prop · G3032 · 1979-12-31 00:00:00 — vittnesplikt.Det kan anmärkas atl det vid ämbetsansvarsreformen förutsattes att 36 kap. 5 §första slyckel skulle ses över sedan pågående utredningsarbete angåendeoffentliga funktionärers tystnadsplikt hade slutförts Ofr prop. 1975:78 s. 207). Beslämmelseni 36 kap. 5 § första stycket bör alltså ändras. Ändringen bör i göriigaste månsyfta lill all i sak behålla nuvarande avvägning mellan tystnadsplikt ochviiinespliki. Från denna utgångspunkt vill jag inie förorda promemoriansförslag lill en ny 36 kap. 6 a § med bestämmelser om ett allmänt förbud motvittnesmål i slrid med sekretessregler enligt sekrelesslagen kombinerat med enbefogenhet för rätten atl efter en skönsmässig bedömning tillåta bevisningen.Däremol anser jag all förslaget till ändrad lydelse av 36 kap. 5 § försiastycket RB i huvudsak bör godtas. Detla innebär all del nuvarande allmäntavfattade förbudet mot vittnesmål vid konflikt med tystnadsplikt får utgå föratl ersättas med en förbudsregel som är knuten till ett fötal bestämmelser isekretesslagen. Beslämmelsernai övrigi i 36 kap. 5 § behöver inte ändras i sak på grund av den nyasekretesslagstiftningen. Belräffande andra och sjätte styckena i paragrafenböremellertid vissa mindre ändringar av formell natur göras. Jag återkommertill dem i det följande. Beslämmelsernai 38 § första stycket SekrL angående bevisning genom allmänna handlingarinnebär enligt min mening ändamålsenliga lösningar i sak. I enlighet med vadsom föreslås i promemorian bör denna reglering föras över till RB och där lasin i 38 kap. 8 §. Också i denna del bör promemorieförslaget i huvudsak godias.Bl. a. bör sålunda gälla alt prövningen om en handling bör förekomma i ettvisst mål generelll bör ske innan rätten har hafl tillgång lill handlingen.Information lill gmnd för avgörandet bör rätten i flertalet fall kunna fö genomall höra sig för med den myndighei som förvarar handlingen. Någonmotsvarighet till promemorians förslag till regel om möjlighet för rällen attunder fömndersökning på undersökningsledarens begäran medge undanlag från visstystnadsplikt har inte tagits upp i departementsförslagel. a. med de möjligheter all lämna uppgifter efter intresseavvägning som 14kap. 3 § sekrelesslagen enligt departementsförslagel erbjuder. Någol behov aven särskild dispensregel har inte ansetts föreligga. 1paragrafen finns bestämmelser om möjlighet för undersökningsledaren atl underförundersökningen införskaffa bevisning i form av yttrande från sakkunnig,skriftligt bevis eljer föremål för besiktning. Idepartementsförslaget har ett tillägg gjorts som innebär alt undersökningsledarenkan begära rättens förordnande atl allmän handling som kan antagas ägabetydelse som bevis skall tillhandahållas vid förundersökningen. Prop.1979/80:2 Del A 38 kap. 8 och 9 §§ RB 401 I38 kap. 8 § andra stycket anges de begränsningar som gäller i rättensmöjligheter att meddela sådanl förordnande. Den nya besläminelsen har f n.motsvarighet i 38 § andra slyckel SekrL. Dennaparagraf innehåller regler om när vittnesplikten får vika med anledning avolika sekretessregler. I försia slyckel behandlassekreiess med hänsyn till rikels säkerhet m. m. Förbudel mot förhör gäller ifråga om personer som har tystnadsplikt enligt sekrelesslagen. Tillslånd tillförhör lämnas av den myndighet i vars verksamhet den som åberopas som vittnehar inhämtat uppgiften. Om ifrågavarande myndighei inte medgeralt uppgiftenröjs vid vittnesförhör kan naturiigtvis dispensregeln i 14 kap. 8 § sekretesslagenkomma att bli aktuell. Iandra stycket behandlas vissa förbud mol vittnesförhör, vilka är absoluta medden inskränkningen som följer av Qärde styckel, vilket avser mål om ansvar förgrova brott. Slyckel har undergått en mindre redaktionell ändring. Isjätte stycket har en lagteknisk ändring gjorts, som sammanhänger med attförsta slyckel i dess nuvarande lydelse har utmönstrats. Efler ändringeninnebär beslämmelsen en begränsning i den allmänna viitnesplikten. 