prop · G30310 · 1979-12-31 00:00:00 — Samma regler som for L 1 och L 2. Därtill kommer att laboratoriet skall vara avskilt från omgivningen. Tvättställ medarmbags- fot- eller sensormanövrering ipersonslussen. Där skall ocksä finnas skyddskläder. Undertryck med all frånluft filtrerad. Allt avfall (även avloppsvatten) steriliserat. Tillträde endast förauktoriserad personal . LabQC|toriurn_eQl_k§t|gQri_L_4 Samma regler som förL 1 - L 3, men dessutom bl a följandespecialregler: Dusch i luftsluss. Genomgängsautokl a v. Separat ventilation med reservström. Till- och fränluftvia HEPA-filter. Lufttäta handskboxar med HEPA-filter. Denna består i användning av E.coli K 12 som motta-garorganism och avde bakteriofäger och plasmider som hör till denna stam (B 1). Biologisk inneslutning på B 2-nivå innebär användning avde system som godkänts av NIH (motsvarande dess nivå EK 2) . Beträffande användning av eukaryota celler, specielltvertebratceller gäller de sedvanliga säkerhetsåtgärderna vid arbete med vävnadskulturer. I dessa system skall dock bara sådana vektorer användassom inte kan föröka sig självständigt, exempelvis defekta SV 40-virus eller adenovirus 2 eller 5,eller sådana vektorer som är ofarliga förmänniskan, exempelvis polyoma virus. Försök med vertebratceller och dessa vektorer får bara utförasefter tillstånd från förbiologisk säkerhet (se nedan). Denna prövar ocksåfrågor om godkännande av nya värd/vektorsystem. Beträffande hållande av försöksdjur och destruktion av djurkadaver hänvisas till VBG 114 §§ 39-43. Vid försök med djur och växter skall den säkerhetsnivåtillämpas som anges iriskklassificeringen nedan. Prop.1979/80:10 117 Försök på L 2 B 2 nivå mäste försiggå under isoleradebetingelser och vid undertryck. Allt avfall skall samlas i lufttäta behållareoch autoklaveras eller brännas. Avl(jppsvatten måste steriliseras. Hänvisning görs tili Tierkörperbeseitigungsgesetz, (Ti.er KBG av 197S)och Abfallboreitigungsgesetz av . Försök pä L 3 B 1 och högre säkerhetsnivå mäste ske ianläggningar som följer föreskrifternaför L 3 laboratorium. DNA frän patogenaorganisraer får användas vid framställning av hybrid-DNA endast under förutsättning attCentralkommissionen för biologisk säkerhet finner att den förväntade nyttanklart överväger de tänkbara riskerna. Följande experiment får inte utförasmed värd/ vektorsystem av EK 1 och EK2-typ: Framställning avhybrid-DNA sora ger gifter (som botulinustoxin, tetanustoxin, difteritoxin ochormgifter. Användning av genuppsättningar (genom) av högpatogena virus som , koppor, herpes B. Överföring av gener sora ger resistens mot antibiotika . Dessa förbjudna försök kan kommaatt utökas eller reduceras beroende på den vetenskapliga utvecklingen. I riktlinjerna fastställssäkerhetsnivåer förhybrid-DNA- försök som får genomföras raed icke renat DNA. Används renade och kändaDNA-fragment kan dessa säkerhetsnivåer sänkas ettsteg efter tillstånd av den biologiskacentralkommissionen. Detta gäller även när partielltrenade DNA-fragment används om den framställda mängdenminskas. De fastställda säkerhetsnivåernaför olika försök bildar ettklassifikationsscheraa som skall ge projektledare, skyddsombud och centralkommissionen vägledning i deras riskbedömningar. Kommissionen skall modifiera detta schema itakt med den vetenskapliga utvecklingen päområdet. Vid upprättandet av schemat har eftersträvats överensstämmelse raed Prop.1979/80:10 118 jämförbara utländska riktlinjer i den grundläggande tankegängen. Man utgär sålunda fränatt den potentiella risken för människan ökarju närmare henne givarorganismen står i fylogenetiskt hänseende och att riskerna med patogena organismer eller sådana som producerar toxiner skulle vara större än medicke-patogena organismer . Av projektledaren krävsingående kunskaper om mikrobiologisktarbete och gällande skyddsföreskrifter. Vederbörande svarar för planläggning och genomförandeav forskningsuppgiften ifråga och för bedömningen avde potentiella riskerna och vilka säkerhetsåtgärder som måste