prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Vidare ^hiir^anlalet till länsbostadsnämnderna inkomna besvär över kommunernas beslut ombostadsbidrag ^ökal till följd av kommunernas ^skarpiii ^koniroll av^bidragstagarnas ^inkomslförhållanden. ^Anlalet ^iiiesläendelån har ^ökiit me^d^ omkring 10^%^ per ar och denna ökning beräknas^ftirtsålta. Arbetet me^d^ låneförvaltning, som är del ^mesl personalkrävandevid ^nämndernii. ökar i stort sett i proportion till ^låne-^siockens ^slorlek.^F. ökar det dock enligt s^tyrelsens bedömning snabbare än ^iintiilet lån pä grund av ^ilels ökadomsättning av fasligheter, dels ^lillkomsi av ^nyit lån ulan säkerhet avinteckning. Styrelsen bedömer ^:iilökningen av personalbehovet på längre ^sikl ^lorde kunna begränsas underförutsättning au rutiner i ^slor omfattning tors över till ADB. Sådanarationaliseringseffekter kan dock ^vänlas tidigast under ^;ir 1983.Möjligheterna ^lill ^ralionaliseringar bedömer^slyrelsen som myckel begränsade, varför ökningen av ^arbelsvo^lymenhuvudsakligen måste mötas av ökade personalresurser. Om nämndernas ^kapacilei inteökas finns det enligt ^slyrelsen uppenbara risker för att ärendebalansen ökaroch ^atl ^ambilionsnivån ihandläggningen måste ^sånkas. Detta medför i sin lur ^sannolikl en ökning av antalet besvärsärenden hos^slyrelsen. Något ^uirymme för ökad information och deltagande i utåtriktat arbete uppkommer inte. Pris- och ^löneomräkning +5488 000kr. ^Eu genomförande av^huvudallernalivel skulle innebära att sex ^hand^läggartjänsler och fem tillsex tjänster som ^kansliskrivare/assislent skulle b^ehöva dras in. ^E^Tfektenav en sådan nedskärning skulle bli ännu större ^svårigheler än ^hitlills ^atl bemästra arbetssituationenbeträffande låneförvaltningen, ökade ärendebalanser och sämre service för^konsumentema. ^Ryckighel och andra störningar skulle uppkomma för^by^ggproduktionen och ^kosinaderna skulle öka för lånlagarna. Kravet pä ökad^uiålrikiad ^verksamhel skulle inte kunna tillgodoses. ^Netlskärningar avanslagsposterna ^Reseersäiiningar och ^Expenser skulle leda ^lill störningar inämndernas arbetssituation. Den ans^trängda ^perso^nalsilualionen har hosmånga nämnder ^hindral vikliga resor i ^anslulning ^lill den normala^ärendehanieringen. ^Länsbosiadsnämndernas personal behöver förstärkas med45 ^Ijänster ( + 3 953 000 kr.^)^ ^Personalorganisalionen ^ST-Bostad har yrkat^atl ^ijänsler skall inrättas också för den pers^onal som n^u^ avlönas somberedskapsarbetare eller arkivarbetare. Reseersättningar behöver ökas för ^atlmöjliggöra ökade ^personaluibildningsinsalser ( + .) 1979/80:100 Bilaga16 22 Även ^anslagsp^oslen ^Expenser ^behi^iver ökas ^ftiratt ge ^uirymme lör en ^inlcnsifieriiil ^personiiliilbildiiing^H^ .) För inköp ^iiv möbler^f^iii^'^ ^nyimslålltl personal behövs en ^engångsanvis^ning ^(+160000 kr.) ^Bosuidssiyrelseii^riikniir ^metl all ^inkomslerna ^iiv den ^särskiliki ^ad- ^minisiraiionsiivgifien för ^slalli^ga ^bosiiidslån ^kommeralt ^iika när avgiftsbe läggningen ^enligiför^ordningen ^(1977: 758) ^om ^särskiltl ^ailministralionsiiv- ^gift för ^statligii bostadslån^m.m. lär ^ftill ^effekl. För^builgetårei 19^80/81 beräknas ^inkomsien av avgiften uppgå ^lill17 milj. kr. ( + 200^0000 kr. ^Nårja^g^ förra året^(prop. 1978/79: 100 bil. 20-21^)^ redogjorde för min ^bedön^ming ^;iv behovet ^iiv resurser för^lånsbosiadsnämiulerna ^iinmälile jag att det inom ^bostatlsslyrelsen ^gjorilesen översyn av ^beslämmelser, ^iinvis-^niiigaroch föreskrifter i syfte ^atl förenkla och ^effeklivera handläggningen avärenden rörande lån och bidrag. ^Della arbete, som ^betlrevs i en särskildarbetsgrupp, är nu avslutat. Vissa ^förshig från arbetsgruppen har re^dan getttill r^esultat ^atl ^bestän^nnelser och rutiner har ändrats. Vissa andraförslag, vilka kräver ^siällningslagande, kommer jag att ^läggiifram i det ^följiinde. ^Bosliidsslyrelsen harregeringens uppdrag ^atl belysa möjligheterna till och kostnaderna för attdecentralisera ^lill kommunerna^beslutanderäiien i ^låne- och ^bidriigsårenden. Styrelsen räknar med ^atlkunna redovisa uppdraget i sin ^anslagsframsliillning för /82.