prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — För /81 begärSveriges exportråd att statsbidraget för exportservice till den mindreindustrin räknas upp med . För att anpassa bidragets ^storiek tillden ökade efterfrågan på icke ^avgiftsbelagda 1979/80:100 Bilaga14 38 tjänster föreslår att nuvarande bidragfördubblas. ^Härulöver begärs medel för utökad uppsökande verksamhet ochsamordning ^m. av exportfrämjande tjänster för mindre företag. Exportrådetsförslag innebär ^atl finansieringen av denna senare ^verksamhel delas mellan^siaten och företagen i proportion ^hälfien var. exportråd föreslåratt anslaget ökas med . exportrådskall planera och leda handelssekreterarnas ^verksam^hel. Exportrådetskostnader för denna ^verksamhel har stigit. Enligt vadriksdagen har beslutat ^(prop. 1979/80:16, NU 1979/80:20, ^rskr1979/80:95) skall från även planera och ledaexportfrämjande verksamhet inom ^utrikesrepresentalionen, vilket leder till ytterligarekostnader. Genom ^atl haft en stor ökning av antalet abonnenterfrån kategorien mindre företag har också ^kosinaderna förservice till denna företagskategori stigit. I enlighet med 5 och 11 ^§§ istatens avtal med allmänna exportförening ^(SAE) om exportrådskall staten täcka dessa kostnader. Vad gäller kostnaderna för exportservicetill företag med export av mindre omfattning skall ^siaten dock enbart svaraför ^elt belopp som motsvarar skillnaden mellan rådels kostnader förexportservice och abonnemangsavgifterna för dessa företag. För /81beräknar jag kostnaderna för planering och ledning av handelssekreterarnasverksamhet till 5,5 milj. kr, och av exportfrämjande verksamhet inom ^utrikesrepresentalionentill . Jag beräknar en ökning av statens stöd ^lill rådets kostnaderför exportservice ^lill företag med export av mindre omfattning från nuvarande2 milj. kr. till 4,2 milj. kr, 1979/80:16understryks betydelsen av att exportråd marknadsför exportfrämjandetså att tänkbara kunder till och fältorganisationen får kännedom omde tjänster som erbjuds. Vidare framhålls att exportråd som centraltorgan på del exportfrämjande området skall ägna stor uppmärksamhet åtsamarbetet med handelskammare, regionala utvecklingsfonder och andra organ medexportfrämjande uppgifter på regional nivå så ^atl de begränsade resursernautnyttjas på bästa sätt. Jag delar denna uppfattning, I likhet med exportrådetanser jag att finansieringen av denna verksamhet skall delas mellan staten ochnäringslivet i proportion hälften var. Kostnaderna för staten för dennamarknadsföring och samordning ^m. beräknar jag till 1 milj. kr. Genom denna och den i föregående stycke angivnaökningen av anslaget görs en väsentlig förstärkning av stödet till mindre ochmedelstora företags exportansträngningar. Jag övergår nu till att behandla de ^s. Under åren 1951-1955tillämpades efter beslut av ^Kungl. ^Maj:t ett prisutjämningssystem förSveriges handel med . 1979/80:100 Bilaga14 39 ^nislrerades av AB ^Sukab. AB ^Sukab togut avgifter vid export och lämnade ^uljämningsbidrag vid ^imporl. ^Beslulel att^inräita ett ^prisutjämningssyslem innebar att man fastställde att vissaavgifter skulle utgå. Medlen kan därför ^betraklas som ^slatliga. De redovisasdock utanför ^slatsbudgelen. När prisutjämningssystemet upphörde år1955 fanns ett överskott om . ^Maj:l ^beslöl all^hälfien av medlen skulle utbetalas till den ^s. k. handels- och^sjöfarlsfonden. Återstoden skulle lämnas över till ^SAE för all användas ^lill^exporlfrämjande