prop · G303143 · 1979-12-31 00:00:00 — Vidare bör beaklas att om enjuridisk person träffar avtal med annan, fysisk eller juridisk person, attulöva bokföringspliktig verksamhet i form av kommanditbolag med den juridiskapersonen som komplementär så blir denna bolagskonstruktion stabilare än omverksamheten bedrives av den juridiske personen ensam. På grund av det anfördaoch då de av kommittén påtalade otillbörliga skatleförmånema åven kan uppnåsför bolagsmän i handelsbolag avstyrker hovrällen all del införes generelltförbud för juridiska personer atl vara komplementärer. Kammarrälten i : Kammarrätten bortser till enbörjan från de 1979/80:143 45 skallemässiga övervägandena och påpekar följande. Fysiskperson kan ensam driva rörelse under enskild firma. En konstellation av fysiskapersoner kan också driva rörelse. Samverkar de i handelsbolagets form, bestårderas personliga, obegränsade ansvarighet. Om de väljer kommanditbolagetgäller sådan ansvarighet för minst en av dem. Personerna kan även välja attsamarbeia i aktiebolagsform, varigenom de uppnår fördelen att bli begränsaiansvariga för bolagets förpliktelser. Om ett aktiebolag, som ju självl kandriva rörelse, ingår som komplementär i etl kommanditbolag, kommerkommanditbolagets kreditunderlag att uigöras av, förulom aktiebolagels bundnakapital, även av kommanditdelägarnas insatser; den sammanlagda kreditbasen ikommanditbolaget blir således slörre än hos envar av bolagsmännen. Fysiskperson kan ju själv eller genom samverkan med andra fysiska personer eller medjuridiska personer i handelsbolagets, kommanditbolagets eller aktiebolagetsform tillålas driva rörelse. Varje bolagskonstruktion i kommanditbolagets formbetyder atl, utöver det kapital som redan finns, ytterligare tillskotl avkapital eller arbetsinsatser kommer lill stånd. Det kan därför synassvårförklarligt alt man som komplementär inle kan tillåta handelsbolag - inteheller om det består av enbari aktiebolag som bolagsmän - och kommanditbolag. Beaktarman sedan skattesynpunkler kan följande vara värt att påpeka. Aktiebolag -särskilt fåmansbolag - används ofta som komplementär i huvudsakligt syfte altbereda kommandildelägarna - anställda eller aktieägare i aktiebolaget -skatteförmåner. I viss mån har motsvarande problem behandlats i promemorian DsFi 1972:8 såvitt del gäller partrederi samt företag som driverluftfartsrörelse. Utredningens överväganden ledde på sin lid lill alt deskalteflyktseffekter som uppstod i stort sell eliminerades efter ändringar iskattelag. Del börpåpekas att det inte är nödvändigt att välja kommanditbolagsformen för alluppnå de skatteeffekter som kommittén påvisar. Motsvarande förmåner kan uppnåsi handelsbolagets form. Del obegränsade ansvar som då inträder för de fysiskapersonema torde i realiteten inte utgöra någon större betänklighet motträffandet av ett sådant avtal, dels med hänsyn till att samtliga bolagsmän -även aktiebolaget - är intresserade av att manövrera så att de fysiskapersonema inte drabbas av det personliga, obegränsade ansvaret för bolagetsgäld, dels med hänsyn lill möjligheten för personerna atl genom bodelning ellerandra liknande förfaranden undandraga bolagets eventuella borgenärer förmånenav del i lagen stadgande ansvaret. Därför kan möjligen i frågasätias om detskatteflyktsproblem kommillén avser att lösa genom förbud för akliebolag altvara komplementär inle bör lösas endasl genom förändringar i skattelag. Ävenom en motsvarande lösning som valts för företag - således även handels- ochkommanditbolag - som bedriver rederi- eller luftfartsrörelse ej kan uppnås,bör det inte vara uteslutet atl nå fram till en lösning för såväl komman-dit-som handelsbolagens del. Självfallet bör utifrån skattesynpunkter ingenerinran framföras mot den av kommittén förordade lösningen men måstebetonas atl regeln inle blir till fullo elTekliv, eftersom den lar sikte påkommanditbolag men inte på handelsbolag. Ett sammantaget övervägande kan ge vidhanden atl de nackdelar förslaget möjligen