prop · G303132 · 1979-12-31 00:00:00 — Om tillämpningsområdet ärbegränsat, t, ex, lill skolorna, blir den avialslicens som gäller enligt delföreslagna stadgandet på motsvarande sätt begränsad. I sådana fall kommerbestämningen av begreppel undervisning i stadgandet i allmänhet atl saknapraklisk belydelse. Delär dock tänkbart alt etl avtal om kopiering besiämmer tillämpningsområdetgenom atl direkt hänvisa till del föreslagna stadgandet. Det kan också ha etttillämpningsområde som går utöver undervisning. En myndighet kan t. ex, fö rättatl kopiera för både undervisning och information, I dessa fall färbestämningen av begreppet undervisning i stadgandet direkl belydelse, Molutländska upphovsmän och andra upphovsmän som inte är medlemmar av denavtalsslulande organisationen får dä avtalel verkan endast inom det område somenligt lagen är all hänföra till undervisning. Delfår ej heller förbises atl den beslämning av begreppet undervisning somstadgandet innehåller kan komma att uppfattas som en slandard somorganisalionerna inle önskar frångå ulan särskilda skäl. Såtillvida har partema- även med beaklande av att de har avtalsfrihet - ett direkl inlresse av vilkeninnebörd som tilläggs begreppet. 1979/80:132 85 Definitionsfråganfär vidare t, ex. betydelse om en upphovsmannaorgani-salion avvisat begäran omalt organisalionen skall ingå ell avtal om fotokopiering och motparten påkallarmedling enligt den särskilda lag som ulredningen föreslår härom. Enförutsätlning för all medling skall anordnas är då alt del begärda avtaletavser en verksamhel som faller inom undervisningsområdet (jfrspecialmotiveringen till 2 § i förslagel lill den särskilda lagen). Eflerdessa allmänna anmärkningar om frågans räckvidd vill utredningen anföraföljande om det sätl på vilket begreppet undervisning i stadgandet bördefinieras. Imyckel vid mening kan man med undervisning avse all aktivitet som syftar lillalt förmedla kunskaper, färdigheter, information eller allmänorien-lering. Utredningenanser del emellertid klart att vissa begränsningar bör ställas upp när detgäller att beslämma innebörden av begreppet undervisning i den mening som avsesi stadgandet. Med hänsynslagande till att del gäller en upphovsrällsligreglering, där undervisningens behov fär vägas mot upphovsmännens legitimaekonomiska iniressen, synes begreppet böra begränsas så, all därunder endaslhänförs undenlsnlng, som bedrivs av lärare I organiserade former, som är avviss varaktighet och som är Inrikiad på att meddela kunskaper ellerfärdigheter. Utanför begreppel undervisning faller med denna definiiion t, ex,verksamhel inom lilirälligi sammansatta gmpper, tillfälligt anordnade föredragi olika ämnen och verksamhet som huvudsakligen är inriktad på atl gedeltagarna underhållning. Vadsärskilt gäller kravet på att undervisning, för att omfattas av det föreslagnastadgandet, skall bedrivas i organiserade former innebär detla atl denundervisningsverksamhet som del gäller skall utövas pä gmndval av auktoriseradeläroplaner, t. ex. sådana som faslslällls av skolöverslyrelsen, universitets-och högskoleämbetet eller arbelsmarknadsstyrelsen. I undanlagsfall kanundervisning som inte ulövas enligt läroplan omfallas, nämligen om den är avviss varaklighel och bedrivs i en gmpp som leds av lärare. I den föreslagnalagtexten kan detta krav anses komma till uttryck genom att i stadgandets andrastycke icke lalas om undervisning i allmänhet utan om undervisningsverksamhet. har några av expertema framfört farhågor för att begreppetundervisning även med dessa begränsningar skulle bli alllför omfattande. Dethar härvid framhållits all bestämmelser om avtalslicens beträffandefolokopiering enligt endasl kan anses tilläten i denomfattning som stadgas i konventionens art. 9:2. Enligt denna bestämmelse fårmångfaldigande av skyddade verk tillåtas endast under fömlsätlning att dettainle gör intrång i det normala utnyttjandet av verket och inle heller oskäligtinkräktar på upphovsmännens legitima iniressen (jft avsnitt 3.1.3.2).Bestämmelsen avser enligt generalrapporten från den konferens vid vilken denanlogs i försia hand just kopiering (fotokopiering). Utredningen har dockslannal för uppfaltningen all, även om begreppet undervisning i och för sig bestämsrelativt vidsträckt, de övriga villkor som enligt det föreslagna stadgandet äravsedda atl gälla för avtalslicensen får anses innefatta lillräckliga garantierför atl missbruk ej kommer alt ske och för atl Bernkonvenlionens villkor kommeratl bli iakttagna. 