prop · G30339 · 1979-12-31 00:00:00 — En avdessa lar sikle på del fall atl köpekontrakt eller det fartyg eller luftfartygsom kontraktet avser avyttras till underpris lill närslående person eller tillförelag med vilket överlätaren har intressegemenskap (2 § första styckel FAK).Sker sådan överlåtelse från det fartyget eller luftfartygetlevererats skall ett belopp molsvarande tillgångens verkliga värde, dock högst kontraktsprisel,upptas som intäkt av rörelse för överiåla-ren då avyttringen äger rum.Vidare finns i 2 § andra stycket FAK särskilda bestämmelser dels för det falldå skattskyldig som är berättigad lill avdrag enligl FAK flyttar utomlands,dels för det fall dä det fasta driftstället för den förvärvskälla vari fartygeteller luftfartyget ingår flyttas utomlands. Sker sådan utflyttning skall avdragenligt FAK inte medges och redan medgivna avdrag ålerföras lill beskattning sominläkt av rörelse för del beskattningsår då utflyttningen sker. Bestämmelsen ärtillämplig efter leverans av fartyget, I likhet medbegränsningsregeln i 46 § 1 mom. KL är de här angivna beslämmelserna i FAK intetillämpliga för sådana aktiebolag eller ekonomiska föreningar som inte är fåmansbolageller belräffande fartyg som används för yrkesmässigt fiske. Regeringenkan enligt 2 § fjärde stycket FAK medge undantag från tillämpning avbestämmelserna i 2 § första och andra styckena FAK. Endast ett par ärenden har varilföremål för regeringens prövning. 1979/80:39 23 ,sjöfartspoliliska utredningen, och tillstyrker altFAK: s giltighetstid föriängs. De tre sistnämnda remissinstansema - liksomStockholms handelskammare - anser att bestämmelserna bör göras permanenta ochi del sammanhanget hänvisas till atl motsvarande regler i och inleär begränsade i tiden. RSVdiskuterar möjlighelen alt i olika avseenden begränsa rätlen till avdrag föravskrivning på kontrakt avseende fartyg och luftfartyg. Kan sädana åtgärderinte vidtas bör enligt RSV FAK: s giltighetstid i alla fall inte förlängas medmer än högst . Länsstyrelserna I Slockholms samt Göieborgs och länanser att en föriängning inte skall omfatta vissa typer av kontrakt. 2 Remissinstansersom tillstyrker förlängning av FAK Kommerskollegiumsäger sig sakna erfarenheter av tillämpningen av FAK under den gångnaförlängningsperioden. Med hänvisning lill inkomna yttranden från Sveriges varvsinduslriföreningsaml och handelskammare tillstyrker dock kollegiet altförordningens giltighetstid ånyo förlängs. I yttrandena anförs bl. situation som råder såväl för svensk rederirörelse som för svenskvarvsindustri anser föreningen det vara av största vikl atl nybeställningar av fartygkan stimuleras. Föreningen anser därför att nuvarande möjlighet atl göraavskrivning på fartygskontrakt enligt huvudregeln bör bibehållas. Föreningenanser vidare att begränsningar i rätten till avdrag för underskott i rederirörelseinnebär att redan etablerade redare har en icke obetydlig fördel jämfört medandra rörelseidkare och fysiska personer. Detta lorde medverka till altnyetableringen inom rederinäringen försvåras, vilket är en av anledningarnatill all begränsningsreglerna bör slopas. Föreningenanser att begränsningsreglerna dessutom bör slopas för atl tillgodose redarnasefterfrågan på erforderiigt riskvilligt kapital. Denökade internationella konkurrensen inom sjöfarts- och luftfartsnäringarnaställer kontinuerligt stora krav på förnyelse och utveckling av säväl fartygsom luftfartyg. Delta sker med belydande insalser av kapilal. Konsolideringsbehovetär därför stort i dessa näringar. 