prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Mot bakgrund av vadjag har ^angett om behovet av en reform kan jag ^inle acceptera denegativa konsekvenser som den föreslagna ^nedkorl-^ningen av tjänstgöringstidenvid huvudmyndighet skulle föra med sig i utbildnings-, rättssäkerhets-,effektivitets- och kostnadshänseende. När del gällerutbytestjänstgöringen framgår det av uttalanden av remissinstanserna att sådantjänstgöring hos vissa myndigheter kan vara av begränsat värde frånutbildningssynpunkt för notarierna. Det framgår också att ett flertalutbytestjänster inte motsvaras av ett reellt behov av ^notariearbelskraft hosberörda myndigheter. Enligt min mening kan det ifrågasättas omutbytestjänstgöringens värde för notarierna och myndigheterna ens svarar ^molde resurser som satsas på systemet med ^utbytesjänstgöring. Denutökning av antalet ^utbylesljänster som blir följden av ett ^fulll utbyggt^nolariemeriteringssystem i ^enlighel med förslag för med sigbetydande kostnader för statsverket. Jag kan därför inte heller acceptera enförändrad uppläggning av ^nolariemeri^leringen som skulle bygga på en utökningav antalet ^utbylesljänster. 1979/80:100 Bilaga5 50 Med hänsyn till vad jagsålunda har anfört anser jag all den av föreslagna förändradeuppläggningen av ^nolariemerileringen inte bör genomföras. Med den inställning jag nu har gett uttryck föruppkommer frågan om uppläggningen av ^nolariemerileringen kan ändras på annatsätt. Min avsikt är att undersöka ^möjlighelen till sådana förändringar isamband med att jag närmare överväger ^effeklerna på notarieutbildningen av detovannämnda nya systemet med ^delegering av beslutanderätt vidinskrivningsmyndigheterna. Jag avser att vid ^elt senare tillfälle återkommatill regeringen i denna fråga. När del gällerdomstolsverkels förslag om ändrade behörighetsregler för notarier har, som jaghar ^angett förut, några förslag redan genomförts. Jag anser dock inte att denuvarande behörighetstiderna i 19 § ^lingsrältsin-^struktionen bör slopas helteller alt notarierna enligt ^lingsrättsinslruk-^tionen normalt skall få utföra^domargöromål i vidare omfattning än vad som anges i 19^S^tingsrättsinstruktionen. Det kan dock vara lämpligt att frågan om vissaförändringar av behörighetstiderna övervägs ytterligare mot bakgrund avinnehållet i remissyttrandena. Frågor som rörmeritvärderingen vid antagningen till^nolarieljänsler handläggs av notarienämnden. Jag anser därför att det i förstahand är den nämnden som skall ta ställning ^lilldomstolsverkets förslag till ändrade regler för meritvärderingen. Jag tardärför inte närmare upp den frågan här. 1978/79 Utgift 29757 883 1979/80 Anslag 35 800000 1980/81 Förslag 39600000 ärcentral ^förvaltningsmyndighel för de allmänna domstolarna och de allmänna förvaltningsdomstolarna,^bosladsdomstolen, arrendenämnderna, hyresnämnderna, ^rältshjälpsnämnderna ochde allmänna advokatbyråerna. har också till uppgift att på delallmännas vägnar föra talan mot beslut i ^rältshjälpsfrågor. ledsav en styrelse. Chef för är en generaldirektör. Inom ^verkelfinns en organisationsenhet, en ekonomien-hel, en personalenhet, en juridiskenhet, ^ell sekretariat och ^etl revisions-kontor. Från anslaget bestridsockså ^kosinader för verksamheten vid notarienämnden, ^tjänsteförslagsnämndenför domstolsväsendet och . 