadsneutralitet mellan olika besinnings- ochföretagsformer. Jag fann emellertid att denna nackdel skulle kunna röjas undangenom ^atl utredningens förslag ändrades. Jag avsåg då möjligheten att låta dengenom upphandlingen framkomna godtagbara kostnaden utgöra underlag får ^såvål lån som ^ränlebidrag. Jag ^retiovisade^vitlare ^atl ^byggadminislrationsutreilningen hade ^förulsalt ^alt lämpligtidpunkt för att genomföra förslaget borde prövas med ^ulgån^gs^punkl i^konkurrenssiuialionen. I ^likhei med utredningen ansåg jag ^därtor all fråganborde las ^upp till prövning när reglerna om konkurrens i bostadsbyggan^dethade fått full effekt. Sedan den I juli 1979gäller som huvudregel alt ^bosladslån utgår endast ^am byggnadsarbetenaupphandlas genom infordrande av anbud och genom 1979/80: 100 Bilaga16 54 prövning och ^anla^gande av anbu^d^ ulan föregående förhandling med anbudsgivare.^Viilare ^giiller vissa ^yllerligareregler om anbudsprövningen. Från dessa ^hiivudrcgler ^iir småhus som skallbebos av ^lanesökanden, ^s. ^slyckebyggcn, ^muUinlii^gna. Andra^upphaiidlingsformer får ^godlas under vissa^fiiriiisiitining^ar. ^Resuliiiiei av sådana upphandlingar skall prövas ^restriklivi och ^lånsb^osladsnåmiideniahar i sådana fall möjlighet all frångå ^förmetllings^or^ganels ^beilömniii^g. Det ^f^inns enligt minmening behov av ^atl lösa vissa problem i ^belånings-^sysiemel. a.problemen med ^överkoslnadema. Del gäller ^främsl ^fler-^bosiadshusen och^hyres- och ^bostadsråttslågenheter. De problem med ^överkosinader, somförekommer också i ^ftåga om småhus som skall bebos av ^låniiigaren,^ncuiraliseras i viss mån ^iiv altlåntagaren kan minska räntekostnaderna lör ^överkoslnadslån genom^avdragsmöjligheler för räntorna inom ^villabeskattningssysiemels ram. Jag harövervägt olika ^ålgärder för alt minska dessa problem, bl. a. den under senareår ^lillämpade metoden att i vissa ^ftill^höjii grundbeloppen. ^Generel^ki höjningar av dessa belopp -utöver sådana somår be^tingade av ^fakiiska kostnadsökningar och som beaktas inom ^nniien ^lorsystemet med ^lidskoefficienler - kan emellertid bidra till ^cii höjningav kostnadsläget. Jag har också övervägt ^låmplighelen av au införatidsbegränsade ^ränle- och ^amorteringsfria till-läggslån. .Även en sådanstödform har den nackdelen ^atl den riskerar ^atl ^allmiini höja kostnadsnivån.Stödformen är dessutom avsedd ^atl vara ^lillfälli^g. Det kan innebärabety^dan^de problem när den skall avvecklas om kostnadsläget ^tlii inte harradikalt förbättrats. Det kan också uppslå problem med ^återbeiiilningen avdessa lån med ^lanke på^ålerbelalningens ^effekler på hyrorna. ^Prodiiklionskoslnadsbelåning kandäremot ^lillgodose dels syftet all minska problemen ^metl ^överkosinader, delsha en på ^sikl gynnsam inverkan på ^koslnadsulvecklingen genom all den^slimulerar en övergång ^lill upph^andling i konkurrens. En sådan ^melod harockså den fördelen ^atl del blir en båltre anpassning av belåningen ^lillprojektens varierande ^utformnim^;. Jag förordar därför att^produklionskostnadsanpas-^siid belåning införs för vissa ^bosiadsprojekl somupphandlas i konkurrens. Den nya ordningen börbegränsas till ^tle hus^typer och^besitlningsformer där ^överkoslnadenia utgör de ^slörsia problemen, dvs, ^lill^hyres- och bostadsrattshus. När det galler småhus som bebos av låntagaren ^villjag först erinra om all^byggadminisiraiionsuiredningen föreslog au ^s.k. stycke-byggda småhus skulle^undanlas från systemet även i de fall då de upphandlades i konkurrens.Motiveringen, som remissinstanserna ^allmänl ^anslöl sig ^lill, var^svårighelen all i dessa fall ^konlrollera ^a^U^ upphandlingsförfarandet skerenligt gängse regler. Även jag delar denna ^uppfallning. I fråga om småhus somuppförs för att säljas, ^s. k. gruppbyggen, gäller inte delta. Det ^f^tnnsemellertid andra skäl som talar för att de inte bör ^omfallas av den nyaordningen. Som