prop · G3031 · 1979-12-31 00:00:00 — Det anses inle varaförenligl med gällande bestämmelser i alt placera den unge för fortsattvård i hans egel hem så länge han är omhändertagen för samhällsvård, härframgått av den allmänna motiveringen (avsnitt 2.1.9) bör det inle vara någolhinder enligt LVU mot all placera den som vårdas med stöd av LVU i hans egelhem, om man i ett senare skede av vården anser detta vara del bästa för atlfrämja vården av honom. En särskild erinran om detla har lagils in i dennaparagraf. Så länge beslul om vård med slöd av LVU gäller kan den unge i och försig åler las ifrån sitt hem, om della skulle visa sig nödvändigl. All lälabarnel byta miljö är dock oftast skadligt för barnet. Det finnsocksä skäl all understryka vad som har ullalals i den allmänna motiveringen,nämligen all del så längt möjligt måste finnas garantier för all den unge kanfå en belryggande omvårdnad i sitt egel hem innan man låter honom komma tillbaka.Har länsrällen beslulal att etl barn skall vårdas med slöd av LVU därför alldel har funnits brister i oinsorgen om barnet som har Ulgjorl en fara förbarnels hälsa eller uiveckling är del alldeles givel all nämnden mäsle varaförsiklig innan den ålerför barnel lill hemmel. Del är emellertid inle möjligiall uliala någol generelll om under vilka förutsätlningar detla bör låta siggöra. Del ena fallel är inte det andra likl. Föräldrar som på grund av egnasvårigheier allvarligt har försummat eller renlav misshandlal sill barn, kanI.ex. ha fåll så ändrade förhållanden alt nämnden sedermera anser atl detfinns säkerhet för all föräldrarna kan ge barnel en omvårdnad som ärbelryggande. Bestämmelserna i 13 § andra slyckelsamt 14 och 15 SS gäller endast när den unge vislas i hem som är anpassat förvärd av unga som behöver slå under särskilt noggrann tillsyn. Regeringen eller,efter regeringens bemyndigande, socialslyrelsen beslämmer vilka hem som skallanses som hem för sådan särskild tillsyn. Som närmare anges i förslaget tillsocialtjänstlag kommer de nuvarande institutionerna, bl.a. ungdomsvårdsskolor,barnavårdsanslaller och vårdanslaller för alkoholmissbrukare, atl sammanförasunder benämningen hem för vård eller boende. Dessa hem skall i princip slåöppna för alla dem som behöver vård, också för unga som bereds vård med slöd avLVU. Hemmen kommer således inle enbarl all vara inrättade för atl la emot ungasom behöver kunna kvarhållas och i övrigt underkastas begränsningar i sinrörelsefrihet. Det kan emellertid vara nödvändigtatt utforma vården vid vissa institutioner på sädant sätt all de unga, sombereds värd av anledning som anges i I S försia slycket 2, kan slällas undersärskill noggrann tillsyn vid hemmel. I lagrummet ges regeringen bemyndigandeatl faslslälla vilka hem som skall anses som sådana hem för särskild lillsyn.Regeringen kan överlåla på socialslyrelsen all fastställa dessa hem. Hemmenavses bli uppiagna i en särskild förteckning. Prop.1979/80:1 IU) Såsom framgår av 13 S andra stycketsamt av 14 och 15 SS ges särskilda bestämmelser för vården av dem som haromhänderlagils med stöd av 1 S första stycket 2 eller andra styckel. Syftel meddessa bestämmelser är att ge den som har ansvaret får vården de befogenhelersom har nödvändiga för att vården skall kunna genomföras. Dessasärskilda befogenheter får emellertid utövas endasi i de fall den unge beredsvård på sädani hem. som är anpassat för dem som behöver slällas under särskiltnoggrann lillsyn. Bestämmelserna kan således tillämpas endasi vid sådant hemsom regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, haranvisat. De hem som här avses kommer i alltväsenlligt atl fä ta över de uppgifler som fullgörs avungdomsvårdsskolorna. Del har emellertid inte all det finns skäl atlutlbiTna vården så att den medger möjligheter till sädan särbehandling som förekommer inom ungdomsvårdsskoleorganisationen, Nägon molsvarighel lillden vård på specialavdelning som kan ges enligl sladgan (1960: 728) förungdomsvårdsskolorna förulsätts sälunda inle kunna bli anordnad