prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Förlängningen medförde^atl uppgifter om de ^slatligt taxerade ^inkomslerna för verksamhetsåret 1978ej fanns tillgängliga . Årets undersökning bygger ^däiför pådet urval som gjordes . Osäkerheten i resultaten avundersökningen är därför större än . I enkäten har förelagentillfrågats om den till statlig och skatt taxerade inkomsten samtberäknade fyllnadsinbetalningar . Dessutom har företagenbesvarat frågor angående storleken av det särskilda forskningsavdraget,särskilda investeringsavdraget samt investeringsbidraget för verksamhetsåret1979, Av ^labell 6 framgår taxeringsutfallet förverksamhetsåren 1969- 1977, Tabell 6 Taxeringsutfall for aktiebolag ^m. Verksamhetsår Taxerad inkomst Förändring från 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 Resultatet frånenkäten har fördelals på företagsstorlek och redovisas i tabell 7, Det börobserveras att uppgifterna vad gäller storleksgruppen 0-19 anställda är myckelosäkra. Urvalet för denna grupp är jämfört med totala antalet förekommandeföretag mycket litet. Dessutom är bortfallet störst inom denna grupp avföretag. Enligt enkätenuppgick den ^lill statlig ^skatl laxerade inkomsten till 5 168 milj, kr. Det innebär en ökning med ca 20 %jämfört med ^ulfallel för , Den statligt taxerade inkomstenberäknas enligt enkäten minska till 1979, Bilaga 2.1 Riksrevisionsverketsinkomstberäkning 33 Minskningen förklaras bl. a. av att det särskilda^invesleringsavdraget för maskininvesteringar beräknas öka 1979 jämfört med1978. Avdraget infördes i ^oklober 1975 och utgår t. med 25^%. (SFS 1978:948). För beräknas avdraget totalt uppgå^lill . ^mol , , ^Dessulomkan företagen yrka särskilt investeringsavdrag för vissabyggnadsarbeten den 1 ^oklober ^1978-den 31 mars 1980 (SFS1978:950), Detta avdrag beräknas enligt enkäten uppgå ^lill 112 milj, kr. Som en följd avinvesteringsavdragen minskar den statliga bolagsskatten med ca I 170 milj. kr.Den kommunall laxerade inkoms^ten beräknas minska med ^drygl mellan^verksamhelsåren 1978 och 1979. Fyllnadsinbetalningarna under ^vären 1980beräknas ^uigöra av den totala bolagsskatten för . Det särskilda forsknings-och utvecklingsavdraget som infördes beräknas för verksamhetsåret 1979uppgå till 446 milj. kr vilket motsvarar en ökning jämfört . Avdraget består av ett ^10-procentigl basavdrag på detotala forsknings- och utvecklingskostnaderna ^saml ^etl ^20-procentiglökningsavdrag på kostnadsökningen från föregående år. Av enkätmaterialet framgåratt för företag med mindre än 100 anställda eller fler än 2 000 anställdakommer den taxerade inkomsten 1979 att minska. Av del ^lotala forsknings- och^ulvecklingsavdraget beräknas förelag med ^f^ler än 500 anställda svara för ca88 ^%. Samma grupp av förelag svarar för av ^invesleringsavdragetför ^maskininvesleringar. De förelag som inte kan utnyttjainvesteringsavdragen kan i stället ansöka om investeringsbidrag. Bidraget för^maskininvesleringar som är , infördes med ^invesleringsavdraget ioktober 1975. Ett motsvarande bidrag finns för byggnadsinvesteringar. Dettabidrag är 4 ^%. Enligt enkäten beräknas ansökningarna om dessa investeringsbidragtotalt komma ^atl motsvara ett belopp på 114 milj. kr. av detta kommer alt utbetalas ^lill förelag där antaletanställda uppgår ^lill högst 19 personer. Motsvarande siffra föregående år ^\^ar 40 9^?. beslutade om ändringar i företagsbeskattningen.De nya reglerna innebär bl. a. att företagen