1979/80:132 86 Auuttömmande ange vilka existerande undervisningsformer som läcksav den angivna definitionen är inte möjligt. Betydelsefulla områden äremellerlid följande. 1) Undervisningi grundskola, gymnasieskola (med tillhörande specialkurser) och högskolor. Till denna grupp bör även hänföras sådan undervisning som meddelas i t. ex. sameskola, utlandsskola, specialskola, särskola och ungdomsvårdsskola. I fråga om högskolorna bör både den grundläggande utbildningen och undervisningen vid forskningsinstitutionerna omfattas. Däremoi avses inle forskarutbildning. 2) Kommunalvuxenutbildning, stadig vuxenutbildning, folkhögskolor, arbets marknadsutbildning, löntagarorganisationernas centrala kursverksamhet och personalutbildning inom den offentliga sektorn och Inom näringslivet. Somexempel på mera speciella undervisningsformer som omfattas kan nämnas särskildundervisning för invandrare. Ifråga om de undervisningsformer som angivits under 2) har ulredningen pägrundval av tillgängliga källor lålil göra en särskild kartläggning, somnärmare belyser dessa verksamhetsgrenar. Resultatet är sammanfattat i bilagatill belänkandet (Bilaga 2). Denämnda undervisningsformerna behandlas i bilagan under punkterna 1-3 och 5-8. Ibilagan behandlas också under punkt 4 studieförbundens sludiecirkelverksamhel,under punkl 9 brevskolorna och under punkt 10 kurser i radio och TV. Dessaaktiviteter, skolor och kurser ryms i och för sig inom del allmänna begreppetundervisning. lorde de dock få anses falla utanför det avutredningen föreslagna stadgandet. Beträffande studieförbundenssludiecirkelverksamhel pågår emellertid viss utredning (/U1975:19/, direkliven för utredningen, se 1976 ärs kommittéberätlelse U:6l),Denna ulredning och utvecklingen i övrigt kan resultera i att vissa former avsädan verksamhel blir att likställa med de undervisningsformer som omfattasav stadgandet. Vad angår brevskolorna samt utbildningsradion och TVifrågakommer troligen inte för dessa att framställa fotokopior. En eventuellframställning av fotokopior torde i varje fall ske i föriagsmässiga former ochfaller redan pä grund härav utanför stadgandet. har även diskuterats de kurser som de politiska partiernaartangerar i egen regi. Denna centralt anordnade kursverksamhet går i huvudsakul på atl fortbilda eller informera egna partifunktionärer och medlemmar ipolitiska frägor. Kursema är i allmänhet av mycket korl varaktighet, och detstudiemalerial som kommer till användning är oftast sammanslällningar avriksdagstryck och annat maierial som aniingen är oskyddat eller som av andraskäl kan mångfaldigas utan hinder. Frågan huruvida dessa kurser bör omfattas av15 a § synes därför sakna praktisk betydelse. I vissa fall kan emellertid istudieplaner o. d. föreskrivas såsom villkor för deltagande i kursverksamhetatl vederbörande har erforderiiga förkunskaper. Dessa inhämtas i regel inomstudiecirkelverksamhet. Även oberoende av sådana villkor kan förekomma attundervisning bedrivs i form av studiecirklar, anordnade av studieförbund. Vadsom fömt sagts om studieförbundens studiecirkelverksamhet har här motsvarandetillämpning. Utredningenhar även ansett det vara av värde att göra en sammanställning 1979/80:132 87 övernu förekommande undervisningsformer med angivande av huvudmannaskap ochlillsynsmyndighel. Sammanställningen är fogad vid beiänkandei som bilaga(Bilaga 3). INUK:s betänkande (s. 83) uttalades, atl också s. k. AV-centraler' och liknandeinrättningar inom undervisningsväsendel skulle kunna vara part i avtal