1979/80:39 24 ifrågavarandeforordningen erbjudit värdefulla möjligheler för de bägge branscherna. Delfinns inle anledning förmoda att behovel av den ifrågavarande avskrivningsmöjlighetenkommer alt minska i framliden. Tvärtom är det iroligt att konkurrensen frånutländska rederier och flygbolag bl. a. medhjälp av olika statliga stödåtgärderkommer att öka ytterligare. Behovet av erforderiiga konsolideringsmöjlighetertorde därför komma att bestå . Medhänsyn lill den situation som råder för svensk sjöfartsnäringoch för svensk varvsindustri talar enligl handelskammarens mening övervägandeskäl för en förlängning av förordningen om avdrag vid inkomsttaxeringen föravskrivning pä köpekontrakt som avser fartyg m. m. Genom en föriängning avförordningens tillämpningstid åstadkommes ett angeläget slöd till näringen ochden berörda industrin. Vadgäller skatteflykisproblematiken får handelskammaren tillfoga all nu gällandebegränsningsregler jämle prisfallsrisken - om än skiftande beroende på typ avtonnage - väl torde lillgodose detta syfle hos lagstiftningen. Det kan enliglhandelskammarens mening rent av ifrågasättas om ej en uppmjukning av begränsningsreglernakunde diskuteras med hänsyn lill marknadens i gmnd ändrade karaklär. betonar risken för värdefall på fartygskontrakt. Denuvarande möjligheterna lill avskrivning på fartygskontrakt har utnyttjats avmånga rederier och härav dem bedömts vara värdefulla. Ett skäl härtill är attdet föreligger risk för värdefall på ett beställt fartyg på ett ätvå, ibland fler, år, som kan förflyta mellan kontraktstecknande och leverans.Denna risk har snarasl accentuerats genom den nuvarande internationellavarvssituationen, där överkapacitet och motvilja mot marknadsbetingadenedskärningar kan leda till politiskt baserade beslut om varvssubventioner iolika länder som kan påverka prisnivån för nya kontrakt pä liknande fartyg.Ytterligare elt skäl är de kraftiga fluktuationer över liden i fraklnivåer ochvinstnivåer som förekommer inom rederinäringen, framförallt inom masslaslfarten.Möjlighelen till konlraktsnedskrivning utgör en möjlighet tillresultatutjämning över tiden, som de toiala avskriv-ningsmöjligheternainte päverkas. förordar därför alt nu gällande regler för kontraktsavskrivning föriängs.- Någol särskill skäl att ändra den tillämpade procentsatsen förkontraktsavskrivning synes inte föreligga. Delär för svensk rederinäring av slor belydelse att nu gällande regler angåendeavskrivning på köpekontrakt som avser fartyg ges föriängd giltighet även efter1980 års taxering. Föreningen förordar att nu gällande regler förlänges utanbegränsning av giltighetstiden och med bibehållande av nu tillämpadprocentsals. 1979/80:39 25 Uppgiflerinhämtade från medlemsrederier bekräftar alt många företag regelmässigtutnyttjat möjlighelerna till kontraktsnedskrivning och att denna möjlighet avsamtliga tillfrågade bedömes som värdefull och av stor praktisk belydelse. Ibilagan till budgetdepartementets remiss behandlas i inledningen också deallmänna bestämmelserna om avdrag för nedskrivning av värdet på rättighet tillleverans av maskiner och vissa andra invenlarier och del påpekas atl möjlighelenlill sådant avdrag är kopplad lill en risk för prisfall innan leverans avsådana lillgångar. vill också i samband med avskrivning påköpekontrakt som avser fartyg fästa departementets uppmärksamhet vid denbetydande prisfallsrisk som enligt föreningens uppfattning föreligger isamband med beställningar som tecknas av rederier. Utbudet frän väridensvarv präglas fortfarande av en mycket slor överkapacitet och en skarpkonkurrens i fråga om pris och andra villkor vid fartygsbeställningar.Samtidigt har allt flera varvsländer valt att erbjuda nationella redare mycket fördelakligavillkor vid beslällningar vid flagglandets varv, låt vara aU Hertalet OECD-ländersöker vid expori upprälthålla riktlinjerna för överenskommelsen angåendeexportkrediter för farlyg. Dessa senare villkor binder dock