prop · G3032 · 1979-12-31 00:00:00 — Intresset av allmän insyn anses därför vara detsamma på dessa områden,ÖB erinrar om atl del i promemorian mot den angivna bakgrunden hävdas atl ävenvissa meddelanden, som faller in under beslämmelsen om obehörig befattning medhemlig uppgift, kan tänkas vara av så stort värde för den allmänna debatten,atl de framstår som i hög grad försvariiga. Detta gäller kanske i särskill höggrad när meddelandet lämnas av en offentlig funktionär, som normalt kan antasha större möjligheter alt göra lämpliga avvägningar mellan sekretess-ochoffenllighelsinlressena än en utomstående, ÖB anser att promemorians anlagandenom gmnderna för särbehandlingen av de offentliga funktionärerna kan varaberättigade. Del är säkert också rikligt alt en offentlig funktionär normalthar större möjligheter all göra lämpliga avvägningar mellan sekreiess- ochoffenllighelsinlressena än en utomstående, I övrigt kan ÖB inte godta detresonemang som anförs i motiven i denna del, ÖB hävdar sålunda bestämt atlavslöjanden av sekretessbelagda uppgifter på förevarets område måsle betecknassom allvariiga och i vissa fall allvariigare än ev, läckor i utrikespolitiskafrågor. Enligt ÖB:s mening är det fel när man hävdar att meddelanden som fallerin under beslämmelsen om obehörig befattning med hemlig uppgift kan tänkas varaav så stort inlresse för den allmänna debatten att de framstår som i hög gradförsvarliga. Är en handling sekretessbelagd, kan det inte vara riktigt altuppgifter ur den fritt skall kunna lämnas ut till massmedierna av en offentligfunktionär utan atl denne skall behöva riskera all drabbas av någon sanktion. Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 517 Försvaretsforskningsanstalt erinrar till en böOan om den nya lydelsen av 19 kap, BrB,Grov obehörig befattning med hemlig uppgift har i TF'7 kap, 3 § försia Slyckel1 intagits bland de brott som utesluter meddelarfrihet. Gärningar, som fallerunder broltsbeskrivningen för övriga fall av obehörig befallning med hemliguppgift och innebär åsidosättande av tystnadsplikl på annat sätt än genomuppsåtligt oriktigt utlämnande av hemlig handling, blir däremol inte straftbaraom de begås i samband med publicering med mindre än alt de anges i densärekilda lagen. Bland exempel på omständigheter, som skall särskill beaktasvid bedömning av om en obehörig befattning med hemlig uppgift skall betraktassom grov, har i BrB upptagits del fallel all den brottslige har röjt vad som pågrund av allmän eller enskild Oänst har betrolts honom, I fall av direkt uppsåtatt gå främmande makt lill banda blir molsvarande förfarande i regel alUjämtall betrakta som grovt spioneri; i slraffsladgandet för detta brott återfinnssamma exempel som nämnis, I promemorian föreslås alt punkt 3 skall tiga omförsvaresekreiessen, vilket innebär att även uppsåtligt åsidosättande avtystnadsplikl i här avsedda fall blir straffritl och full meddelarfrihetsåledes skall råda, Forekningsanstallen anser alt förelaget redan i och för sigär helt oförenligt med gmndlagens hänsynstagande lill elementära riksintressen.Som om möjligt än mera anmärkningsvärd karaktäriseras emellertid promemoriansmotivering, som forskningsansialien anser vara av sådan art atl det inte ärmeningsfullt atl bemöta den i detalj. Det kan f ö, enligt forskningsanstalteninte förutsättas atl de ansvariga statsmakterna skulle medverka lill en lagstiftningi antydd riktning, Forekningsanstallen, som således avslår från all vidarekommentera förelaget lill denna del, hävdar bestämt att punkt 3 måsle upplaga3 kap, 2 § bland de angivna lagrummen. Flygtekniskaförsöksanstalten anser all den i promemorieförslaget utökade meddelarfrihetenrörande frågor som har betydelse för rikets säkerhet inte kan accepteras,eftersom lagförslaget inte ger tillräckligt säkra garantier mol skada somallvarligt påverkar förevarels effektivitet och kostnader. Statens skeppsprovningsanslallanser att meddelarfrihet inte skall råda beträffande provningar ochundereökningar som