omfotokopiering av det slag som är i fråga. Dessa centraler utför emellertidkopiering endast efter beställning från lärare. Någon egen kopiering med stödav 15 a § får centralerna inte utföra. Ivissa fall kan inom ramen för en läroplan kortare undervisningsavsnitt ledas aven person som i lärares slälle svarar för avsnittel i fråga. Denne börda anseslikställd med lärare. Delsamma gäller i fråga om handledare inom . Förall klagöra all även annan än den som är lärare i trängre mening sålunda kan harält all kopiera har, såsom förut berörts, i försia stycket som subjekt förkopieringsrätten nämnls "lärare eller annan". Somberörts i avsnitt 3.1.1 bmkar numera olika metoder för kopiering avföriagsprodukter o. d. sammanfallas under en benämning i vilken ordetreprografi ingär. I den föreslagna lagtexten har därför reprografisktförfarande använts som en sammanfallande benämning för metoderna. Med termenåsyftas dels all framställning av papperskopior genom folokopiering, kontorsoffseto. d., dels framställning av diabilder i olika format, dels framslällning avmikrofilm, mikrofotografier och liknande. Gemensamt för alla dessa metoder ärbl. a. att föriagan återges i faksimil. Termen omfattar även äldrekopieringsmetoder säsom stencilering och elektrostencilering. Utanför den valdatermen faller allt mångfaldigande i föriagsmässiga former.-' Självfalletomfattar stadgandet inte mångfaldigande av ljudupptagningar (t. ex. grammofonskivor)eller av bildupptagningar (t. ex. videogram). Somett villkor för rätlen all kopiera gäller enligt det föreslagna stadgandet atlfräga skall vara om kopiering av etl verk som är utgivet. Enligt 8 § URL skallett verk anses utgivet, då exemplar därav med upphovsmannens samtycke förts ihandeln eller eljest blivit spridda till allmänheten. Etl verk som endastföreligger i manuskript eller eljesi i exemplar som inle utgivits får alltsåinte kopieras med stöd av stadgandet. Vadhärefter angår verkan av det föreslagna stadgandet är förslagets innebörd,säsom fömt berörts, att lärare eller annan som enligt kollektivt avtal fårkopiera verk av de upphovsmän som är medlemmar i avtalsslutande organisation,också för sin undervisning får kopiera verk av upphovsman som ' Särskild inom undervisningsväsendel inrättad central förinspelning av skolradio- och TV-program och kopiering av dessa för distributionlill olika beställare inom undervisningssektorn. AV-central kan ocksä biträdaskolor med kopiering på papper och framslällning av dia-bilder. Vissa cenlralerhar också för flera skolor eller rektorsområden gemensamt arkiv av i forslahand lågfrekvent bildmaterial och flim. 21 12 § URL finns beslämmelser om rält för arkiv ochbibliolek alt för sin verksamhel framslälla exemplar av verk genom fotografi(jfr även 1-6 §§ förordningen 1961:348). Uttrycket "genom fotografireprografisktförfarande". Full överensstämmelse behöver inle föreligga, eftersom kopieringinom biblioteksområdet ej sker genom stencilering eller elektrostencilering.Anledning atl överväga annan lerminologi kan emellerlid aktualiseras i sambandmed en översyn av 12 § URL. 1979/80:132 88 inleär medlem av sådan organisalion. Del är denna räll i förhällande lilluiomslående upphovsman som brukar benämnas avialslicens. Enfråga av principiell betydelse är atl upphovsman skall kunna meddela förbud molall hans verk kopieras. 1 fråga om upphovsman som lillhör avtalsslutande organisaliongäller härvid vad som därom bestämls i avlalet. Utomstående upphovsman böremellerlid, i enlighel med vad som gäller enligt 22 § URL, alllid ha räu allmeddela förbud mol kopiering, oavsell avlalels innehåll. En bestämmelse häromhar lagils upp i andra meningen av första slyckel i paragrafen. En särskildfråga är hos vem sådant förbud skall anmälas. Frågan har inte nämnvärd praktiskIjetydelse eftersom del kan antas alt förbud av detla slag blir myckelsällsynta. I förekommande fall synes det dock enklast att förbud anmäls hos deneller de avtalsslutande organisalionerna. Del för sedan ankomma på dessa