prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Det ^iir därför ^natuiiigt attdelegationen även medverkar ^lill all för ^detla arbete erforderligasolmålningar kommer ^lill ^slånd. Eftersom mätresultatens avnämare ^lill ^slordel finns inom ^energiforskningsprogrammel. hör även de programansvarigaorganen inom ^della ^piogram medverka vid planering och beställning avsolmätningarna. S^ärskilda medel ^bi^ir ^slällas ^lillre^geringens ^föifogande ^fi^Sr uppdrag ^lill ^SMHI i enlighet med^oljeersättningsdelegationens förslag. Delegationens ^beiäkning av medelsbehovetför femårsperioden /80-1983/84 bedömer jag som rimlig. En riktpunkt bör därför vara en omfattning av^solmiitningsverksamhelen vid ^SMHI ^molsvaiande sammanlagt II 168000kr. Av ^oljeersättningsdelegationens redovisning framgåratt - förutom medel för ^befinllig ^verksamhel vid ^SMHI - ^sammanlagi . av detta belopp behöver ^tillskjulas ^uiöver de medel som beräknaskunna vara ^lillgängliga för ^ändamålel från andra anslag. ^Della ^lillskotlbör utgå under ett ^nylt ^reservalionsanslag ^benamnl Solmålning vid Sveriges^meleorologiska och ^hydrologiska institut.^Verksamhelen bör sällas igång ^snarasl. Medel bör därför anvisas redan förinnevarande ^budgel^år. Jag beräknar i enlighet med delegationens försla^g^all ^medelsbehovei uppgår till . för innevarande budgetår och tillI . för /81. ^Beiräffande ^medelsbehovei förinnevarande ^budgelår återkommer jag denna dag i samband med min anmälantill tilläggsbudget II till statsbudgeten för ^budgeiårei 1979/80, Med hänvisning till vadjag nu har ^anförl ^hemsläller jag all regeringen föreslår all ^lill Solmätningvid för /81anvisa ^ell ^reservalionsanslag av . 1979/80:100 Bilaga17 Industridepartementet 236 ^F.TEKNISK UTVECKLING ^M. Under ^senaie år har densvenska ^induslrin och dess utvecklingsmöjligheter varit föremål för ^iniensivdebatt. ^Ell flertal studier har ^gjorls för all belysa bl. a. Sveriges^inlernalionella konkurrenslage och söka ange lämpliga åtgärder för alt starkaSveriges industriella konkurrenskraft.^Industripo^liliken syftar ^lill altupprätthålla ^ralionell produktion i näringslivet och ^atl ^slimulera industriell expansion. Det har ^varil engemensam slutsats i alla de ^sludier som har gjorts att det krävs ökaderesurser till ^leknisk forskning och ^uiveckling för ^atl uppnå den^induslriella förnyelse som krävs för ^atl vidmakthålla och öka svenskindus^tris ^inlernalionella konkurrenskraft. Jag delar ^della synsätt. Särskildvikt ^måsle läggas på ^della område vid de ^slalsfinansiella övervägandena. Debesvärande balansproblemen i samhällsekonomin har ^lell till en strävan ^lill största å^terhållsamhet med statens^ulgifter. Jag är ändå beredd alt föreslå ökningar på några områden samtidigtsom bidragen till vissa ändamål föreslås minska. Förslag läggs fram som syftartill bl. a. förstärkning av kompelens på vikliga^uiveck-^lingsområden, bl. a. elektronik, informationsteknik, materialteknikoch bioteknik. De tekniska högskolorna ochden forskning som bedrivs där är av mycket ^slor vikt för ^industripoliliken.En ^förbällring av högskoleforskningens basresurser är väsentlig inte bara för högskolans ^Iradilionellauppgift all bedriva grundforskning och ge forskarutbildning ulan också för ^atlge högskolan ^möjlighel till ökade ^insalser inom den ^sekloriella forskningen.En god kunskapsbas vid framför allt de ^lekniska och naturvetenskapligafakulteterna har stor