prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Vid sin analys av deekonomiska förutsättningarna för försv^arsmaktens planering ^konstaieraröverbefälhavaren att den snabba höjningen av ^pris-^och lönenivån är en viktig orsak till del försämrade läget försvarsbeslut. En annanorsak är att försvarsmakten ^h;ir ålagts uppgifter som inte ingick i deberäkningar som låg ^lillgrund för ^försvarsbesluict. a. haren ny befälsordning införts och ^omlokaliseringar inom Stockholmsområdetbeslutats. Överbefälhavaren anser att den ekonomiska ^situalionen skulle kunnaförbättras genom att statsmakterna omprövar de lokaliseringspolitiska beslutsom rör försvarels forskningsanstalts flyttningtill samt förläggningen av arméns tekniska skol^a^ och försv^arets^förv;iltningsskola till . Dessa ^omlokaliseringar leder enligt^överbef^iilhavarcn varken ^lill rationaliseringar i ^fredsorganisalionen elleroperativ^a^ ^förbiiitringar. Enligt överbefälhavaren ger det nuvarande^prisregleringssvsiemet inte ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 32 ^tillr^iicklig kompensation för den verklig^a^ kostnadsutvecklingenräknat över . Denna utveckling k^an bara delvis mötas genom rationaliseringar. ^Överbef^iilhavaren^föruls^iitler ^diirför i sin planering ^atl den ekonomisk^a^ r^amen för det militär^a^ ^försv^tiret utök^as fr. o. ^m.^budgetårel 1982/83 så alt köpkraften kan behållas sedan reserver har avsattsför löneutvecklingen. 1 inledningen avförsvarsbeslutsperioden /78 - 1981/82 har försvars-maklen haft påtagligaproblem med likviditeten. De har måst lösas genom att beställningar av materieloch anläggningar har ^uppskjutits och genom ambitionssänkningar på kort siktinom bl. Överbefälhavaren bedömer att^likviditelsproblemen skall vara övervunna /83. Försvarsmaktens huvuduppgiftär invasionsförsvar. Del centrala i försvarsmaktens verksamhet är enligtöverbefälhavaren all upprätthålla och vidareutveckla krigsorganisationensstyrka . Liksom hittillsbör det militära försvaret grund^aspå allmän värnplikt. Därigenom kan krigsorganisationen erhålla personal som ifråga om antal och kvalitet svarar ^mol ålagda uppgifter. Överbefälhavarenanser all rekrytering, utbildning till befäl och befälels vidareutveckling börprioriteras. Vidare bör handlingsfriheten i fråga om försvarets utveckling pålängre sikt främjas. Försvarsmaktens operativastyrka bestäms främst av krigsorganisationens tillgång ^lill förband avseddaför strid och av förbandens kvalitet. Denna del av krigsorganisationenbör därför enligt överbefälh^avaren tilldelas^slörsia möjliga resurser. Överbefälhavaren anser all krigsorganisationen börutvecklas så att den samlade effekten av samverkande förband blir sa hög sommöjligt. Kvaliteten hos förbandens utrustning och utbildning bör differentierasmed utgångspunkt i de operativa uppgifterna och de tillgängliga ekonomiskaresurserna. Personalens och ^maierielens kvalitet hos de stridsförband som ärsärskilt vikliga för vår operativa styrka bör enligt överbefälhavarenprioriteras och anpassas till utvecklingen i vår omvärld. Överbefälhavaren anför atthuvuddelen av förbanden i krigsorganisationen är användbara för sinahuvuduppgifter efter mobilisering. Den relativt kortagrundutbildningen av värnpliktiga i kombination med den avkortade ellerinställda ^repetition^sulbildningen för vissa förband har emellertid medförtatt ^möjiigheterna att använda person^al och förband för olika uppgifter harminskat. För vissa förband har detta fört med sig en nedsatt ^krigsdugligheläven för huvuduppgiften. Genom tillförsel av ny materiel har flera förbands^slridsvärde höjts. har en totalt ^setl otillräcklig ^materielanskaffning medfört att vissa förbandantingen har måst tas ur organisationen eller fått en föråldrad utrustning iförhållande ^lill ^slridsmiljön och sina uppgifter. Enligt överbefälhavarenbehöver repetitionsutbildningen ges en sådan omfattning alt den medger att helakrigsorganisationen blir användbar för ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 33 sina huvuduppgifter ^efler mobilisering.