8 och 9 §§ I8 § upptas bestämmelser som svarar mot 38 § andra stycket SekrL. De nuvarandebestämmelserna behandlar dock endasl hemliga handlingar. Förslaget innebär enviss utvidgning av reglernas tillämplighet. Iförsta stycket upptas huvudregeln. Beslämmelsen gäller även offentliga allmännahandlingar. Någon motsvarighet lill förslagel i promemorian att även handlingsom inte är allmän skall omfattas av regleringen har däremol inte lagils upp idepartementsförslagel. Någol praktiskt behov härav har inte ansetts föreligga. Enförutsättning i 8 § första stycket liksom i 2 § första stycket är althandlingen kan antas äga betydelse som bevis. Är fömtsältningen uppfylld förrällen förordna all handlingen skall tillhandahållas. Andrastyckel innehåller inskränkningar i möjligheten atl meddela förordnanden.Punklen 1 skyddar samma sekrelessintresse som 36 kap. 5 § första stycket.Punklen 2 avser handlingar som innehåller uppgifter varom råder förhörsförbudenligt 36 kap. 5 § andra, iredje, Qärde eller sjätte styckel. F. n. omfattarpersonkretsen endast den som upprättat handlingen. I förslagel avserbevisinskränkningen vaOe handling, som någon, för vilken gäller förhörsförbud,tagit befattning med. Hit hör exempelvis brev med förtroliga uppgifter frånpatient lill läkare. Bevisinskränkningen enligt punklen 2 är 26 1979/80. Prop.1979/80:2 Del A BrB 402 absolutmed den begränsning lill grova brottmål som anges i 36 kap. 5 § Qärde stycket. Punklen3 avser att i enlighet med gällande rätt förebygga atl yrkeshemlighet uppenbaras. Sistameningen i nuvarande 38 kap. 8 § motsvarar i förslagel 9 §. Andraslyckel har kompletterats med en hänvisning lill bestämmelserna i den nya 38kap. 6.3Förslaget till lag om ändring i 141§ SekrL finns bestämmelser för det fall all någon utlämnar handling i slrid molföreskrifterna i lagen eller mot förbud som har meddelals enligt denna. Vidareföreskrivs straff för den som bryter mot förbehåll som har gjorts vid handlingsutiämnande. Om gämingen är belagd med straff i annan lag, skall den andra lagentillämpas. Annars är straffet böler eller, om det är fråga om brott som avserhandlingar som sägs i 1-4, 20 och 36 §§, fängelse. Såväl uppsåtiiga somoaklsamma gärningar torde omfattas av ansvarsbestämmelsen. Brottmot tystnadsplikt strafibeläggs i 20 kap, 3 § BrB, Yppar någon vad han lillföljd av lag eller annan författning är pliktig all hemlighålla eller utnytOarhan olovligen sådan hemlighet, skall han, om inte gärningen annars är särskillbelagd med straff, dömas enligt paragrafens försia stycke lill böler ellerfängelse i högsl , I andra slyckel föreskrivs att den som av oaktsamhetbegår gärning som avses i försia slyckel skall dömas lill böter. Faslänordel yppa används i 20 kap, 3 § BrB, kan som brott mot tystnadsplikt betraktasäven atl någon röjer någol, som han skall hemlighålla, genom atl förete en ickeallmän handling eller genom all visa upp en hemlig allmän handling Ofr NJA 1953s, 654). Del finns med hänsyn härtill goda skäl för all hävda atl ocksåutlämnande av allmän handling i strid med föreskrifterna i gällandesekretesslag eller mot förbud som har meddelals enligt den lagen skallbetraktas som ett brott mol tystnadsplikt. Även den som bryter mol förbehållsom har gjorts vid utlämnande av handling kan tänkas bli straffad för brott mottystnadsplikt Ofr prop. 1975:78 s. 266 och 1975/76:204 s. 171). Del kan alltsåhävdas aU 41 § lag numera inte har någon självständig betydelse. Densom offentliggör en hemlig allmän handling torde f n. kunna bestraffas härförendasl om han dessutom är den Oänsieman, som har handlingen om hand, eller omhan därvid bryter mol etl förbehåll som har gjorts vid handlingens utiämnandelill honom. Sker offentliggörandet i tryckt skrift, krävs härutöver all hanansvarar för skriften enligt 8 kap. TF (7 kap. 5 § 2TF). Prop.1979/80:2 Del A BrB 403 Ipromemorian föreslås alt någon motsvarighet till 41 § SekrL inte skall flnnas iden nya sekretesslagen och atl 20 kap. 3 § BrB skall lillämpas vid brott mol sekretesslagstiftningen.Fömtom