betydelse för den svenska industrin, som i ökandeutsträckning måste inriktas på kunskapsintensiva områden. Chefen förutbildningsdepartementet har ^lidigare denna dag ^föreslagil^resursförslärkningar på vikliga ^lekniska och naturvetenskapliga forskningsområden,som komple^tterar de förslag som jag nu avser att lägga fram. Förslagen bidrarockså ^lill all säkra ^kvalilelen i högskoleutbildningen, vilket är av ^slorvikt för industrins framlida utveckling. Forskning ochutvecklingsarbete bedrivs i främst inom industrin samt vid universitetoch högskolor. De ^lotala insatserna i uppgick enligt ^slali.sliskacentralbyråns statistik till 6995 milj. kr. Härav utfördes inom^induslrin, vid universitet och högskolor ^saml ^reslerande del vid^myndigheler, affärsverk, privata institutioner och ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 237 Industrin finansierade ca 58 ^%^/^ avde ^toiala ^kosinaderna, medan staten finansierade ^reslen. Detta innebär ^atlSverige satsar av sin ^brultonalionalprodukl på ^foiskning och utvecklingsarbete,vilket är en ^ökningjämförl . De ledandeindustrinationerna satsar både i absoluta ^lal och i förhållande tillexempelvis ^brultonalionalprodukl mest på teknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete. Den långsikligavolymutvecklingen av forskning och utvecklingsarbete har sedan millen av1960-talet och fram till början av ^1970-lalet varit relativt stabil iflertalet ^OECD-länder. Enligt ^OECD:s statistikför avseende satsade resurser i relation till^brultonational-^prodiikten intarFörenta ^slalerna en ledande ställningföljda av , , ^Slorbrilannien ochNederländerna. efter dessa kommer ^lillsammans med ochJapan. De svenska insatserna för forskning och utvecklingsarbete ligger alltså^inter^naiionelll ^selt relativt ^högl. Forsknings- och utvecklingsarbetetsandel av bruttonationalprodukten i har varit ökande. Utredningarinom det industripolitiska området B^i> ^s^ t o ^n^ har på uppdrag av staten och ^elt antal svenska företag gjort en studie med syfte att belysaden svenska industrins ^inlernalionella konkurrenskraft. ^Sammanfailningsvis^uimynnar ^sludien -En ram ^j^i^n- svensk industripolitik - i att Sverige^måsie salsa på ökad ^produkliviiel i exportsektorer vid sidan av detraditionella, ^råvarubaserade ^maiknaderna. Inom de livskraftiga sektorernabehövs ^slora investeringar för all förelage^n^ skall kunna uppnå ökademarknadsandelar. ^Indusirins ^ulredningsinstiluthar i sin ^sludie Teknik och ^indii-^snistruktur bl. a. behandlat den ^s.k. ^leknikfaklorns bidrag ^lill den ekon^omiska ^Ulvecklingen. För perioden1950- 1976 beräknas ^leknikfaklorns andel av ^produkiionsökningen i densvenska ^induslrin ha ^varil ca 75 ^%. Den särskilda ^näringsp o ^liliska ^delegaiionens betänkande Vägar till ökad välfärd utmynnar i slutsatsen all detsvenska näringslivels framtida utveckling snarare beror på den allmännaekonomiska och sociala miljön än på specifika näringspolitiska insatser.Delegationen ^konstaierar att olika åtgärder har verkningar i ^hell olikatidsperspektiv. På lång sikt framhålls nyetablering av förelag och lansering avnya ^produkler och ^produklionsmeioder, ^vilkel bl. ^förulsäller en^effeklivl ^ftmgerande ^inno-^vationsprocess. ^(IVA) framhålleri sin ^rapporl Kunskap och ^konkurrenskruft att forsknings- och^uivecklingsverksamhe^len liksom ^uibildningssysiemel år av avgörande betydelseför ^etl lands industriella kompelens och därmed ^åven för konkurrenskraftenhos dess näringsliv. Den ^lekniska men även den naturvetenskapliga forskningen^måsle stärkas. Delta kräver dels ökade basresurser vid universitet och ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 238 ^hi)gskoloi^.