icke de mänga nya varvsnalioner,t. ex. och , som offererar synneriigen fördelakliga priser tillredare i utlandet. ISverige lillämpas ell beställarslöd som innehåller ell element av indirekt subventioneringi form av ell avskrivningslän. Produktionskostnaderna i är dock forlfarandeså höga jämförda med prisnivån i många andra varvsnationer att etlavskrivningslån om knappasi överbryggar existerande prisklyftor.Samtidigt som det svenska beställarstödet otvivelaktigt uppmuntrat svenskarederier alt beställa farlyg vid inhemska varv föreligger alltså en belydanderisk för aU sådana fartyg vid leveranstidpunkten har elt betydligt lägre värdepå den internationella marknaden än vad som molsvarar av kontraktsprisel.Med tanke på flera varvsnationers ovilja atl effektivi reducera produklionskapaciletenfinnes skäl förmoda alt en sådan prisfallsrisk kommer att bestå under avsevärdlid framöver. ABAåberopar den skrivelse frän bolaget som låg till gmnd 1969 beslutadeutvidgningen av FAK:s tillämpningsområde. Vadsom anfördes i skrivelsen angående luftfartsnäringens behov av ekonomiskaresurser och konsolidering gäller alltjämt och kommer atl vara för handen ävenframdeles och därvid - i likhet med tidigare - i en allt stigande omfattning.Den ökande internationella konkurrensen inom näringen medför nämligen bl. a.snabba stmkturförändringar, vilka i sig medför krav på snabb kontinuerligförnyelse av flygplansfloltan med ty åtföljande behov av kapital. Det må isammanhanget anmärkas atl SAS vid lidpunkten för senasle bokslut hadeutestående flygplansorder lill elt värde av omkring 700 milj. kr. ABAfinner sakförhållandena vara sådana alt möjlighelen lill konsolidering genom konlraktsavskrivningsjälvfallel bör bibehållas saml aU rälien lill sådan avskrivning i vart fallinte bör inskränkas i förhållande lill vad som gäller 1979/80:39 26 3Remissinstanser som anser att en förlängning av FAK bör förenas med ytterligarebegränsningsregler Gällandeskatteregler ger förhållandevis stort utrymme för atl skapa obeskattadereserver. Största belydelsen har därvid inkomstbeskattningens reglerom av-ochnedskrivning på bl. a. lager och invenlarier vid beräkning av inkomsl av rörelsesaml de olika avsättnings- och uppskovsreglerna. Lagstiftningen har vanligenvissa bestämda syften, t.ex. atl påverka de skattskyldigas handlanden i vissaavseenden eller atl underlätta viss ekonomisk verksamhet. Reglerna fungerarföljaktligen bl. a. som styrmedel i den ekonomiska politiken. Sålunda möjliggörexempelvis av- och nedskriv-ningsreglerna atl vinsten inom vissa givna ramarkan behällas inom förelagel ulan skattekonsekvenser sä länge medlen disponerasför investeringar i lager och maskiner. Företaget flr m a o en räntefri skatlekredit,som antas främja tillväxten av verksamheten. Det enskilda företagets tillväxtpåverkas emellertid endast i den mån avskrivningarna ligger inom ramen förårsvinsten, dvs. så länge ytteriigare skatlekredit kan skapas. Om det finnsandra inkomsler än av den rörelse, som de av- och nedskrivna tillgångarnatillhör, kan dessa regler innebära all skattekredilen i praktiken ändå kanskapas genom att skatten på inkomsterna lindras genom underskotts- ellerförlustavdrag. Detkan visserligen hävdas att reserverna förr eller senare kommer atl tas fram lillbeskattning. Från principiell synpunkl föreligger därför inle någrabetänkligheter med syslemel. Detla gäller emellertid endasi under förutsättningalt systemet inte ger möjlighet till kringgående eller missbruk. Att missbruksriskenär stor har uppmärksammats i skilda sammanhang. Genom att genomföratransaktioner, som i många fall inte har annat syfle än att undvikabeskattningen av de uppkomna reserverna, kan den framtida beskattningen helleller delvis elimineras. Uppenbart missbruk av reglerna kan i och för sigförsvåras genom effektivare kontrollinsatser från skattemyndigheternas sida. Erfarenhelernavisar dock au dessa möjligheler Hr anses ytterst begränsade. Enligl RSVs meningbör därför dessa förhållanden noga övervägas vid en prövning av behovet altinföra och behålla stimulansåtgärder av hithörande slag. RSVär medveten om de svårigheter som är förenade med den avvägning som här måstegöras. har problemen ofta lösts genom särbestämmelser för sådanasituationer där missbruk förekommer eller kan anlas förekomma. 