vid inkomsttaxeringen får göraavdrag för belopp som avsätts till resultatutjämningsfond. Avdraget får uppgåtill högst av lönekostnaden (SFS 1979^:612). Vidare får företagenmöjlighet all välja mellan antingen nu gällande regler för lagernedskrivning^lill lägst 40 ^%i av lagrets anskaffningsvärde eller nedskrivning ^lill 55^%och avsättning ^lill resultatutjämningsfond. Reglerna för avsättning tillallmän investeringsfond ändras så att av årsvinsten mot förut fåravsättas (SFS 1979: 609). De nya reglerna gäller fr. o. ^m. Vid ^bedöming av1980 års ^slatligt laxerade inkomster har RRV utgått från en trendmässig ökningpä . Som har nämntsupphör 3 1979180. ^c^q^ ^ ^c^ i 0^0^ ^c^ ^( o ^o^^^ o o c^OJ I^-^ ^!U ^>^ ^-o ^r^a^ ^> ^!^?^:^;^-- ^>^ ^13 ^oo^t:^s^ ^^^^2^ ^f^C^ ^^ CO ^.D ^>^ ^i: ^j: 1^-^ ^ ^ ^ ^t^^ ^: ^-^^^ ^T^t ^m^ ^r^N^ ^fsi T^}- ^r^n^ ^oo o ^^^C^ ^<^^^ ^r^*^-^)^ ^v^-i ^r^-^^T^T^ ^O ^(/^5 ^5^ ^ ^ ^ ^ ^ ^. :^^^ 00 ^r^a^ ^o^v^ I^i- o^=^ ra ^>^ ^a^u ^^ ^ ^ ^r^a^ ^ ^ ^'^ ^ ^ ^C^ ^ ^4^«^ ^ ^ ^ c/^5^ ^t^r^t^^-^-^ ^ ^ ^/. --------- ^OO ^r^-^ ^f^^ ^T^T^ ^i^ri ^rr ^r^j^ ^r^n^ ^fN ^r^^^ ^r^^^ I/^-. ^^^ i ^ra^f^ ^^=^ ^S^ ^ ^ I ^f^^^ ^m^ ^r^^^ 00 ^f^n^ ^<^^^j^ ^r^^^ T^T^ ^s^o^ ^r^s I I -^t- ^+^ ^+ ^,^ "^a^ ^f/^1 ^r^f^i^O ^O^^^ ^-^^^ O ^O^ 00 ^O^N^ ^r^-^l^ ^TT ^l^i^^^ ^» ^r^-^-^ o ^(^^j-------------- ^r^n ^\0 ^< ^L- ^w^^_^ ^ ^w^ C C ^0^ "O ^0I)^T^3^ ^ ^ ^w^i^ ^ ^ ^_^ ^ ^ ^5^ ^ ^ ^I^'^^~^ C ^i^i: ^r^a^ ^ C ^1^=^ ^ ^=^^^ ^ ^i^-^ ^ ^ I ^v^~i ^O^s^ o ^^^ ^"^^ ^r^^^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^r- ^r^^^ ^O^n ^m^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ 1 ^+^ ^+^ ^+^ ^ ^ ^ I ^r^*-^i^ ^. ^ö^O^r^o^ ^ ^ c ^r^a^ ^ ^^ ^-^-^ ^u^ ^ o ^-^^^ ^ ^1/^5^ ^o^o^ ^r^a^ ^ ^^>^<^ ^. :^^^ ^ ^ ^u^ ^- I O ^r^*-i 00 ^r^^^ O ^o^^^ ^sO ^»^/^^^ ^r^M^ o ^r^j^ ^r^-^ ^u-i ^r^-^ ^r^^ ^O^^^ ^0^\^ ^O^^^ ^O^"^^ ^0\ ^O^N^ ^ ^O^N O O O O O ^r^-^l^ o o o ^..^«: ^J^J^^=^ ^ ^' investeringsavdraget förmaskininvesteringar att gälla . Avdraget förbyggnadsinvesteringar upphör . Med hänsyn till detta beräknasavdragen minska för jämfört med . De nyabeskattningsreglerna, som träder i kraft fr, o, ^m. ,kommer att öka företagens möjligheter alt göra avdrag. RRV räknar med ^atl denstatligt taxerade inkomsten ökar med 5 ^7o mellan verksamhetsåren 1979 och1980. 1979/80:100 36 Beräkning av de olika inkomsttitlarna Skatter Skattpä inkomst och förmögenhet samt ^socialförsäkringsavgifter ^m. Denna titel intar ensärställning i förhållande ^lill andra inkomsttitlar. Titeln utgör nämligen^ell ^samlingskonlo för redovisningen av den allmänna skatteuppbörden och avolika arbetsgivaravgifter ^exkl. Det belopp sominkomsttiteln uppförs med i statsbudgeten är det belopp som beräknas utgörastatens inkomst av de influtna skatterna och avgifterna under budgetåret sedan^omföringar gjorts av de poster som ej tillfallerstaten. Inkomsttiteln består därför av både inkomster och utgifter. Skillnadenmellan dessa utgör den nettoinkomst som redovisas på statsbudgeten. För att möjliggöra en analysav hur skillnaden uppkommer, har titelns olikainkomst- och utgiftsposter förts samman i olika grupper, ^deltillar, som framgår av sammanställningennedan. Posterna avseende ^skatl på inkomst och ^förmögenhel ^m. bildar engrupp, medan arbetsgivaravgifterna bildar en annan grupp. Denna grupp har isin tur delats in i fem olika ^deltillar,som belyser den ^budgelmässiga behandlingen av ^arbelsgivarav^gifterna.Inkomsttiteln skatt på inkomst och förmögenhet samt socialförsäkringsavgifter^m. kan således delas upp i olika delar. Skatt på inkomst och förmögenhet^m. ^(exkl.allmän arbetsgivaravgift) A Socialförsäkringsavgift till folkpensioneringen B Socialavgift till barnomsorgen C Socialförsäkringsavgifttill sjukförsäkringen och förskott till de allmänna försäkringskassorna ^m.