^ ^del^>^,^ t^ik.ide ^resuiser för denlångsiktiga kompetensuppbyggnaden på nya områden. ^Slyrelsen f^or teknisk^uiveckling ^(STL^J) pekar i sin rapport^leknik for framtiden, ^STU-pcrspcktiv 1979 på betydelsen av ^elt långttidspersp^ektiv d^a^ del gäller utformningen av den statliga forsknings- och utvecklin^gspolitiken. De satsnin^garsom initieras kommer alt få ^ekonomiskl genomslagtidigast i slutet av ^1980-talel. konkurrenskraftiga produktionssystem, processer och produkter tenderar^atl bli alltmer forsknings- och ^utvecklingskrävande. ^STU pekar ^iiven på ökande ^belydelse av ^tväivetenskap. De ^slörsia ^oui^nyltjade tekniskamöjligheterna finns, menar ^STU, i ^kombinalionen av ^resullal från olika vetenskapliga discipliner. .Stöd till industriell förnyelse ^STU är statens^cenirala organ för stöd till ^lekniskforskning och utvecklingsarbete. ^SrU:s huvuduppgifter är att med hjälp av tillgänglig eller ny teknik ^ftåmja den tekniska ^ulvecklingeninom ^oliku samhällssektorer, ^atl ^ftamja ^indusirins innovationsnivå och^lekniska ^kvalilel och all verka för alt höja den vetenskapliga nivån och ökadel ^lekniska kunnandet inom skilda områden. ^STU:s ^verksamhel är iförhållande ^lill de ^sektoriella organen av kompletterande ^nalur. Sedan^slalsmakterna ^fatlai beslut om vissa^fiirändringar av ^STU:s organisation och verksamhetsinriktning, har ^STUgetts kraftigt ökade resurser och insatserna har alltmer inriktats ^mol^induslriella utvecklingsprojekt. ^STU svarar för avde ^slatliga ^Ulgifterna förforskning och utvecklingsarbete. För /81 föreslås en betydandeökning av ^STU;s resurser, vilken som inledningsvis nämndes avses för bl. a. kunskapsuppbyggnad inom områdenaelektronik, informationsteknik ^,^ materialteknik och bioteknik. För att kompletteradel ^slöd och den finansiering som lämnas av ^STU, de regionalautvecklingsfonderna och ^Invesleringsbank AB har ^inräiialsFonden för industriellt ^ulvecklingsarbeie - Industrifonden. Fonden har ^lill^uppgifl all stödja utveckling av nya produkter, processer och system förindustriell ^produklion (industrielltutvecklingsarbete). Verksamheten befinner sig alltjämt i ^elt inledningsskede,men det står redan klart att intresset fördel stöd fonden kan lämna ar ^storl. Försöksverksamheten medteknikimport sätts i gång ^successivi under innevarande budgetår. Arbetet ledsav en särskild kommitté och finansieras från ^etl särskilt anslag. Statsmakterna beslöt våren1979 om en ^väsenllig ökning av ^slalens insatser på ^rymdområdel. Denna ökninghar nu inletts. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 239 enligt bemyndigande fattat ^beslul om att ^s^iiiia igång tre nationella^ulvecklingsprt^ijekl, varav del ^vikligasle är definitionsfasen för en svenskvetenskaplig satellit. Beslut harockså fattats om deltagande i vissa mindr^e^^samaibetsprojckt inom det europeiska ^rymdorganel ^ESA. kanfrågan uppkomma om skall delta i något ^yllerligare större^samarbelsprojekt. En ^säker och tillförlitlig energiförsörjning med minstamöjliga ^milji^ipå-^vcrkan är en grundläggande ^föruisättning för ekonomisk ochsocial utveckling. ^Elt viktigt led i energipoli^tiken är utveckling av ny^leknik för ^ulnyll^jande ^av