en jämkning av redaktionell natur innebär promemorieförslaget bara denändringen av 20 kap. 3 § BrB alt andra slyckel kompletteras med en regel omslraffrihel i ringa fall av oaktsamt brott mot tystnadsplikt. Enligt promemorianinnebär förslagel samma avgränsning av del straffbara områdel som f n. Remissinstansernai det stora hela har lämnat förslagel utan erinran. I några avseenden förordasemellertid ändringar i förslagel. Två remissinstanser, JK och hovrätten förVästra , uttalar sig för en vidgning av den straftbara personkretsen.Enligt JK bör den omfatta envar som offentliggör eller på annal sätt röjerinnehållet i hemlig handling. I flera yttranden diskuteras huruvidabrollsbenämningen är lämplig. Som riktlinje vidutformningen av en straffbestämmelse som skall sanktionera de nyasekretessreglerna bör enligt min mening gälla atl del straftbara områdel intebör ändras jämfört med gällande ordning, om inte starka skäl talar för del.Någol behov av den utvidgning som har förordats i några yttranden har knappaslvisat sig föreligga. Allvariiga fall av offentliggörande av sekretessbelagdauppgifter kan f n. medföra straff enligt 19 kap. BrB, t. ex. för spioneri. Delstraftbara området bör därför ha samma avgränsning som f n. En fråga som hartilldragit sig vissl inlresse under remissbehandlingen är brollsbenämningen,som enligt promemorian bör bibehållas. Som anförs i promemorian kan delvisseriigen le sig någol oegenlligt atl benämna den straffbara gärningen brottmot tystnadsplikt när den begås genom all handling lämnas ul. Ordeltystnadsplikt förekommer f ö. bara på ett par ställen i den nya sekretesslagen.Som har nämnts betecknar brollsbenämningen emellertid redan nu ett röjandeav sekretessbelagd uppgift genom lämnande av information i skriftlig form. Denär vidare hävdvunnen och synes språkligt sett vara att föredra framför t. ex.sekrelessbrott som haft vissa förespråkare vid remissbehandlingen. Den ärdessutom lämpligare när del är fråga om lystnadsplikt som åvilar annan änoffentlig funktionär. Därför bör benämningen brott mol tystnadsplikt behållasockså i departementsförslagel. Somnärmare utvecklats i promemorian (s. 688 O kan del anses alt reformeringen avämbetsansvaret har medfört en viss utvidgning av del straffrättsliga ansvaretför brott mot tystnadsplikt. I praktiken har den emellertid knappasl någonbetydelse. Genom alt tystnadspliklsbestämmelser f n. regelmässigt innehållerett obehörighelsrekvisil finns alUjämt ett vissl utrymme för en diskretionärprövningsrätt för domstolarna. För de offentliga funktionärernas del ändrasemellertid lägel med den nya sekrelesslagen. Något obehörighelsrekvisil finnsnämligen inte i lagen. 1 stället har en strävan varit all i lagtextenuttömmande ange de fall där en uppgift för lämnas ul. Emellertid är del möjligtalt del i undanlagsfall, som inte kan fömlses, ler sig mindre rimligl altutkräva ansvar för ett oaktsamt röjande av en sekre- Prop.1979/80:2 Del A Förvahningslagen 404 Del kan även annars länkas fall, där Qänslefelsansvar tidigare intehar utkrävts och som bör vara straffria. Härtill kommer all del synesinkonsekvent atl en domstol skulle ådöma ansvar för en gärning som, om den hadebeivrats i disciplinär ordning hade bedömts som ringa och till följd därav intehade föranlett disciplinpåföljd. På grund av vad som sålunda har anförts bör 20kap. 3 § andra stycket BrB ändras så alt ansvar inte följer på brott mottystnadsplikt som begås av oaktsamhet, om fallet är ringa. Somframgår av del anförda aktualiseras en beslämmelse om alt ansvar för oaktsamtbrott mot tystnadsplikl inte skall föQa i ringa fall av den nya sekrelesslagen.I och för sig ändras inte rättsläget för dem som är bundna av tystnadsplikl ochsom inte är offentliga funktionärer. Del synes emellertid lämpligl alt ha sammagräns mot del straffria områdel för alla kategorier som är underkastadetystnadsplikt. Därför bör bestämmelsen om ansvarsfrihet vid ringaoaktsamhetsbrott göras generelll tillämplig. Ienlighel med det anförda