vidtas. Projektledaren är ocksåansvarig för hälsokontrollen och förinformationen till personalen om gällandebestämmelser för denna. Projektledaren informerar det biologiska skyddsombudetoch skyddskommittén och i förekommande fall ävencentralkommissionen för biologisk säkerhet. Vederbörandesvarar för att föreskrivna bestämmelserefterlevs. Experiment på nivån L 2 B 1 får ej påbörjas förräncentralkommissionen givit tillstånd.Protokoll över vidtagna säkerhetsåtgärder och överev tillbud och olyckshändelser samt över hälsokontrollenförs genom försorg av projektledaren. Det biologiska skyddsombudet (fiir dieBiologische Sicherheit, BBS) skall ha erfarenhet av mikrobiologiskt arbete. Ivissa fall - arbeten med patogena organismer - krävs att BBS innehar särskildlicens. BBS övervakar att projektledaren genomför sina uppgifter enl ovan. Vid forskningsarbeten päL 3 B 1 nivå och högre kan föreståndaren förlaboratoriet i stället för en BBS utse en skyddskommitté för biologisksäkerhet (Aus-schijsse fiir dieBiologische Sicherheit, ABS) som övervakarprojektledarens uppgifter. förbiologisk säkerhet (Zen-trale Kommission fiirdie Biologische Sicherheit, ZKBS) Kommissionens uppgift äratt bedöma säkerhetsfrågor i samband med hybrid-DNAforskning. Prop.1979/80:10 119 förbundsministern för forskning och teknik i samråd med berördaandra förbundsministrar. ZKBS samarbetar nära med dessa ministerier eller departement. ZKBS ger råd ifråga om forskningsarbete på L 2 B 1 nivåoch högre. Det kan gälla laboratoriernas konstruktion och utrustning,skyddsombud och skyddskom-raittéer samtutbildningsfrågor. ZKBS för register överalla laboratorier som sysslar med hybrid-DNA forskning och de forskningsprojektsom bedrivs pä nivä L2 Bl och högre samt yttrar sig om säkerhetsfrågorför projekt på L2 B 1 nivåoch högre. En viktig uppgift för ZKBS äratt följa utvecklingen inom forskningsområdet och anpassa riktlinjerna till denna. 4 ledamöter somarbetar med hybrid-DNA forskning 4 ledamötersom inte arbetar inom hybrid-DNA-områdetmen som har särskild erfarenhet av säkerhetsåtgärder inom mikrobiologiskt och bakteriologisktarbete 4 ledamöter exempelvis från fackföreningar,industri och forskningsfrämjande organ. Årligläkarkontroll av personalen gäller förarbeten på L 2 B 2 nivå och högre. Personal som arbetar påL 2 B 1 nivä och högre måste haspeciella kunskaper i mikrobiologiskt arbete. Saknas dessa skall personalenges kompletterande utbildning på särskilt härför inrättadekurser. Sammanfattnin2_och_jämförelser Det västtyska systemet liknar i sinahuvuddrag både det engelska och detamerikanska. I riktlinjerna finns ett schema för klassificering av försöken. Ansvarig fördessa är projektledarna men på platsen skall också finnas skyddsombud eller skyddskommitté som övervakar att utfärdade rekommendationer följs. Påriksnivå finns en speciell kommitté som ger rädoch anvisningar i säkerhetsfrågor och som samlar alla data i dessa frågor och utövarviss tillsyn. 1979/80:10 120 Västtysklandärmedlem av som rekommenderat medlemsländernaatt följa de engelska riktlinjerna (Williamsrapporten). De tyskariktlinjerna innehåller i flera väsentliga avseenden beståndsdelarfrån de amerikanska riktlinjerna (NIH). Grundtanken i de tyska och deamerikanska är nämligen att vissa försök förbjuds underdet att övriga försök får utföras under förutsättning att vissa skyddsföreskrifteriakttas. I det engelska systemet förbjuds inga försök. När det gäller försökens utförande lägger Williamsrapporten tonvikten på denfysiska inneslutningen och dess graderingar medan de tyska och amerikanskariktlinjerna ger olika graderingar även för den biologiska inneslutningen, graderingar som ihuvudsak synes vara identiska. Tillämpningen är i reglerad i lag och heltäckande. IVästtyskland och är den knuten till anslagsgivningen till projektenifråga. Det innebär att den är formellt bindande endast för den somerhåller statligt forskningsstöd. 