allinformera motparten. I lagtexten har angivits att förbud skall anmälas hos"organisalionen". Närmarebestämmelser om innebörden av den kopieringsräli som ges genom bestämmelserna iförsta stycket av paragrafen har tagits upp i andra stycket. Avialslicensensfunktion innebär all kopieringsrätten endast för avse verk av samma slag somomfattas av del kollektiva avtalet. Av skäl som anförts i den allmännamotiveringen bör även i övrigt gälla de villkor i fråga om rätten tillmångfaldigande som föreskrivs i avtalet. Lagtexten har utformats i enlighethärmed. Förslaget går här längre än bestämmelserna om avtalslicens vid radio-och TV-utsändningar i 22 § URL. Förhållandet har kommenterats i den allmännamotiveringen. Avtalslicensenavser alltså endasl verk som är av samma slag som de som omfattas av avtalet.Avser avtalel rätt atl mångfaldiga t. ex. vetenskapliga verk, är licensenbegränsad på samma sätt och ger alltså inte rält atl mångfaldiga t. ex.skönlitterära verk. Närdet gäller alt faslställa vilka verk som omfattas av avtalet, är självfallelavtalets eget innehåll i första hand avgörande. kan t. ex.ingå etl avtal som begränsas till skolböcker. Även mot utomstående upphovsmänför dä avtalel denna begränsade verkan. Har frågan om avtalets räckvidd lämnatsöppen, för avtalets innebörd bestämmas med hänsyn lill omständighetema. Främstär därvid organisationens intresseområde avgörande, så att avtalet - både molmedlemmar och mol utomstående - för verkan endast i fråga om verk som fallerinom detta område. Om t. ex, en organisation företrädande tecknare heltgenerelll ger tillstånd att fotokopiera medlemmars verk, kan avtalel endaståberopas i fråga om teckningar och liknande verk, Hitlillsharendast frågan om rälien till själva fotokopieringen av materialetbehandlats. Vad angår utnyttjandet av materialet bör gälla atl kopior somframställs med stöd av stadgandet endast skall fö utnyttjas inom undervisningsverksamhet.Uttrycklig föreskrift därom har upptagits i tredje meningen. Om avtalet gerlärare rätt alt till annan lärare för hans undervisning utlåna eller eljestöveriämna kopior som framställs enligt avtalet, gäller detta även i fråga omkopior av verk av utomstående upphovsmän. Skulle avtalel till äventyrs medgeatl de av organisalionen företrädda upphovsmännens verk 1979/80:132 89 fårutnyttjas även på annal säU, 1. ex. för spridning lill allmänheten, för deltadäremoi inte åberopas mol de uiomslående upphovsmännen. 1tredje stycket första meningen har lagils upp en bestämmelse om att vad iavlalet eller inom organisalionen må ha bestämts i fråga om ersättning förframslällning av exemplar enligt avtalet även skall gälla för upphovsmän, somicke företräds av organisalionen. Bestämmelsen har behandlals i den allmännamoliveringen. Iandra och tredje meningarna regleras frågan om rätt för upphovsman som inte ärmedlem i avtalsslulande organisalion alt kräva individuell ersällning förkopiering av hans verk. Även denna fråga har behandlats i den allmännamotiveringen. Som där framhållils skall utomstående upphovsman alllid ha rälthärtill, oavsett vad som gäller enligt ersättningsbestämmelser i kopieringsavialeleller enligt organisationens interna fördelningsnormer. Enligtbestämmelsen i andra meningen kan den ulomslåede upphovsmannen alltid krävaersättning "som hänför sig lill mångfaldigandet". Härmed avsesersättning som beräknas med hänsyn till omfattningen av den kopiering som skettoch enligt de normer som med hänsyn lill omständigheterna för anses skäliga. Enförutsättning för atl ersällning skall kunna bestämmas är självfallel allupphovsmannen presterar utredning om i vilken omfattning hans verk harkopierats. Lagtexten har utformats i enlighet härmed. Föratt underlätta tillämpningen har en viss kortare preskriptionstid för krav påersättning anseits böra uppställas. Enligt förslaget skall som villkor förrätten till ersättning gälla atl upphovsmannen begär sädan inom ell är eflerutgången av det år dä kopieringen ägde mm. 1princip bör krav riktas mot den som