har promemorieförslaget ulan ändring upplagils idepartementsförslagel. Angåendetillämpningen av första stycket vill jag erinra om all del subjektivarekvisitet - uppsåt såvitt gäller försia styckel - skall omfatta också delförhållandel all den röjda uppgiften inte får lämnas ut i del aktuella fallet(prop. 1975:78 s. 84, jfr SOU 1966:60 s. 105). Detta innebär all en offentligfunktionär som av oaklsamhel misstar sig på sekreiessregleringens innehållskall fällas lill ansvar för endasl oaktsamt brott, om han röjersekretessbelagd uppgift. Huruvida oaktsamt brott ärringa får avgöras med hänsyn till samtliga omständigheter i det konkretafallel. En omständighet av betydelse kan vara vilken uppgift som har röjts ochvilken skada detta har medfört. En annan faktor vid denna bedömning kan varavilka krav som rimligen kan ställas på den oftentlige funktionären med hänsynlill hans möjligheter all bedöma den rättsliga situationen. 6.4Förslaget till lag om ändring i förvahningslagen (1971:290) Ändringarnai dessa paragrafer består i alt hänvisningarna lill 39 § andra stycket SekrLersatts med hänvisningar lill 14 kap. 5 § i den nya sekretesslagen. Vidare har14 § andra och iredje styckena fått ulgå. I fråga om skälen lill ändringarnafår jag hänvisa till vad jag har anfört i anslutning till 14 kap. 5 § förslageltill sekretesslag. F.n. finns i paragrafen en bestämmelse om ansvar för brott mol förbehåll ellerlystnadspliktsförordnande som har meddelats med stöd av 14 § eller 15 § tredjestyckel. Deparlemenisförslaget innebär all nu avsedda bestämmelser i de tvåparagraferna skall ersättas av regler i 14 kap. 10 § sekrelesslagen. Prop.1979/80:2 Del A Förvaltningsprocesslagen 405 molde nya reglerna kommer alt kunna bestraffas enligt 20 kap. 3 § BrB. Delföreslås därför att 20 § skall upphävas. 6.5Förslaget till lag om ändring i förvaltningsprocesslagen (1971:291) Paragrafeninnehåller bestämmelser om offentiighel och ordning vid muntiig förhandling.Beslämmelserna innebär alt reglerna i 5 kap. 1-5 och 9 §§ RB skall gälla itillämpliga delar. Rätlen får emellertid, utöver vad som följer av 5 kap. 1 §RB, förordna om handläggning inom stängda dörrar, om det behövs av hänsyn tillprivatlivets helgd eller enskilds behöriga ekonomiska intresse. Föratt domstolsförhandling skall fö hållas inom stängda dörrar krävs enligt detnya andra slyckel i 5 kap. 1 § RB i princip atl det skall vara av synneriigvikt alt sekretessbelagd uppgift inte röjs. Som framgår av den allmänna motiveringen(avsnitt 4.5.3) är de sekretessregler som i allmänhet är aktuella när en sådandomstol haren muntlig förhandling utformade med hänsyn till atl ärendena ibesvärsinslans prövas av förvaltningsdomstol. Del finns därför inte skäl attställa upp ytteriigare villkor för att sekretessen skall gälla hos domstolen.Förevarande paragraf har därför jämkats så alt det framgår alt del inteuppställs någol annal villkor för all förhandling skall få hållas inom stängdadörrar än all del kan antas all vid förhandlingen kommer att förebringasuppgift, för vilken hos domstolen gäller sekretess enligt sekretesslagen. Medden nu angivna jämkningen kommer förvaltningsdomstolarnas möjligheter att hållaförhandling inom slängda dörrar att anknytas till regleringen i sekrelesslagenpå samma sätt som förordats i fråga om de allmänna domstolarna. Iförarbetena lill den nu behandlade paragrafen (prop. 1971:30 s. 557) harföredraganden uttalat sig angående tillämpningen av regeln om alt offentlighelenfår vika om del behövs av hänsyn lill privatlivets helgd eller enskildsbehöriga ekonomiska intresse. Av uttalandet framgår atl regeln får antas ipraktiken leda till alt rätten förordnar om stängda dörrar i så gott som varjeskatlemål eller socialt mål, när enskild part begärt det. Som jag har anfört iden allmänna motiveringen (avsnitt 4.5.3) innebär den av mig föreslagnaregleringen alt förvaltningsdomstolarnas möjligheter atl hålla förhandling inomstängda dörrar blir mindre omfattande än f n. Denna effekt inträder på