jag redan har nämnt är räntekostnaderna för lån ^lill överkostnadernagenom ^avdragsrätten inte såbetungande som i ^hyres- och 1979/80:100 Bilaga16 55 ^bi)slatlsr;illslållel. Vidare har ^ö\'erkostnatlerna under senare ^iir ^varil^liigre tor ^sm;ihus som uppförs för ^iilt ^sii^|jas än för ^hyres- och^bosladsriiltshiis. Slutligen börh^änsyn las ^lill att småhusbyggandet ligger på en hög nivå medan ^byg^ganileiav ^lägenheler i ^flerbosladshus behöver ökas. ^Mol denna bakgrund ^ftirordarjag att ilen nya ordningen med ^produktionskostnadsbe^lå^ning ^inle skall^omfalla småhus som bebos av ^lånlagaren. ^Niir ^tlet ^galler ^tlen^niirmare ^iitformiiiiigen av den ^nyii ordningen ^villjag anföra ^ftiljande. De ^anbu^dsbaseradekostnaderna bör. för ^projekl som har ^upphanulais ^enligi föreskrifterna i 1 1 ^S^ och prövats ^enligi 12 ^S^^bosladsfinansieringsför-^ordiiingen. (a ^uigöra ^iiiiderlag ^fiir lån och ^riiiilebiilrag. I den mån ^anbudei^inie avser alla ^kosinader - ^byggherrekoslnader är ett exempel på så^danakostnader som normalt inte ingår i ^etlanbud - bör ^lånemyndighetema pröva skäligheten av och ^f^tislställa storlekenav sådana uppgivna kostnader som bör få räknas in i ^låneimderlagel ochpantvärdet. Också sådana kostnader för markens ^iordningstållande som ingår ianbudet bör omfattas av den föreslagna ordningen. ^Dåremot bör ^sjålvfalletkostnader för rå-mark, kommunala anslutningsavgifter o. ^dyl. belånas ochprövas enligt nuvarande ^grunder. En följd av minaförslag i det föregående år alt ^förhandlingsenlrepre-^nader och^egenregibyggen inte omfattas av systemet med ^produktionskost^nadsbelåning. För att få en spärr mot för högakostnader bör de ^anbudsbaserade kostnaderna med ^lillägg för skäliga^kosinader som ^inle ingår i ^anbudei jämföras med ^elt på sedvanligt ^sätl^framräknal ^panlvärde. Om dessa kostnader väsentligt ^översiiger ^panlvärdetbör bostadslån inte utgå. Prövningen av ^skåliga ^kosinader enligt 15 §^bostadsfinansieringsförordningen bör alltså ske som ^hitlills. Till skillnad ^mol medför emellertid de regler^somjag har föreslagit ^atl de överkostnader som kan ^godlas också får ingå ilåneunderlaget. Jag vill stryka underall avsikten med mina förslag ^inle är att granskningen och prövningen av^överkosinader i ^någol avseende skall bli mindre omfattande eller ^meriigenerös än ^f^ ^n. Jag vill i sammanhanget erinra om regeringens uppdrag ^lill^bosladssiyrelsen . som fortfarande gäller, att med ^skärpl^uppmärksamhel följa ^koslnadsulvecklingen beträffande den statligt belånade nyproduktionenav bostadshus. Också regeringen bör med ^uppmärksamhel studera ^effeklerna avden nya ordningen. Om det grundläggande ^syflel, dvs. att åstadkomma gynnsamma effekter på kostnadsutvecklingen, motförmodan ^inle skulle uppnås bör självfallet systemet med^produktionskoslnadsanpassad belåning avvecklas. En gynnsam kostnadsutvecklingbör ^å^ andra sidan kunna föranleda övervä^ganden om att i viss omfattningvidga systemet. De nya reglerna börträda i kraft . För ^atl undvika att igångsättningen påverkasunder bör dock tillämpningen av de 1979/80:100 Bilaga16 56 nya reglerna ^inle knyt^as ^lill ^lidpimklen lör när ^limebeslul^mciltlelas ulan ^lill tidpunkten för upphan^dlin^g, dvs. dagen^fiir anbuds ^antaganile. Jag förordar ^diirför ^atl reglerna ^fiir^protluklionskoslnatlsaiipiissad belåning tillämpas i ^ärenJen vari ^iinbutlhar antagits efter ilen . Min ^försliig innebär all har upphandlin^g^ ^skell ^lidigiireskall äldre regler tillämpas ^åven i ^forlsållningen. Jag vill i sammanhängdla upp vissa andra ^belåning.sfrågor för ^iill i ett sammanhang ^reilovisa vilka^ålgärder som har ^vidtagils i syfteall skapa en ökad flexibilitet och ^dårmed större hänsyn ^lill olika^uiformningar av bostadsprojekt och h^ustyper vid belåningen. Inledningsvis ^villjag ^eriniii^t^m^i^ mina uttalanden i ^prop. 1977/78:93 ^(s. 210) ^ang^iiende den^allmännii utformningen av metoden för beräkning av ^låneimderlag ^och^panlvåiile, som ^godkåndes av ^rikstliigen ^(CU 1977/78: 28, ^rskr1977/78:^265). Jag angav ^tliirvid bl. a. alt borde gesbefogenhet att i vissa ^f^till göra avsteg från de grunder som regeringen har^fastslålll för ^pantvärdemetoden. ^Avsleg ^bortle sålunda kunna medges i frågaom ^uiformningar och lösningar som avviker från de traditionella och som därför kan ha svårt att la en ^råtlvisandebelåning inom ^panivärdeme-^todeiis ram. Regeringen har gett ^slyrelsen ensådan befogenhet. I ^nyssnåmnda ^proposiiionangav jag också all ^bclåningsmetoden borde ^anp^a^ss^as s^å^ all^ul^f^ormningen av hus, som är l^ämpliga från energihushållningssynpunkt,borde få en något gynnsammare behandling i lånesammanhang. Vidare bordebelåningen av småhus anpassas så att den gynnar byggandet av mindre småhus.Regeringen har uppdragit åt ^slyrelsen alt ^beakla dessa ^synpunkier, som äravsedda all utgöra ^ell medvetet undantag från huvudregeln all belåningsmetoden^inle skall vara styrande på bebyggelsens och bostädernas ^ulformning. I anslutning till minredovisning av systemet med ^oriskoefficienier uttalade jag vidare ^atl det avmig förordade, nu genomförda, systemet kunde föranleda behov av vissa andraändringar av belåningsmetoden. Jag avsåg då bl. a. en differentiering av de ^s.k. saneringstilläggen och av vissalånetillägg med hänsyn till ^projeklstorlek. ^Bosladssiyrelsen ^arbelar meddessa frågor och har i vissa avseenden gjort ändringar i linje med mina^ullalanden. Regeringen har vidare med anledning av ^ullalande ^(CU1978/79: 26 ^s. 36-37) om lån för vissa ^f^lerbosladshus i glesbygd och om^kosinader för ^enslaka småhus ^uppdragil ål ^bosladssiyrelsen att i samrådmed ^SPK utföra den av begärda kostnadsanalysen samt till regeringenredovisa resultatet av analysen och de slutsatser som enligt ^slyrelsen bördras av den. I ^anslulning ^lill minredovisning i det föregående vill jag anmäla alt jag avser att återkomma i^annal sammanhang med förslag till åtgärder som kan stimulera till ökad aktivitet när det gällerexperimentverksamhet och utvecklingsarbete inom bostadsbyggandet. Jag avserall göra del pä grundval av resultatet av de uppdrag som regeringen har gettbostadsstyrelsen ^Prop.1979/80:100 Bilaga 16 57 ^My^ndigheiema har i uppdrag auredovisa ^erfarenheler^na av ^nuvariinde syslemlör ^experimenlverksamhel och utvecklingsarbete samt all belysa ^behovel ^iiv ^ålgärder som kan ^slimulera till en ökad ^akiiviiel^pa ^omratlel. 1 ^tiella ^sammiinhang^villjag också ta upp^bosiadssiyrelsens förslag om ^e^wförs^iiksverksanihcl ^med ^slalliga bidrag^lill ^liissiiist^allallon ni. i äldre ^bosladshus. Slutens råd förbyggnadsforskning har yttrat sig över förslaget. Av vad rådet ^anfiir framgår all det ^f.n. på flera håll i landet^pi^igår forskning som kommer ^atl ge underlag för en bedömning av vilka^ombygg-^nadsåtgårdcr som är ^liimpliga all vidtai olika delar av bostadsbeståndet. ^Siival tekniska och ekonomiska som socialaaspekter anläggs i forskningsprojekten. meddelar ^atl vikliga ^resullal är all ^vänla inom någotar. Med dessa som ^ulgiingspiinkl kan enligtrådets uppfattning en ^lörsöksvcrksamhet genomföras med den inriktning som ^bostadsstyrel-^seii angeri sin ^anslagsframslällning. Jag delar^byggforskningsråtlets uppfattning alt det år angeläget att^expe-^rimenlverksamhet knyter an ^lill den forskning och det^ulvecklingsarbeie som har utförts eller som pågår. I avvaktan på resultaten av^tlet arbete som pågar år jag inte beredd att la ^siällning ^lill ^bosiadssiyrelsens förslag. Jag övergår nu tillfrågan om kapitalvinster vid försäljning av ^slalligl belånade småhus ^.^^Såtlana försäljningar är ^f^ ^n. underkastade kontroll inom ramen ^fiir^bosiadsfinansieringssystemel, den ^s. Kontr^ollengäller ^untler ^Ire år från lånets utbetalning.