åtgärder enligt ^Kungl. ^Maj;ls godkännande. ^SAE lade år 1964fram ett förslag till disposition av dessa återstående ^s. k. Argentina-medel,som inklusive avkastning uppgick till . Enligtförslaget skulle beloppet tas upp i föreningens balansräkning som en särskild fond.Fonden skulle placeras i den ^faslighel, i vilken föreningens kansli avsågs bliinrymt. Avkastningen av fonden skulle användas för att täcka delar avkostnaderna för det handelskammarkansli, som då fanns inom föreningensorganisation och som avsågs föras över till den förening av svenskahandelskamrar i utlandet som bildades . Vidare föreslog ^SAE att omförutsättningarna för handelskammarkansliet väsentligen skulle ändras, ^SAEskulle äga att för ^Kungl. ^Maj:ls godkännande framlägga förslag tillanvändning av fondens avkastning för ^annal exportfrämjande ändamål inom ramenför ^SAE:s verksamhet. ^Maj:t godkände förslaget, underförutsättning alt frågan ^omdisposiiion av medlen ånyo skulle anmälas för^Kungl. ^Maj^rtom ändrade förhållanden påkallade det. ^SAE har till regeringenanmält att ^utlandshandelskam-^rarnas förenings kansli förts över tillSveriges exportråd. Föreningen var öppen ^endasl för statsunderstödda^utlandshandelskamrar. Föreningen upplöstes , då endast en medlemåterstod. Något behov av en kanslifunktion fanns ej längre. Vid sidan av de^statsbidragsberätligade handelskamrarna finns emellertid ^elt antal heltprivata handelskammare kvar. Dessutom har det på vissa håll istället för dehandelskammare, som ^ombildats ^lill handelskontor, vuxit upp ett antal friasammanslutningar av förelag eller personer med intresse av alt främja dekommersiella förbindelserna mellan och utlandet. a. på ^SAE:s ^ini^f^ialiv därför en ny ^ullandshandelskamrarnas föreningmed uppgift att ^uigöra dels ett samarbetsorgan för dessa sammanslutningar,dels en bas för deras verksamhet i . ^SAE har ^lill regeringen förklarat sig villig att ta på sig uppgiften att verkasom ^samarbelsorgan och bas i för dessa sammanslutningar. Uppgiften är^resurskrävande och ^SAE föreslår därför att Argentina-medlen, framför alltderas avkastning, får användas för detta ändamål. ^SAE föreslår också allmedlen i sin ^helhel förs över till^SAE med äganderätt samt uttalar all föreningen avser ^atl använda dem för ovanangivet ändamål^,^ eller, om det sålunda angivna ^ändamålel förfaller, annatexportfrämjande ändamål. ^SAE nämner vidare att den nya föreningen inte skallstödja sådan ^exportfräm- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 14 40 ^jande ^verksamhel från^handelskammrarnas sida som skulle kunna konkurrera med den verksamhet somredan bedrivs av , ^handelssekre-^terarna eller beskickningarna. I ^likhei med ^SAEfinner jag del värdefullt att utveckla de svenska kommersiella förbindelsernamed utlandet på del sätt ^SAE har beskrivit. Enligt min mening bör därför^SAE:s förslag bifallas ^atl gälla fr. o. ^m. Enligt 9 kap.2 § regeringsformen fordras medgivande till ett ^avhändande av^slatliga medel. ^SAE har föreslagit attavkastningen från Argentina-medlen ^lill den 30juni 1980 ^lillförs exportråd. Jag ^lillslyrker ^SAE:s förslag och beräknardenna ^avkaslning till ca 1 milj. kr. Jag avser all senare lämna förslag tillregeringen i denna fråga. Jag hemställer ^atl regeringen föreslår att 1. godkänna att de ^s. k.Argentina-medlen per överlämnas till ^atl användas för ^ullandshandelskamrarnas förening eller ^annal^exporlfräm^jande ändamål av liknande natur. 