anstalten utför för försvarets räkning och som ärsekretessbelagda enligt 3 kap, 2 §, Förenade fabriksverken hävdar med skärpaatt avslöjanden av sekretessbelagda uppgifter, särskilt i vad avser sådana somberör myndighetens verksamhetsområden, måste presumeras som allvarliga och ivissa fall betydligt allvariigare än ev, läckor i utrikespolitiska frågor.Fabriksverken accepterar därför inte resonemanget om "att också vissameddelanden som faller in under bestämmelserna om obehörig befallning medhemlig uppgift kan länkas vara av så stort värde för den allmänna debatten attde framstår som i hög grad förevariiga". Fabriksverken föreslår därför alli punkt 3 intas en särskild regel som klart begränsar meddelarfriheten påförevaresekreiessens område, I detla sammanhang erinrar fabriksverken också pånytt om att utvecklingen Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 518 medförtatt krelsen av pereoner till vilken hemliga handlingar utlämnas eller delgeseller som har reella möjligheter alt på okontrollerbart sätt fä del av handlingmed hemligt innehåll avsevärt har vidgats, 4kap, I § FuUmäktigei anmärker all undantaget från meddelarfriheten avser barauppgifter hos . Någon närmare moiivering lill varför beslämmelseninte skall omfatta även riksgäldskonloret anföre inte i promemorian. Somfullmäktige påpekade i sill yttrande över TK:s betänkande föreligger samma behovav lystnadsplikl för riksgäldskonloret på detla område som för . Delnära samarbetet mellan och på detta områdemotiverar enligt fullmäktiges mening atl uppgifter, som är sekretessbelagdaenligt 4 kap, 1 § och som finns i , skall undantas frånmeddelarfrihet, 6kap, I § RÅerinrar om att behovet av kontroll över åklagarverksamheten i viss utsträckningtillgodoses genom den lillsyn som utövas av JK, JO och RÅ, Allmänhetensbegränsade insyn i åklagarverksamheten kompenseras av den meddelarfrihet lillmassmedier som föreslås i promemorieförslaget. Denna meddelarfrihet kommerenligt förelaget endasl all inskränkas lill uppgift om telefonavlyssning pågmnd av beslul av domslol, undereökningsledare eller åklagare, I yttrande överTK:s belänkande ifrågasatte RÅ om inte samma regel bör gälla för poslkonlroll,som ibland kombineras med telefonavlyssning. Mot bakgrund av senare tidserfarenheter ifrågasätter RÅ vidare om inte sekretessbehovet har sådan styrkaatl meddelarfriheten bör vika vid avslöjande av allvarliga former avlerroristverksamhet, Meddelarfrihet kan här omintetgöra planerandet ochverkställandet av aktioner från polisens sida för alt avslöja sådanbrottslighet. Rikspolisstyrelsenerinrar om atl styrelsen i sitt yttrande över angåendetystnadsplikt beträffande vissa säkerhels- och bevakningsålgärder framhöll alldel var av slor betydelse alt stadgandet utvidgades lill atl omfatta ävensådana åtgärder i syfte att skydda pereon. Styrelsen underströk att sekretessäven gentemot massmedierna var påkallad i dessa fall, I promemorian hänvisastill all sekrelessbehovel i sådana fall är lillgodoseil genom föreskrifterna i6 kap, 1 §, Emellertid har sekretessen belräffande säkerhels-och bevakningsålgärderrörande byggnader m, m, upptagits bland de meddel-arekyddsbrylandetystnadsplikterna i 14 kap,, medan så inte är fallel när del gällerbrottsförebyggande åtgärder i allmänhet. Denna kvalitetsskillnad i sekretessframstår för styrelsen som svårförståelig. Styrelsen vidhåller därför sinuppfattning alt insatser all skydda person skall ha samma dignitet somsäkerhels- och bevakningsålgärder enligt 6 kap, 2 §, Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 519 7kap, 1 § Treremissinstanser kräver alt 7 kap, 1 § upptas i punkt 3, hänvisartill all verkel i sill yttrande över TK:s belänkande anförde alt del varuppenbart atl syflel med sekretesskydd och tystnadsplikt för aflarehemligheterblev förfelat, om meddelarekyddet fick företräde framför tystnadsplikten ifråga om detta slags ärenden, Verkel ansåg atl möjligheten att uppgifter urofferter, kalkyler, prisuppgifter m, m, kan bli publicerade utan