enligt den nyalagstiftningen. Del hindrar inle att den unge, om det behövs, skall kunnaställas under särskild uppsikt inom ramen för de befogenheter som enligl vadnärmare framgår av 13 S tillkommer den som har ansvaret för vården, eller den åt vilkennämnden har anförlroti vården skall ha uppsikl över den unge och, om det behövsför vårdens genomförande, bestämma om hans personliga förhållanden. Har omhändertagandeeller vård av den unge beslutats pa grund som anges i I S första slycket 2eller andra styckel. far han hindras alt lämna det hem där han är intagen och iövrigt underkastas den begränsning av rörelsefriheten som är nödvändig för atlvärden skall kunna genomföras. Den unges rörelsefrihet får ocksä inskränkasnär det påkallas av övriga inlagnas eller personalens säkerhet. Nämnden har efterbeslut om omedelbarl omhänderlagande eller om värd iniräti vid sidan avföräldrarna eller i deras ställe. Den bör därmed, i den omfattning som behövslör all genomföra vården, ha samma skyldigheler och befogenheler som tillkommerföräldrarna. I likhel med föräldrarna kan nämnden således vidta åigäider sombehövs lör att den unge inte skall skada sig själv eller annan. Nämnden bördärför pä samma sätl som löräldrarna t, ex, kunna förhindra alt den ungerymmer. Nämnden bör också i likhet med föräldrarna kunna beslula i frågor somrör den unges personliga förhållanden. Del kan här gälla frågor om medicinskvärd eller behandling, om räu för den unge au förda resor eller all påbörjaarbetsanställning. I överensstämmelse med de principer som skall gälla ivårdarbelel om socialljänslens samverkan med den enskilde bör nämnden närförhållandena medger del samråda med löräldrarna i sädana fiågor. Denomsländigheten att nämnden har tagil över ansvaret för vården av den 1979/80:1 111 unge får således inle leda lill alt föräldrarna fråntasallt inflyiande. Föräldrama bör så långl möjligi själva medverka vid vårdensulformning. Det är säledes endast i de hänseenden det äi" nödvändigt föratl genomföra vården som nämnden genom länsrättens beslul lar över föräldrarnasbeslämmande över den unge. Belräffande sädanaungdomar som bereds vård på grund av sitl eget beleende har nämnden fåll längregående befogenheler vid vårdens genomförande. Del kan fömtsättas atl många avdessa unga, i vart fall inledningsvis, av olika skäl försöker undandra sigvården. Det kan också hända att de till följd av missbruk eller av annan orsakallvarligt stör vården vid det hem där de vislas. Sådana omsländigheier kangöra del nödvändigl all den unges rörelsefrihel begränsas utöver vad som följerav den uppsiktsplikl som nämnden har enligt försia slyckel. Enligl bestämmelsemai andra slyckel får den unge underkaslas den begränsning av rörelsefrihelen somär nödvändig för att vården skall kunna genomföras. Den unges rörelsefrihel fårvidare inskränkas när del påkallas av övriga inlagnas eller personalenssäkerhel. Lagen upplär ingen närmarebeslämning på vilkel säll vården i dessa fall skall genomföras. Vården fårulformas ufifrån den unges behov i varje särskill fall. Det är emellertidnödvändigt all i dl par hänseenden begränsa den kompelens, som enligt delanförda tillkommer nämnden. Sålunda bör i princip isolering inte få förekommaunder vården. De skadliga verkningar som en isolering kan få för den unge ärnumera allmänl erkända. En annan sak är alt del kan vara nödvändigt alt i vissaextrema silualioner - i.ex. när den unge under akul påverkan av alkohol ellernarkolika eller av annan orsak är slarkl "uiagerande" - under korlarelid hålla den unge avskild frän övriga vårdbehövande. Han bör emellertid i etlsådant fall stå under ständig uppsikt av vårdpersonalen. Dessa begränsningar ide befogenheler som enligl vad förut har sagts tillkommer nämnden bör tas in ien verkslällighetsförordning till lagen. Bestämmelserna i andra stycket fårendasi lillämpas vid sådanl hem för särskild tillsyn som avses i 12 S. Den som skall beredas vård i vård eller boende på grund som anges i 1 S försia slycket 2 eller