1979/80:10 121 Frägor rörande säkerhet m ra i anslutning tillhybrid-DNA forskningen har i handlagt av Le Délegué General et Technique (DGRST). DGRST tillsatte i februari 1975en kommitté (la Commision Nationale deClassement) med uppgift att utarbeta franska riktlinjer för riskklassificering av hybrid-DNA-projekt och att utföra dylikklassificering. Riktlinjerna avgavs och innebär att man i stora drag följt de amerikanska (NIH). Man arbetar sålunda med fysisk och biologisk inneslutning. Pä flera punkter avviker dock de franska riktlinjerna. Den fysiska inneslutningen bestäms av laboratorielokalen + de riskboxar sora används (local + enceintes de sécurité). De senareklassas efter NIH:s riktlinjer (dass II and dass III safety cabinets) . Kombinationen lokal/riskbox ger fyragrader av fysisk inneslutning (L 1 - L 4) av vilka endast den första graden (L 1) har en direkt motsvarighet (P 1) ide amerikanska riktlinjerna. Den biologiska inneslutningen har fyra grader: B O, B 1, B1 och B 2. Vid användning av E.coli K 12 och dessplasmider och fager svarar nivåerna B 1 ochB 2 mot de amerikanska EK 1 och EK 2. B 1 ärett B 1-system som genom mutationer gjorts beroende av vissa bestämda kemiska föreningari näringssubstraktet. B O-systemetinnebär en lägre grad av inneslutning än B 1, exempelvis genom att plasmiderna kan överföras från E.coli K 12 till andra värdbakterier (plas-mides transmissibles). Stor vikt läggs vidutbildningen av personal. Utbildningen övervakasav de lokala skyddskommittéerna (les Commissions d'Hygiéne et Sécurité local) (se nedan) . Betr riskklassificeringen bör nämnas - som en viktig avvikelse från de amerikanska riktlinjerna (NIH, ) - attsäkerhetsnivåerna i de franska riktlinjerna liggej? lägre än i deamerikanska. Denna skillnad kommer'dock att utjämnas om den sänkning som aviseras i förslaget till reviderade amerikanska riktlinjer (juli1978) genomförs. 1979/80:10 122 Det franska systemet äruppbyggt med den nämnda kommittén förriskklassificering inom DGRST (La Commission Nationale de Control et de Sécurité) på nationell nivåoch av lokala "skyddskommittéer"(Les Comités d'Hygiéne et Sécurité, CHS). består av vetenskapliga experter,företrädare för Secrétariatd 'Etat aux och de statliga forskningsorganenCNRS (bl a naturvetenskap), INRA (jordbruk) och INSERM (medicin) samt för fackföreningarna. Av de vetenskapliga experterna får högst 49 %vara berörda av eller ha partsintressen iverksamheten (juges et parties). Förnärvarande utgörs dessa av 1/4. Kontroll och tillsyn påcentral nivå avses utövas av en nationell kommitté för kontrolloch säkerhet (Commission Nationale deControle et de Sécurité). Denna samordnar den verksamhet som bedrivs av de lokala CHS ochsamarbetar nära med klassificeringskommittén betr bl a godkännandeav laboratorier och utrustning. Sammansättningenav denna centrala kommitté är inte klar. Men den torde komma att bestå av företrädare bl a förberörda departement och andra berörda organ. På det lokala planet gäller att innan hybrid-DNA-forskning startas skall enskyddskommitté (Comité d'Hygiéneet Sécurité. CHS) finnas. CHS tillser att de anvisningar följs som utfärdasav den centrala kommittén och utövar tillsyn i utbildnings- och informationsfrågor seimt utarbetar föreskrifter för åtgärder i samband med olyckshändelser. CHS inrättasav den centrala kommittén för kontroll och säkerhet. Den kan vara gemensam för flera laboratorier. chefen förforskningsenheten eller hans ställföreträdare företrädare för fackföreningarna (antalet beror på hur mångalaboratorier som CHS betjänar) vetenskapliga experter, varav minst en mikrobiolog som är godkändav kommittén för riskklassificering. den lokala säkerhetsingenjören och/eller person utifrån med kompetens inom området biologiska säkerhetsfrågor 1979/80:10 123 Partsintressen (juges et parties) får vara representerade till högst 1/3 av kommitténs ledamotstal. När det gällt att fåen täckande anslutning till riktlinjernahar tanken varit att få till ständ en Överenskommelse(une convention) härom mellan DGRST och de forskningsinstitutionervid universiteten och hos industrin