prop · G303146 · 1979-12-31 00:00:00 — uttalar alt del naturligtvis får antas all den skatiskyldige utankostnad och utan särskild framslällning tillställs uppgifter om vad som fråntid till annan registreras beträffande honom. Länsstyrelserna i saml Göleborgs och . liksom lokala skattemyndigheten i fögderi framhåller att beslutom beskattning blir offentliga sä snart de införs i registren, medanlaxerings-nämnds beslul med tidigare system har ansetts bli offentliga förstsedan inkomstlängden hade justerats. Detta medför olägenheter dels genom atl beslutsom inte är definitiva utan kan omprövas måste lämnas ut, dels genom attmyndigheterna kan överhopas med förfrågningar. Beträffande lagringstid anför SCB atl den föreslagnatidsfristen inte kan användas för till SCB överlämnade uppgifter som användsför statistiskt ändamål eftersom dessa behövs under längre lid. anför att det i skatteregislret kan finnasuppgifter som inte tas upp i längder men som är av intresse för forskningen, t.ex. hos vilka arbetsgivare en person har varit anställd. Sådana uppgifter ärsvåra att finna på annat håll och har stort inlresse för arbetsmedicinskforskning om bl. a. yrkesskador. anser att skatteregislerlagenåtminstone f. n. ej bör innehålla några gallringsföreskrifter. Utredningsarbeteför att få fram regler om gallring bedrivs av RSV och riksarkivel. Uppgiflernabör las ut på magnetband och överlämnas till för långtidsförvaringnär myndighelens administrativa behov av upptagningen har upphört. Användandeav informalionen bör sä långt det är möjligt begränsas till ändamål somvetenskaplig forskning, samhällsplanering och statistikproduktion. Vid varje lillfälledå bearbetning skall ske krävs tillstånd av DI. RRV: Utredningens förslag går något längre än riksdagensbeslut vad avser omfattningen av registrering i ADB-systemet. Dels föreslås attregistrering skall ske även i fråga om punktskatter, dels atl möjligheter gestill utökad regional regislerföring. Det är enligt RRV:s mening angeläget attde tekniska hjälpmedel som står till buds så långt möjligt utnyttjas för attförbättra effektiviteten i skattekontrollen. RRV tillstyrker därför föreslagenutökning av registreringen under förutsättning alt kostnaderna härför står irimlig proportion lill angelägenhetsgraden och förväntade effektivitetsvinster, : Utredningen har i förslagetutvidgat området för lagstiftningen i förhållande till beslut till atlomfatta - förulom 1979/80:146 7' direkta skatter samt uppbörd och redovisning avarbetsgivaravgifter och merviirdeskatt - iiven punktskatterna. Vidare föreslåsen uiökad regional regislerföring. Samfundet har ingen erinran mot den föreslagnautvidgningen, som bedöms vara praklisk mot bakgrund av syftet all ökasamordningen inom konlrollverksamhelen. Flera remissinstanser har beröri förslaget atl regislretskall o m falla hela befolkningen. i : Del cenirala skatleregistretföreslås omfatta hela rikets befolkning (framgår av lagtexten 5 8 förstastycket). I sin allmänna molivering lämnar ulredningen en redogörelse överbakgrunden till författningsförslaget. Av denna redogörelse framgår att enligtriksdagens beslut skall till den regionala registerföringen hiinförasfolkbokföring (totalbefolkningen) medan den centrala registerföringen skall omftillaskattskyldiga (i storl sell personer ). Ulredningens förslag avvikersålunda från beslul om riktlinjerna för AFB-systemet. Några vägandeskäl från skaltemyndigheternas sida atl i del centrala regislrel medta inteskattskyldiga personer finns inle allra helst som personnummer förhemmavarande barn redovisas hos huvudmannen. Ett av syftena med 3 a8 dalalagen är enligt förarbelena alt begränsa antalet riksomfattandepersonregister och ge lagstöd ål den praxis som Dl ulvecklal vidtillståndsprövning. DI:s praxis kan uttryckas sä att inga personregister bör fåinnehålla uppgifter om andra