tagit iniliativ till kopieringen och därförhar ansvaret för denna, dvs. mot vederbörande lärare. En sådan ordning skulleemellerlid medföra olägenheter. I kopieringsavialel bör de avtalsslulandeparlerna därför kunna med bindande verkan för den utomstående upphovsmannenföreskriva, atl krav pä ersäitning skall riklas mot organisationen. Enbestämmelse härom har lagits upp i tredje meningen. Utan särskilt stadgandelorde vara klart, atl om i avtalet bestämts atl ersättningskrav skall riktasmot särskilt förvaltningsorgan eller liknande, även utomstående upphovsmanskrav skall riktas mot detta organ. Paragrafeninnehåller regler om s. k. katalogskydd. Enligt första stycket för katalog,tabell eller annat dylikl arbele, vari sammanställts etl stort antal uppgifter,inte utan framställarens samtycke eftergöras, förrän lio är förfiutit efter detår, då arbelel utgavs. Enligtandra slyckel första meningen gäller vissa inskränkningar i skyddet. Ett parstadganden i 2 kap. URL, som behandlar inskränkningar i upphovsrätten, harsålunda förklarals äga molsvarande tillämpning beiräffande arbeie som avses iparagrafen. Hänvisningarna avser bl. a. bestämmelserna i 11 § 1979/80:132 90 försiaslycket om räll alt framställa exemplar för enskill bmk och i 14 § om citat. Såsomanförts i den allmänna motiveringen förekommer det atl arbelen av det slag somavses i 49 § kopieras i undervisningsverksamhet, och för sådan kopiering börgälla samma regler som för kopiering av skyddade verk. 1 den nu förevarandebestämmelsen i paragrafens andra siycke bördarför införas en hänvisning äventill 15 a § URL. Vadangår behovel av övergångsbestämmelser i fräga om de nu föreslagnalagändringarna har utredningen gjort följande överväganden. Iövergångshänseende gäller inom upphovsrätten som huvudregel atl ny lag skalltillämpas på samtliga verk och alltså även på sådana verk som tillkommit föreden nya lagen (65 § URL). Denna princip bör enligt utredningens mening gällaäven i fråga om de nu föreslagna bestämmelserna. Ensärskild fråga är om de föreslagna bestämmelserna föranleder speciellaövergångsbestämmelser i fråga om kollektiva avtal om fotokopiering iundervisningsverksamhet som har ingåtts före ikraftträdandet. Frågeställningenblir akluell i fråga om skolkopieringsavtalet och de tidigare berördaspecialavtalen som är av samma lyp. Del är också möjligt alt före de nyabestämmelsernas ikraftträdande ett liknande kollektivt avtal kommer till slåndäven för högskoleområdet. Under utredningsarbetet har ej framkommit att detskulle finnas andra avtal av det slag som det här är fråga om. Starka praktiskaskäl talar för att skolkopieringsavtalet och övriga här berörda avtal liksomett eventuellt motsvarande avtal om kopiering inom högskoleområdel redan vidikraftträdandet av de nya bestämmelserna för tillämpning på verk som utgivitsav uiomslående upphovsmän. Ifräga om gäller i övergängshänseende all ny lag inle skalllillämpas pä äldre avtal (69 § URL). Enligt ulredningens mening innebäremellertid det av ulredningen föreslagna systemet inte alt nya avtalsreglerkommer atl tillämpas. De föreslagna bestämmelserna päverkar nämligen i och försig inte redan ingångna avtal. Genom beslämmelsema regleras enbart den verkansom avtalen får gentemot upphovsmän som ej är bundna av avtalen. Detta innebäratl några särskilda övergångsbestämmelser i här anmärkta hänseenden intebehöver uppställas. Den föreslagna övergångsbestämmelsen au de nya lagreglernaskall lillämpas även i fråga om äldre verk är generell och gäller alltsåoavsett tidpunkten för tillkomsten av det bakomliggande avtalet. 3.3.