^m. ^D^ Socialförsäkringsavgifttill arbetslöshetsförsäkringen och utbetalningar till försäkringskassor ^samlarbetslöshetskassor På ^deltileln skutt på inkomst och ^f^irmögenhei ^m. redovisasinkomsterna av de skatter och avgifter som debileras på de slutligaskattsedlarna var för sig men som uppbärs gemensamt. I enlighet med gällandeuppbördsförfarande redovisas som inkomster på titeln preliminär skatt,fyllnadsbetalningar, kvarstående skatt och indrivna ^resianiier mm. Uppbörd^sförfarandel förutsätter även uppkomsten av ^s. k. överskjutande preliminärskatt. Den redovisas som utgift på titeln.Som utgifter redovisas även de ^restitutioner som föranleds avtaxeringsändringar ^m. Den största utgiftsposten är utbetalningar avkommunalskattemedel. Kommunalskatterna ingår i den samfällda statligtadministrerade skatteuppbörden. Länsstyrelserna utbetalar därför enligtsärskilt givna regler dessa medel ^lill kommunerna. Av samma skäl utbetalaseller omförs frän titeln medelmotsvarande avgifter av olika slag, som ingår i ^skatleuppbörden. De^arhetsgivaravgifier som betalas in på titelnmotsvaras i varierande grad av utbetalningar på titelns utgiftssida. Socialförsäkringsavgiften tillfolkpensioneringen och socialavgiften ^lill barnomsorgen motsvaras inte avnågra utgifter på titeln. Utgifternaför folkpension och utbyggd barnomsorg belastar i stället anslag påstatsbudgetens utgiftssida. Andra arbetsgivaravgifter omförs direkt fråninkomsttiteln. Inbetalningarna motsvaras av exakt lika stora utbetalningareller ^omföringar till särskilda fonder eller speciella ändamål. En tredjegrupp av socialförsäkringsavgifter utgörs av avgifterna till den allmännasjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen. Dessa avgifter motsvaras avutbetalningar av förskott till de allmänna försäkringskassorna ochutbetalningar till de erkändaarbetslöshetskassorna. Dessa utbetalningar sker i den takt som utgifternakräver. Utbetalningarna sammanfaller inte nödvändigtvis med inbetalningarna avavgifterna. Kassamässiga under- eller överskott kan således uppkomma vilketpåverkar inkomsttitelns ^saldo. De olika inkomst- ochutgiftsposterna för resp. ^deltilel framgår av följande sammanställning. Skattpå inkomst och förmögenhet ^m. InbetalningarPreliminär A-skatt Preliminär ^B-skatt Fyllnadsbetalningar av preliminärskattKvarstående skatt (jämte avgift) Tillkommande ^skatl Sjömansskatt ^ResianiierMedel från ^skattereklamationskon- Skattetillägg och förseningsavgift Slutlig kompensationtill kommuner i anledning av 1974 års Överskjutande skatt (jämte ränta) Kommunalskattemedel(inklusive netto av ^förskolterade skattebortfallsbidrag och såväl förskottsom slutreglering av kompensation skattereform samt ersättningför bostadstill-lägg) Allmän arbetsgivaravgift^(skatlede-^biterade avgifter och ^egenav^gifter) Utbetalning tillallmänna pensionsfonden ^(skattedebiterade avgifter och ^egenavgifter) 1979/80:100 38 Socialförsäkringsavgiftertill folkpensioneringen ^(skattedebiterade avgifter och ^egenavgifter) Socialförsäkringsavgifter^lill sjukförsäkringen ^(skattedebiterade avgifter och ^egenavgifter) Avgift