fysiska personer än som svarar mol myndigheternasarbetsuppgifter och verksamhetsområden. Skattemyndigheternas verksamhel omfallarenbari skattskyldiga och inrättande av ett register omfattande även andrapersoner vilka för niirvarande ej redovisas i skatteregister står enligtlänsstyrelsens mening i strid mot såväl datalagens beslämmelser som riksdagensriktlinjer för det centrala skatleregistrets omfattning. Länssiyrelsen i Göleborgs och län: Enligt riksdagensbeslut skall det centrala vara etl arbetsregisler överskattskyldiga. I författningsförslagel har utredningen emellerlid gjort detta arbetsregislerlill ett centralt befolkningsregister. Del finns inle något vägande skäl alt tain ej skattskyldiga personer i regislret i synnerhet sompersonnummer for hemmavarande barn redovisas hos huvudmannen. Liknande synpunkter framförs av iSödermanlands län och lokala skattemyndigheten i fögderi. Ålskilliga remissinstanser har också behandlat frågan omregistrering av revisionsresultat samt av kontantberäkningar o. d. Flera remissinstanserhar därvid anslutit sig till en reservation mot förslaget lill registrering avrevisionsresultat som framfördes av två ledamöter av . Blanddessa remissinstanser är JK. RFV i den mån förslaget avser de revisioner avarbetsgivares avgiftsunderlag, som f. n. företas för RFV:s räkning av de lokalaskattemyndigheterna och länsstyrelserna, kammarrätten i Siockholm,i , samt . Även SAF och SI är negativa till förslaget. : har utifrån de synpunkter som nämnden har attanlägga i princip inte något att invända mot förslaget. Enligt 7 8 i förslagettill skatteregisterlag skall bl. a. granskningsmans förslag irevisionspromemoria registreras. Utredningen moiiverar detla med alt denna uppgiflär nödvändig bl. a. för att kontinuerligt kunna följa upp och styrarevisionsverksamheten. En sådan regisirering är enligt LON:s mening ur inlegriletssynpunklmindre 1979/80:146 72 Effektivitetsskäl lalar emellerlid för en regisirering.En lämplig avvägning mellan integritets- och effekliviielssynpunkler är enligiLON att man i skatteregislret antecknar endast atl revision skell men ejytterligare deialjuppgifier om revisionens resultat. i lån: delarreservanternas åsikter atl notering i skalleregisler ska ske endasl avuppgifter som föregåtts av myndighets beslul och ansluter sig lill derasbetänkligheter mol atl en uppgift, som förutsätier allvarliga brisier i en skatlskyldigsredovisning och/eller deklaration, förs in och kvarslår i regislretäven om den inle ens föranleder yrkande frän taxeringsintendeni. Uppgifler av detlaslag kan vara till mer skada än nylla vid framtida planering av revisionsverksamheten.Motsvarande betraktelsesätt bör läggas på anmälan enligt 10 8skattebrottslagen, som också kan tillföras regislret. Uppgiflen ifråga börtillföras registret tidigast när åklagare föranstaltat om förundersökning.Länsstyrelsen anser nödvändigl, att angivna frågor och hithörande problemutreds vidare innan beslut fattas om införande av revisionsregister. Härvid börockså beaktas att en del ytterligare oklarheter föreligger ifråga om regislrelsinnehåll. Exempelvis bör utredas om - och i sä fall i vilken utsträckning -uppgifter rörande taxeringsbesök bör lillföras revisionsregistret. Även i ansluter sig tillreservanternas ståndpunkt och bemöter utredningens uttalande att uppgifter omrevisionsresultatet är nödvändiga för att kontinuerligt kunna följa och styrarevisionsverksamheten: Del framgår ej av rapporlen vilka sakskäl som motiverardetta påslående. Om påståendet är rikligt synes det ä ena sidan anmärkningsvärtatl uppgiflerna inte tillhör den kategori av informalion som obligatorisktskall införas i det centrala registret. Å andra sidan innebär uttalandet attnågon uppföljning och styrning av revisionsverksamheten inte varitmöjlig. Rent allmänl torde kunna påstås atl resultatet av en