kan inrymma utifrån civilrältsligasamt national- och företagsekonomiska utgångspunkter inte till fullo uppvägsav dess skatterättsliga fördelar beträffande kommanditbolag. Skulle förslagel genomföras torde innebörden i rekvisitet"synnerliga skäl" yllerligare böra belysas och förses med rikligareexemplifiering 1979/80: 143 46 utöver vad kommittén åstadkommit. Rimligen måste finnasflera situationer än den av kommillén beskrivna där del för de inblandadeparterna kan te sig sakligt angelägel all välja kommanditbolaget somassociationsform. Man skulle kunna förstå kommillén även så, alt tillstånd föraktiebolag att ingå som komplementär endasl skulle vägras omskatteflykistrans-aktioner kunde befaras. Detta kan å andra sidan inle varaåsyftat, eftersom dispens i så fall kanske skulle komma attuppfattas som ett slags förhandsgodkännande från skatteflyktssynpunkl. För atl en erhållen dispens inle skall kunna missbrukastorde del vara nödvändigt atl i denna föreskriva att dispensen förutsätteroförändrat bolagsändamål. Man kunde ju nämligen tänka sig att efter erhållendispens kommanditbolaget överläts på nya personer - aktierna i aktiebolagetresp kommanditlotlerna kunde förvärvas av en eller flera fysiska ellerjuridiska personer - varefter kommanditbolaget skulle komma alt arbela förannat ändamål än det dispensen avsåg. Vid prövning måsle därförbolagels ändamål liksom villkoren i övrigl för dem som dellar som bolagsmän -exempelvis vad gäller vinst- och förlustfördelning, hembud och upplösning -redovisas på elt otvetydigt säll (t, ex. genom att bolagsavlalet företes). Om bolagel skulle börja arbela för annat ändamål än detmedgivna uppkommer frågan vilken rättsföljd som skall inträda. En ogiltigförklaring av bolagskonslruklionen kan skada tredje mans intresse. Böter eller viten kanske inte heller är en effektiv sanklionsform. Förslaget om revision innehåller inga regler molsvarandeaktiebolagslagens om minorilelsrevisor. Möjligen kan detla ge anledning tillfrågan varför regeln om kommandildelägares kontrollrätt gjorts dispositiv. Särskilti de fall där kommanditdelägarnas insatser år små torde delägarna -åtminstonebetraktade var för sig - lälteligen kunna förmås alt avstå från kontrollrätten,om komplementären så skulle påfordra. Alt införa generella regler omminoriletsrevision kan vara lagtekniskl svårt. Det har emellertid inte visatsnågot övertygande skäl lill att minoriteten begränsat ansvariga ikommanditbolaget skall ha sämre rått till kontrollmöjligheter - särskilt om imedeltal anställda är färre än tio och revisor sålunda normall ej behöver utses- än om de hafl aktiebolaget som samverkansform. Det kan då ifrågasättas omregeln i 3 kap. 5 8 inte skall ges molsvarande ulformning som regeln i 2 kap. 58 - jfrl med 2 kap. 1 8 - beträffande kontrollrätten för från förvaltningenutesluten bolagsman i handelsbolag. Bankinspektionen: Kommitténs majoritet vill i principförbjuda annan än fysisk person att vara komplementär. Endasl om synnerligaskäl föreligger bör enligt förslaget länsstyrelse få medge aktiebolag att varakomplementär. Inspektionen anser majoritetens förslag härvidlag välgrundat. RSV (majoriteten): RSV vill understryka vikten av attkommittémajoritetens förslag genomförs, så att aktiebolag eller ekonomiskförening i regel ej kan vara komplementär och atl dispensregler bör lillämpasrestriktivt. Mot bakgrund av erfarenheterna av de s.k. vinst- ochföriustbolagsären-dena anser RSV all en sådan regel år hell nödvändig urskatteflyktssynpunkl. RSV åberopar också den promemoria avföretagsskatteberedningen som redovisas i beiänkandei s. 113. RSV (en minoritet av två ledamöter): Riksskatteverketsstyrelsemajoritet har tillstyrkt förbud för aktiebolag att vara komplementär ikommanditbolag. Härför åberopar majoriteten endast kontrollskäl. Erfarenhetenvisar att kommanditbolag med aktiebolag som komplementär ofta är en lämpligform för samgående. Tillstyrkande av ett förbud utan atl uppställa ett Prop.1979/80: 143 47 aliernativ för den