1979/80:100 Bilaga 5 Beräknad ändring 1980/81 Handläggande personal Övrig personal Pris- och ^löneomräkning ^m. De besparingar som enligt huvudförslagethar redovisat innebär alt anslaget efter pris- och ^löneomräkning minskas med780 . Konsekvenserna skulle bli att verkets initiativverksamhet måstehelt ^upphöia. Föl- ^atl skallkunna öka sina insatser beträffande personalutbildningen inom domstolsverketsverksamhetsområde behövs ^ytteriigare medel ^(+ ). 1 propositioner tillriksdagen har regeringen föreslagit bl. a. en ny socialtjänstlag och en nysekretesslag. En ^proposiiion om en ny instansordning för ^kommunalbesvärsmålkan väntas bli ^framliigd . Ett genomförande av de reformer sominnefattas i dessa propositioner kommer att föra med sig ^elt betydandeutbildningsbehov för de anställda inom verksamhetsområde. Somett led i kampen mot den organiserade och den ekonomiska brottsligheten börutbildningen av domarpersonalen intensifieras när det gäller sådanbrottslighet. ^Mol denna bakgrund förordar ^ji^tg alt anslagsposten ^lill^efterutbildning, inklusive prisomräkning, räknas upp med , Regeringen har genom beslut den 6 december 1979medgivit alt dom- 1979/80:100 Bilaga5 52 stolsverket i samverkan med ^samarbeisorganet förrättsväsendets informationssystem och hovrätterna fr. o. ^m. den 1 januari1980 får inleda försöksverksamhet med publicering av rättsfall frånbovrätterna med hjälp av automatisk databehandling. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att till för budgetåret1980/81 anvisa ett förslagsanslag av . 1978/79 Utgift 632 632 216 1979/80 Anslag 621900000 1980/81 Förslag 662900000 Allmänna domstolar är tingsrätterna,hovrätterna och högsta domstolen. Tingsrätt är allmän underrätt. Det finns ^f.^n. Hovrätt är överrätt i mål som fullföljs från ^tingsräll.Hovrätterna är (15 avdelningar, varav 13 för allmänna mål och tvåför vatten- och ^fasiigheismål), (tre avdelningar), hovrätten överSkåne och (fem avdelningar), hovrätten för (sexavdelningar), hovrätten för Nedre (två avdelningar) och hovrätten förÖvre (två avdelningar). är överrätti mål som fullföljs från hovrätt. Domstolen är delad på tre avdelningar medtillsammans 25 ^justilieråd. Sju ^justitieråd tjänstgör i lagrådet som ^f. ^n.har tre avdelningar. För högsta domstolen finns ^ell särskilt kansli tillvilket revisionssekreterare är knutna. Från anslaget bestrids ocksåkostnader för de ^kansligöromål för ^slalens ansvarsnämnd som fullgörs av Sveahovrätt. Beräknad ändring 1980/81 Domare och ^hovrättsfiskaler Övrig ^personiil ^+^ ^ ^ ^ 1 ^+^ ^ ^ ^ 2 Handläggande personal Övrig personal ^'^50 tjänster har förts över till anslaget ^F^ 2. 1979/80:100 Bilaga 5 ring 1980/81 ^+^ ^ ^ ^ ^ 110000 ^+^ ^ ^ ^ ^ 160000 ^+^ ^ ^ ^ ^ 490000 ^+^ ^ ^ ^ ^ 600000 ^(-) ^(+ 5 000000) ^(-) ^+^ 4 725 000 ^+^ ^ ^ 1500000 Pris- och ^löneomräkning ^m. ^m.44465 000 kr. De besparingar som enligt huvudförslagethar redovisat innebär att anslaget efter pris- och ^löneomräkning minskas medomkring 13,3 milj. kr. Konsekvenserna skulle bli en ökning med omkring 25procent av antalet balanserade mål. anser därför att enmedelstilldelning enligt huvudförslaget skulle medföra ^allvariiga rubbningari domstolarnas ^verksamhel. Till följd av den rättshjälpsreform, som genomförs denI , kan anslaget minskas med . För högsta domstolen föreslås ^ytteriigare två tjänsterför revisionssekreterare. begär att vid inrättas entjänst för hovrättslagman och en tjänst för hovrättsråd, tillika vice ordförande på avdelning, iutbyte mot två ^hovrättsrådsljänsler. Härigenom