taxeringsrevisionhos en skattskyldig i en viss bransch inte har nägon korrelation tillresultatet av en taxeringsrevision hos en annan skatlskyldig i samma bransch.Om revisionsresultatet skulle lillmälas den betydelse för uppföljningochstyrning av revisionsverksamheten som utredningen vill göra gällande, borde detredovisade resultatet inte rimligen grunda sig på en revisionspromemoria ulanbaseras på ett domstols- eller myndighetsbe-slut. I : Granskningsmannensförslag i revisionspromemoria är av betydelse för planeringen avrevisionsverksamheten. bedömning år därför att regisirering börske. I vart fall bör i registret finnas uppgift om alt revision förelagils ochom revisionens omfallning ifråga om perioder eller beskattningsår. FAR: 1 förslag till skalleregisterlag 7 8 föreslås att icentrala skatteregistret fär införas bl. "resultat av beräkning av hurstort belopp som under beskattningsåret stått till förfogande för skattskyldigsoch hans familjs levnadskostnader" samt "resultat av brutlovinstberäkningeller annan beräkning av relationstal eller liknande...". FAR förutsätter atldylika uppgifter ej får införas i registret utan att den skattskyldige haft lillfälleatl bemöta, korngera eller komplettera framräknade uppgifter. Det ligger isakens natur att s. k. kontantberäkningar och relationstal kan bygga päofullständigt eller vilseledande underlag, varför det vore olyckligt attuppgifter distribueras som år skenbart korrekta. FAR föreslår att uttrycklig föreskriftinföres i lagtexten att ifrågavarande uppgifter får införas endast 1979/80:146 73 under förutsiitlning att den skatiskyldige informeras hiirom.Det föreslås vidare i samma paragraf att i centrala registret får införas "uppgifldels i vad mån föriindring av skall eller underlag för skall föreslagils medanledning av revision, dels om beloppsom ingår i förslaget, vad beloppen avseroch hur de beräknals". Förslagel är olämpligt från åtminslone tvåsynpunkter. Registerföringen kommer alt belastas med etl avsevärl arbeleutifrån vanligtvis mycket omfattande och detaljerade revisionspromemorior.Därtill kommer alt slutligt beslut efter den skallskyldiges bemötanderegelmässigt avsevärl avviker från i revisionspromemoriorna framförda förslag.Motivet all "dessa uppgifler är nödvändiga för alt kontinuerligt kunnafölja och styra revisionsverksamheten" är enligt FAR:s uppfattning helt otillräckligt.Den som ansvarar för eller utför revision har självfallet tillgång till allinformation i form av revisionspromemorior, bemötanden och korrespondens i anslulninglill dessa. En ensidig, cenlral regisirering - som möjligen innebär vissbekvämlighet men till orimlig kostnad - skulle tvärtom riskera att snedvridarevisionsverksamheten. FAR avser därför (i likhet med reservalionen i bilaga 2)att endasl uppgifter om myndlgheis beslut bör få intagas. LRF: Utredningens förslag all i skalleregistret föra inresultatet av kontantberäkningar och förslag på grund av revisioner ler sig urflera synpunkter betänkligt. Regislret kan dels innehålla uppgifler som denberörde inte alls är medveten om atl de registrerats och dels kan dessauppgifter vara felaktiga. Det visar sig nämligen alllför ofta all kontantberäkningaroch förslag med anledning av förelagen revision måste revideras sedanförklaring och förtydligande upplysningar lämnats. Av dessa skål bör förslageti denna del inte genomföras. Om registrering av uppgifter som berörts likvälkommer till stånd får delegationen som elt oeftergivligt krav framföra all denberörde skall underrättas om registreringen och dess innehåll. SRS: Möjlighelen atl i registret införa uppgifl "delsi vad mån förändring av skalt eller underlag för skatt föreslagils medanledning av revision, dels om belopp som ingår i förslaget, vad beloppen avseroch hur de beräknals" anser samfundet djupl otillfredsställande särskiltmot bakgrund av atl dessa