seriösa näringsverksamheten germajoritetens ståndpunkt en verklighetsfrämmande karaktär. Transaktionervidtagna för att vinna obehöriga skattefördelar skall mötas genom åtgärder påskattelagstiftningens område. Associationsrättens uppgift kan inte i förstahand vara att lillgodose fiskala synpunkter. Den svenska associationsrätten erbjuderendasl elt fätal företagsformer och några sakliga skäl för atl begränsa decivilrättsliga möjlighelema har varken anförts av ulredningen eller avRiksskatteverkets styrelsemajorilel. Vi avstyrker således införandel av detföreslagna förbudet. : En nyhet år att somkomplementär i kommanditbolag endast skall godkännas fysisk person. De riskersom kommittén finner förenade med atl tillåla aktiebolag att vara komplementäri kommanditbolag bör enligt palentverket mötas med åtgärder inom ramen förskattelagstiftningen. Det förefaller ytlerst tveksamt om det dispenssystem somkommittén föreslagit kan användas för att förhindra alt kommanditbolagutnyttjas i skalteundandragande syfle. Icke sällan torde de förhållanden som kommiiténvelat råda bot på uppträda först efter det att dispensärendet avgjorts. Det kanheller inte bortses från att etl aktiebolag kan vara en värdefull komplementäri ett kommanditbolag, inle minst med hänsyn lill bolagsborgenärema kan del varaav inlresse att aktiebolag har denna möjlighet. kan därför inlebiträda kommitténs förslag på denna punkt. AA/5.-Slyrelsen ifrågasätter om inle dispensmöjligheten borde utvidgas lill attomfalta även ekonomiska föreningar. Ekonomiska föreningar lyder ju under endetaljerad lagsliftning om registrering, årsredovisning, revision m.m. vilketskiljer dem avsevärt frän ideella föreningar och stiftelser. i (majoriteten): I likhei medkommittén anser övervägande skäl tala för altkommanditbolagsformen behålls. Behovet av kommanditbolag torde för övrigl kommaatt öka om förslaget om en kapitalassociationsform för mindre förelag, s. k.andelsbo lag, inte leder lill lagstiftning. Vad angårdet principiella förbudet för aktiebolag att inträda som komplementär anserlänsstyrelsen det vara av slor vikl atl förslaget härom genomförs.Länsstyrelsen kan vitsorda kommitténs uppgifter om att bolagsformen använtsför alt uppnå obehöriga skatieförmåner. För atl stoppa skatteflykten viakommanditbolag krävs emellertid även en skatteråltslig regel som begränsarkommanditdelägares avdragsrätt för underskott i verksamhelen till belopp sommotsvarar insatt kapital. Kommitténs förslag ulgör enligt länsstyrelsensuppfattning ett betydelsefullt sleg mol stävjan-det av skatteflykten på detaktuella området. Länsstyrelseni (en minoritet av tre ledamöter): Möjligheten för aktiebolagatt inträda som komplementär innebär civilrättsliga fördelar och är mångagånger nödvändigt för svenska konsortier som arbetar med utlandsuppdrag.Samarbetsavtal vad gäller större uppdrag mellan högst seriösa företag, bl. a.intemationella projekt, sker ofta i form av kommanditbolag där andelsägarna gårin med sin insats och gemensamt bildar ett aktiebolag som blir personligtansvarigt. ställer sig därför avvisande lill utredningens förslagom principiellt förbud för aktiebolag all inträda som komplementär. i (majoriteten): Inomlänsstyrelsens skatteavdelning finns omfattande erfarenheler avkommanditbolag, vilka utnyttjas i skalteundandragande syfte. Fråga är då omkommanditbolag vilkas verksamhel regelmässigt resulterar i underskoU. Prop.1979/80:143 48 vanligen till följd av avskrivningar pä kapiialkrävandeanläggningstillgångar eller på grund av atl bolaget övertagit enförluslbringande del (exempelvis forsknings- eller lagerhållningsfunktionen)av ett delägama närstående aktiebolags verksamhel. Undandragandet grundas pådel förhållandel, alt kommanditdelägarnas underskoltsavdrag inte är begränsadetill de gjorda kapitalinsatserna. Delägarnas ansvar för uppkommande skulder,för vilka de erhåller avdrag vid beskattningen, är emellertid begränsat tillinsatserna i bolaget. Möjlighelen atl använda kommanditbolag