andrastyckel får kroppsvisiteras när han kommer till hemmel för konlroll atl haninle bär på sig föremål som aUvarligt kan slöra vården eller ordningen vidhemmel. Delsamma gäller om del under vislelsen på hemmel uppkommer misslanke omall sådanl föremål skall pålräffas hos honom. Vid visilering skall iakttagas hänsyn som omständighderna medger. Om möjligt skall viitne närvara. Det kan varanödvändigl all kroppsvisitera ungdomar som efler beslul om omedelbarlomhändertagande eller vård på grund av alkohol- eller narkotikamissbruk elc.eller kriminalilel skall las in för värd på ell hem. På grund av bestämmelsernai 2 kap. 6 S regeringsformen, som Prop.1979/80:1 112 tillförsäkrar den enskilde skydd mol bl. a. sådan ålgärd.är det nödvändigl att särskill reglera denna fräga i LVU, Enligt de föreslagna beslämmelsernafår den unge när han kommer till del hem där han skall ges vård kroppsvisiterasför konlroll alt han inle bär på sig föremål som allvarligt kan slöra vårdeneller ordningen vid hemmel. Bestämmelsens syfte är atl ge vårdpersonalenmöjlighet att hindra atl den unge för med sig alkohol, narkotika,injektionsspruta eller annal liknande föremål lill hemmet. Andra exempel ärvapen, tillhygge eller annat föremal som kan vara farligt för personalens ellerövriga inlagnas säkerhel. Lagmmmel ger även möjlighet alt hindra atl den ungetar med sig mediciner till hemmel som vid oriktigt bruk kan medföra skada förhonom. I sådanl fall bör den som har ansvarel för vården så snart som möjligtunderrälia läkare, som har alt la slällning till den unges behov av sådanamediciner. Kroppsvisitation får ske när den unge kommer till hemmet. Härmedavses såväl de fall då den unge först las emol vid hemmel som då han eflerpermission eller annan tilltallig bortovaro återkommer lill hemmel. Den unge får emellertid ävenkroppsvisiteras under vislelsen pä hemmel om man misslänker all han har kommili besinning av sådant som han inte bör inneha på hemmet. Del kan 1. ex. haförekommit något som gör all del kan finnas anledning atl anla all den ungeefter dl besök eller genom någon annan som vårdas i hemmet har kommit ibesittning av narkolika eller annal berusningsmedel. Under beslämmelsernafaller även all den unge underkastas en mera yllig visitation för konlroll aveventuellt innehav av vapen eller annal farligt föremål. Del kan t. ex. hakommit upp misstanke om att den unge tänker rymma från hemmet och att han fördelta ändamål har utrustat sig med lillhygge eller annal farligt föremål. Med kroppsvisitation avsesundersökning av någons kläder eller av väska eller annat som han för med sig.Det kan i och för sig övervägas om inle lagen även borde innehålla bestämmelserom kroppsbesiklning. undersökning av någons kropp. För de unga som del härär fråga om finns del dock regelmässigt inget behov av så längt gåendekonlrollåtgärder. Del skulle vara svårt all förena med syftel med värden, omvårdpersonalen gavs möjlighel all genomföra så iniegrildskränkande ålgärder somen kroppsbesiklning innebär. 1 de fall den unge kan misslänkas för all ikroppen medföra något som han inte får inneha kan nödvändig grad av säkerhelnås om den unge slälls under särskild uppsikl inom hemmet. Bestämmelserna om kroppsvisilering gällerendasi vid sådanl hem för särskild tillsyn som anges i 12 S. Del ligger i sakensnalur all man vid visilering skall iaklla all den hänsyn som omsländighdemamedger. Om möjligi skall ell vitine närvara. Ges den unge vård i hem för vårdeller boende på gmnd som anges i I § första stycket 2 eller andra stycket får,om särskilda skäl föreligger, den Prop.1979/80:1 113 som har ansvarel för vården där övervaka den ungesbrevväxling och för delta ändamål öppna och la del av försändelser som ankommerlill eller avsändes från honom. Innehåller ankommande försändelsealkoholhaltiga drycker eller andra berusningsmedel, injeklionsspmla ellerkanyl, som kan användas för in-sprulning i människokroppen, eller annal som kanvara till men för vården eller ordningen på hemmel, skall försändelsenomhändertagas av den som är ansvarig för vården. Den unge har alltid räll alt frittmeddela sig skriftligen med socialstyrel-.