energikällor av olika slag, ^främsl sådana somförekommer inom ^landel. och för ^effeklivare ^ulnyttjande av energin inomolika samhällssektorer. Inom Huvudprogram Energiforskningfinansieras forskning och utvecklingsarbete ^saml ^uppfinningsverksamhel inom^energiområdel. Ändra statliga stödåtgärder, bl. a. bidrag till prototyper och^demonslra^lionsanläggningar, är avsedda all ^underiälla all ny ^leknik las ibruk. Rik^sdagen beslöt våren 1979om ökade ^insalser på teknik för utnyttjande av solvärme. Även insatserna inomhuvudprogrammet på forskning och utveckling rörande ny ^kolleknik skulle ökas. a. godkänt ^beslul av av två ^slora vindkraftverk. ^Aggregalcn beräknas komma 1982. Flera viktiga ^projeklrörande användning av inhemska råvaror som ^ersällning för ^impor-^lerad oljaoch ^ulnylljande av solvärme för ^byggnadsuppvärmning pågår ^f. ellerbefinner sig i långt framskridet planeringsstadium. ^Omorienteringen av^verksamhelen inom ^Studsvik Energiteknik AB mot bl. a. insatser rörandeförbränning och omvandling av inhemska bränslen fortskrider. har nyligenanvisat särskilda medel för ekonomi^sk ^rekonslruklion av ^bolagel. Forsknings- ochutvecklingsarbetet rörande ^produklion och användning av ^synleliska drivmedel^forisälier. Svensk ^Melanolulveckling ^AB:s ^verk^samhel inom ^områdel har^ökais. Inom ^regeringskansliel bereds ^f^ ^n. förslag om en^demonstralionsanläggning för framställning av metanol ur inhemsk råvara. ^Delegalionen (I1975:02) för energiforskning har i uppdrag (dir. 1979:61) all ^uiarbeta förslagi olika ambitionsnivåer för energiforskningen efter ^Ulgån^gen av ^budgeiårei1980/81. En utvärdering avorganisationen av ^energiforskningsprogrammel. a. fem särskildaprogramansvariga organ, utförs ^f, ^n. av en särskild ^uiredare (I 1979; 10)inom ramen för en ^slörre översyn av ^myndighelsor^ganisalionen på^energiområdel ^m.m. (dir. 1979:62). ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 240 Föran få del av ^resullaienav del teknisk-vetenskapliga ^arbele som sker i olika ^limdei deltar isamarbete^t^ inom flera olika internationella ^oiganisationer och samarbetarockså på bilateral bas. Inom ramen för ^OECD:s^kommillé för vetenskaps- och teknologipolitik ^(CSTP) bedrivs studiearbeteinom fem ämnesområden. Dessa berör relationerna mellan teknik, vetenskap ochekonomi, forskningssystemets utformning, ^tekniskt-vetenskapliga relationermed utvecklingsländerna, informations-, dator- och kommunikationspolitik samtforsknings- och ^ut-^vecklingsslatislik.^Repiesenlalionen i ^CSTP delas mellan industri- och ^utbildningsdepariemenien.vilka också svarar för bevakningen av ^ell ^slori antal tillfälliga arbetsgrupper som sätts upp för olika ^sludier. ^Ell^f^iertal ^myndigheler ^dellar i dessa grupper. En ^belydande ^insalshar under ^senaie lid ägnats frågan om den ^lekniska ^uivecklingens roll idiskussionerna inom FN om en ny ekonomisk ^världs-^oidning. På dataområdetundersöks de ^sysselsällningsmässiga och ekonomiska konsekvenserna av enfortgående datorisering och ^aulomatisering. Vidare utarbetas ^inlernalionellariktlinjer för reglering av dataflöden över gränserna. Inom ramen för ^COST^(Cooperation ^Scieniifique et ^Technique) bedrivs konkret forskningssamarbetemellan de nio ^EG-staierna och ^lio andra västeuropeiska länder. Arbetetbedrivs inom nio forskningsområden nämligen datateknik, teleteknik,transportteknik, ^oceanografi, metallurgi, ^mil-^jövåidsleknik, meteorologi,jordbruksteknik