kan ^ytteriiga^re en avdelninginrättas vid hovrätten. För var och en av hovrätten över och Blekinge^saml hovrätten för yrkar en tjänst förhovrättsråd. För yrkar en tjänst förchefsrådman i utbyte mot en ^rådmansljänst. föreslår en tjänst för handläggare föradministrativa arbetsuppgifter vid var och en av Södra Roslags tingsrätt ochUppsala tingsrätt ( + . För genomförande av ADB inom ^inskrivningsväsendelbegär ytterligare medel ^(+ 2,5 milj. kr). Som ^ell led i en ^femårig upprustning avinventariebeståndet yrkar att anslagsposten till^expenser räknas upp med 5 milj, kr. för ^engångsulgif^ler för ^inveniarier. 1979/80:100 Bilaga5 54 den I januari 1980införs en ny organisation för rättshjälpsnämnderna med fyra friståendenämnder. Medel för dessa nämnder har anvisats på ett särskilt anslag. Underinnevarande budgetår har medel för den tidigare^rättshjälpsnämndsorganisalionen anvisats på anslaget till de allmännadomstolarna. Kvarstående lönemedel uppgår ^lill 2,5 milj. kr. Anslagspostentill lönekostnader bör räknas ned med ^della belopp. (3.) påtre ordinarie avdelningar. Antalet inkommande mål till hovrätten har undersenare år fortlöpande ökat. För alt höja hovrättens effektivitet förordar jag^atl den indelas alt arbeta på fyra ordinarie avdelningar. För en sådanändring krävs att en tjänst för hovrättslagman och en tjänst för hovrättsråd, tillika vice ordförande på avdelning,inrättas i utbyte mot en tjänst för hovrättsråd och en adjungerad ledamot.Vidare behöver medel anvisas för ytterligare två ^biirädestjänster ( + 293 000kr.). (5.) Hovrätten för ^Väsira Sverigebehöver på grund av ökad måltillströmning tillföras ytterligare en tjänst förhovrättsråd ^(+ ). (6.) ^Maj:t ^(prop. 1949: 132 ^s. 35, ^SU 1949: 172, ^rskr 1949:342 och ^prop.1960: 1, bil, 2 ^s. 14, ^SU 1960: 14, ^rskr 1960; 14) ^atl meddela beslut ellerbestämmelser om att föra över stal sådan ordinarie eller extra ordinarietjänst, som är förenad med ordinarie tjänst som tillsätts med förordnade tills vidare. I den ^prop. (1973:90) somligger till grund för regeringsformenanförde dåvarande chefen för ^justitiedepartemenlel all det rimmade bäst meddomstolarnas självständiga ställning ^atl deras dömande tjänstemän i störstamöjliga utsträckning utgörs av domare som åtnjuter ett sådant anställningsskyddsom nu tillkommer ordinarie domare. har därför bemyndigat regeringen^(prop. 1975: 1 ^s. 9, ^InU 1975:4, ^rskr 1975; 218) att föra över stat ävenordinarie ^domartjänsl som är förenad med högre statlig icke ordinarie tjänsteller vilkens innehavare är tjänstledig för att fullgöra internationelltuppdrag. En av chefsrådmännenvid ^tingsräll har utsetts all tjänstgöra somAllmänhetens . Det framstår enligt min uppfattning som önskvärtfrån allmänna utgångspunkter att en ordinarie domare skall kunna tas i anspråkför detta uppdrag och att han eller hon därför inte skall behöva lämna sinordinarie domartjänst. För att inte domartjänsten skall behöva uppehållas med vikarie börregeringen hos begära bemyndigande alt föra en ordinarie domartjänstöver stat i fall då innehavaren är tjänstledig för att tjänstgöra somAllmänhetens . domstolarna ^efler hand införts arbetsrutiner och arbetsmetoder som varitägnade alt minska behovet av personal men som i gengäld fört med sig ökadekostnader för tekniska hjälpmedel av olika slag. för ^expenserhar emellertid inte ^räknals upp i tillräcklig 1979/80:100 Bilaga 5 55 Jag förordar nu att^expensposten - utöver sedvanlig prisomräkning - räknas upp med 1,5 milj. kr. ^Expensposten har varit avsedd bl. a. för sådana^återanskaffningar av inventarier vid de allmänna domstolarna som ägt rum utansamband med att en domstol fått nya eller ombyggda lokaler. Sådanaersättningsanskaffningar bör i ^forsältningen belasta anslaget ^D^ 5.Utrustning till domstolar. Jag avser att i samband med behandlingen av dettaanslag förorda att för ändamålet anvisas I milj. kr. 1 regleringsbrev förinnevarande budgetår har regeringen föreskrivit att antalet tjänster vidtingsrätterna skall minskas med 20 tjänster för domare, 20 tjänster för^tingsnoiarie och 20 tjänster för domstolsbiträde. De besparingar som uppslårpå grund härav har delvis måst tas i anspråk för andra ändamål.Lönekostnadsposten kan enligt min uppfattning minskas med 2,9 milj. kr. Inför den höjning av stämpelskatten förförvärv och inteckning av ^faslig^heler som trädde i kraft den 1 juli 1979ökade ^anlalel inskrivningsärenden stort. ^Detla förde med sig att deföreskrivna expeditionstiderna inte kunnat hållas vid ett ^slort antalinskrivningsmyndigheter alltsedan sommaren 1979. Med anledning härav finner jagskäl alt erinra om vad dåvarande chefen för anförde i1966 års statsverksproposition ^(prop. 1966: I bilaga 4 ^s. 84 ^f). Han anfördedå följande: "Arbetet med inskrivningsärendena är en betydelsefull uppgiftvid underrätterna. Detta framgår ^inle minst av de ölägenheter som allmänhetenvållas genom förlängda expeditionstider. Det finns anledning framhålla viktenav ^atl chefsdomaren i underrätt fortlöpande utövar uppsikt över arbetet påinskrivningsavdelningen. Avdelningens personal ^måsle förstärkas vid^arbetstop-^par. Domare, ^lingsnotarier och ^domstolsbilräden från andraenheter inom domstolen kan därvid behöva tas i anspråk, även om ^della medförtillfällig fördröjning i handläggningen av mindre brådskande mål." Jag kanför min del instämma i detta uttalande, I ett betänkande av^juslilieuiskottet som godkänts av ^(JuU1979/80:8, ^rskr 1979/80:88) har utskottet funnit att frågan om ersättningentill nämndemän och deras tjänstgöringsförhållanden ^m,m. bör undersökas samtatt del bör ankomma på regeringen att närmare besluta om formerna förundersökningens bedrivande. Frågan övervägs nu inom . Med hänvisning ^lillvad jag har anfört och till sammanställningen hemställer jag att regeringenföreslår att 1. bemyndiga regeringen att vid Götahovrätt inrätta en ordinarie tjänst för hovrättslagman och en ordinarie tjänstför hovrättsråd, tillika viceordförande på avdelning, båda tjänsterna med beteckningen Co, 2. bemyndiga regeringen all enligt vadjag har förordat i del föregående föra ordinarie ^domartjänsl över stat, 3. till Allmänna ^do^tnsiolarna /81 anvisa ett förslagsanslag av . 1979/80:100 Bilaga 5 56 1978/79 Utgift 76561226 1979/80 Anslag 191200000 1980/81 Förslag 211 400000 Allmännaförvaltningsdomstolar är länsrätterna, kammarrätterna och regeringsrätten. De nuvarandelänsrätterna inrättades . De bildades ^genc^m^ alt deförutvarande länsdomstolarna - ^länsskatterätierna,^fasiighelstax-^eringsrälterna och länsrätterna - bröts ut från länsstyrelsernaoch omvandlades till en ny allmän förvaltningsdomstol för varje län. Det finnsdärför 24 länsrätter. Kammarrätterna är överrätt imål som fullföljs bl. a. från länsrätterna. Del finns fyra kammarrätter,kammarrätten i ^Siockholm (sju avdelningar), kammarrätten i (sjuavdelningar), kammarrätten