Överbefälhavaren har därför sett över principerna för ^repetitionsulbildningen.Med hänsyn till det ekonomiska lägel har utgångspunkten varit ^atl förbandens^:tnvändharhct skall begränsas till de planerade huvuduppgifterna omedelbartefter mobilisering. För att nå ^detla mål behöverytterligare 350 milj. kr. Överbefälhavaren har i sin planering strävat ^efleratt successivt öka ^repctitionsutbild-^ningens omfattning. Inom den givnaplaneringsramen är det dock först möjligt att tillgodoserepetitionsutbildningen i full utsträckning. ^Eörinriktningen av avvägningsprogrammen gäller enligt överbefälhavaren följande. ^Markstridsförbanden börbehällas i sin nuvarande omfattningoch ges en förbättrad eldkraft genom ^pansarvärnsvapen och vapen för indirekteld. Infanteriförbanden bör ges en förbättrad rörlighet och ^eldkrafl och ettnytt rörligt kustartilleri bör tillföras. 1 första hand prioriteras brigaderoch nytt rörligt kustartilleri. För ^övervallensslridsförbandengäller alt de bör kunna verka i ^flolliljför-^band. ^Sjörobolar med medellångräckvidd bör anskaffas till torpedbåtarna. Helikoptrar med särskild utrustningbör kunna upptäcka och bekämpa ubåtar. ^Eör utläggning av minor bör särskildaminfartyg, övriga ^slamfarlyg, helikoptrar och civila fartyg användas. Förmågan ^atl röja minor bör så ^långl delär möjligt vidmakthållas. Vidare bör eftersträvas en god tillgång till minoroch en modernisering av dessa. ^Fjärrslridsförbanden bör bl.a. omfatta ^atlackflygför bekämpning av såväl sjö- som markmål. ^Altackflygelbör också kunna lösa uppgifter inom luftförsvaret. I ^fjärrslridsförbanden börvidare ingå ubåtsförband. ^Etl nytt ^ubåtssyslem bör utvecklas och anskaffas. Inom ^luflförsvarsförbandenbör ^jaklförbanden påbörja en ^ombeväpning ^lill flygplan JA 37. Vidare börbalans upprätthållas mellan flygande förband ^saml bas-, ^luflbevaknings- och^stridsledningsförband. Antalet luftförsvarsförband bör i huvudsak behållasoch en del av förbanden bör ges en ökad effekt genom att luftvärnsrobot 70tillförs. ^Dessulom bör en utveckling påbörjas av ny ^luflvärnsmateriel medmörker- eller ^allväderskapacitet. De organisatoriska huvudprogrammen bör enligt överbefälhavarenges följande inriktning. Huvudprogrammet A ^rméförband bör inriktas så attinfanteribrigader (IB 77), norrlandsbrigader och pansarbrigader prioriteras på^bekosinad av äldre infanteribrigader (IB 66) och ^skyilebalaljoner. Deprioriterade förbandens ^pansarvärnsförmåga och förmåga till strid i mörker börförbättras. Elva ^infanleribrigader bör moderniseras och handlingsfrihet finnas^atl modernisera ytterligare en ^infanleribrigad eller organisera mekaniseradeförband. bör ^inoderniseras och tillföras nya bandvagnar.Handlingsfriheten bör bevaras beträffande utformning av den framtidapansarorganisationen i östra . 3Riksdagen 1979/80. Nr 100 B^d. 1979/80:100 Bilaga7 Försvarsdepartementet 34 kommer förband med tunga ^pansarvärnsrobotarall organiseras. organiseras ^luflvärnsbalaljoner med robot 70och luftvärnsförband med robot 67 moderniseras. Dessutom påbörjas enomorganisation av ^fältarbets- och ^underhållsorganisalionen. Den nyaunderhållsorganisationen baseras på en utökad samordning med samhällets civilaresurser. Försvarsmaktens ^underhållsorganisalion minskas till alt omfatta despecifikt militära förnödenheter och tjänster som behövs.Sjukvårdsorganisationen förstärks när del gäller akut omhändertagande,^kirurgisk ^operalionskapacitel och transporter. Inomhuvudprogrammet Marinförband planeras en nedgång till två ^ylattackflottiljeroch en frislående torpedbåtsdivision. Flottiljerna beväpnas med sjörobotar. De^sjörobotbeväpnade ^patrullbålsförbanden organiseras och ^etl tredje minfartyglevereras. Minröjningsförbanden minskas med fyra flottiljer och^minröjningsfunklionens framtida utformning studeras. Ubåts-förbanden kommer^efler nödvändiga förlängningar av livstiden ^atl omfatta