gmnd avall de flesta sekretessbestämmelser fömtsätter skada eller men för attsekreiess skall gälla. Denuvarande hänvisningarna till 39 § andra slyckel SekrL har ersatts avhänvisningar till 14 kap. 5 § i den nya sekrelesslagen. Vidare har 43 § andra Prop.1979/80:2 Del A Förvaltningsprocesslagen 406 ochtredje styckena fött ulgå. I fråga om dessa ändringar för jag hänvisa lill vadjag har anfört i anslutning till 14 kap. 5 § sekrelesslagen. Rörande innebörden i de ändringar som föreslås i 38 kap. RBhänvisas till specialmotiveringen i det föregående. Paragrafensförsta stycke innehåller f n. en beslämmelse om ansvar för brott mol förbehålleller lystnadspliktsförordnande som har meddelats med stöd av 19 eller 43 §.Departementsförslaget innebär all nu avsedda bestämmelser i de två paragrafernaskall ersättas av regler i 14 kap. 10 § sekrelesslagen. Brott mot de nyareglerna kommer alt falla under 20 kap. 3 § BrB, Försia stycket i förevarandeparagraf kan därför upphävas, Beslämmelsen i andrastycket berörs inte av den nya regleringen. Straffstadgandet är riktal mol densom bryter mol lystnadspliktsförordnande enligt 5 kap, 4 § RB, lill vilkenbeslämmelse hänvisning görs i 16 §, Jaghemställer atl lagrådels yttrande inhämtas över förslagen till 1, sekretesslag, företrädesvis såvitt avser 1 och12-15 kap,, 2, lag om ändring i rällegångsbalken, 3, lag om ändring i , 4, lag om ändring i förvaltningslagen (1971:290), 5, lag om ändring i förvaltningsprocesslagen(1971:291), Regeringenbeslular i enlighel med föredragandens hemställan. Prop.1979/80:2 Del A Bilaga 6 407 Bilaga6 De remitterade förslagen 1 §Denna lag innehåller bestämmelser om begränsning av rätten att ta del av allmänna handlingar samt om förbud mol all lämna ut sådana handlingar och om lystnadsplikt i del allmännas verksamhet. Dessutom innehåller lagen andra föreskrifter angående allmänna handlingar. Grundläggande bestäm melser om rätlen all la del av allmänna handlingar saml om yttrandefriheten finns i tryckfrihetsförordningen och regeringsformen, Idenna lag finns också bestämmelser om begränsning av rätten all lämnameddelande för offentliggörande i tryckt eller därmed jämställd skrift eller iradioprogram eller televisionsprogram. Grundläggande bestämmelser om denna rättfifins i tryckfrihetsförordningen och radioansvarighelslagen (1966:756), 2 § Gäller enligt denna lag sekreiess för uppgift, för uppgiften intelämnas till enskild, vare sig del sker genom alt allmän handling lämnas uleller det sker muntligen eller på annal sätt, Sekretessbelagd uppgift för docklämnas lill enskild i de fall som anges i denna lag eller i lag eller förordningtill vilken sekrelesslagen hänvisar 3 § Gäller enligt denna lag sekretess för uppgift som förekommer hosviss myndighei eller hos verksamhetsgren inom en myndighei, för uppgiften intelämnas lill annan myndighei eller lill annan verksamhetsgren inom sammamyndighet, Sekretessbelagd uppgift får dock lämnas lill annan myndighei ellerannan verksamhetsgren inom samma myndighei i de fall som anges i denna lageller i lag eller förordning lill vilken sekrelesslagen hänvisar, 114 kap, 1-3 §§ finns särskilda bestämmelser om begränsningar i sekreiessenmellan myndigheter, 4 § Gäller förbud enligt denna lag mot all lämna ul uppgift, föruppgiften inte heller i övrigi utnyttjas utanför den verksamhet i vilkensekreiess gäller för uppgiften, 5 § Sekretess ulgör inte hinder mot alt uppgift lämnas ut, om del ärnödvändigt för att den utlämnande myndigheten eller verksamhetsgren inom dennaskall kunna fullgöra sin verksamhet. Prop.1979/80:2 Del A BUaga 6 408 6 § Har i denna lag föreskrivits alt sekretessen i fråga om uppgift iallmän handling är begränsad lill viss lid, räknas tiden från handlingenstillkomst, om inte annal anges, I fräga om diarium, journal samt sådantregister eller annan förteckning som förs fortlöpande räknas liden från deluppgiften fördes in i handlingen, 7 § Förbud mol alt lämna ul eller ulnytOa sekretessbelagd uppgift gällerför myndighei samt