1973 årslagstiftning för begränsning av möjlighelerna att utnyttja underskott avfartygs- och luftfartygsrörelse för avdrag mot inkomster av annal slag är ettexempel på en sådan lösning. Begränsningsreglerna är en av anledningarna lill atlreglerna utnyttjas mindre. Dessutom har sannolikl den vikande konjunkturen ochöverkapaciteten på fraktmarknaden bidragii till en minskning av antaletnedskrivningsobjekt. RSVvill dock påpeka atl riskerna för missbmk inte hell kunnat elimineras genom1973 års begränsningsregler. Begränsningarna gäller endast fysiska personer ochflmansbolag. Det har sålunda förekommit att reglerna kringgåtts på så sätt attett tillräckligt antal personer gäll samman för att undgå atl omfattas av fåmansbolagsreglerna.Det har kunnat konstaleras att reglerna för kontraktsavskrivning utnyttjats föratl eliminera beskattningen vid reservernas upplösning t. ex. i samband medavveckling av företag med slora obeskattade reserver. Riskerna för missbmk ärav förklariiga skäl överhäng- 1979/80:39 27 andei de fall underskotten enbart har sin gmnd i avskrivning på kontrakt. Det finnsnämligen exempel på fall där kontraktets reella bakgrund på goda gmnderifrågasatts. Enligt RSVs mening kan därför ifrågasättas om stimulansåtgärdernaär ändamålsenliga för atl tillgodose önskemålen från den åsyftade målgmppen,dvs. rederi- och varvsnäringen, även om RSV är medvetet om reglernas effekt alttillföra näringarna ett ökal riskkapital. EnligtRSVs mening bör övervägas om inte andra metoder än skattestimulanser böranvändas för ändamålet. Närmast till hands ligger därvid direkta stödåtgärder.Dessa skulle kunna kombineras med ytteriigare begränsningar för rälten lillavskrivning på fartygs- och luftfartygskonlrakt. Begränsningarna vad gällerunderskottsavdrag skulle exempelvis kunna innefatta en sänkning avprocentsatserna för beräkning av avskrivningsbeloppet. Denna ytteriigarebegränsning bör dock inte avse levererade fartyg m. m. Dessutom börbegränsningsreglerna gälla generellt dock med undanlag för börsnoterade ellerdärmed jämställda bolag. Möjligheterna tiil dispens bör dock behållas. Alternativtskulle avskrivningsreglerna på kontrakt förses med vissa ytteriigare villkor.Det kunde exempelvis föreskrivas atl avdraget för kontraklavskrivning skulleåterföras till beskattning om någon leverans inte kommer lill ständ. För dendärav följande framlida skattebelastningen skulle kunna krävas en särskild bankgaranli,som utgjorde ett villkor för avdragsrällen. Omsådana ålgärder inte kan vidtas bör enligt RSVs mening giltighetstiden av nugällande förordning i vart fall inte föriängas med mer än högsl tvä år. Länsstyrelseni erinrar om att de begränsningsregler som infördes i 46§ 1 mom. KL inte gjordes tillämpliga på "flermansbolag" och inteheller på fartyg som används i yrkesmässigt fiske. visar medexempel att taxeringsmyndigheterna kan ställas inför svåra utredningsproblem,särskilt när kontrakten har förvärvals utomlands. Motbakgrund av dessa iakttagelser vill i första hand förorda denändringen all även fiskefartyg omfattas av begränsningsreglerna saml atl iövrigt reglerna utsträcks så alt endast börsnoterade företag (inkl. företagnoterade på