tolv ubåtar. Underperioden påbörjas en modernisering av två tunga rörliga^kuslartilleribataljoner. Marinens lednings-, underhålls- och transportorganisation^saml ^kustbevakningsorganisalionen ses över. Flottans ^basorganisalionanpassas till den förändrade krigsorganisationen och ges en ökad rörlighet.Vidare påbörjas omorganisation vid ett antal av försvarsmaktens rörliga sjukhusoch ^etl ^anlal ^sjuklransporlfarlyg organiseras. Inom huvudprogrammet Flygvapenförband påbörjas en ^ombeväp^ningav jaktflygdivisionerna till flygplan JA 37. Anskaffningen inriktas mot åtta divisioner. Antaletmedeltunga ^attackdivisioner ^ar oförändrat fem och en halv.^Aitackflygförbandens ^krigsorganisaloriska inriktningberor på det pågående utredningsarbetet och statsmakternas beslut.Spaningsförbandens skyddsförmåga ^förbältras genom tillförsel av jaktrobotar.Antalet flygbasbataljoner minskas . Inriktningen kan komm^a^ attförändras beroende på beslut om framtida flygplansanskaffning. ^Dessulom kommer^ell antal sjuktransportförband ^atl organiseras. Planeringen inriktas vidaremot ^atl antalet sektorer och sektorstaber minskas till fyra. Nyaradarkompanier för luftbevakning och stridsledning på hög höjd tillförssuccessivt krigsorganisationen. Ett antal förband med äldre materiel läggsned. Vidare införs i krigsorganisationen i en första etapp en ny radar förlåghöjds- och havsövervakning. Nuvarande krigsorganisation för luftbevakningoch stridsledning pä låg höjd och för övervakning av havsytan kvarstår ^lill^sluiet av . Fr. o. ^m. budgetåret1980/81 styrs verksamheten inom huvudprogrammet Operaliv ledning ^m.^m. genom nya delprogram som närmast beskriver ledningsfunktioner i ^slälletför som tidigare organisatoriska enheter. Inom delprogrammet Operativ planläggning^m. a. genomföras strategiska och operativa studier samt operativplanläggning. Inom delprogrammet Beredskap ^m. a. underrättelse-och säkerhetstjänst bedrivas och inriktasså all erforderliga beredskapsåtgärder hinner vidtas. ^Försvarsallachéernas^verksamhel skall ledas och ^administre- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 35 Den nuvarande insats- ochmobiliseringsberedskapen ^sk;ill ^uppriitthål-^las,kontrolleras och kontinuerligt anpassas till det rådande militärpolitiska läget.Ingripande skall ske vid brott mot våra ^tillträdesbesl^iimmelser. Vidare skallstörre övningar ^m. planläggas och ledas ^saml krigsförb^andensanvändbarhet följas upp. Inom delprogrammet Krigsorg^anisation av centrala ochhögre regionala staber ^m. a. krigsorganisationen vidmakthållasoch utvecklas så alt den operativ^a^ ledningen under beredsk^ap och krigsäkerställs. Inom delprogrammet Gemensamma produktionsresurser skallproduktionskostnaderna i fred begränsas till förmån för ^materiel^anskaffning,operativt ^krigsförberedelsearbcte och utbildning. Inom huvudprogrammet inriktasplaneringen t. v. mot ^atl behålla sex militärområden. Tekniska försök ochstudier genomförs för att undersöka möjligheterna alt utnyttja automatiskinformationsbehandling och informationsöverföring på den centrala ochregionala ledningsnivån. De prioriterade ^ledningsplalsernas skydd förbättrasfortlöpande. Överbefälhavarens planeringför krigsorganisationens viktigaste förband framgår av följandesammanställning. ^Infanleribrigader (IB 77) Infanteribrigader (IB 66) ^(^ bataljoner ^[^ ^(molsvarande) Minfartyg (stam) (bataljoner eller ^molsvarande) ^'^ ^Anlal och typ av förband beror på den framtida inri^ktningen mot en ^lolllc infanteribrigad (IB 77) ellermekaniserade förband. - Del slutliga antalet^flygdivisioner beror på kommande beslut. ^'^ Det slutliga antalet bataljoner är underutredning. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 36 Överbefälhavarens inriktning ^av fredsorganisationen ^ulgärfrån 1977 ^ärs försvarsbeslut och ^statsmaklern^tis ^övrig^ti ^beslul omförsvarels fredsorganisation. Styrande för ^fredsorganis^alionens utveckling^iir främst ^f^i^irs^v^.irsbcslu-^tets inriktningav krigsorganisationen. har ^oinorganis^ationen av den lägre regionala och lokalanivån i huvudsak ^genomförls. Den nya organisationen ger en hög beredskap förövergång ^lill krigsorganisation och överbefälhavaren bedömer ^atl den ^eflerhand kan leda ^lill en effektivare ^fredsvcrksamhel. En ny befälsordninginförs. Den ^inneb^iir en enhetlig rekrytering bland de värnpliktiga av ^näslanall ^fasi ^ansiälld militär och ^civilmililiirpersonal. Den nya befälsordningen kommer enligt överbefälhavaren all ge vidgade^möjligheier ^lill utveckling inom yrket som delta successivt öppnasför kvinnor med början inom flygvapnet. Överbefälhavaren anseratt det råder en bristande ^b^tilans i fråga om personal mellan olika delar avorganisationen. Vissa förband har besvärande ^slor personalbrist och ettpressat arbetsläge. Där omorganisation pågår ställs också stora krav påpersonalen. Överbefälhavaren anför allmöjligheterna alt bedriva utbildning varierar inom försvarsmakten. Vissaförband saknar tillräckliga övnings- och ^skjutfält. Ny materiel kan medföraall anordningar för utbildningen ^måsle ändras. Eftersom huvuddelen avbyggnadsbeståndet är gammalt, ^inåste pågående ^renoveringsarbelen fullföljassa alt delar av beståndet kan avvecklas. Överbefälhavaren framhåller attkraftfulla åtgärder behövs inom fredsorganisationen för alt minskadriftkostnaderna. Målet för utbildningen bör dock enligt överbefälhavaren ståkvar. Vidare bör rekryteringen av och utbildningen till befäl liksom befäletsvidareutbildning prioriteras. Överbefälhavaren anser alt kostnadsminskningarnafrämst bör avse administration och förvaltning ^saml driftkostnader i övrigt.Strävan bör vara alt finna den lägsta kostnadsnivå som ger tillräckligt stöd åt försvarsmaktens^verksamhel i krig. Personalens möjligheter till^medinflytande, vidareutbildning och personlig utveckling bör beaktas.Överbefälhavaren finner ^titt ett nära ^samarbele med personalorganisationernabör eftersträvas och alt stor uppmärksamhet måste ägnas ål de personalproblemsom uppstår vid omorganisationer och personalminskningar. De förändringar somstatsmakterna har ^beslulat och överbefälhavaren planerat innebär ^atlförsvarsmakten lämnar sex fredsanläggningar och bygger upp enny. De orter där förband läggs ned är ^(Lv 5), ^(S ^1/Fo47/48 och ^AKS), ^(E 1), (Gräsvik, KA 2) och ^(Lv 4).^Ell nytt fredförband sätts upp i (K Inom armén avvecklas tvåregementen ^(P 1 och ^Lv 5) och ^omlokaiiseras fyra (del av ^P^ 7 samt K 4, ^Lv4 och ^S^ 1). Enligt överbefälhavaren kommer vidare A ^7/Lv 2 ^atl ingå i^arméregementel på Golland. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 37 omorganiseras och ^omlokaiiseras isamband med övergången ^lill den nya befälsordningen. Inom marinen samordnasfredsorganisationerna i , och . Dessutomläggs vissa anläggningar ned. Inom flygvapnet avvecklas en flottilj ^(). Arméstaben, ^marinsiaben och^flygslaben förs över till resp. huvudprogram som försvarsstabenövertar vissa av stabernas gemensamma uppgifter. I samband med ^dellaomorganiseras staberna och minskar sin personal. Vidare minskas personalen vidde centrala produktions- och fackmyndigheterna och vid militärområdesstaberna. Överbefälhavaren har påregeringens uppdrag utrett viss del av försvars-maklens organisation på Gotlandoch lämnat förslag i ärendet. Överbefälhavaren har planeratin översyner av marinens organisation på ostkusten och ^ålgärder för altförbilliga transportflyg- och ^underhållsorga^nisalionen inom flygvapnet. ^Sjöbevakningscentralen iSödra militärområdet skall byggas ut och därmed göra ^sjöbevakningsorganisalionenmer effektiv. Förändringarna i antaletanställda enligt överbefälhavarens ^programplan framgår av följande ^labell^(exkl. ^aspiranlanställda). Överbefälhavarenerinrar om ^atl antalet anställda i fredsorganisationen har minskat med ca 4100 . Den nuvarande inriktningen av planeringen innebär att antaletanställda minskar med ytterligare ca 3 600 fram . Totalt innebärdetta ^atl