som bedriver hybrid-DNA forskning. Prop.1979/80:10 124 Denholländska vetenskapsakademin tillsatte en kommitté förkontroll av genetisk manipulation. Den består av 13 ledamöter som företräderbiologiska och biokemiska ämnen med anknytning till hybrid-DNA forskningen.Genom beslut fungerar kommittén ocksä som rådgivare åt denholländska medicinalstyrelsen. Kommittén harinventerat förekommande hybrid-DNA-forskning i Nederländernaoch varit rådgivande i säkerhetsfrågor till de laboratorier som bedriver ellerplanerar dylik forskning. I kommitténs uppgifter har också ingått att geråd till regeringen betr internationella överenskommelser inom området ifråga ochbetr lagstiftning för hantering av farligt biologiskt material som haranknytning till ny genetisk metodik. Sinrådgivning i säkerhetsfrågor har kommittén, enligt direktiven,baserat på rekommendationer. Iavsaknad av en lagstiftning pä området har kommittén måst litatill samarbetsviljan hos föreståndarna för berörda laboratorier för att kunna genomföra sinuppgift. skullesamarbetet säkras genom överenskommelser mellan kommittén ochstatliga och privata organ inom området ifråga. Kommittén avgav imars 1977 ett betänkande med för slag till åtgärder betr hybrid-DNA forskningen (Re port of the Committee in Charge of the Control on Genetic Manipulation). Ibetänkandet konstateras att det med tanke på hälso-ochmiljörisker är nödvändigt att hybrid-DNA forskningen blir föremål för enskyddslagstiftning. Kommittén ger också vissa förslag till vad en sådan lagstiftning bör innehålla. Ettav förslagen innebär att en tillsynsmyndiget (kommission) förhybrid-DNA forskning inrättas. Denna kommission skulle med legalt stöd utföra detarbete som kommittén nu utför. Manborde också överväga att inrätta en kommitté vid sidan av den nämnda kommissionen och meduppgift att ta sig an de sociala och etiska aspekterna av den avancerademedicinsk-biologiska forskning, varav hybrid-DNA forskningen är en del.Denna kommitté Prop.1979/80:10 125 skulle kunna utreda behovet av legal kontrollav övriga delar av denmedicinsk-biologiska forskningen. I betänkandet avråder man nämligenfrån att redan nu ta det större greppet med en skyddslagstiftning för hela det medicinsk-biologiska fältet. Skälenhärtill är tre. Fördet första brådskar det med en skyddslagstiftning för hybrid-DNA forskningen och det nämnda tillvägagångssättet skullefördröja en sådan. För det andra ärhybrid-DNA forskningen ett väl avgränsat områdevilket i sin tur ger klara gränser för en skyddslags tillämpningsområde, nägot som förmodligen inte är fallet om all potentiellt farligmedi-cinsk-biologisk forskning inkluderas. Fördet tredje kan en lagstiftning som begränsastill hybrid-DNA-forskning ge erfarenheter av värde för en senare vidgad lagstiftning. Betr riktlinjer förhybrid-DNA forskningen rekommenderas i betänkandetatt ESFrs rekommendationer följs dvs attde riktlinjer som anges i den engelska Williamsrapporten tillämpas. Påvissa punkter rekommenderar kommitténdock avsteg från dessa riktlinjer. Kommittén anser sålundaatt vissa försök tillsvidare bör vara förbjudna (Williamsrapporten förbjuder i princip inga försök). Vidarespecificeras den biologiska inneslutningen i huvudsak enl NIH:s riktlinjer.Williamsrapporten använder sig på denna punkt endast av de tvä kategorierna försvagade(disabled) och icke försvagade (not disabled) värdvektorsystem. Klassificeringen av försöken är slutligen någotmodifierad i förhållande till Williamsrapportens indelning . I betänkandet konstateras attutvecklingen går mycket snabbt inom dettaforskningsområde vilket torde medföra att förbättrad metodik fortlöpande tas fram betr riskbedömningoch säkerhetsåtgärder. Det föreslagna tillsynsorganet bör därför ges sädanflexibilitet att det fortlöpande kananpassa sig till utvecklingen . Sammanfattningsvis rekommenderade kommittén följande: 1. att hybrid-DNA forskning utvecklas och bedrivs i , 2. att denna forskning bedrivs under iakttagande av strikta säkerhetsåtgärder i enlighet med givna riktlinjer. 