någon påföljdkunde föreälla postverket i etl allvarligt underiäge i förhållande lill konkurrenteroch motparter på marknaden, Verkel hade redan ställts inför delta problem.Förhållandel var särskill olyckligt mot den bakgmnden att postverketsaffareverksamhet befann sig i etl expansivt skede. Det var därför etl krav frånverkets sida atl tystnadsplikten fick företräde framför meddelarekyddet närdel gällde de intressen som för postverkels del var avsedda all skyddas genomtystnadsplikt. Del kunde knappast vara ett samhällsintresse av större vikt atlpä detta sätt fä insyn i verksamheten, I stället var del ell starktallmänintresse att postverket i förhällande till de företag inom den privatasektorn, med vilka verket konkurterar, inte belastades med ytteriigarehandikapp utöver dem som har sin gmnd i postverkets serviceplikt. Postverketanför vidare att dess konkurtenssituation både på kort och pä lång sikt ärsådan all verkel inte kan acceptera att skyddet for dess affärshemligheterskall vika för meddelarskyddet, Verkel kräver därför alt här avseddtystnadsplikt fär företräde framför meddelarekyddet. Medhänsyn lill bl, a, sin speciella karaktär av förelag finner förenadefabriksverken del nödvändigl all med hänsyn lill myndighetens verksamhetsområdenäven den kommereiella sekreiessen genombryter meddelarfriheten. Förenadefabriksverken anser därför att också 7 kap, 1 § bör intas bla.id debestämmelser som i 14 kap, reglerar ansvaret för brott mot tystnadsplikt.Domänverket stöder denna uppfattning, 7kap, 2 § anser att i punkt 3 bör medtas även 7 kap, 2§, 7kap, 3 § Fullmäktigei riksgäldskonloret anmärker all det för sekretessbelagda uppgifter som avses i7 kap, 3 § inte har föreskriviis någol meddelarekydd, Enligi fullmäktigesmening måste ett sådant finnas inom riksgäldskonlorels upplåningsverksamhet.Det skulle allvariigt kunna skada och minska effektiviteten i den svenskastatens genom riksgäldskonloret bedrivna upplåningsverksamhet, särskill underförberedelsearbetet och genomförandet av sädana låneoperaiioner, om delförelåg meddelarfrihet på detta Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 520 område,Mol bakgrund av den pågående stora statliga utlandsupplåningen är del enligtfullmäktiges mening än mer viktigt att uppgifter om planerade eller pågåendelåneoperaiioner, m, m,, är undanlagna meddelarfrihet. Del är av synneriig viktför etl sä framgångsrikt genomförande av den svenska statens utlandsupplåningsom möjligt att inte hithörande uppgifter kan röjas, vilket skulle kunnaallvariigt skada den svenska statens inlresse. Fullmäktige framhåller atl delbehov av sekreiess som fullmäktige ger uttryck för är särskilt framträdandeunder förberedelsearbetet till olika ränte- och finanspolitiska ålgärder samtlåneoperationer. Sedan beslul i de olika ärendena har fattats, ärsekrelessbehovel erfarenhetsmässigt inte alls lika stort, vilket främjar enallmän och fri debatt i dessa viktiga samhällsfrågor, 7 kap, 4 § Uppräkningeni punkt 3 bör enligt försvarets forskningsanstalts yttrande kompletteras med 7kap, 4 §, Vid däri avsedda undersökningar förekommer alt myndigheten uppdrar ålenskilda förelag all utarbeta förslag till lösningar av tekniska uppgifter. Delinkommande materialet innehåller ofta beskrivningar av tekniska innovationerm, m, som inte skulle delges myndigheten om inte full sekreiess kundegaranteras. Del ligger därför i det allmännas inlresse alt del enskildasekrelessiniressel kan hell respekteras i sådana fall, Samma uppfattning harstatens skeppsprovningsanslall, som framhåller att del är av utomordentligtslor betydelse för myndighetens verksamhet och kundernas förtroende atlbeställaren åtnjuter sekreiess vid anstalten. Principiellt anserskeppsprovningsansialten atl både handlingssekretess och tystnadsplikt skallgälla i samtliga uppdragsärenden. Detta medför att meddelarfrihet ej hellerskall gälla belräffande undereökningar som myndighei låter utföra vidskeppsprovningsansialten enligt 7 kap, 4 §, Skeppsprovningsansialten