-n, länsstyrelse, socialnämnd ellerannan myndighel och med advokat och offentligt biträde. Det kan i vissa fall finnasanledning all granska den unges brevväxling, I.ex. om del kan misslänkas attden unge i samråd med annan ämnar avvika från hemmet eller alt han i brev ellerannan försändelse kommer atl motta narkotika eller något annat som han inle fårinneha. Paragrafen ger därför möjlighel för den som har ansvarel för vården allöppna och ta del av både ankommande och avgående försändelser. Härmed avsessåväl brev som paket. Finner den som är ansvarig förvården atl försändelsen innehåller någol som den unge inle bör inneha, skallförsändelsen omhändertas. Är det fråga om berusningsmedel, injektionssprutaeller kanyl, får egendomen förverkas i enlighel med bestämmelserna i 23 S.Innehåller försändelse annan egendom som kan vara lill men för vården ellerordningen, t.ex. föremål som kan användas som vapen eller användas av den ungei syfte all rymma från hemmel, får egendomen förvaras av den vårdansvarige iavvaklan på all den unge skrivs ut från hemmel. Vad som har sagts om förvaringav egendom gäller emeUertid inte brollsverklyg eller annat som skall förverkasi enlighet med beslämmelserna i BrB eller enligt annan författning. Som framgår av tredje slycket börvissa undantag gälla från möjlighelerna all granska den unges brevväxling. Hanhar således alltid rätl all frilt meddela sig skriftligen med tillsynsmyndighel- socialslyrelsen eller - eller annan myndighel, t.ex. JO, ellermed advokat eller offentligt biträde. Av lagrummets lydelse följer all den ungedärvid inle får ulsällas för någon konlroll eller påverkan från vårdpersonalenssida. Avsiklen är all ge närmareföreskrifter om granskning av brevväxling i verkslällighelsförordning lilllagen. Beslämmelserna i denna paragraf ärlillämpliga endasi på sådant hem för särskild tillsyn som anges i 12 S. Om del är nödvändigl med hänsynlill ändamålet med vård eller omhändertagande enligt denna lag, färsocialnämnden meddela föreskrift beträffande förälders eller annanvårdnadshavares umgänge med den unge eller beslämma all den unges visielseorlinle skall röjas för föräldern eller vårdnadshavaren. Prop.1979/80:1 114 Vid vårdens genomförande börnämnden så långt möjligt samarbela med föräldrarna och medverka lill altkontakterna mellan föräldrarna och den unge upprätthålls, Beslul omomhänderlagande eller om värd bör som har sagts förut inte leda till andrabegränsningar i föräldrarnas umgänge med den unge än som är nödvändigl för allgenomföra vården. Omständighderna kan emellertid varasådana att föräldrarna under den lid som vården pågår inte bör träffa den unge.Del kan t.ex. finnas risk för all föräldrarna obehörigen griper in i vården.Föräldrarnas personliga förhållanden kan också, exempelvis vid långlgåendemissbruk eller vid psykisk sjukdom, vara sådana all de över huvud laget intebör träffa barnet eller den unge. får därför om det är nödvändiglmed hänsyn lill ändamålei med vården eller omhänderlagandel meddela föreskrifti fråga om umgängesrällen. Beslämmelsen svarar i huvudsak mot 41 S andrastyckel BvL. För atl en föreskrift omumgängesrätl skall bli effektiv kan det i vissa fall vara nödvändigl altnämnden håller barnels vistelseort hemlig för föräldrarna. Denna rält följer fn. av beslämmelsen i 41 S andra styckel BvL. De föreslagna beslämmelserna ombegränsningar i umgängesrälten bör tillämpas reslriklivl. Det bör såledesendasi i rena undantagsfall behöva förekomma alt nämnden håller den ungesvistelseort hemlig för föräldrarna. Av 20 § framgår alt lalan får föras mot beslul som harsagts . I mål eller ärende enligl denna lagfår läkare förordnas alt undersöka den unge. Sådan undersökning skall, om inleav särskilda skäl en sädan undersökning är obehövlig, äga rum innan nämndenansöker om vård enligl denna lag. Kan lilllräde lill den unges heminle vinnas när della är nödvändigl för