iskalteundandragande syfte kvarstår enligt mening så länge dennaskillnad mellan ekonomiskt ansvar och rätten till underskottsavdrag tillåtsföreligga. Den av kommillén föreslagna förändringen beiräffande komplementärenkan visserligen antas komma all något försvåra undandragandet men ändrar intedet grundläggande missförhållandet. Som anges i betänkandet intarkommanditdelägaren ofta en ställning, som påminner om kreditgivarens. Delägarenär ju inte behörig företräda bolaget. Mot denna bakgrund föreslårlänsstyrelsen, att en bestämmelse införs av innebörd, att kommanditdelägareinte skall kunna påföras föriust, som överstiger hans insatskapital. Det kananmärkas, att den föreslagna 3 kap, 2 8, bortsett från disposili-vileten,innehåller bestämmelser av nämnd innebörd vid upplösning av kommanditbolag. Syflel med den föreslagna bestämmelsen och med förbudetmot aktiebolag som komplementär är som sagts atl förhindra skatteflykt. Denifrågavarande lagstiftningen är emellertid civilrättslig. Som sådan har dentill syfle alt reglera förhållandet mellan bolagsmännen samt förhållandetmellan bolaget och dess avtalsparter. Fråga uppkommer då, om sådan lagstiftningskall dikteras även av fiskala intressen. I fall som förevarande är avsiktenatl förhindra att civilrältslig lag tillämpas på sådanl sätt, atl effekler uppkommer,som är till skada för samhället. Det förefaller inkonsekvent, att i enföreslagen lag, direkt eller indirekl, tillåta handlande, vars effekler måsteförtas genom lag av annan art. kan föreställa sig problem avförevarande art, som av prakliska skäl bäst löses inom ramen förskattelagstiftningen. Det är emellertid då fräga om problem, som uppkommittill följd av att gällande civilrättslig lag tillämpas på ett sätt, somlagstiftaren inle hade anledning räkna med, då lagen gavs. Länsstyrelsenförordar således, att ovan nämnda frågor löses i den föreslagna bolagslagen. Genom utformningen av övergångsbestämmelserna till nuföreslagen lag begränsas effekten av förbudet för aktiebolag att varakomplementär avsevärt. Enligt punkten 5 i dessa gäller alt kommanditbolag somföre lagändringen haft annan än fysisk person som komplementär ej berörs avden nya bestämmelsen. Härigenom tillåts befintliga kommanditbolag som utnyttjasi skalteundandragande syfle på sätt kommittén beskrivii (s. 113) att oförändratfortsätta sin verksamhet. Del kan vidare fömtses att omfattande nybildning avkommanditbolag med aktiebolag som komplementär kommer att ske före den nyalagens ikraftlrädande. Även dessa bolag undgår de nya bestämmelserna.Länsstyrelsen föreslår därför alt övergångsbestämmelserna ändras så atl äldrekommanditbolag om förslagsvis har atl anpassasig till bestämmelsen i 3 kap. 1 8 och att förbudet för aktiebolag att varakomplementär ges verkan från tidigast möjliga dag. i : Kommanditbolagetbör finnas kvar som bolagsform även . En viktig förutsättning måsledock vara, att såväl de civilrättsliga som skatteräitsliga reglema beträffande 1979/80:143 49 kommanditbolag reformeras så att möjligheterna atl användadetsamma för skatteflykt elimineras.-- Lånsstyrelsen anser för sin del, alt kommitténs förslag ärväl motiverat. Det är mycket angeläget, att man genom lagstiftning förhindrar,atl den personliga ansvarigheten i ett kommanditbolag hell elimineras genom allett aktiebolag sättes in som komplementär. Det år en vanlig konstruktionalt några personer anskaffar ett aktiebolag, som de sedan sätter in somkomplementär i ett kommanditbolag, där de själva är kommanditdelägare. Ettannat vanligt fall är att en ensam ägare av ett framgångsrikt aktiebolagtillsammans med det av honom själv ägda aktiebolaget bildar ett kommanditbolagför att uppnå skattefördelar. Kommanditbolaget blir då dotterföretag tillaktiebolaget. Som kommittén anfört i betänkandet under det avsnitt sombehandlar frågan om rätt för delägare atl laga lån från handelsbolaget, kanreglerna om låneförbud i akliebolagslagen sättas ur spel genom all etlhandelsbolag sättes in som koncernförelag. Enligt mening