2. till exportråd för /81 anvisa^elt reservationsanslag av . 1978/79^Ulgi^f^l^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ 23 444 107 Reservation 604 000 1979/80 Anslag 25 169 000' 1980/81 Förslag 24400 000 Handelssekreterarnasuppgift är ^atl öka den svenska exporten genom specialiserad kommersiellservice särskilt i fråga om marknadsföring. Handelssekreterarna rekryterasvanligen från tjänster i eller nära företagsledningen i svenska företag med^exporlinrikining. är 28fristående handelskontor inrättade. Av kontoren är sju placerade i Nordamerika- Toronio, , , , Los ^Angeles, och . IEuropa finns 16 kontor, nämligen i ^Ziirich, ^Diisseldorf, , ,, , , , , , , , ,, och . På övrigaindustrimarknader finns kontor i och . Tre handelskontor arbetari utvecklingsländer, nämligen kontoren i , ^Jeddah och ^Teheran. Denexportfrämjande ^verksamhelen vid del frislående handelskontoret i ^Teheranöverförs ^lill ambassaden. 1 Härutöver har . tillförts anslaget enligt ^prop. 1979/80:25 bil. 8 (NU1979/80:16, ^rskr 1979/80:114). av förevarandebelopp i ^prop. 1978/79:100 bil. 14 (NU 1978/79:27, ^rskr 1978/79:217) underanslaget B 4. Utbildning i ^inlernationell marknadsföring ^m. 1979/80:100 Bilaga14 41 Utöver nämnda fristående handelskontorfinns dessutom handelskontor inrättade vid ambassaderna i . Handelskontoret i har en handelssekreterare som chef medanövriga två kontor har chefer från utrikesförvaltningen. Handelskontoren, ^förulom dei och , sysselsätter ^f. nära 330 personer. Förutom^handels.sekreterare utgörs personalen av marknad^s-sekreterare, ^assislenleroch biträdespersonal. Därutöver finns ^praklikanler med ^sialsslipendier somdelas ^ul av exportråd. Handelskontorensverksamhet indelas i följande verksamhetsgrenar eller program, nämligenexportservice, projektverksamhet och uppdragsverksamhet. ^Dessulom finns ettinternprogram för administra^tiv ^verksamhel. I e^xportservice ingår detjänster som handelskontoren avgiftsfritt utför, t. ex. rådgivning ^lillbesökande affärsmän, enklare ^varuförfrågningar och ^rulinkorrespondens. Denna^verksamhel finansieras av staten och för /80 har anslagits ca18,6 milj. kr. Projektverksamheten omfattarde ^ijänsler som ^handelskonloren ^ulför på uppdrag av exportråd ochsom helt eller delvis finansieras av ^siaten med särskilt anslagna medel förexportfrämjande ändamål. Uppdragsverksamheten^omfallar de tjänster som handelskontoren utför på särskild beställning och motsärskild avgift för enskild abonnent eller myndighet. Över anslaget finansierasäven externa utgifter, ^s. k. gemensamma ^utgifler i^handelssekrelerarverksamhelen såsom för rekrytering, vissa resor, flyttning^m. ^m., liksom utgifter för lokala rådgivande organ vid vissa handelskontor^(prop. 1977/78:40, NU 1977/78:34, ^rskr 1977/78:110). framhålleratt en fortlöpande behovs- och ^marknadsanpassad serviceverksamhet utgör ettgrundelement i de exportfrämjande insatserna. eftersträvar en höjdambition i serviceverksamheten och föreslår ^atl . anvisas för^budgetårel 1980/81. exportrådanmäler ^atl under anslaget upptagna gemensamma ^ulgifter ^f. inte ingår itaxorna för utförda tjänster. föreslår vidare att ^anslagsposlenanvisas förslagsvis då rådets egna möjligheter alt påverka dessa kostnader ärsmå. För pris- och ^löneomräkning begär . exportråd^hemsläller all anslaget B 2. Handelssekreterare ökas med . ^Prop.1979/80:100 Bilaga 14 42 Medelsbehov(1000-tal kr.) Verksamhet 1979/80 Beräknad ändring 1980/81 -I- 3 740 -1- 5 381 -^t- 1 288 Svenska handelskamrar i u^t- ^-^l^ ^ ^ ^ ^ ^ 20 -t- 5 198 ^'Varav . tillkom enligt ^prop. 1979/80:25 bil. 8(NU 1979/80:16, ^rskr 1979/80:114) ^-^ Anslagsposterna redovisas /80 underanslaget B 4. ^internalionell marknadsföring ^m. Av nuvarande friståendehandelskontor avses kontoren i , ^oeh attorganiseras om till filialkontor under handelssekreterarna i ^Toronto resp.