all genomföra läkamndersökning, fårrätten, socialnämnden eller nämndens ordförande påkalla polishandräckning föralt vinna tillträde lill hemmel. Kan läkarundersökning inlelämpligen genomföras i hemmel, får rälien, nämnden eller nämndens ordförandeförordna alt den unge skall inställas till undersökning på annan plals genompolismyndighets försorg när detta är nödvändigl för att genomföraundersökningen. Läkamndersökning äroftast nödvändig för all nämnden skall kunna bedöma den unges behov av vårdenligt lagen. Inle minst vid misstänkt bammisshandel är det av slor belydelseatl läkarundersökning kommer till stånd utan dröjsmål. Även när nämndenöverväger att ansöka om vård av den unge på grund av hans egel beleende, ärläkamndersökning som regel ett viktigt led i ulredningen. Det föreskrivs därför atl läkarefår förordnas atl undersöka den unge och att sådan undersökning skall ha ägtrum innan nämnden ansöker om vård 1979/80:1 115 enligl lagen, om inle särskilda skäl gör en sådanundersökning obehövlig. Sådana särskilda skäl kan vara all den unge redanlidigare har genomgåll läkarundersökning eller alt del annars föreligger enlillfredsslällaride ulredning om hans hälsolillslånd. Förordnande av läkare behöver inleavse bestämd läkare. Det kan t. ex. avse läkare vid viss bam- ochungdomspsykiairisk klinik. Framför allt när delär fråga om små bam är det av stort värde alt undersökningen kan genomföras iden unges eget hem. En undersökning i en främmande miljö kan i en silualion närell omhändertagande övervägs vara ell så oroande inslag all undersökningenallvarligt kan försväras. Motsätter sig föräldrarna i sådant fallundersökningen kan denna omständighet, tillsammans med vad som i övrigl harkommil fram i ärendei, vara lillräcklig anledning för nämnden all beslula omomedelbarl omhändertagande enligl 6 S. alt del inte finnstillräckliga skäl för ell sådanl beslut, bör nämnden ha möjlighel all på annalsäu fä undersökningen genomförd. Nämnden har därt'ör gells möjlighel all påkallapolishandräckning för all genomföra undersökningen i den unges hem. Det liggeri sakens nalur all nämnden endasi i undanlagsfall bör ulnyllja en sådanbefogenhel. finns det förutsättningar atl vid samtal med föräldrarna fåderas förslåelse för del nödvändiga i all undersökningen genomförs. Beslul all påkallapolishandräckning fallas av socialnämnden. Ordföranden kan också falla besluli nämndens ställe. Även länsräll och högre räll skall enligl förslagel hamöjlighel all påkalla polishandräckning. Omsländighelernakan vara sådana all undersökningen inle lämpligen kan genomföras i hemmel. Denunge måsle kanske slå under observation . Vill föräldrarna isådana fall inle medverka lill undersökningen, får nämnden, dess ordförandeeller rälten förordna om polishandräckning för all föra den unge lill läkare. Uleblir part som har kallals vidvite all insiålla sig personligen vid förhandlingen, får rälien förordna allhan skall hämlas lill rälien antingen omedelbarl eller lill senare dag. Enligl 14 § FPL får rälien kallaenskild pari all insiålla sig personligen lill munllig förhandling vid vileeller vid påföljd av att hans utevaro inle utgör hinder för målels vidarehandläggning och avgörande. 1 mål av det slag som det här ärfräga om är del som regel nödvändigl att den unge och hans föräldrar inställersig personligen. Ofta kan de uppgifter som lämnas vid förhandlingen vara avslor belydelse för räliens bedömning. kan omsländighelerna vara sädanaall del för rälien framslår som nödvändigl all höra föräldrarna eller den ungeinnan målet avgörs. Hörsammar inle föräldrarna eller den unge räliens kallelse,bör rälien därför ha möjlighel att förordna all den enskilde skall hämlas lillförhand- Prop.1979/80:1 116 lingen genom polismyndighetens försorg. Eftersom FPL inleinnehåller några besiämmelser om della, har del i denna paragraf lagits in ensärskild beslämmelse om hämtning av enskild part lill förhandlingen. Om vile och om besvär över beslutvarigenom vite utdömts finns bestämmelser i . Polismyndighd