och ^livsmedelsleknik. Del ^sisinämnda ^områdel har^inlroducerals av . Nya ^projekl har ^sails igång inom bl.a. ^lele-, miljövårds-, transport- och livsmedelsteknik. ^COST-kommillén^ulnylljas också som kanal för erbjudanden om ^bilaie^rall ^samarbele mellanEG och ulanförstående ^slaler kring olika ^EG-pro-^jekt. Överläggningar harunder pågått mellan och EG om ^samarbele på ^informalions- och^dokumenlalionsområdel kring del nya ^dalanälet ^Euronet. En nära ^slullig överenskommelse har nåtts om allansluta ^etl ^svenskl ^dalanai ^lill ^Euronet, ^vilkel kommer all möjliggöraömsesidigt ^utbyle av teknisk-vetenskaplig information. ^dellar också i det^lekniskl-vetenskapliga ^samarbelel inom ^FN:s europakommission ^(ECE) ^saml^FN:s ^rymdkommillé och dess ^lekniskt-^veienskapliga och juridiska^underkommiltéer. Inom det^inlernationella energiorganet ^(lEA) ^dellar i ett omfattandeforsknings- och utvecklingssamarbete inom ^främsl områdena ^fömy^baraenergikällor och energisparande. ^vänlas under den ^närmasle liden gåmed i ^yllerligare ^samarbelsprojekt rörande bl. a. kolförbränning och^energibesparande ^ålgärder inom ^induslrin. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 241 Svensk fusionsforskninganslöts ^lill den europeiska atomenergigemenskapens, ^Euratom, programför sökande efter möjligheter au utnyttjafusionsenergi för ^kraftpiodukiionsiindamål. Uppbyggnad av en stor gemensamförsöksanläggning, ^Joint ^European ^Toius, ^JET, pågår nu i ^Culham iStorbritannien. har bilateralasamarbetsavtal med alla de östeuropeiska ^kinderna, med och ^samlmed vissa andra mera ^belydande ^ulveck^lingsländer. De flesta avtalen^innefatlar främjande av ^tekniskl-velenskap^ligt ^samarbele. En översyn av^samarbelel görs vid regelbundna ^k^omniis-^sionsmöten växelvis i och iresp. Arbetet ^tiicker myckel breda falt under ^elt flertal departementsansvarsområden. Bilateralt samarbete inomforsknings- och utvecklingsområdet bedrivs också med ^etl flertal länder ivästvärlden. I de flesta fall sker ^samarbelel direkt på myndighels- ellerföretagsnivå ulan formella statliga avtal. Verksamhetenvid styrelsen för teknisk utveckling Styrelsen för tekniskutveckling ^(STU) ^ärcentral ^förvallningsmyndighel för ^slalens ^slöd tillteknisk forskning och industriellt ^ulvecklingsarbeie. ^STUhar ^lilluppgift bl. a. all följa den tekniska ^ulvecklingen, ^atl ^iniliera samarbete,alt ta ^iniliativ tilloch stödja ^leknisk forskning och ^industrielliu^tvecklingsarbete, all ge råd och ^slöd åt uppfinnare ^saml attförmedla forskningsresultat till kommersiellt utnyttjande. ^STU leds av en styrelse. Chefför ^myndighelen ^iir en generaldirektör. Inom ^verkel finns fem^projektenheler, en ^serviceenhei. en ^inlernalionell ^enhel, en administrativenhet och en planeringsenhet. Vid ^STU fanns den ^Ijuli 1979 271 anställda, varav 144var handläggare. Vid ^STU ^lillämpas ^programbudgetering med följandeprogramindelning. Industriellt och ^samhällsinriklai^lekniskl u^tvecklingsarbete ^Programmei Industriellt och^samhällsinriklai ^lekniskl utvecklingsarbete indelas i följande delprogram. ^STU:s ^verksamhel underprogrammen 1-4 finansieras från reservationsanslaget ^F^ I. Styrelsenför teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling. Stöd ^lill forsknings- och utvecklingsarbete inom^energiområdel inom ramen för Huvudprogram Energiforskning lämnas, uppdelat påsärskilda program, från anslaget ^F^ 13. 