tillarbetsskadeförsäkringen ^(skattedebiterade avgifter och ^egenavgifter) ^(exkl. allmänarbetsgivaravgift) A. Socialförsäkringsavgift till folkpensioneringen Avgifter frånstatliga myndigheter och affärsverk Avgifter från statliga^myndigheler och affärsverk C Socialförsäkringsavgift till sjukförsäkringen ochförskott till de allmänna försäkringskassorna ^m. Avgifter från ^direktdebiterade ar- Utbetalningartill de allmänna ^för- ^betsgivare säkringskassorna Avgifter från statliga myndigheter Avsättning av medel till allmänna och affärsverk sjukförsäkringsfonden Viss ersättning frånallmänna pensionsfonden ^Återföring av medelfrån allmänna sjukförsäkringsfonden ^D^Socialförsäkringsavgift till arbetslöshetsförsäkringen och utbetalningar till de allmänna ^försäkringskassorna samt deerkända arbetslöshetskassorna Avgifter frånstatliga ^myndigheler och affärsverk ^Återföring av medelfrån arbetslös-helsfonden Utbetalningar till deallmänna försäkringskassorna Avsättning av medeltill ^arbelslös-^helsfonden Avgifter från ^direktdebiterade arbetsgivare tillarbetsskadeförsäkring byggnadsforskning lönegarantifond arbetarskyddsjöfolkspensionering vuxenutbildning arbetsmarknadsutbildning delpension Avgifter frän statliga myndigheter ochaffärsverk till lönegarantifond arbetarskydd ^Skattedebiteradeavgifter och ^egen^avgifter till arbetsskadeförsäkringen Skattpå inkomst och ^lörmögenhet ^m. Uppbördsförfarandet för skalleroch avgifter som berör skatt på inkomst och förmögenhet Enligtuppbördsförordningen skall skattskyldig erlägga preliminär skatt 1979/80:100 40 med det belopp vilket så nära sommöjligt kan antas motsvara den i slutliga skallen ingående skatter ochavgifter. Den preliminära skattenutgår dels i form av preliminär A-skatt, dels i form av preliminär ^B-skatt,^B-skatten debiteras normall med det belopp som enligt senaste laxeringenpåförts som slutlig skatt. A-skattenutgår enligt preliminärskattetabeller ellerefter viss ^procenl av uppburen löneinkomst, ^Preliminärskattelabellernafastställs för varje inkomstår av ^riks-^skaileverkei, ^Preliminärskattelabellerna grundas på följandeförutsättningar nämligen att inkomsten ^saml grundavdraget är oförändrade underinkomståret att den skattskyldige intekommer ^atl taxeras för annan inkomst än den som anges i tabellen att den skallskyldige inteskall erlägga annan ^skatl eller avgift än statlig inkomstskatt och kommunalinkomstskatt att ^skatlskyldig, somuppfyller vissa i uppbördsförordningen angivna förutsättningar erhållerskattereduktion samt all vid taxeringen förinkomsten inte andra avdrag medges än dels grundavdrag och såvitt gällerkolumnerna 3 och 4 ^s, k, förvärvsavdrag, att statlig inkomstskattberäknas med tillämpning av del procenttal av grundbeloppet som ^bestämls förinkomståret att det sammanlagda beloppetav inkomstskatt och landstingsmedel beräknas för skallekrona ochskatteöre till vissa i hela krontal bestämda belopp vilka bestäms varjeinkomstår. Fr, ^o,m, harskatteavdragen beräknats med hänsyn till skatten på beloppet i mitten på varjeinkomstskikt emot ^lidigare på det högsta beloppet i varje ^inkomslskikt.Motivet ^lill denna ändring var ^atl den överskjutande skatten stigit och denkvarstående skatten sjunkit. Det förelåg således ^etl för högt^källskatteullag. Riksskatteverketbeslutade återgå till att beräknaskatten på det högsta ^belopppet i ^vaije intervall för . Vidareändrades inkomstintervallerna skattetabeller i viss utsträckning.Motivet ^lill ändringarna var av fiskal natur. pekade på attlöntagarna fr, o. ^m. taxering ^inle kan göra avdrag försjukförsäkringsavgiften. Detta avdrag hade ^lidigare inte beaktats ipreliminärskattetabellerna och medfört ett överuttag på ca I 400 milj. kr. Istället förelåg ett incitament till för lågt ^källskaiteuttag bl. a. genom attskatteavdrag för lön och sjukpenning eller arbetslöshetsersättning görs var försig. För inkomst avtjänst, som inte avser bestämd tidsperiod eller som inte uppbärs vidregelbundet ^återkommmande tillfällen skall preliminär A-skatt utgå avinkomsten, I vissa fall som t,ex, vid utbetalning av retroaktiva lönebelopp,^ackordsersätiningar ^o,d, skall preliminär A-skatt utgå enligt grunder somfastställts av ^riksskatteverket. Överlämnararbetstagare inte debetsedel på preliminär A-skatt till arbetsgivaren skallavdrag för preliminär A-skatt göras enligt förhöjda skal- Uppvisar vidare arbetstagare ^inledebetsedel på slutlig skatt förarbetsgivaren skall under tid, då avdrag för kvarstående skatt skall verkställas,avdrag för sådan skatt göras vid varje avlöningstillfälle med lika stort beloppsom avdraget för preliminär A-skatt, Preliminär A-skatt skall utgå även förannan inkomst än sådan som utgör den skallskyldiges huvudsakliga inkomst avtjänst, om det är särskilt påkallat ur uppbördssynpunkt. Preliminär A-skattskall utgå för artistersättning som uppgår till , sedan avdragen för särskild reseersättninggjorts, även om ersättningen ej utgör huvudsaklig inkomst av tjänst. Arbetsgivares skyldighet attverkställa löneavdrag för skatt avser såväl preliminär skatt som kvarståendeskatt, varvid gäller, all preliminär ^skalt utgår i första hand. De lokalaskattemyndigheterna kan på framställning av den skattskyldige eller på eget initiativ under uppbördsåret vidtagajämkning av den ^preliminärskatt som skall utgå, om jämkningen kan förväntasmedföra bättre anpassning mellan preliminär och slutlig skatt. Preliminärskatten förfaller tillbetalning mars, maj, juli, september, november och januariunder ^uppbördsårel, vilket omfattar tiden fr, o, ^m. mars det ena året ^t,o,m, februari påföljande år. På titeln skatt på inkomst och förmögenhetsamt socialförsäkringsavgifter ^m.m, ingår under ett budgetår uppbörden undermånaderna juli, del ena ^årel och uppbörden undermånaderna januari, påföljande år. Titeln redovisar sålunda inte^uppbördsårels preliminärskatt. Preliminär A-skatt företer vissa skillnadermellan olika skatteterminer på grund av att inkomstunderlaget varierar underåret. Preliminär ^B-^skatt ^erläggs däremot som regel med en sjättedel av detdebiterade ^årsbe-^loppet varje termin och är därför i stort ^selt stabil underuppbördsårets terminer. En förenkling avredovisningen av skatteuppbörden kommer all gälla från . Skattskall i ^fortsåltningen betalas till skattepostgirokonton senastden 18 i var och en av de månader under vilka nuvarande uppbördsterminerinfaller. Systemet med skatteanvisningar slopas. Inbetalning skall i ställetgöras med särskilt inbetalningskort. På detta finns utrymme för ^atl lämna en^s. Iuppbördsdeklarationen skall arbetsgivaren lämna uppgift om redovisningsperiod,lönesumma ^m.m. Har arbetsgivaren regelmässigt högst fyra anställda skall hanockså ange personnummer och namn på de arbetstagare för vilka skatteavdraggjorts. När särskilda skäl föreligger kan ålägga annanarbetsgivare ^atl lämna sådana uppgifter. Även den skatt-skyldige skall betalasin ^skatl