skall på begäran avsocialnämnd eller av ledamot eller tjänsteman som nämnden har förordnat lämnahandräckning för atl genomföra beslut om vård eller omhändertagande enligldenna lag. Är den unge inlagen i hem som avsesi 12 S på grund som anges i I S första slyckel 2 eller andra stycket skallpolismyndighet på begäran av den som föreslår vården vid hemmet lämnahandräckning för all efterforska och återhämla den unge. om denne har avvikitfrån hemmet, eller för att ombesörja annan förfiyttning av honom. Sedan länsrällen har beslutat omvård, övergår ansvarel för vården pä nämnden. Nämnden har även ansvaret förvården av den som genom nämndens beslut har tagits om hand . Omföräldrarna eller den unge själv inte vill medverka till att besluielgenomförs, har socialnämnden enligl denna paragraf rätl att påkallapolishandräckning. Av delia följer ocksä alt nämnden om den unge lämnar det hemdär han enligt nämndens bestämmande skall vistas får begära polishandräckningför all efterspana och ålerföra den unge till hemmet. För alt beslut skallkunna fallas med nödvändig skyndsamhet har även ledamot eller tjänsteman somnämnden har förordnat getts befogenhel att påkalla polishandräckning. I frågaom unga som bereds vård på hem där deras rörelsefrihel kan underkaslasbegränsningar tillkommer sädan rätt också den vid hemmel som har ansvarel förden unges vård. Talan mot socialnämndens beslut fårföras hos länsrällen genom besvär, om nämnden 1, under vårdtidenhar beslutat att flylla den vårdbehövande från det hem där han vistas, 2, har prövalfråga om vård med slöd av lagen skall bestå, 3, med stöd av 16S har meddelat föreskrift belräffande umgänge med den unge eller vägrat alluppge hans vistelseort, Mol länsrälts eller kammarrättsbeslut om läkarundersökning enligt denna lag får talan ej föras. I övrigtgäller i fräga om besvär över länsrätts beslut bestämmelserna iförvaltningsprocesslagen (1971:291). Enligl 3 S ankommerdel pa socialnämnden all från den dag då beslul om vård harkunnat verkställas bereda den unge vård ulom det egna hemmel. Som regel harnämnden när den planerade vården eller behandlingen lagil slällning till varden unge skall beredas vård. Den unge kan därför oftast i omedelbar anslulningtill au beslutel kan 1979/80:1 117 verkställas placeras i del hem där han skall vislas undervårdtiden. Mot nämndens beslul i della fall kan särskild talan inle föras. Besvärsräll föreligger däremolenligt försia slyckel 1 om nämnden efler det all den unge har berells vård i I,ex. ett familjehem finner atl omsländighelerna har ändrals så atl den unge börflytlas till ell annal familjehem eller all den unge i slällel bör fåinslilulionell värd. Skälen för denna besvärsräll har i den allmännamotiveringen (avsniu 2.1.14). Länsrällens prövning skall avse frågan om den avsocialnämnden beslulade förändringen i fråga om vården av den unge är förenligmed den unges bäsla. Länsrällen måste därvid beakla vilka fakliska möjlighelersom finns alt bereda den unge värd. Länsrällen kan självfallet inle besluta unge skall slanna kvar i dl fosterhem om fosterföräldrarna förklarar siginte ha möjlighel all bereda honom forlsall vård där. Som framgår av 11 Sförsta slyckel får nämndens beslut verksiällas utan hinder av att beslutet inlehar vunnil laga kraft. Besvärsrällen gäller bara vidflyllningar under vårdliden. Om nämnden efter beslul om omedelbartomhänderlagande flyllar den unge från ell hem lill etl annal, föreliggerdäremol inle besvärsräll. Del slår den unge och hansföräldrar frill all när som helst begära atl vården skall upphöra. Lämnas ensådan begäran ulan bifall, får enligl försia slyckel 2 lalan föras molbeslutet. Besvärsrällen avser även det fall alt nämnden mol föräldrarnas ellerden unges vilja förklarar vården avsluiad. Del har ansetts alt föräldrarnaäven i sådant fall bör kunna föra talan mol beslutel. Enligt första styckel 3 får lalanockså föras mol nämndens beslut i fråga om föräldrarnas umgänge med den ungeeller om nämnden har vägrat att uppge hans vistelseort.