försvarsmakten kommer all ha minskal antalet anställda åren1972- 1985. Personalminskningarna bör enligt överbefälhavaren genomföras^främsl genom naturlig avgång, rekryteringsbegränsningar och en effektivomplaceringsverksamhet. Överbefälhavarenframhåller att en god arbetsmiljö i vid mening är betydelsefull för attförsvarsmaktens verksamhet i fred skall kunna bedrivas effektivt. Planeringenvid försvarels myndigheter bör inriktas ^mol förebyggande ^ålgärder, varvidsäkerhetsfrågorna bör prioriteras. För att försvarsmakten skall fylla sinuppgift i krig ^måsle man ge avkall på ^arbelsmiljökraven under delar av^slridsulbildningen för alt de kunskaper som behövs för krigsuppgifterna skalluppnås. För ^atl förbättrapersonalens medbestämmande bör enligt överbefälhavaren den fast anställdapersonalen i ökad omfattning la del i planeringen av ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 38 verksamh^eten och de ^värnplikiiga ges ^etl ökatinflytande på utbildningen på plutons- och kompaninivå samt påfritidsverksamheten. Försvaretsledningssystem i fred bör enligt överbefälhavaren vidareutvecklas mot en ökaddecentralisering av beslutsbefogenheter. De regionala och lok^ala myndigheternabör ges ett ökat ansvar för produktionsresurserna och deras utveckling. Syftetmed ^della år ^atl bättre än hittillsta till vara personalens kunskaper och erfarenheter och därigenom ökaarbetstillfredsställelsen och effektiviteten. För att den planerade^ulvecklingen av krigsorganisationen skall kunna genomföras kravs enligtöverbefälhavaren alt kostnadsutvecklingen inom ^huvudproduklionsområdei Ledningoch förbandsverksamhet hålls under kontroll. Detta ^släller krav på omfattandeförändringar av uppgifter, ambitioner och invanda rutiner. På alla nivåer och inom alla verksamhetsområdeni försvarsmakten måste ambitionsnivån och kraven på resurser granskas i syftealt finna mindre resurs- och kostnadskrävande lösningar. En ytterligareöverföring av medel till administration och stödfunktioner bör enligtöverbefälhavaren motverkas. Överbefälhavaren har i sinplanering utgått från de operativa krav som ställs på försvarsmaktens utveckling.Han har emellertid också redovisat vilka konsekvenser de samlade^materielbeställningarna får för försvarsindustrins kompetens. Enligtöverbefälhavaren är denna kompetens särskilt värdefull inom de områden där viinte kan förlita oss på utländska marknader av sekretesskäl. Det är vidare avväsentlig betydelse för svensk säkerhetspolitik ^atl vi behåller en egenförmåga att utveckla och producera syslem som är anpassade för svenskaförhållanden. Likaså är del väsentligt all kunna upprätthålla en ^krigsproduklion.Andra ^induslripoliliska hänsyn av t. ex. samhällsekonomisk art kan leda till ökade kostnader vid anskaffning avförsvarsmateriel. Enligt överbefälhavaren bör dessa kostnader inte belastaförsvarels utgiftsram^.^ Överbefälhavaren anser att de senaste årens omfördelningav resurser från ^materielanskaffning ^lill ^fredsdrifl och utbildning harskapat påtagliga problem för försvarsindustrin. Produktionsvolymen ligger inomflera ^materielområden på en nivå som är kritisk för industrins fortlevnad ochför en bibehållen förmåga ^lill ^krigsproduklion. Ytterligare en snabbminskning av ^maierielanslagen skulle enligt överbefälhavaren leda ^lill enminskad handlingsfrihet att upprätthålla effekten i krigsorganisationen pålängre sikt. Överbefälhavaren harbegärt att försvarsmaktens ekonomiska ram fr. o. ^m. /81 skallökas i förhållande ^lill vad som angavs försvarsbeslut. Ökningenavses för ^atl inom armén och marinen förslärka repetitionsutbildningen ochlösa vissa akuta problem inom ^materielområdet. ^Överbefähavaren anmäler ^atlhan ^ålerkommer beträffande eventuella tilläggsyrkanden för flygvapnet i dendel av programplanen som han skall redovisa . ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 39 3.4.3Försvarsmaktens centrala ledning ^m. ^(prop. 1977/78:63,^FöU 1977/78:9, ^rskr 1977/78; 174) beslutade om nya principer förledningen av försvarsmakten i fred och ^rikllinjer för organisation ledning ^m. Beslutet innebär bl. a. altkostnaderna för de centrala och högre regionala myndigheternas verksamhet skallminskas, främst genom att personalstyrkan reduceras med sammanlagt ca 1 850anställda . I samband härmed skall en långtgående decentraliseringav beslutsbefogenheter genomföras. Den centrala ledningeninom försvarsmakten skall ^allljäml organiseras på fyra ^myndigheler -överbefälhavaren med försvarsstaben samt de tre försvarsgrenscheferna med resp.försvarsgrensstab. Även organisationen av och ansvarsfördelningen i ^slort inomde fyra staberna anges. Förslaget att stora delar av försvarsmaktens resurserför utveckling av ^datorbaseradc informationssystem skall hållas samman i engemensam enhet vid försvarets datacentral skulle övervägas i samband med allförsvarsmaktens centrala ledning ^delaljutformades. Regeringen uppdrog iapril 1978 ål överbefälhavaren alt i samverkan med försvaretsrationaliseringsinstitut leda ^arbelel med alt omsätta principbeslutet omförsvarsmaktens centrala ^myndigheler ^lill konkreta ^organisalionsför-^slag^m. Överbefälhavaren har imaj 1979 lämnat förslag till regeringen om organisation och lokalisering av decentrala staberna ^m. samt med senare kompletteringar förslagbeträffande övriga berörda centrala försvarsmyndigheters ^organisalion ^m. ^m.I del följande behandlar jag först överbefälhavarens förslag avseende stabernaoch försvarets ^läromedelscen^tral, därefter hans förslag om resurser för^informationssystemulveckling och slutligen hans förslag avseende övrigacentrala ^myndigheler. Denorganisationsstruktur som har ^angetts för staberna i riksdagsbeslutet har iallt väsentligt varit vägledande vid utformningen av överbefälhavarens förslag.Inom försvarsstaben har operativ verksamhet, underrättelsetjänst, planering,ekonomisk ledning och uppföljning samt ^personalljänsl prioriterats. Inom^försvarsgrensslaberna har resurserna för ledning av produktion ochmobilisering samt för ^personalljänsl tillmätts särskild betydelse. Överbefälhavarensförslag innebär dock i enstaka fall avsteg från riksdagsbeslutet.Överbefälhavaren föreslår ^atl de uppgifter som inspektören över rikelsbefästningar har skall behållas inom försvarsstaben och läggas på ensektionschef vid operationsledningen. Del är enligt överbefälhavaren naturligtall denne ^samiidigi är chef för fortifikationskåren. Vidare föreslås all ensärskild ^atlachéenhet bildas inom ^underrättelseseklionen. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 40 ^duktionen av ^signalskyddshandlingar framhålls allnuvarande ^organisalion fungerar väl och ^atl några personalbesparingar ^inlekan erhållas genom ^atl flytta över denna verksamhet ^lill försvarelsmaterielverk som har ^angetts i riksdagsbeslutet.^Överbefälhavarenföreslårdärför ^att denna produktionsenhet också ifortsättningen ingår i försvarsstaben. I ^förslagel tillorganisation för försvarsstaben har i enlighet med riksdagsbeslutet redovisatsen sammanslagen personal- och personalvårdssektion. Överbefälhavaren förordardock ^atl en särskild ^personalvärdssektion organiseras i planeringsledningen.Skälen är ^främsl alt ^personalvärdsljänsten är under uppbyggnadoch alt dess kontaktverksamhet är av särskild betydelse. Mot denna bakgrund bören fullständig integrering ställas på framliden. En separat ^personalvårdsenhelkräver ^emellerlid något mer personal än den integrerade. Överbefälhavarenföreslår vidare ^atl en gemensam ^beredningsenhel för mark- och byggnadsfrågorbör tillkomma i försvarsstaben och ingå i planeringsledningen, t. v. som enförsöksorganisation. Överbefälhavarenföreslår all mobiliseringsledningen i arméstaben skall ingå i organisations-och ^materielsektionen och i flygstaben i ^syslemseklio-^nen i stället för iutbildningssektionen. Det samordnande ansvaret inom arméstaben för allproduktionsledning av underordnade myndigheter skall dock ligga iutbildningssektionen.