förklararall dess yrkande, att meddelarfrihet inte skall gälla vid handläggning av dessaärenden, inte behöver innebära att uppgifterna ej kommer lill offentlighet,utan syftar endasl lill alt kunden, oberoende av förelagslyp, automatiskt skallåtnjuta sekretess vid anlitande av skeppsprovningsansialten. Del ankommerdärefter pä beställaren att använda provnings- resp, undereökningsresullatet ienlighel med de bestämmelser som gäller för kunden. Genom att meddelarfrihetenläggs över pä beställaren kan syftet med meddelarfriheten kombineras medskeppsprovningsansialtens krav på tystnadsplikt, 7kap, 5 och 6 §§ noterar atl på s, 340 i promemorian förklaras alt den princip somligger bakom sekreiessen i 7 kap, 5-7 §§ är "atl arbetsgivar- ocharbetstagarsidan på den offentliga sektorn bör vara jämställda så långt del är Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 521 möjligt",Enheiligheissirävandena har också kommit lill uttryck på s, 339, där det sägsall man genom all medge undanlag från sekreiessen i förhållandet mellanarbetsgivare och arbetstagare velat tillgodose "kravel all likformigaregler skall gälla på den privata och den offentliga arbetsmarknadenbelräffande rätten lill insyn i förhandlingsfrågor". Den totala meddelarfrihetnär det gällersekretess enligt 7 kap, som medges genom 14 kap, synes verketemellertid försätta staten i ell dåligt läge som förhandlingspart, eftereomdärigenom även sådana uppgifter, som skyddas av 7 kap, 5 § och som inte färlämnas ut av myndighei enligt 2 kap, 13 §, via företrädare för massmedierna kannå motparten i förhandlingarna. 8kap, 2 och 4 §§ Deremissinstanser som behandlar frågan om meddelarfrihet inom sjuk-ochsocialvärden förordar i flertalet fall längre gående undanlag frånmeddelarfriheten än vad promemorieförelagel innebär, Meddelarfriheteninom såväl sjukvården som socialvården diskuteras av regeringsrätten, Sveahovrätt och , vilka anser att den för sjukvården ochsocialvården gällande tystnadsplikten i hela sin omfattning bör genombrytameddelarfriheten. Regeringsrättenframhåller atl betydelsen av vilken sekrelessnivå som väljs belräffande de tvåvårdområdena förstärks av sambandet mellan tystnadsplikt och meddelarfrihet.Är tystnadsplikten inte absolut är sålunda meddelande för offentliggörande itryckt skrift tillätet enligt de bedömningsgrunder som följer avskaderekvisilet. Härtill kommer all endasl uppsåtlig överträdelse avtystnadsplikten är straffbar om meddelandet lämnats för offentliggörande itryckt skrift. Vidare skall när det gäller sjukvärds- och socialsekrelessenfull meddelarfrihet råda för uppgift hänföriig lill ärende om frihetsberövandeeller omhändertagande för vård. Regeringsrätten anser att sekretesskyddet förbl, a, patienter omhändertagna enligt lagen om sluten psykiatrisk vård ochanhöriga lill dem på detta sätt har urholkats avsevärt. Låt vara altmeddelarfriheten inte omfattar oriktigt utlämnande av allmän handling som skallhållas hemlig. Meddelande av uppgifter ur sådan handling följer dock i fråga ommeddelarfrihet de allmänna reglerna. Med de anordningar för registrering av talsom nu finns anser regeringsrällen skillnaden mellan förbjudet utlämnande avsekreiesskyddad handling och tillåtet meddelande av uppgifter ur denna genomuppläsning kunna bli närmast betydelselös. Sekretesskyddet för palienOournalert, ex, uppluckras härigenom väsentligt, Regeringsrällen anser att kritiken motTK:s förelag beträffande meddelarfriheten, som i promemorian sammanfattas på s,198-199, iräffar även promemorieförelaget. Motiven lill detta har inte förmåttvederlägga denna kritik. Allmänna uttalanden om behovet av offentlig insyn ochom pressens självsanerande verksamhet lär enligt regeringsrättens mening inteundanskymma del faktum atl en målmedveten, kommereielll 1979/80:2 Del B Bilaga 2 522 betingadpubliceringsverksamhet förekommer, som särskilt inriktar sig på att exploateraintresset för uppgifter vilka kränker den personliga integriteten, och kan aldrig genom sina åtgärderreparera en liden