inte har samma definitiva karaktär som de övrigauppgifter som får registreras. Vid en taxeringsrevision framkommer ofta förslagsom icke lägges till grund för myndighets beslut. SRS anser, alt endast desenare skall registreras. Skäl har inle visats föreligga för registrering avsådana uppgifter i revisionspromemorior eller yrkanden, som eflerkommunikation med den skatiskyldige eller på annan grund icke ingär iunderlaget för beslul. Vi instämmer på denna punkt således helt medreservanterna. Förslagel innebär även möjlighet atl i regislret införaresultatet av kontant- och bruttovinstberäkningar eller andra relationstal.Samfundet kan i och för sig acceptera atl dessa uppgifler införes menförutsätter å andra sidan alt inga registreringar av denna art fär ske utan attden skattskyldige givits tillfälle att bemöta och korrigera upprättadeberäkningar. Erfarenhetsmässigt bygger dessa på så osäkert underlag attkorrigeringar regelmässigt får göras. Okontrollerade uppgifter kan därförinnebära betydande felkällor, som vid evenluell senare användning kan medförauppenbar risk för felaktiga beslut. Samfundet anser på grund härav, attuppgifter av det slag som omtalas i 7 8 första slycket. fjärde-sjätte indraget,genom uttryckligt stadgande införes i registret först efter det atl den skattskyldigeberetts tillfälle att bemöta de beräkningar som ligger till grund för uppgiflerna. , som ansluter sig till reservanternas åsikt:. 1979/80:146 74 Principen måsle enligi samfundels uppfallning vara atl i etlregister av föreslagen lyp endasl uppgifler om myndighels beslul får inläs. Ulredningenhar själv konslalerat (bl. a. på s. 16 och 43) att uppgifter ur revisionspromemoriaär särskilt integritelskiinsliga. Delsamma måste gälla levnadskostnadskalkyleroch liknande beriikningar. Samfundet anser del vara i högsia grad betänkligtatt även sådana uppgifter och eventuellt andra utredningar oeh argumenteringarfrån den fiskala sidan - utan kontrollmöjlighet eller ens kännedom för berördskallskyldig - skulle kunna intas i skatteregislret. Samfundet uppreparkvalitetskravet på införda uppgifter och avstyrker bestämt atl nämnd artav maierial får införas. Om - mot samfundets uppfallning- sådana uppgifter ändåskulle få intas, skärps givetvis kraven på spärrar mot ullämnande. Ett par remissinstanser lar upp förslaget all registretskall få innehålla administrativa och lekniska uppgifter. I : 1 9 S stadgas alt det centralaskatteregistret får innehålla "de administrativa och tekniska uppgifler"som behövs "för myndighetsverksamhet i övrigt i fråga ombeskattning". Specialmotiveringen till 9 § innehåller en exemplifieringav vad som är alt anse som administrativa och tekniska uppgifler. Länsstyrelsenvill påstå att begreppel "administrativa och tekniska uppgifter" tillsin innebörd är oklart och inte klarl avgränsat varför lolkningslvister om vaduttrycket innefattar kan uppstå. På s. 16 uttalas följande. "Från enrevisionspromemoria skall endasl få registreras siffermässiga uppgifter medförklaring vad de avser. Härigenom avgränsas uppgifter av annal slag t ex ifråga om granskningsmannens iakttagelser vid revisionen." Påföranstaltande av RSV har på revisionsenheten framtagitsvissa uppgifler om avslutade revisioner som skall tillföras registret. Härvidhar RSV medtagit uppgifter om dels huruvida brisier i räkenskaperna förelegat,dels om anmälan till åklagarmyndighet för misstanke om försvårande avskattekontroll sketl (10 8 skattebrottslagen). Fråga uppkommer om sådanauppgifter som inte härrör från siffermässiga upplysningar utan baseras påkvalitativa omdömen om räkenskapernas status i revisionspromemorian kanbetecknas som "administrativa och tekniska uppgifter" som fårregistreras. Om svaret är ja, torde många andra icke siffermässiga uppgifler ien revisionspromemoria kunna betecknas på samma sätt och bli föremål förregistrering (jämför utredningens uttalande å s. 16, citerat härovan). i Göleborgs och län: Med den definiiion av "administrativa och tekniska uppgifter som behövs förmyndighets verksamhet i övrigt i fråga om beskattning", som gesi specialmotiveringen, får registerföraren möjlighet att föra in så många ochså varierande uppgifter atl lagstiftningens funktion av integritetsskydd kanurholkas. anser därför att paragrafen fält en alllför vid ram ochatt denna bör göras snävare. Även i vissa ytterligare avseenden har frågan omregistrets innehåll föranlett påpekanden från remissinstanserna. i : I de fall däskattepliktig förmögenhet avsevärt understiger beloppet . torde dockförmögenhetsuppgifterna i deklarationen normalt inte bli föremal för egentliggranskning vid taxeringen beträffande skallskyldig som inle harjordbruksfastighet, hyresfastighet eller rörelse. Registrering av ej granskadeförmögenhetsuppgifter bör undvikas. LänsstyreLsen anser därför att registreringav förmögenhetsuppgifter i deklaration beträffande skattskyldiga som ej har jordbmksfastig- 1979/80:146 75 hel, hyresfastighet eller rörelse inle bör ske om laxeringför beskattningsbar förmögenhet inle åsatts alternativt om redovisad behållenförmögenhet understiger LSO . SRS: Belriiffande de uppgifler som får regislreras anges i7 S sista slyckel i förslaget atl uppgifter som skall lämnas, bl. a. enligt 37och 39 SS taxeringslagen, skall kunna föras in i registren. Rörande 37 S,uppgifter som utan anmaning skall lämnas i kontrolluppgift, har vi intel alterinra mot att regisirering därav sker. Med slöd av 39 8. som reglerar vilka uppgiftersom skall lämnas efter anmaning, ges möjlighel för skallemyndighelerna atlinförskaffa uppgifter om bl. a. skuldförhållanden och insiillningar samt uttagpå ett visst bankkonto . Dessa uppgifter kan nalurliglvisvara av stort värde för atl åsätla en korrekt taxering, men delta kan ske utanatt uppgifterna införes i det föreslagna registret. De evenluella fördelar ettinförande av dessa uppgifter i etl skalleregisler skulle medföra måste starkivågas mol de stora risker ur inlegritelssynpunkl ett dylikt förfarande för medsig. SRS anser alt hänvisningen i 7 8 SRL till 39 S laxeringslagen bör utgå. SCB: I specialmotiveringarna anges (s. 39) attsamhörighetsbeteckningar för fåmansförelag och deras delägare inte gjorls till obligaloriskuppgift. SCB anser dock all denna informalion är viktig för arbetet med populationsav-gränsningaroch har utgått ifrån all del förslag till referensregister som RS-projeklelutvecklat i detta syfte skulle ulnylljas i AFB-systemet. Enligt SCB:suppfattning bör nämnda samhörighelsbeteckningar göras obligatoriska. 110 8tredje stycket i förslagel lill skatteregisterlagen sägs att sådana uppgifterför statistiskt ändamål som avser annat än fastighetstaxering inte skulle fåförekomma i de regionala fastighetstaxeringsregistren även om det skulleföreligga skyldighet att lämna dylika uppgifter i allmän eller särskildfastighetsdeklaration. Enligt SCB:s uppfattning är denna inskränkning i lagformav möjligheterna lill arbets- och koslnadsbesparande utnyttjande av registrenäven för statistiska ändamål omotiverad och stridande mot statsmakternassträvan att begränsa uppgiftslämnarbelastningen och även i övrigl rationaliseraden statliga verksamheten. SCB förslår därför att sista ledet av sista meningen i 10 8 tredje slycket, "dock fastighetstaxering." SAFoch SI: Uppgifter som lämnas med stöd av 37 8 TL tordeendast avse i Svenge bosatta skattskyldiga och avges för deras taxering här iSverige. I 37 S 4 a) förekommer emellertid uppgifter från VPC som möjligen ävenomfattar i utlandet bosalla. Om så skulle vara fallet bör uppgiflerna interegistreras utan en ändring göras i sisla slycket i 7 8 SRL. RFV påpekar att allmän arbetsgivaravgift visserligen ärslopad fr. o. m. men att slutreglering