1979/80:10 126 3. att dennaforskning regleras i en speciell lagstiftning , 4. att etttillsynsorgan (kommission) inrättas inomramen för en sädan lagstiftning. Denna kommission fortsätter det arbete som holländska vetenskapsakademins kommitté bedrivit. Koramissionen bör beståav företrädare för olika vetenskapliga disciplineroch för olika samhällsgrenar. 5. att försök på C IV-nivå utförs vid deinternatio nella europeiska laboratorier som etableras utan för , 6. att i åtminstoneett laboratorium på C Ill-nivå inrättas, 7. att stöd ges till utbildning av forskningspersonal inomdetta område och till vetenskapliga konferensersom behandlar säkerhetsåtgärder vid arbetemed patogena organismer. Det förtjänar påpekas att kommitténs här redovisadeförslag ännu endast har karaktären av rekommendationer. Enligt upplysningar som inhämtats fråndet holländska naturvetenskapligaforskningsrådet (ZWO) pågårdiskussioner i frågan. 1979/80:10 127 De danska forskningsrådentillsatte Registre-ringsudvalget vedrjzSrende genetic med uppgiftatt ge förslag om hur säkerhets- och kontrollåtgärder inom detta område skulle organiseras. Utskottet ifråga bestod av representanter för de olika forskningsråden (det naturvetenskapliga, det medicinska, detjordbruksvetenskapliga och veterinärmedicinskasamt det tekniskt-vetenskapliga) , förVidenskapernas Selskab, Föreningen of DanskeMedi-cinfabrikker (MEFA), , Miljöstyrelsen och en observatörfrän . Utskottet företog bl aen registrering av de laboratorier i där forskning med hybrid-DNA planerades eller bedrevs. Registreringenvisade att (1977) icke hade nägralaboratorier sora uppfyllde inneslutningskraven för försök i raellanhögoch högsta riskklass, låt vara att vissa laboratorier - statliga och privata- skulle kunna utbyggas till i varje fall raellanhög inneslutningsnivå. Utskottet genomgick vidare existerande lagar och förordningar betr bl a skydd av arbetsmiljö och yttre miljö,strålskydd samt betr åtgärder motsmittosamma sjukdomar (epidemi-lagen). Av utredningsrapporten framgår bl a att utskottet var tveksamt huruvida lagstiftningenbetr den yttre miljöns skydd också täckte evkonsekvenser för miljön av hybrid-DNA-forskning . I sina organisatoriska överväganden följdeutskottet de av ESF givna rekommendationerna som bl a innebar att den engelskaWilliamsrapportens bestämmelser blev vägledande. Sålundaföreslog utskottet bl a att enkommission för genetic skulle tillsättas med uppgift att ge räd och anvisningar och utöva tillsyn i säkerhetsfrågor betr all hybrid-DNA forskning och produktion.Vid bedöraning av risker och säkerhetsåtgärder skulle koramissionen ta hänsyn till de riktlinjer som utfärdats av de internationella organ som är anslutet till. Kommissionen skulle bestå av företrädare förberörda statsdepartement,, , ,arbetsmarknadens parter (LO, industrins arbejdsgivere) de statliga forskningsråden och . Den centrala myndighettill vilken kommissionen anknöts skullesvara för ordförandeskapet och sekretariatsfunktionerna . 1979/80:10 128 utskottet rekommenderade ocksä att en utredning skulle göras om behovet av en särskild lagstiftning på området. Utskottets förslaghar av sänts pä remiss tillberörda övriga ministerier, LO och Dansk Arbejdsgiverfor-ening. I avvaktan päremissbehandling - pågår -och beslut har forskningsrådens registreringsutvalg till uppgift att följa utveckling päområdet och hälla myndigheterna orienterade om denna samt att isamråd med dessa upprätta riktlinjer förregistrering, kontroll, godkännande avlaboratorier och liknande. Enligt inhämtadeuppgifter frän har inga åtgärdervidtagits betr hybrid-DNA forskningen i . 