publiciteisskada. Vad de kan göra är alt bidra lill all förframliden förhindra ett upprepande. Detta sislnämnda gäller dock bara denlojala delen av pressen och inte den publicitet som nämnis och som odlarintresset för skildringar av personliga förhållanden vilka inte bör komma tilloffentligheten, Regeringsrällen framhåller vidare - med hänvisning till attsjukvårds- och socialvårdsområdena är myckel personalintensiva och rymmer ettstort antal personalkategorier med mycket skiftande förutsättningar att hanlerasekretessregler - all en begäran om uppgifter för publicering kan vara ägnadatt medföra fara för oriktigt utlämnande om del dels med stöd i de av TKangivna, i förelaget upprepade molivullalandena hänvisas lill alt ellutlämnande kan vara ett slags medborgeriig skyldighel för all främja offentliginsyn i verksamheten, dels påpekas att endast uppsåtligt brott mottystnadsplikl är straftbart och att TF innehåller särskilda regler om skydd förmeddelarens anonymitet, Sveahovrätt godtar i och för sig uppfattningen alt sekretesskyddet i allmänhet börvara mindre vid fall av myndighetsutövning än i andra situationer. Detta äremellertid enligt hovrättens uppfattning inte liktydigt med all meddelarfrihetalltid skall föreligga i fråga om uppgifter som hänför sig lillmyndighetsutövning. Alt del finns ett stort behov av insyn vid framför alllmyndighetsutövning, som kan innebära atl enskild berövas friheten, råderknappasl någon ivekan om, I dessa fall tillgodoses behovel av insyn fömlom avskaderekvisilels uiformning först och främst genom alt den berörde och hansnärmaste har möjlighet att själva ta initiativ till sakens offentligabelysning. De Oänsteman som lar befattning med saken kan alla vända sig tillordinarie tillsynsmyndighet eller till JO och JK, Redan härigenom är det sörjtför en enligt hovrättens mening tillfredsslällande insyn i saken. Vill manutvidga insynsmöjligheten till att avse också massmediema, måsle del övervägasi vilket konkret intresse detta skall ske, Meddelarfriheten tillgodoseronekligen till en del ett inlresse för Oänsiemännen, Dessa fär möjlighel, intebara att delta i den offentliga debatten pä områdel, ulan också att bakomanonymitetsskyddet lämna uppgifter till utomstående som de annars kanske inteskulle vilja framföra. Hovrätten anser att detla inlresse dock väger ganskalätt i förhållande till behovet av inlegriletsskydd för den enskilde,Frihelsberövanden inom sjuk- och socialvården sker mestadels i sådana fall därdel i allmänhet råder svåra personliga eller sociala missförhållanden, vilkamåste sägas ha etl särskilt starkt skyddsvärde i jämförelse med andrameddelarskyddade uppgifter om enskilda som förekommer på området. Del framstårdärför för hovrätten som paradoxalt all del just för dessa särskilt skyddsvärdauppgifter skall råda meddelarfrihet. Härtill kommer att det inlresse som massmediernahar på områdel ofta beOänar Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 523 andrasyften än dem som offentlighetsprincipen avses tillgodose. Med hänvisning tilldet anförda kan hovrätten inte hell dela den uppfattning i saken som redovisatsi promemorian. Hovrätten avstyrker alltså förslagel i vad det gällermeddelarfriheten inom sjuk- och socialvården. Ärenden inom sjuk- ochsocialvården som angår frihetsberövande rymmer enligt mening ihög grad uppgifter om enskilds personliga förhållanden, och uppgiftema är oftaav myckel ömtålig natur. Det är därför synneriigen angelägel atttystnadsplikten i dessa fall inte fär vika för meddelarskyddet. Sekretesskyddetförbi, a, patienter som är omhändertagna enligt lagen om beredande av slutenpsykiatrisk vård och anhöriga till dem kan pä detta sätt urholkas avsevärt.Vidare skulle allmänhelens förtroende för sjuk- och socialvården minska ompersonalen inom dessa verksamhetsområden fick rätt atl i ifrågavarande falllämna ut uppgifter om den enskildes pereonliga förhållande till massmediema.Enligt fär allmänna uttalanden i promemorian om behovel avoffentlig insyn och om