i (fyra avdelningar) och kammarrätten iJönköping (tre avdelningar). Regeringsrätten är högstaallmänna förvaltningsdomstol. Regeringsrätten är ^överrält i mål som fullföljsfrån kammarrätt. Dessutom är regeringsrätten högsta instans i kommunalabesvärsmål och patentmål. Domstolen är uppdelad på fyra avdelningar medtillsammans 23 regeringsråd. Tre regeringsråd tjänstgör ^f. Förregeringsrätten finns ett kansli ^lill vilket ^regeringsrätissekrelerare ärknutna. ring 1980/81 Regeringsråd, kanslichef och regeringsrätts-sekreterare Domare och ^fiskaler Övrig personal Personal med berednings- och Lönekostnader Sjukvård Reseersättningar Lokalkostnader + 15813000 ^+^ ^ ^ ^ ^ ^ 30000 ^+^ ^ ^ ^ ^ 115000 ^+^ ^ 1730000 ^+^ ^ ^ ^ ^ ^ 50000 ^+^ ^ ^ 1600000 1979/80:100 Bilaga 5 Beräknad ändring 1980/81 + 705 000 - 450000 ^(-) ^(- 1 100000) därav ^engångsulgifler Ersättningar till 7050000 (1 ^lOOOOO) ^+^ ^ 1215000 + 19608000 Pris-och ^löneomräkning ^m. De besparingar som domstolsverketenligt huvudförslaget har redovisat innebär alt anslaget ^efler pris- och ^löneomräkningminskas med omkring 4 milj. kr. Konsekvenserna skulle bli en väsentlig ökningav antalet ej avgjorda mål i länsrätterna. För ^balansavarbetning ilänsrätterna yrkar medel motsvarande 70 tjänster (+8 milj. Jag beräknar pris- ochlöneomräkningen till 15,8 milj. kr. I löneomräkningen ingår bl. a.merkostnader - utöver för innevarande ^budgelår beräknade medel - dels för detkollektivavtal som har träffats för ^läns-^rältsorganisationen, dels för deövergångsåtgärder som har vidtagits för den personal som var anställdvid ^länsdomslolarna (1). I en den 13 september1979 beslutad remiss till lagrådet förordas en ny instansordning för^kommunalbesvärsmål ^fr.o.m. Jag har erfarit att chefenför ^kommundepariementel räknar med att föreslå att en proposition iämnet läggs fram. Enligt den ordning som föreslås i remissen blirkammarrätterna första besvärsinstans och regeringsrätten - med krav påprövningstillstånd - slutinstans. En sådan reform leder till ökadearbetsuppgifter för kammarrätterna och minskade arbetsuppgifter förregeringsrätten. Enligt de i remissen föreslagna övergångsbestämmelserna skallmål i vilka det överklagade kommunala beslutet anslagits före utgången av år1980 prövas enligt nu gällande bestämmelser. Detta kan antas leda till attregeringsrätten under ^budgeiårei 1980/81 alltjämt är sysselsatt med sådana målsom följer nuvarande bestämmelser och att kammarrätterna först mot slutet avbudgetåret kommer ^atl tas i anspråk för prövning av ^kommunalbesvärsmål. Pågrund härav och med hänsyn ^lill det nuvarande arbetsläget i kammarrätternaanser jag ^atl budgetfrågorna beträffande en ny ^inslansordning för^kommunalbesvärsmål kan anstå till budgetbehandlingen för /82.Om det visar sig nödvändigt kan regeringen anvisa ^ytteriigare medel ^lillkammarrätterna genom medgivande till anslagsöverskridande. 1979/80:100 Bilaga5 58 Regeringen har vidare i^prop. 1979/80: I om föreslagit ändringar ^fr.o.m. den1 januari ^I98I i nuvarande lagstiftning vilka bl. a. påverkar länsrätternasuppgiftsområde. Målen om omhändertagande enligt ^nykterhetsvårdslagenbortfaller enligt förslaget. När det gäller frågor om åtgärder beträffande barnoch ungdom tillkommer ^ell antal nya målgrupper. De nuvarande socialhjälpsmålen^f^lyttas över från länsstyrelserna till länsrätterna. tillkommer enrad nya målgrupper om olika former av bistånd till enskild. Den