med särskilt inbetalningskort, varvid bankerna förutsätts medverkai skatteuppbörden, ^Uppgiftslämnandet enligt taxeringslagen (1956:623, ^TL)förenklas i fråga om vissa räntor som betalas ut genom värdepapperscentralen^VPC Aktiebolag. ^S.k, summarisk redo- 1979/80:100 42 visning kan nu tillämpas av vissa arbetsgivare. Deninnehållna preliminära A-skatten krediteras (tillgodoräknas) på varjearbetstagare först efter inkomstårets utgång. Denna ordning för krediteringenutvidgas enligt ^försla^gel ^atl gälla i fråga om all innehållen preliminärA-skatt. ^Kreditering skall nämligen enligt förslaget verkställas på grundvalav de uppgifter om preliminär ^skatl som arbetsgivaren lämnar för varjearbetstagare på kontrolluppgifterna. Kontrollen av arbetsgivarnas redovisningeffektiveras genom maskinella ^avstämningar mellan kontrolluppgifter ochredovisade skattebelopp. En arbetsgivare som inte lämnar uppbördsdeklaration irätt tid skall betala förseningsavgift ^(prop. 1978/79:161). Den skattskyldige kanfrivilligt inbetala högre ^preliminärskatt än som följer av skattetabellereller debetsedel ^å^ preliminär ^B-skatt. 1 regel görs detta genom fyllnadsbetalningarefter ^uppbördsårels utgång, dvs, till den 30april. Syftet är att undvika eller minska kvarstående skatt, som i vissa fallär ^avgiftsbelagd (se nedan). Sedan taxering verkställtsoch den slutliga skatten uträknats, sker en avräkning, varvid den skattskyldigegotiskrivs i fråga om A-skatt del under uppbördsåret influtna beloppet jämte iförekommande fall ^s,k, särskilt ^uppdebiierat belopp ^saml i fråga om ^B-skattdet debiterade ^beloppel, ^Dessulom ^gottskrivs den ^skatiskyldigefyllnadsbetalning av preliminärskatt. Understiger vid ^avräkningen den^gottskrivna preliminära skatten motsvarande slutliga ^skatl, förfallerskillnaden, om denna är . eller ^slörre, till betalning såsom kvarstående^skatl under ^uppbördsterminerna i månaderna ^årel eftertaxeringsåret. Om den kvarstående skatten uppgår till högst . skall denbetalas i sin ^helhel . På ^kvarskatlen skall den skattskyldige erläggaen avgift, ^kvarskatteavgifi, som inte är avdragsgill. Denna skall vara omden kvarstående skallen överstiger . 1 annat fall är den av denkvarstående skatten. Avgiftsbelopp som understiger . påförs emellertid^inle, ^vilkel innebär ^atl avgift inte utgår om den kvarstående skatten uppgårtill högst . Överstiger däremot den preliminära skatten motsvarandeslutliga ^skatl, återbetalas det överskjutande beloppet, om ^della är ,,eller större, till den skattskyldige. Dessutom utgår ränta på det överskjutandebeloppet om ^ränlebeloppel överstiger .50 kr. Räntesatsen för ränta påöverskjutande preliminär ^skatl bestäms . Den anknyts ^lillinlåningsräntan i bank. Ränta utgår för av . Pä preliminär skatt som ^eriagls efter den 18januari året efter inkomståret men utgåremellertid ränta för av . ^Ränlebeloppel på överskjutandeskatt är maximerat till ^lOOOOO kr. Räntesatserna för taxeringen 1979 ärfastställda till resp. (SFS 1978:852). Bilaga 2.1 Riksrevisionsverket^s^ inkomstberäkning 43 stående och överskjutande skatt på titeln avser inkomståret som avlutas etthalvt år före budgetårets ingång. Tillkommande ^skalt är skattsom skall erläggas i huvudsak på grund av beslut om ändrad taxering sedan slutlig skatt påförts eller ^lill följd av^efterlaxering. Sjömansskatten är endefinitiv ^källskatl, som tillfaller staten. Sjömän som är anställda och itjänst på svenskt handelsfartyg av