är detangeläget att förhindra att aktiebolag sätts in som komplementär ikommanditbolag. Kommillén har även påvisai, att kommanditbolaget kananvändas för skatleflyktstransaktioner genom atl underskott kan fördelas friltmellan komplementär och kommanditdelägare. Delta är en allvarlig fråga, somlånsstyrelsen berört i yttrande över förslaget till allmän skatte-flyktsklausuloch i yllrande över budgetdepartementets promemoria "Lag motskatteflykt". har i dessa båda yttranden framhållit, all detär nödvändigt, att det i skattelagstiftningen inskrives, att avdrag förunderskott i kommanditbolag inte får medges med högre belopp än delägarenriskerar. Redan i yttrandet framhöll , att denna frågaär brådskande. I yttrandet lämnades exempel på orimligheten inuvarande förhållande. upprepar vad som tidigare anförts i dennafråga. Det är nödvändigt, att i skattelagstiftningen föreskriva att delägare ikommanditbolag inle äger rätt till avdrag för underskott med högre belopp änhan riskerar. i lån (majoriteten): Somreservanterna Ollen med instämmande av expertema och anfört kandet ifrågasättas om man i en lag av civilrättslig nalur bör ta hänsyn tillfrågor av skalleteknisk karaktär. Antalet kommanditbolag, som intagits ilänsstyrelsens handelsregister är ringa i förhållande till anlalethandelsbolag och endasl i elt fåtal fall är juridisk person komplementär. Någotstörre behov ur förelagsekonomisk synpunkt för juridisk person att varakomplementär synes inle föreligga. Om sådanl behov skulle uppstå ger förslagetmöjlighel lill dispens. motsätter sig därför inte förslaget. Länsstyrelseni (en minoritet av en ledamot): Förslaget alt endastfysisk person i princip fär vara komplementär i kommanditbolag avstyrkes. Stiftelseulredningen (särskilt yttrande av expertenHolmström med instämmande av experten ): Förslaget att i regel endastgodta fysisk person som komplementär brister i saklig förankring. Vi delaruppfattningen atl det ligger en fara i att bilda bolag med etl obetydligtkreditunderlag. Men kommittén har förbisett kreditmarknadens betydelse i detsammanhanget. Etl bolag med en bristande kreditvärdighel godtas i regel inteens om del ställs särskild säkerhet. Vidare har kommittén förutsatt att bolagels kreditvärdighetpåverkas av komplemenlärens företagsform. Enligt vår uppfattning finns detingel slöd för ett sådant antagande. Fysiska personer kan inte förutsättas habättre 4 1979/80. 1979/80: 143 50 kreditvärdighel än exv. stiftelser och ideella föreningar.Det avgörande är i stället vilka som är bolagsmän och hur de har fördelalansvarei. Kommitténs förslag är därför missriktat. Det träffar inte denverkliga orsaken till bristande kreditunderlag. För atl molverka osundabolagsbildningar krävs det helt andra åtgärder. Del viktigaste skälel lill den föreslagna begränsningentycks ha varit risken för skatteflykt. Men otillbörliga skatteförmåner böråtgärdas inom ramen för skattelagstiftningen. Vi anser det vara mindre lämpligtatt låta skallehänsyn styra utformningen av annan lagsliftning. Det kan fåolyckliga följder i det praktiska rättslivet. Utlåningsförbudet föraktiebolagen och vissa pensions- och personalstiftelser manar inte tillefterföljd. Även i övrigt är de rådande skatteförhållandena elt dåligtskål för att genomföra förslaget. De påvisade fallen av skatteflykt haruteslutande gällt bolag med ett akliebolag som komplementär. Å andra sidan ärdenna form av missbruk inte begränsad till kommanditbolaget. Frånskaltesynpunkt är den föreslagna ordningen därför inte särskilt välbetänkt. Enligt vår mening har kommittén inte framfört någraövertygande skäl för att förbjuda juridisk person att vara komplementär. Vi kandärför inte tillstyrka förslaget i denna del. FAR: FAR anser alt det av praktiska skäl ävenfortsättningsvis bör vara möjligt att tillåta att aktiebolag och ekonomiskaföreningar fär vara komplementärer ulan dispens. Olägenhelema av en sådanordning bör kunna begränsas genom aktiebolagslagens skärpta bestämmelser omaktiekapitalets