^Diisseldorf . har detframstått som alltmer nödvändigt att handelssekreterare även ägnar sig åtinitiativtagande och uppsökande ^verksamhel i syfte all öka den svenskaexporten. Som exempel kan nämnas bevakning av för ^svenskl näringslivintressanta internationella projekt, i den mån detta inte sker i form avuppdrag. Enligt min uppfattning utgör exportserviceverksamheten, såväl den avföretagen efterfrågade som den av handelssekreteraren initierade, basen ochförutsättningen för företagens vidare engagemang i exportfrämjande aktivitetersom projekt och uppdrag. ^Mol denna bakgrund beräknar jag ytterligare ca 1,8milj. Det statliga stödettill svenska handelskamrar i utlandet och praktikant-verksamhet vid svenskahandelskamrar i utlandet förs innevarande bodgetår upp under anslaget B 4.Utbildning i internationell marknadsföring ^m. Den verksamhet som omfattasav detta statliga stöd har emellertid nära anknytning med sådan verksamhet somfinansieras med medel från anslaget B 2. Handelssekreterare och det statligastödet bör därför föras över ^fill förevarande anslag fr. o. ^m. budgetåret1980/81. För detta stöd till svenska handelskamrar i utlandet och där bedrivenpraktikantverksamhet beräknar jag . Samtliga ^kosinader för^handelssekreterarorganisationen, utom för exportservice, bör enligt minmening ingå i taxorna för utförda tjänster. Undantag från denna regel börendast göras för kostnader som följer av de myndighetsuppgifter ^siaten ålagtSveriges exportråd. 1979/80:100 Bilaga14 43 der beräknas under anslaget B 1.Sveriges exportråd. Vid min beräkning av anslagsbeloppet har jag med anledninghärav inte räknat med några särskilda medel för gemensamma utgifter. Jag min beräkning av medel för exportservice räknat upp anslaget bl. a. för^exportserviceprogrammets andel av dessa utgifter. Av samma anledning har jagunder anslaget B 3. Exportfrämjande åtgärder räknat upp medlen förprojektverksamhet. Slutligen har jag fört över medlen för särskildaexportfrämjande uppdrag från det tidigare anslaget B 4. Utbildning i^internalionell marknadsföring ^m. ^fill anslagsposten exportservice. Som förarbete till^prop 1979/80:16 om riktlinjer för den statliga ^exporl^främjandeorganisationen utarbetades inom utrikes- och handelsdepartementen enpromemoria (Ds ^H^ 1979:1) om exportfrämjandets organisation. I promemorianförs bl, a. fram behovet av en översyn av anställningsvillkoren för personalinom ^handelssekreterarorganisationen. En sådan översyn pågår ^f.n. För /81beräknar jag ett med . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Handelssekreterare för /81 anvisa ett reservationsanslag av . 1978/79 Utgift 27 762 805 ^Reservalion 5 393 195 1979/80 Anslag 34 783 000' 1980/81 Förslag 39200 000 Medlen under detta anslag ärfrämst avsedda för bransch- eller temabundna ^aktitiveter som stödjerföretagens exportansträngningar. Det är därvid fråga om kollektiva insatser somsyftar till ökad exportintäkt. Medlen disponeras av exportråd i samrådoch samarbete med den exportfrämjande utlandsorganisationen. Verksamhetenbedrivs under fortlöpande kontakt med svensk exportindustri. Medlen gårvanligtvis under benämningen projektmedel och verksamheten betecknas somprojektverksamhet. Projektverksamheten är i .hög grad knuten till de svenskaexportföretagens egna marknadsföringsåtgärder. Flertalet exportfrämjande projektfinansieras av staten och näringslivet gemensamt. Under anslagetdisponeras även medel för åtgärder som stödjer mindre och medelstora företagsexportansträngningar. 