1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet Program 5 finansieras ^fiån^ft^irslagsanslagel ^F^ 2. ^Slyrelsen för ^leknisk^uiveckling: Drift av ^forskningsslalioner. Delta anslag får i principinte belastas. För att lösa ^till^f^iilliga eller säsongmässiga^likviditelsproblem för drift av ^ft>rskningssiationer disponerar ^STU enrörlig ^kredii i ^riksgäldskon^lorel på ^lOOOOO kr. ^Ft^ir finansiering av^invesleringar i ^ulrustning anvisas medel under ^reser^vationsanslagel ^F^ 3.Styrelsen för ^leknisk utveckling: ^Ulrusining. Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning ochutveckling 1978/79 ^Ulgift '320216287 ^Reservalion -169051186 1979/80 Anslag 416 550000 1980/81 Förslag ^476 ^5. '^;0000 ^'^ ^Disponerai 355 548 000 ^2^ ^Odisponeral 2 022 000 Följande sammanställning ger en ekonomisköversikt av ^verksamhelen under ^detla anslag (milj. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 243 ^Siatsmakterna har för^verksamhelen vid ^STU ^angell ^ire huvuduppgifter ^Iprop. 1977/78; 111, NU1977/78:75, ^rskr 1977/78:.361). Denförsta innebår ^atl med ^hjiilp av ^lillgänglig eller ny teknik främja utvecklingen inom olikasamhällssektorer ^-^ ^samhällssekiorrollen. Inom de sektorer där särskilda^resuiser finns för planering och ledning av ^f^tirsk-^nings- ochutvecklingsarbete begränsas dock ^STU:s uppgift ^lill ^atl i mån av behovbiträda med sakkunskap och erfarenheter. En andra huvuduppgift är att ^fiämjaindustrins ^innovationsverksamhet och tekniska ^kv:ilitet -industrirollen. ^STU:s resurser används här för bl.a. stöd till ^sådanl utvecklingsarbete där det ^lekniska ^riskiagandei är^sloil ulan all ^ell ^direkl samband föreligger med omedelbara svenska samhälleligabehov, men där ^resullaien bedöms kunna bli ^kommersielll värdefulla i ^inlernaiii^mell konkurrens inom och utomlandet. ^STU:s tredje huvuduppgift ^;ii all inom den ^lekniska forskningen höjaden vetenskapliga nivån och öka kunnandet inom skilda områden^-forskningsslödjande rollen. ^STU:s programstruktur ärmålinriktad och har sin utgångspunkt i de tre roller som ^siatsmakterna harangivit för ^STU. Industrielltoch ^samhåilsinriktat tekniskt utvecklingsarbete svarar mot de två första rollerna- samhällssektorrollen och ^indusirirollen genom kompetensuppbyggnad ochkoncentrerade insatser inom utvecklingsbara områden ^saml genom stöd ^lillinnovationsverksamhet. Kunskapsutveckling svarar mot den tredjerollen, som är ^forskningsslödjande. Under program 1 görs insatserpå insatsområden, teknikområden och ^serviceinriktade aktiviteter, såsomindustriservice och förmedlin^g. Under delprogrammetInsatsområden genomförs ^slörre, konkret ^målin^riklade insatser lörutveckling av ^prt^^duktei, processer, ^nielt^>der eller system av betydelseför olika områden av näringsliv och samhälle. Delprogrammet Teknikområden^innefatlar teknisk-industriell utveckling av ^produkler, processer, metodereller system som avses utnyttjas i industriell eller annan verksamhet. Under ^programmeiKunskapsutveckling genomförs ^for^skningsverksam^hel som syftar ^iill alt lafram ny teknisk-vetenskaplig kunskap eller kompelens av ^belydelse för ^STU:sansvarsområde. Under de ^senasle årenhar ^ell ^storl ^anlal ^uiredningar ^genom^f^t^iris i ^syfle au analysera^förulsältningarna fö^r^ Sve^riges ^i^ndus^lviel^l^a^ ^fr^a^mlid. En gemensamsluts^ats är all de^n^ ^lekniska forskningen och ^ulvecklingen har stor^belydelse för den svenska ^indusirins ^inlernalionella ^konkui renskraft ochför en bibehållen levnadsstandard. ^STU har ^sell del som sin ^uppgift ^atlidentifiera behov av kunsk^aps- och teknikutveckling inom områden som på ^siklkan bedömas väsentliga för . Genom ^STU:s egen planering och genom^ulnylljande av del ^maierial som framlagts i övriga ^uiredningar är förslageni ^årels anslagsframställning underbyggda på ^elt ^sall som ^inle ^lidigare^varil ^möjligi. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet 244 ^STLl;s förslag ^lill ökade^insalser under ^budgelåiel 1980/81 har ^f^t)ljande ^inrikining. - ^Elt ^nyll insatsområde. ^-^ ^Kraftigl ökadeinsatser inom delprogrammet I ^eknikområden och inom programmet Kunskapsutveckling med inriktningmot områdena verk stadsteknik, bioteknik, datateknik och elektronik, ^maleiialleknik. medi cinsk ^leknik och ^läkemcdclsleknik. kemiteknik ^saml ^mincralres^urs- och geoteknik. - Inrättande av ^siirskildabefattningar vid de ^lekniska fakulteterna ^mol^svarande rådsprofessurer inom^särskili angelägna områden. - Ökat ^slöd till uppfinnare ochmindre företag. - Ökade ^resursei för regional^prodiiklutvecklingsservice till ^mindie och medelstora företag. - Särskilt stöd till industriellt^inriklade ^projekl inom energiområdet. - Viss ^ulbyggnad avattachéverksamheten. - Ökade medelför ^projeklverksamhel med ^inrikining bl. a. på teknikför ^u-landsmarknaderna. ^-^ Kraftigt ökade ^insalser för all stimulerateknikupphandling. Program I. Industriellt och ^samhällsinriktat tekniskt utvecklingsarbete Under ^detla programplaneras, genomförs och uppföljs ^STU:s ^insalser på ^innovationsinriklad^verksamhel av ^belydelse för olika samhällssektorer och näringslivet.Programmet syftar ^lill ^atl genererany ^leknik och till ^effeklivare användning av såväl ny som tidigare kandteknik. Vidare syftar programmet till att genom uppsökande regional ^verksamhelöka ^STU;s ^konlakler med enskilda och företag som har utvecklingsbara idéerför att stimulera dem till fortsatt utveckling och nyttiggörande. Program 1 är indelat i fyra delprogram. ^Häriill kommer^elt ^femle föreslaget delprogram ^Arbetstagarpiojekt. Följandesammanställning ger en ekonomisk översikt av ^verksamhelen inom ^programmei(milj. I a. Insatsområden I b. Teknikområden le. Förmedling I ^e. Inom delprogrammet genomförs större, konkretmålinriktade insatser för utveckling av ^produkler, processer, metoder ellersystem av betydelse 1979/80:100 Bilaga 17 Industridepartementet för olika ^områtlen av näringslivoch samhälle. ^Insalsema skall vara begränsade ^lill tid och^omftittning enligt en för satsningenupprättad plan. Insatserna kräver i regel ^elt omfattande planerings- och^samordningsarbele ^ulföri av eller ^iniiieralav ^S^ TU. Under innevarandebudgetår pågår i enlighet med statsmakternas beslut verksamhet inom 13insatsområden. Inom nio av dessaområden påbörjades verksamheten under /79. ^Verksamhelen inomde ^resl^erande fyra områdena har ^påbörjals under innevarande ^budgelår. Pågåendeverksamhet inom samtliga 13 insatsområden föreslås fortsätta under budgetåret1980/81 enligt följande sammanställning (milj. ^1^ ^ ^ ^~> ^T^ ^ ^ ^-) ^STU föreslår för^budgeiårei 1980/81 all ^arbele påbörjas inom ^etl ^nylt ^insalsområde,nämligen teknik för oljebekämpning till sjöss samt för bekämpning och saneringav olja i ^slrandzonen. Sa^tsningen s^träcker sig med entotal kostnad på .30 milj. kr. För / 81 blir kostnaden 3 milj.kr.