föreslagnareformen leder sammantaget till ett ökat personalbehov i länsrätterna. Jaguppskattar detta behov till ungefär 15 årsarbetskrafter, varav omkring femdomare. Kostnaderna härför för ett halvt budgetår inklusive ^lönebikosinaderkan beräknas till omkring 1 milj. kr. Målutvecklingoch ^balansavarbetning i länsrätterna I samband med förraårets budgetbehandling framhöll min företrädare att de förutvarandelänsdomstolarna inte hade kunnat avgöra lika mänga mål som hade kommitin och ^atl detta lett till ^atl balanssituationen vid fle^r^talet^länsskatleräller inte var godtagbar. De nya länsrätternatilldelades i samband med länsrättsreformen en fast organisation som svarade motden måltillströmning som kunde beräknas. Länsrätterna tilldelades därutöver förinnevarande budgetår medel ^mol^svarande ungefär 70 tjänster för^balansavarbetning. Vid ställningstagandettill frågan om förstärkningsorganisationen uttalade min företrädare att det^inle var möjligt att då med tillräcklig grad av säkerhet bedöma den framtida^mållillströmningen och kapaciteten vid länsrätterna. Del var därför ^inleheller möjligt alt avgöra vilka sammanlagda förstärkningar eller andraåtgärder som krävdes för att komma till rätta med balanssituationen. Han ansågatt en viss försiktighet var påkallad för innevarande budgetår. I dettahänseende erinrade han bl, a. om de svårigheter som förelåg att på en gångrekrytera kompetent personal utöver vad som behövdes för alt besätta de fastatjänsterna. Han pekade också på ^atl verksamheten vid länsrätterna endast ibegränsad omfattning tillät alt arbetet bedrevs med oerfaren personal och påatt effektiviteten sattes ned om den erfarna personalen måste avsätta enoproportionerligt stor del av sin tid för att instruera nyanställd personal. Balanserna steg /79 med omkring 25000 mål till sammanlagt omkring 240000 mål.Vad gäller den framtida måltillströmningen är det inte ^f. möjligt alt bedömaom reformen om rationaliserad skatteförvaltning ^(RS-reformen) leder till ett större eller mindre antal mål ilänsrätterna eller hur den i övrigt kommer att påverka arbetsbördan vid dessadomstolar. Del är också för tidigt att säkert bedöma den framtida kapacitetenvid länsrätterna. Genom ^RS-reformen har tidpunkten för anförande av besvärmot taxeringsnämnds beslut ^senarelagts vilket för ^länsrät- 1979/80:100 Bilaga5 59 temas del leder till en förändrad ^årscykel när detgäller antalet inneliggande mål. Detta förhållande kan leda till ^etl högre nominellt ^anlal inneliggandemål i samband med det kommande utan att balanssituationenreellt sett försämrats. För innevarandebudgetår måste man enligt min uppfattning räkna med en nedsatt effektivitet vidlänsrätterna i samband med övergången ^lill den nya ordningen. Det förhållandetalt många tjänster i den fasta organisationen inte har kunnat tillsättas förereformgenomförandet och att fördelningen av tjänsterna i^försiärkningsorganisalionen inte har kunnat ske förrän erforderligaövergångsåtgärder för personal i de tidigare ^länsdomslolarna vidtagits lederockså ^lill en lägre målavverkning under innevarande ^bud^gelår än vad som börvara normalt för den nuvarande organisationen. Mot bakgrund av dessaförhållanden räknar jag inte med att länsrätterna under innevarande ^budgelårkommer all kunna minska sina balanser men all man bör kunna räkna med att de,om ^mållillströmningen blir den som kan förutses, med samma organisationunder de kommande