'I ^prop. 1978/79:100 bil. 14 (NU 1978/79:27, ^rskr1978/79:217) redovisas härav 1 019 000 kr.under anslaget B 4. Utbildning i internationell marknadsföring ^m. Av del i ^prop. 1978/79:100 bil. 14 upptagna beloppetför anslaget B 3. Exportfrämjande åtgärderredovisas i förevarande proposition . under anslaget B 4. Stöd ^lillsvensk ^projektexporl ^m. 1979/80:100 Bilaga14 44 En jämförelse mellanSverige och andra industriländer visar enligt ^atl omfattningen avdel statliga ^siödet till exportindustrierna för att ^della i olika^exporlfrämjande ^projekl är betydligt mindre i . anser delangelägel alt svenska exportföretag i detta avseende inte ställs i ^elt sämreläge än sina konkurrenter i andra länder. För att del statliga ^bidragel förden ^exporlfrämjande projektverksamheten skall komma upp i nivå med Sveriges^vikligasle konkurrentländer bör det gradvis höjas frånnuvarande nivå på ca 24 milj. kr. ^lill ca 150 milj. kr. För /81föreslår ^atl 50 milj. kr. gällande krav på ^atlflera företag medverkar gemensamt för all bidrag skall utgå föreslårexportrådet ändras så ^atl en exportsatsning också från ^etl ^enslaka förelagkan stödjas. Det finns enligtexportrådets mening en betydande potential i de mindre och medelstoraföretagens möjligheter att öka sin export. De ^exporlfräm^jande ^ålgärder som^slöder mindre och medelstora företags exportansträngningar bör ^uiökas ochgöras mer långsiktiga. föreslår att medel för utökad ^verksamhelanslås redan innevarande budgetår. För ^budgetårel 1980/81 bör enligt Sverigesexportråd det statliga stödet öka med drygt 5,1 milj. kr. till ca 9,4 milj. kr. Statsbidraget för attfinansiera tidskriften ^Sweden ^Now föreslås öka något. exportråd föreslåren ökning av anslaget med . till , för ^budgelåret1980/81. Jag ser det somangeläget ^atl svenska exportföretag kan få del av ^slatligt stöd till^exporlfrämjande ^projekl. Jag föreslår en ökning av anslaget med ca 4,1 milj.kr. för detta ändamål. I min beräkning av ^behovel av medel för stödet till denexportfrämjande projektverksamheten har jag tagit hänsyn till vad jag tidigareunder anslaget B 2. Handelssekreterare anfört ^beiräffande fullkostnadstäckning av handelssekreterarnas ^verksamhel. I olika sammanhang harfrågan aktualiserats om sambandet mellan ^exporlfrämjande och ^imporlfrämjande^ålgärder, senast i regeringens proposition (1979/80:16) om ^rikllinjer förden statliga exportfrämjande organisationen. I ^proposilionen hänvisas tillriksdagens uttalande ^atl när så bedöms vara av värde för svensk export svenskaimportföretag borde få delta i ^statsfinansierade exportfrämjande åtgärder somSveriges exportråd och utlandsmyndigheterna utför (NU 1978/79:27, ^rskr1978/79:217). Enligt min mening ankommer del på exportråd ^atl göradenna bedömning. Statligt stöd ^lill sådana insatser skall belasta anslaget. Fr. o. ^m. /77 beräknas under anslaget B4. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 14 45 internationell marknadsföring ^m. ^m.medel för ^vidareulbildning i ^inlernatio^nell marknadsföring ^(prop.1975/76:100 bil. 12, NU 1975/76:36, ^rskr 1975/76:99). Medlen utgör ^slöd tillutveckling, ^regionalisering och modernisering ^m. av kurser inom ^della^ulbildningsområde. Stöd lämnas även ^lill åtgärder som vidtas för attförbättra språkkunskapen i småförelagen ^(prop. 1977/78:40, NU 1977/78:34,^rskr 1977/78:110). Jag bedömer all del ^slalliga stödet till vidareutbildningi ^internalionell marknadsföring nu i huvudsak har fyllt sitt ändamål och altnågot särskilt anslag för denna verksamhet fr. o. ^m. /81 intebehövs. Det bör därför ankomma på exportråd att inom ramen förtilldelade medel för projektverksamhet täcka eventuellt vidare behov av ^slödtill utbildning i ^inlernationell marknadsföring. Jag har ^dessulom underförevarande anslag ^beräknai medel för administration av en avregeringen inrättad fond för att stimulera företagens kunskaper i det franska^språkel. Jag är inte beredd attnu öka statsstödet ^lill tidskriften ^Sweden ^Now. 1 detta sammanhang kannämnas all frågan om kommersiell information till utlandet ses över ^(H1979/80:07). Jag anser att del finnsmöjlighet att öka de mindre och medelstora företagens export. Jag är dockenbart beredd ^atl förorda en ökning av del statliga stöd som riktas direkttill dessa förelags ^exportanslrängningar med . Härutöver kommer ävendet statliga stödet till den exportfrämjande projektverksamheten de mindre ochmedelstora företagen tillgodo. Som jag har nämnt i det föregående föreslås ävendel statliga stödet till denna ^verksamhel öka. För särskilda^exporlfrämjande ^insalser av olika slag beräknar jag i samråd med chefen för^ulrikesdeparlemenlet . i ökade medel till regeringens disposition.Dessa ^insalser kan inte nu redovisas i ^delalj. Som exempel på åtgärder kannämnas projektverksamhet, information, intensifierad kommersiellrepresentation i utlandet, t. ex. den av chefen för utrikesdepartementet^lidigare nämnda förstärkningen av resurserna för exportfrämjande verksamhetvid ambassaden i och konsultinsatser. För /81beräknar jag ett medelsbehov av totalt ytterligare . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Exportfrämjande åtgärder /81 anvisa ^etl reservationsanslag av . 1979/80:100 Bilaga 14 46 B 4.Stöd till svensk projektexport ^m. 1979/80 Anslag 49 376 000' 1980/81 Förslag 47000 000 Medlen under delta anslag äri huvudsak avsedda för att främja den svenska exporten av systemleveranser tillstora industri- och ^anläggningspro-^jekt ^(prop. 1978/79:123 bil. 2, NU1978/79:59, ^rskr 1978/79:415). Medlen disponeras av exportråd somskall verka för att svenska leverantörer ingår som huvudleverantörer eller somleverantörer med delat huvudansvar vid systemleveranser. Med uppgift attbesluta om stöd till svensk projekt-export har en särskild nämnd med starknäringslivsförankring tillsatts inom exportråd. Stöd kan utgå till^förprojeklerings-, ^seminarie- och utbildningsverksamhet samt för att ta framanbud. Stöd får ges om kontraktsvärdet för de svenska leverantörernatillsammans uppgår till lägst 15 milj^.