för person som på grund av anställning eller uppdrag hosmyndighet, på gmnd av Oänsteplikl eller på annan liknande grund för delallmännas räkning deltar eller har deltagit i myndighets verksamhet, 8 § Vid tillämpningen av denna lag skall med myndighei jämställas ,allmänt kyrkomöte och beslutande församling. Vadsom föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt alt la del av handlingar hosmyndighei skall i tillämpliga delar gälla också handlingar hos nolariuspublicus och, såvitt avser verksamhet för officiell provning av fordon.Aktiebolaget , angivna organ skall vid tillämpningen avdenna lag jämställas med myndighet, 9 §I finns bestämmelser om ansvar för den som bryter mol förbud enligt denna lag alt lämna ut eller utnyttja uppgift och för den som bryter mol förbehåll som har uppställts med stöd av lagen vid utlämnande av uppgift, Sekretess med hänsyn främst till rikets säkerhet eller dess förhällandetill annan stat eller mellanfolklig organisation 1 §Sekreiess gäller hos regeringen och inom utrikesrepresentationen för uppgift som angår förbindelser med annan stat eller i övrigt rör annan stat, mellanfolklig organisation, myndighei, medborgare eller juridisk person i annan stat eller slaislös, om det inte slår klart alt uppgiften kanröjas ulan all detta stör mellanfolkliga förbindelser eller på annal sätt skadar landet, Sekreiessgäller hos annan myndighet än som avses i första slyckel för uppgift som angesdär, om del kan antas atl det stör mellanfolkliga förbindelser ellerpå annat sätt skadar landet om uppgiften röjs, Ifråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högsl , 2 §Sekreiess gäller för uppgift som angår verksamhet för att försvara landet eller planläggning eller annan förberedelse av sådan verksamhet eller som i övrigt rör totalförsvaret, om det kan antas alt del skadar landels försvareller på annat sätt vållar fara för rikels säkerhel om uppgiften röjs. För uppgift om vissa uppfinningar avseende krigsmateriel gäller dock sekreiess enligt bestämmelser i särskild lag om sådana uppfinningar. Prop.1979/80:2 Del A Bilaga 6 409 Ifråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Omsärskilda skäl föranleder del, får dock regeringen föreskriva atl sekretessenskall gälla . Begäranatl få ta del av handling som har upprättats av statens lantmäteriverk ellersjöfartsverket och som innehåller kart- eller fiygbildmaterial av betydelse förtotalförsvaret eller uppgift ur verkets geodetiska arkiv skall, vidtillämpningen av denna paragraf, prövas av det verk som har upprättathandlingen, 3§ Av 2 kap, 14 § andra slyckel tryckfrihetsförordningen framgår alt del genomförordning kan föreskrivas, alt endast viss myndighet får pröva fråga omutlämnande lill enskild av allmän handling som är a v synneriig betydelse förrikels säkerhet, 3 kap.Sekretess med hänsyn till rikets centrala finanspolitik, penningpo litik eller valutapolitik 1§ Sekretess gäller hos regeringen, och för uppgiftsom angår rikets centrala finanspolitik, penningpolitik eller valutapolitik,om det kan antas alt syftet med beslutade eller fömtsedda ålgärder molverkas omuppgiften röjs. Har uppgift, för vilken sekretess gäller enligt vad nu harsagts, lämnais lill annan myndighet, gäller sekretessen också hos denmyndigheten, I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekreiessen , 4 kap.Sekretess med hänsyn till myndighets verksamhet för inspektion, kontroll eller annan tillsyn 1 § Sekretess gäller för uppgift angående planläggning eller annanförberedelse för inspektion, revision eller annan granskning, som myndighethar att företa, om det kan antas att syftet med granskningsverksamhetenmotverkas om uppgiften röjs. 2 § Sekreiess gäller för uppgift som hänför sig till pågående granskningför kontroll beträftande skall eller avgift till staten eller kommun ellerbeträffande bidrag, lån, kreditgaranti eller annan förmån, om det med hänsyntill syftet med kontrollen är av synnerlig vikt att uppgiften inte uppenbarasför den som kontrollen avser.