storlek, redovisning, insyn och revision och genom väntad nylagstiftning om ekonomiska föreningar. Det må i detta sammanhang också erinrasom att i BRÅs promemoria "Revisors verksamhet" föreslagils, att allaaktiebolag skall ha auktoriserad eller godkänd revisor. De skatlemässiga skälför en ändring, som kan föreligga, bör kunna lillgodoses inom ramen förskattelagstiftningen. LRF: Emellertid har kommittén föreslagit att aktiebolagendasl efter dispens och på grund av synnerliga skäl skall kunna varakomplementär. kan inte ens efter dispens vara komplementär.Ledamolen Ollen har med instämmande av två experter reserverat sig motkommitténs förslag i denna del. LRF inslämmer i denna reservalion av samma skälsom reservantema. Skulle en ändring i kommitténs förslag på angivei sätt intevinna gehör vid förslagets fortsatla behandling bör förslagel i vart falländras så att ekonomisk förening på samma villkor som akliebolag skall kunnavara komplementär eftersom anledning saknas all behandla de bådaföretagsformema olika härvidlag. TCO: Utredningen har föreslagil all endasl fysisk personfår vara kom plementär om inle medger att aktiebolag får vara komple mentär. Sådant medgivande skall kunna ske om synnerliga skäl därtill föreligger. TCO tillstyrker denna regel men organisalionen vill dock före slå att de anställdas åsikter skall inhämtas och utgöra ett betydelsefullt inslag vid prövning. Med kommitténs synsätt får man en lagstiftning som på godagrunder innehåller etl principiellt förbud för annan än fysisk person att varakomplementär. är man beredd att acceptera alla övriga former avkomplementärskap, bara komplementären inträtt före lagens ikraftträdande, Etlprövningsförfarande av också beträffande äldre kommanditbolagborde enligt TCOs mening bättre överensstämma med de tankegångar som liggerlill grund för den föreslagna lagstiftningen. SACOISR: /SR anser vidare atl kommiitén icke redovisatnågra 1979/80:143 51 hållbara argument för att i princip utesluta aktiebolagetsom komplementär i kommanditbolag. Eftersom akliebolagel i andra sammanhang kanbedriva näringsverksamhet och även i övrigt ha full rättskapacitet, kan det avkommittén anförda motivet om skalteundandragande risker icke tillmätas sådanbelydelse att aktiebolagsformen i princip skall kunna uteslutas somkomplementär i ett kommanditbolag. : delar kommitténsuppfattning atl kommanditbolag även i fortsättningen bör få förekomma. en beaktar därvid bl.a. att denna bolagsform kan ha betydelse för småfö- retagsamhetens kapitalförsörjning. Den av kommiitén föreslagna restriktionen mot aktiebolagsäsom komplementär avses motarbeta atl kommanditbolag användes för allmöjliggöra skatteflykt. anser att skatleflyklsproblematiken börlösas i första hand genom regler i skaltelag och inte genom civilrättsligaregler. Skall lagen om handelsbolag och enkla bolag emellertid uppta enbeslämmelse, innebärande atl aktiebolag endast efter dispens kan varakomplementär, bör för dispens inle krävas synnerliga skäl; särskilda skäl börräcka. bör i dispensärendena kunna bilda sig en uppfattninghuruvida skatteflykt kan befaras. Är så inte fallet bör dispens regelmässigtmeddelas. De i betänkandet redovisade fallen (s. 113) när dispens förutsattesbli beviljad talar också för denna utformning av dispensregeln. : SBEF villunderstryka att handelsbolag och i synnerhet kommanditbolag i sin nuvarande form med möjlighet till ansvarsbegränsning genom komplementär är i vissa fall en helt nödvändig associalionsrättslig företagsform. Etl aktiebolag som kom plementär har visal sig vara särskilt lämpligl för mindre och medelstora företag. Denna företagsform underlättar anpassningen till olika företags strukturer med avseende på l.ex. produktion, riskspridning, finansiering och ägande. Det förslag till andelsbolag som bolagskommiltén tidigare framlagt har mött mycket slark kritik från såväl näringsliv som från organi sationer och olika myndigheter. Införande av en ny bolagsform synes därför f. n. inle vara särskilt sannolik.