^ kr. Utan hinder härav får stöd ges omprojektet är av speciellt nyskapande karaktär eller kan antas vara avlångsiktigt intresse för svensk industris utveckling. För samtliga typer avinsatser gäller att stöd får ges ^f^ill att täcka högst hälften av redovisadekostnader. Stöd till att bedriva förprojekterings-, ^seminarie- ochutbildningsverksamhet utgår som bidrag utan återbetalnings-plikt medan stödtill att ta fram anbud betalas åter i de fall kontrakt erhålls. Återbetalademedel disponeras av exportråd för att efter beslut av nämnden försvensk projektexport utnyttjas för stöd till att ta fram nya anbud. Abonnemang i Sverigesexportråd påverkar inte prövningen om stöd till svensk projektexport. Kostnader för administrationav stöd till svensk projektexport täcks av medel under anslaget. Medlen under förevarandeanslag är vidare avsedda för statligt stöd ^f^ill förinvesterings- och^förprojekteringsstudier för särskilda exportfrämjande projekt avseendekonsultföretag vilka arbetar med förstudier eller anbud som omfattar vissautvecklingsprojekt i ^u-länder. Konkret erfarenhet av stöd^lill svensk projektexport saknas . På grundval av inkomnaansökningar om stöd till projektexport liksom andra markeringar om intressefrån näringslivet bedömer dock att verksamheten bör expandera redanunder /81. föreslår 13 milj. kr. exportråd föreslår, med hänsyn tillosäkerheten om omfattningen ^'^ Härav redovisades 2 376 000kr. 1978/79:100 bil. 14 (NU 1978/79:27, ^rskr 1978/79:217) under anslaget B 3. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 14 47 av stödet till anslagsposterna^förprojeklerings-, ^seminarie- och utbildningsverksamhet resp.^anbudskosinader, ^atl medel får disponeras om mellan dessa två ^anslagsposlerefter framställning ^lill regeringen. exportråd föreslåralt stöd ^lill svensk ^projeklexport skall öka redan under /81.Jag anser ^emellerlid alt ytterligare erfarenhet bör vinnas innan beslut fallasom utvidgning av verksamheten. För det kommande ^budgetårel beräknar jag 44 milj^.^kr. i statligt stöd vilket är en minskning med 3 milj. kr. i förhållande ^lillinnevarande budgetår. kostnaderför ^adminislralion av det ^slalliga stödet har beräknats under anslaget. exportråd harpå regeringens uppdrag utvärderat det statliga stödet till förinvesterings- och^förprojekieringssludier avseende ^konsullex-^port. framhåller isina kommentarer ^lill ^ulvärderingen att företagen som en följd av stödet^sannolikl har satsat dels mer på varje anbud, dels på fler anbud. Detta bör ha^hafl en positiv effekt i anbudskonkurrensen. ^Allleftersom jämförelsematerialkommer fram kan en grundligare utvärdering göras. ^Siödet bör enligt minmening ^ulgå även under ^budgetårel 1980/81 i avvaktan på att en närmare utvärderingkan göras. Jag beräknar 3 milj. kr. för detta ändamål, ^vilkel är en ökning med624 . i förhållande till /80. Jag ^hemsläller att regeringen föreslår alt till ^Slöd ^t^dl svensk^projektexporl ^m. för /81 anvisa ^etl reservationsanslag av47 . 1978/79 ^Utgifi 1979/80 Anslag 1980/81 Förslag ^Imporikontorel för^u-landsprodukler har efter en försöksperiod ^(prop. 1974:57, ^UU 1974:7, ^rskr1974:206) inrättats från ^(prop. 1978/79:100 bil. 14, NU1978/79:27, ^rskr 1978/79:217). Kontoret har ^lill uppgift alt främja ^imporltill från ^u-länderna och därigenom bidra till dessa ländersutveckling. ^Verksamhelen finansieras från tredje huvudtitelnsreservationsanslag C 1. Bidrag ^lill ^inlernalionella biståndsprogram, poslen5. Kontoret leds av endirektör. Den tidigare rådgivande nämnden har ersatts aven styrelse. ^Importkonlorel har ^anlagil benämningen from ^Developing ^Counlries ^(IMPOD). fanns vidkontoret nio anställda, varav åtta 1979/80:100 Bilaga 14 utgjorde handläggande personal. Den ^verksamhel sombedrivs av kontoret ligger inom verksamhetsområde menfinansieras enligt ^beslul med biståndsmedel. Kontoret har möjlighetatt bedriva viss uppdragsverksamhet.