fondhandlariistan) undantas. Anses del vara ett för slort steg atlta föreslår i andra hand atl begränsningsreglerna utsträckas så attkontrakt förvärvade i utlandet inte grundar rätl till underskotlsavdrag. En sådanmera begränsad ändring av avskrivningsreglerna mäste, för atl bli effektiv,kompletteras med en omvänd bevisbörderegel i avytiringsfallen (2 § första slycketkontraktsavskrivningsförordningen). För räll till avdrag för föriust i sambandmed försäljning av fartyg eller kontrakt skall det således åvila denskattskyldige atl förete handlingar som styrker alt prissättningen är riklig.Eventuellt skulle den omvända bevisbördan kunna införas endast i de fall del ärfräga om försäljningar till utlandet, Ävenlänsstyrelsen I Göieborgs och län anser att kontrakt på fiskefartyg börjämställas med kontrakt på konventionella fartyg. Länsslyrelsen anför vidare: Dåbegränsningsreglerna infördes undantogs köpekontrakt för fartyg 1979/80:39 28 somanvändes i yrkesmässigt fiske. Det var främst sociala skäl som var anledningen lillundantaget. Fiskerinäringen utövades då av fiskelag, som för sin verksamhetanskaffade etl fiskefartyg. Fiskets karaktär har undan för undan ändrals.Sålunda användes numera fiskefartyg, som i anskaffning kan kosla tiotalsmillioner kronor Många av de personer som tecknar kontrakt på fiskefartyg ärinte själva aktiva inom fiskerinäringen. Några fall har uppmärksammals där kontrakttecknats för en fiskebåt men all denna, sedan den färdigställts, inte använtsför yrkesmässigt fiske. Bålen har i slällel salts in i vanlig fraktfart.Undantagsregeln har i vissa fall missbmkats genom atl kontrakt tecknats förfiskebåt med de fördelar detla har fört med sig vid delägarnas laxeringar, menalt båten sedan den levererats använts för annat ändamål än yrkesmässigt fiske.Gränsen mellan vad som är fiskefartyg och handelsfartyg har genom utvecklingen blivildiffus. Detta talar för att reglerna för nedskrivning på kontrakt m. m. förkonventionella fartyg även bör gälla fiskefartyg. Länsstyrelsenvill också påminna om alt möjligheterna att avsätta lill investeringsfond föravyttrat fartyg vid fartygsförsäljning gäller alla slag av fartyg således ävenfiskefartyg. Även detla lalar för att kontrakt avseende fiskefartyg börjämställas med kontrakt på andra typer av fartyg. LänsstyrelsenI anser att möjligheterna att missbrukaavskrivningsreglerna skulle bli mindre om de bara gjordes tillämpliga påbeställningar vid svenska varv. Även sysselsättningsskäl kan enligllänsstyrelsen i det enskilda fallet lala för en begränsning till svenska kontrakt.Länsstyrelsen tar också upp vissa andra frågor: Enskattskyldig redovisar överskott av en rederirörelse och underskott av en annanrederirörelse, där avskrivningen uppgår till högst av fartygetsanskaffningsvärde. Han yrkar därutöver avdrag för nedskrivning av köpekontraktför etl fartyg. Fråga uppkommer då om överskottet och underskottet av de två försiarörelserna måste kvittas mol varandra, innan någon del avkontraktsnedskrivningen får utnyttjas eller om man flr kvitta kontraktsnedskrivningenmot det redovisade överskottet för den förstnämnda rörelsen. Det är önskvärtmed ett klariäggande i denna fråga. 12 § sjölagen föreskrives all för skepp under byggnad i skall föras ettskeppsbyggnadsregister hos myndighet som regeringen bestämmer. För att geskaltemyndigheterna ökade möjligheler alt följa upp laxeringen i alla de falldär avdrag medgivits för nedskrivning av fartygskontrakt bör etl särskiltregister upprättas för fartyg som bygges säväl i som i utlandet. Det finnsexempel pä fartygskontrakt som helt enkelt "försvunnit". Den myndighelsom i så fall skall föra detta register bör då också löpande följa upp vad somhänder med kontrakten. GOTAB 62702 Slockholm 1979