minst 100 registerton skall betalasjömansskatt för inkomsten ombord. Sjömansskatten hålls inne vidlöneutbetalningar och beräknas i princip på kontant inkomst ombord. Kommunernaskall beredas ersättning av statsmedel för minskadeskatteintäkter. Till kommun som ej tillhör landstingskommun utgår 75 ^%, ^lillannan kommun och till landstingskommun av den sjömansskall som inomkommunen bosatt ^erlagt ^lill staten, ^Resianiieroch medel från ^skaltereklamationskonlot ^Restantier är de ^restfördabelopp, som drivs in via kronofogdemyndigheterna och av^ser skaller från olikaår ^lillbaka. Medel från ^skaltereklama^tionskonlot är skatt som influtit mensom till följd av ^identifteringssvårig-^heter ej har kunnat krediterasvederbörande skattskyldig. Överskjutande ^skatl och övriga ^restitutioner Från titeln utbetalas överskjutande ^skatl ochövriga ^restitutioner. Beträffande överskjutande skatt se ovan. Övriga^restitutioner är återbetalningar som i allmänhet beror på nedsättning itaxering. Den största posten påutgiftssidan är utbetalningarna av ^kommunalskat-^lemedel. Hela^källskatteuppbörden tillförs primärt staten. Kommunerna erhåller för varjekalenderår förskott grundat på senast kända taxering och den aktuellautdebiteringen. ^Förskottsutbeialningarna baseras fr. o. ^m. den 1 januari 1972på ^elt skatteunderlag som räknas upp i förhållande ^lill en konstaterad ökningi kommunernas invånarantal. Bestämmelserna om uppräkning gäller samtligakommuner med undanlag av församlingar. När ^taxeringsiesultalet för ^eltkalenderår föreligger sker slutavräkning, varvid ^saldol mellan slutligtuträknade belopp och uppburna förskoll tillgodoräknas kommunerna ellerstatsverket allteftersom förskotten understiger eller överstiger de slutligt uträknade beloppen. I kommunernasfordran på statsverket, som ^framräknats per den varje kalenderår,ingår sålunda vid stigande skatteunderlag såväl förskott som^slulavräkningsmedel. Kommunernas fordran utbetalas med iprincip en sjättedel av 1979/80:100 44 Fr, o, ^m. år 1973utökades utbetalningarna av ^kommunalskaltemedel med förskott av^skatteborlfallsbidrag i anledning av skattereform. Förskottetavräknas (första gången ) efter bidragsåret mot detslutligt fastställda bidraget grundat på ^bidragsunderlagel enligt^bidragsåreis taxering. Det ^förskolterade skattebortfallsbidraget för år 1973var större än motsvarande förskott varför ^nelioavräkningen av^skalteborlfallsbidraget påverkade utbet^alningarna till kommunerna inegativ riktning. I samband med alt ^avtrapp-^ningen av grundavdraget slopadesvid taxering, reglerna för extra avdrag ändrades och avdragsrätten försjukförsäkringsavgiften begränsades vid 1976 och 1977 ^ärs taxering påverkadesdet kommunala beskattningsunderlaget i neddragande riktning. För ^atlkompensera kommunerna för detta inkomstbortfall beräknas ^fr.o.m, taxering ^ell särskiltkorrigerat beskattningsunderlag för kommunerna som ligger till grund förutbetalningarna av förskott av ^kommunalskaltemedel fr, ^o,m, 1977,Slut-regleringen fr, o, ^m, kompletteras med ett särskiltanslag på statsbudgetens utgiftssida för kompensationsbidrag med anledning av1974 år skattereform (se nedan), 1979/80:58 omfortsatt reformering av inkomstskatten föreslås även förändringar i delkommunala skatteunderlaget i linje med innehållet i ^prop. 1978/79:95 om denkommunala ekonomin. I det kommunalaskatteunderlaget inräknas inte vissa skattepliktiga förmåner som sjukpenning^m.m. fr, o. ^m.