kommer atl ske först1980, varför den borde nämnas i 3 8. Vidare påpekar verkel att avgiftstilläggkan ulgä enligt 43,43 a eller 43 b S lagen (1959:552) om uppbörd av vissaavgifter enligt lagen om allmän försäkring, m. m. samt alt i definitionen på"beskattning" eventuellt borde ingå "bestämmande avavgiftsunderlag". i samt lokalaskattemyndigheten i fögderi anser att i 3 S bör anges vad som förslåsmed myndighet i skatteregisterlagen. Lokala skattemyndigheten i fögderi anser att 5 Ssista stycket bör 1979/80:146 76 lyda "--- skall finnas för debitering av skatl enligi uppbördslagen (1953:272)". eflersom den föreslagna lydelsen åroklar och inle läcker alla avgifter som ingår i slutlig skall, t. ex. annuiteterpå avdikningslån. Vidare anser myndigheten atl i 1(1 8 iredje stycket börfinnas iiven uppgift om kiipeskilling. 2 Remissyttranden över delrapporterna 1978:4:1 och1978:4:2 såvitt avser ADB-systemet De remissinstanser som har yttrat sig i denna del iir bl.a. JK. Dl, SCB, länsstyrelserna i Siockholms. Gollands, ,, och , , samt , SAF,, och SI. Länsstyrelserna i , och länanser sig ha behov av uppgifler från arbelsgivarregislrel längre än den av ulredningenföreslagna lagringstiden, ivå år. i förutsätter altuppgifter från tillbaka finns lätl tillgängliga på annat siitt isystemet bl. a. med hänsyn lill all inte alltför omfattande och lidskrävande uiredningarskall behövas för all viicka lalan enligt 77 a 8 uppbördslagen. Dl uttalar atl del från inlegriletsskyddssynpunkt ärviktigt alt lagringstiden för denna typ av uppgifter beträffande de arbelsgivaresom är enskilda personer görs så korl som möjligt ulan att för den skull behovuppkommer att föra "åtgiirdsregisler" som komplemenl till ADB-regisirel. JK: Målsätlningen för det föreslagna behörighetssystemethar angivils i sex punkter. Som en av dessa punkler har upptagits loggning. 1min tjänst som JK ingår alt jag enligt datalagen (1973:289) skall lillvaralaallmänna iniressen. Jag har i yttrande till regeringen medanledning av en enskild persons besvär över dalainspeklionens beslut angåendeen myndighets sätt all fullgöra sin skyldighet enligt 10 S datalagen hafl altla ställning bl. a. lill frågan huruvida den berörda myndighetens loggbandutgör personregisler. Ärendet i fråga har gjort att jag blivil uppmärksammad påde problem som kan uppkomma vid loggning. Jag vill därför framhålla viklen av atlman vid uppbyggandel av det nu akluella systemet ägnar intresse ål olika frågormed anknytning till uppläggningen och bevarandet av loggbanden. Del är viktigtatt man därvid tillser atl den kontrollfunktion som är grundsyftet med loggningenblir en realitet. Jag har i milt yttrande lill regeringen i det nyssnämndaärendet förutsatt att frågor rörande loggning tas upp av DALK. Som framhållitsi rapporten föredras samtliga förslag av slörre vikt för en sårskildreferensgrupp, i vilken ingår företrädare för bl. a. datainspektionen. Jagutgår därför från all ulredningen beaktar de synpunkier på loggregister somkommit fram i det berörda ärendel. SAF, och SI påpekar atl ulredningeninte har diskuterat vad en obehörig ålkomst av ekonomiska dala skulle kunnainnebära för förelagens eller samhällels del och inte heller uppehållit sig vidde integritetsrisker som uppstår genom den nära koppling som särskilt i mindreföretag finns mellan företagen och deras ägare. Organisationerna uttrycker frånnäringslivets sida oro över dessa förhållanden och påyrkar attsäkerhetsfrågorna prövas särskilt och därefter tas till en ny utgångspunki fördel fortsatta RS-arbetet. framhåller atl det är av yllersla vikl atl 1979/80:146 77 åtkomslen lill informalionen regleras på ell betryggandesålt. Samfuiiilel ifrågasiiller om inle behörighetsfrågorna bör handliiggas av ettsärskilt siikerhetsorgan med representanter för- förutom skatteadministrationen-bl. Dl och personalorganisationerna.