1979/80:10 129 Almenvitenskapelige forskningsråd (NAVF) tillsatte 1976 en kommitté med uppgift att följa den internationella utvecklingen på detta område och undersöka den framtida omfattningen av hybrid-DNAforskningen i . Kommittén består av 8 ledamötersom företräder ämnen med mera direkt anknytningtill hybrid-DNA forskningen (biokemi, mikrobiologi) men den har också företrädare förmedicin, veterinärmedicin, filosofi och juridik. Kommittén harkonstaterat () att det inte bedrivsnägon hybrid-DNA forskning i avden art som innebär risker och att omfattningen av sädan forskning kommer att bli mycket begränsad och under full kontroll. Kommittén arbetar efter NIH:s riktlinjer och koraraer att tillse att evprojekt i utförs enl dessa. Kommittén haremellertid påpekat att tiden nu synes vara mogenför att gå vidare och utarbeta bestämmelser fördenna typ av forskning i . Bestämmelsernaifråga bör få generell giltighet. Det har också påpekats attdet kan vara aktuellt att överväga i vad mån denna typ av forskning skallbedrivas i eller om norska forskare skall hänvisas till speciallaboratorier i utlandet eller iinternationell regi. NAVF har 78 av Regeringens forskningsutvalg fått i uppdrag att utreda riskerna medhybrid-DNA-forskning i och behoven av kontroll av denna forskning samt dekonsekvenser av vetenskaplig, ekonomisk och administrativ art som en dylikreglering och kontroll innebär.Utredningen skall vara klar . I avvaktan härpå har Regeringens forskningsutvalg rekommenderat följande ätgärder: Instrukton utfärdastill forskningsråden, departementen och statensforskningsinstitutioner att hybrid-DNA forskning inte fär startas eller anslag beviljas till sådan forskning utan att prövat saken. 9 1979/80. 1979/80:10 130 Kelsedirektoratetoch Statens arbeidstiIsyn utreder ora denna kontroll (punkt 1) kan göras obligatorisk också för industriforskningen och andraicke-statliga institutioner med utgångspunktfrän gällande lag. Överläggningar tas upp med Helsedirektoratet, Arbeidstilsynet, Miljöverndepartementet och Industrideparteraentet hurarbetet raed bestämmelser för denna forskning skall föras vidare. Kirke- og undervisningsdepartementet har i maj 1978anslutit sig till forskningsutvalgets rekommendationer och anbefallt deras genomförande. Samordningen av det igångsatta utredningsarbetet sker i Kirke-ochundervisningsdepartementet. Prop.1979/80:10 131 Kgrmjij, ttén_fcr_fra90r_rörandc-_forskning_med_hybri MFR, NFR och r i ks f ören i ng Ol". rnot caricor har undci" ett flerlal år liaft en gemensam konmiitté för moJekyläi: biologi. Denna föi-eslcg att rådenskyndsamt skulle inrätta en nationi-;!! kommiLté för frågor rörandeforskning med hybrid-DNA. I sin motivering förförslaget anförde kommitténbl a utvecklingen i och de överväganden och rekommendationer som gjorts avAsilomarkonferensen tidigare detta är. Genom beslut (MFR) och den 29 september1975 (NFR) inrättades kommittén för frågor rörandeforskning med hybrid-DNA. Vissa smärreändringar har senare gjorts i denna. Av instruktionen framgår att kommittén "skall informera sig om ochbefrämja svensk forskning rörande hybrid-DNA och också genom lämpliga åtgärder övervaka att den bedrivs under, för både laboratoriepersonal och allmänheten riskfria förhållanden". Komraittén biträder råden och övriga statliga organ vid bedömning av säkerhetsfrågor för projekt som stöds av dem. Instruktionen utgår från att kommittén också skall ha denna funktion för projekt inom den privata sektorn.Kommittén kan också ge råd och anvisningar direkt tillforskarna när det gäller riskklassificering av försök och därraed saramanhängande säkerhetsåtgärder. Den lämnar också biträde till myndigheter vid utarbetandeav officiella bestämmelser . I komraittén finns företrädare för berörda forskningsråd (MFR, NFR och ), för riksföreningen mot cancer,, , , IVA, KVA, läkemdels-industriföreningen, TCO-S. NFR utser dessutom tvä lekmannarepresentanter. av 11 ledamöter. FOA och STU delar på en plats, likaså IVA och KVA. NFR ärhuvudman för kommittén och svarar för dess sekretariat. Kommitténs nuvarande sammansättning framgår avbilaga 1, Inom kommittén finns en arbetsgrupp för riskklassificering av projekt rörande forskning med hybrid-DNA.Ledamöter av gruppen freimgår av bilaga 2. Den beslutar pä kommitténs vägnar i vissa enklare ärenden som därefter anmäls i kommittén. 1979/80:10 132 under s k C-1 betingelser (lägsta risknivå) .