budgetåren har kapacitet att efter hand nedbringa balanserna.Med tanke på ^atl dessa under /79 stigit ^ytteriigare och dårekryteringsläget kan antas medge viss ytterligare rekrytering bör emellertidenligt min uppfattning ^försiärkningsorganisalionen ^lill ^budgetårel 1980/81 byggas ut ytterligare. Jag anser för detta ändamål bör beräkna medel motsvarande ungefär 100 tjänster, dvs,30 tjänster mer än under innevarande budgetår. Kostnaderna härför inklusive^lönebikosinader uppgår till omkring 3,3 milj. kr. En ny allmänfastighetstaxering skall enligt föreliggande beslut genomföras år ^I98I. Isamband med allmänna fastighetstaxering fullföljdes omkring 50000 måltill ^fastighelstaxeringsrätterna och därav drygt 5 000 mål tillkammarrätterna. Merparten av dessa mål kom in ^lill ^fastighelstax^eringsrätterna^mol slutet av /75 och av^gjordes under /76.Flertalet av de mål som fullföljdes till kammarrätterna kom in ochavgjordes . Det saknas anledning att nu anta att deli samband med fastighetstaxering kommer att fullföljas ett mindreantal mål än vid den förra fastighetstaxeringen. Man bör vidare kunna utgå frånatt målen kommer alt vandra igenom instanserna i ^slort ^setl i samma takt somvid den förra allmänna fastighetstaxeringen. Det finns sålunda anledning atträkna med att flertalet ^faslighetstaxeringsmål kommer in till länsrätterna motslutet av och att de kommer ^atl avgöras av länsrätternaunder /82. Flertalet av de mål som överklagas tillkammarrätterna torde komma in till dessa domstolar och avgörasunder . Som framgått av vad jag sagt bedömer jag del somuteslutet att de 1979/80:100 Bilaga5 60 nuvarande överbalanserna i länsrätternahar hunnit arbetas bort innan målen från ^I98I års allmänna fastighetstaxeringkommer in till dessa domstolar. Jag utgår i stället från all del ilänsrätterna kommer att finnas ett ^slort ^anlal tjänstemän för^balansavarbetning. Del kan frånpersonalpolitiska utgångspunkter inte anses godtagbart att för handläggningenav ^faslighetstaxeringsmålen rekrytera personal som efter omkring måstelämna verksamheten. Möjligheterna att kunna rekrytera personal som är^skatteutbildad - utöver ytterligare personal för ^balansavarbetning - tordeför övrigt vara ytterst begränsade. Annan personal torde för flertaletarbetsuppgifter inte böra komma i fråga för en tidsbegränsad anställning. Mot bakgrund av det som jagnu har anfört bör man enligt min mening vid uppläggningen av verksamheten vid länsrätterna års allmännafastighetstaxering räkna med att fastighetstaxeringsmålen i huvudsak fårhandläggas med hjälp av personal som inte anställs särskilt fördetta ändamåloch att slutpunkten för ^avarbelningen av överbalanserna därigenom kommer attförskjutas omkring . Med hänvisning till vadjag har anfört och till ^samr^nanställningen hemställer jag att regeringenföreslår att till Allmänna^förvaltnii^tgsdomstolarna för /81 anvisa ^etl förslagsanslag av211 . Bostadsdomstolen och h^yresnämnderna ^m. 1978/79 Utgift 23 172 878 1979/80 Anslag 24 300000 1980/81 Förslag 26900000 Hyresnämnderna hartill uppgift bl. a. att medla och vara skiljenämnd i ^hyrestvister ^saml attpröva vissa typer av sådana tvister. Arrendenämnderna har motsvarandeuppgifter i arrendetvister. och arrendenämnd finns i samtliga län.De har gemensamt kansli. , som i vissa fall är gemensamt för tvåeller flera län, finns på tolv orter. Chef för kansli är det hyresråd som harutnämnts eller förordnats till del.