pressens självsanerande verksamhet inte undanskymma detfaktum att del även finns en målmedveten och kommersiellt betingadpubliceringsverksamhet som är inriktad pä atl exploatera intresset föruppgifter i dessa sammanhang, även om det kränker vederbörandes personligaintegritet. tillrättaläggande eller åtgärder av eller kan sällan gottgöra en lidenpubliciteisskada. De räilssäkerhelskrav som ligger bakom förslagen fär enligtsocialstyrelsens mening ändå anses väl tillgodosedda dels genom den enskildesmöjligheter att överklaga aktuella beslul, dels JO:s, JK:s ochtillsynsmyndigheters möjligheter lill insyn, när så befinns påkallat. Dessutomhar alltid den enskilde själv möjlighet all vända sig lill massmedierna, om hanvid någol lillfälle anser sig förfördelad, varvid han kan ge massmedierna insyni den omfattning han själv önskar. anser därför att den försjukvården och socialvården gällande tystnadsplikten bör i hela sin omfattninggenombryta meddelarfriheten, Sammainställning i fråga om meddelarfriheten på sjukvårdsområdet har psykiatriskanämnden, som anser alt sekretesskyddet för bl, a, patienter som haromhändertagits enligt lagen om sluten psykiatrisk värd och anhöriga till demavsevärt har urholkals. Vad som har anförts om behovel av offentlig insyn ochpressens självsanerande verksamhet utgör enligt nämndens mening intetillräckliga skäl för den begränsning av undantaget från meddelarfriheten somföreslås i promemorian. Andraremissinstanser är kritiska mot den föreslagna meddelarfriheten påsocialvårdsområdel. Länsstyrelseni ser med tillfredsställelse att man i promemorieförslaget hartagit större hänsyn till den enskildes behov av integritet än vad TK gjorde,Länsslyrelsen instämmer dock inte i promemorieförelagel utan anser alt man börgå etl steg längre, Länsslyrelsen erinrar om att del i promemorian beträffandeuppgifter i ärenden om frihelsberövanden fram- Prop.1979/80:2 Del B Bilaga 2 524 hållsall insynsinlressel fär anses la över önskemålet om absolut integritets-skydd.Åtgärder av sådant slag innebär enligt promemorian ett så stort ingrepp mot denenskilde att de aldrig fär vara hell undandragna offentlig insyn. Derätissäkerhetsgarantier som kan erfordras i dessa ärenden kan enligtlänsstyrelsens mening tillgodoses genom t, ex, offentligt biträde. Socialutredningenhar fö.-eslagit alt sådant biträde alltid skall förordnas. Genomförs förslaget,är länsslyrelsen benägen atl i likhet med socialutredningen förorda atlmeddelarskyddet skall vika. Kommunstyrelsen iLinköpings kommun säger sig dela socialutredningens uppfattning beträffandeundantag från meddelarfriheten och föreslår atl utredningens bedömning blirvägledande vid utformningen av förhållandel mellan tystnadsplikl ochmeddelarfrihet på socialvårdsområdet, finner all de bestämmelserom meddelarskydd som föreslås synes vara alltför långtgående och därför kanäventyra förtroendet för kommunens myndighetsutövning i socialfrågor.Kommunstyrelsen anseratt frågan om meddelarskyddets omfattning är så viktig attden bör las upp till ytterligare övervägande. Kommunstyrelsen i Jönköpingskommun förklarar atl promemorieförslaget innebär en försämring av sekreiessen.Om förslagel genomförs kan del enligt kommunstyrelsens uppfattning innebära attallmänheten i framliden fär läsa i tidningar all socialvårdens representanterhar lämnat ut uppgifter om klienters personliga förhållanden, Allmänhelenstillit lill sekreiessen inom socialvården kommer därigenom all minska lillskada för socialvårdens förtroendefulla samarbete med klienterna. Dessutom kangenom publicering skada drabba den förälder eller den ungdom uppgifternagäller. Med hänvisning lill det anförda föreslår kommunstyrelsen atl på depunkter avvikelser förekommer mellan socialuiredningens förslag ochpromemorieförslaget socialutredningens förslag blir föremål för lagstiftning.Likaså förordar alt undantag från meddelarfrihetenskall gälla hela socialvårdsområdel och således att meddelarfrihet inte skallgälla ärenden om omhändertagande för värd.