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1960:730) om rätt till fotografisk bild Såsomanförts i den allmänna motiveringen bör beslämmelser om reprografisk kopieringav fotografier i undervisningsverksamhet las in i en ny paragraf i FotoL,betecknad 7 a §. Som likaledes anförts i den allmänna motiveringen bör härgälla samma reglering som enligt 15 a § URL föreslås i fråga om kopiering avskyddade verk. 1979/80:132 91 Ulredningenhar ansett atl det är tillräckligt alt föreskriva all beslämmelsema i 15 a §URLskallha molsvarande tillämpning. En sådan hänvisning lill regler i URL görs bl, a, i12 § andra slyckel FotoL, som behandlar rälien lill fotografier som är allmännahandlingar, Sisinämnda lagmm hänvisar sålunda till bestämmelserna i 9 och 24 §§URL, som behandlar upphovsrätt till allmänna handlingar, Iövergängshänseende föresläs en bestämmelse motsvarande den som föreslagits ifråga om ändringarna i URL, 3,3.3Förslaget till lag om medling i vissa upphovsrältstvister Förslagetär uppdelat på nio paragrafer. I 1 § anges tillämpningsområdet för denföreslagna lagen och i 2 § ges närmare beslämmelser om i vilka fall part kanpåkalla medling. Bestämmelserna i 3-5 §§ reglerar förfarandet. Enligt 6 § skallfall av misslyckad medling av föriikningsmannen anmälas lill regeringen. I 7 §ges en regel som för del fall atl medling inleds på ett redan avtalsregleratområde föreskriver alt gällande avtal skall tillämpas även efler avtalstidensslul under medlingsförfarande och i vissa andra fall. En beslämmelse om föriikningsmanstystnadsplikt har upptagils i 8 §. I 9 § regleras parternas rätl attskriftligen överenskomma alt medlingsförfarande ej skall lillämpas. Iparagrafen anges atl lagen är lillämplig när tvist uppslår om ingående avsådanl avtal om reprografiskt mångfaldigande av verk i undervisningsverksamhet,som avses i 15 a § URL. Enligtett av utredningen föreslaget tillägg till 49 § URL, som skyddar kataloger ochliknande arbeten, skall 15 a § URL äga motsvarande tillämpning i fråga omsådana arbeten. En liknande hänvisningsregel föreslås i fråga om fotografier,se ulredningens förslag till 7 a § FotoL. Kollekliva avtal om kopiering inomundervisningsverksamhet av kataloger m. m. och av fotografier skall alltsåmedföra de rättsverkningar som avses i 15a§ URL. Bestämmelserna i den nuföreslagna medlingslagen bör gälla även i fråga om sådana avtal. Föreskrifthärom har upptagits i andra meningen av förevarande paragraf 12§ anges närmare de fömlsätlningar under vilka medling kan påkallas för att lösatvist som uppkommer i fråga om ingående av avtal som avses i denna paragraf Enligtparagrafens första stycke kan medling påkallas av part, om förhandling rörandeavtal som avses i 1 § ej leder till resultat. Förall medling skall kunna påkallas krävs enligt den föreslagna laglexlen allförhandlingarna har rört ett sådanl avtal som avses i 1 §. Avlalet skall alltsåavse rätt atl kopiera skyddade verk m. m. i undervisningsverksamhet på villkorsom anges i 15 a § URL. I första hand syftas pä fall då parterna i ettexisterande avtal förhandlar om ett nytt avtal som skall ersälta della. Prop.1979/80:132 92 Förhandlingarnakan också avse en uividgning eller inskränkning av del exislerande avtaleleller etl avtal som eljesi kompletterar della. Gemensaml för alla här avseddasilualioner är all de förhandlande parterna redan slår i avtalsförhållande lillvarandra. Somanförts i den allmänna moliveringen är medlingsförfarande avsett även som ellinstmment för atl underlätta ingående av avtal mellan parler som ej fömt står iavtalsförhållande till varandra men inlett förhandlingar om avtal. All ävendella fall omfallas framgår av att den föreslagna laglexlen ej ställer upp kravpå all parlerna skall slå i avtalsförhållande lill varandra. Förslagel ulgårfrån all de som förhandlar del oaktat kan betecknas som "parter". Dehar ju i varje fall godtagit varandra som förhandlingsparter. Enligtvad som anförts i den allmänna motiveringen bör det ej vara ell krav föranordnande av medling all förhandlingar verkligen inlells. Medlingsförfarandeskall även kunna påkallas av den som kan vara part i avtal som avses i I §, omav honom framställd begäran om förhandlingar avvisas. En bestämmelse härom harupptagils i andra slyckel. Bestämmelsen är tillämplig i två huvudfall. Del praktisktviktigaste fallet torde vara atl den som framställer begäran om förhandlingarinle har någon avtalsrelation lill motparten.