Överväganden ^beiräf^f^iinde en ^ileceniraliserin^g^ ^lill ^ktmimiiiierna av^besliiianderällen i vissa ^ärendeiyper har ^belydelse för en samlad bedömningav ^behovel av resurser för länsbostadsnämn^derna. Arbetet med förvaltningen avden ^siora och snabbt växande stocken av utestående lån tar i anspråk den^slörre delen av länsbostadsnämndernas personalresurser. I ett kortsiktigt^perspekliv kan detta arbete ^inlerationaliseras på något mera påtagligt ^sätl. Väsentligarationaliseringseffekter skulle dock sannolikt kunna vinnas ombostadsstyrelsens ^ADB-system moderniserades och utvid^gades till ^atl omfattaäven låneförvaltningen och ärendehandläggningen vid nämnderna. ^Somjag nämndeunder anslaget B 1^.^ ^Bosladssiyrelsen, ^uireds denna fråga ^f. Av de skäl ^somjag härhar nämnt kan länsbostadsnämndernas långsiktiga behov av personalresurser inte nu bedömas. De ökade krav på insatserfrån länsbostadsnämndernas sida, som följer främst av att såväl ^anlalet ^låne-och bidragsansökningar som antalet utestående lån ökar, måste därför ^l. v.mötas med tillfälliga resursförs^tärkningar. Efter ^framslällningfrån har regeringen på mitt förslag ^medgell alt den för budgetåret1979/80 under ^della anslag upptagna anslagsposten ^Lönekosinader överskridsmed . för att bestrida kostnader för avlöning av personal meduppgift att arbeta av en ^lillfällig 1979/80:100 Bilaga16 23 Ja^g^ ^liai ^räknal ^metl ^siimniiibelopp lör ^lill^f^iillii^;^ ^forsliirkiiing^ocks^ii ^untler ^budgeiårei1980/81^.^ ^Siivill nu ^kim ^bedöniiis ^lortle ^iiiigra^yllerli^gare ^riirslärkningar ^inle ^behiivas ^iiniler del ^kommaiule ^biitlgelåret. Av^vati ^iiig ^hiir har ^sagl ^fram^giir allmedel ^föi^'^ ^liiiisbostailsniimiulernas pers^onalbehov ^inle ^iiiii" ^kimiiiil beräknas ^metl ^iiigiingspunkt i ^hiivutlallerna-^livcl. Sa ^hiir ^tiaremol^skell ^belråffande anslagsposterna ^Reseersåiiningiir ^oc^h^ ^E^xp^e^nser. ^Metl hänvisning ^lill ^vatl jag har ^anfiiri och ^lill ^sammiinslällningen ^hem-^siällcr.jiig all regeringen föreslår^riksdiigen all ^lill ^Z^./^//^/.s/^)(^).s7^(^u/.s^v^/^ä/^)/^/;(/('^;/^i^(^(^ för^biKlgelårel 1980/^81 anvisa ^etl förslagsanslag ^iiv 47 848 000kr. 1978/79 Utgift 3541000000 Behållning 1099000000 1979/80 Anslag 5 ^lOOOOOOOO1980/81 Förslag 69000^00000 ^Friin ^fontlen^belalas ut ^bosladslån, ^ränielån, ^räniebärantle ^förbätiriiigs-^lån, ^tomtriittslån ^lill kommun, lån avseende kostnader för ^oulhyrda ^liigcn-^heler och^imderhållslån. ^Besliimmelserna om^bosladslån finns i ^bosiailsfinansieringsförordningen (1974:946. ^omlryckl 1976:788, andrad ^senasl 1979: 1019) och ibostadslånekungörelsen (1967: 552, ^omlryckl 1973: 534, andrad senast 1979:223). Enligt dessa ^beslämmelser lämnas lån i huvudsak ^lill ny- och ombyggnadav bostadshus. Bostadslånels ^slorlek bestäms så alt det utgör en andel av ^elti s^ärskild ordning ^faslslälll ^låneimde^r^tag. Enligt beslut^(prop. 197^8/79:209, ^CU 1979/^80: 4, ^rskr 1979/80: 3 I) gällerfr. ^atl andelen är ^30';^>^ för kommun eller ^allmånnyltigt förelag. förbostadsrättsförening ^ftistående från ^byggintressent och med insyn, 25^%^ i fråga om småhus som skallbebos av låntagaren ^saml i övriga fall. Låneunderlaget vid nybyggnadbestäms enligt förordningen (1978:384)om beräkning av ^låneimderlag och pantvärde (ändrad ^senasl 1979: 1021) somsumman av beräknade kostnader för mark och dess ^iord-^ningstiillande förbebyggelse samt för byggande. Vid ombyggnad ^ulgör med vissa begränsningar dengodkända ^koslnaden för arbetet låneunderlag. Vid ^ombyggniid av ^nerbnstadshiiskan i vissa fall även ^kosinader för ^m^iirk räknas in i ^låneimderlagel. Det^förulsälts att ^underliggiinde lån tas upp i öppna marknaden. För bostadslånskall erläggas ränta efter en räntesats som fastställs av regeringen för ^etlkalenderår i sänder. Bostadslå^net ar förenat med ^räntesubvenlioner enligtregler som kommer att ^retlovisas under anslaget B4. Amorteringstiden förlån till nybyggnad är om lånet avser småhus s^om skall bebos av^lånlagaren. Med visst undantag är^amorieringsiiden för lån till nybyggnad i övriga fall beroende av förhållandetmellan garanterad ^Prop.1979/80: 100 Bilaga 16 24 ^rånla och faktisk^riinlekoslnatl ^untler ^läneliden.^För lån^lill ombyggnad är ^amorleringsliilen^högsl 30 är. ^Beslämmelsernii om^råiiielåii finns i ^riinlelånekungörelsen (1967:553. ^omlryckl 1976:790,ändrad ^senasl 1978:382). ^Ränielån lämnas dels för bostadshus som har uppförtseller ^byggis om med ^slöd av statligtlån som har beviljats enligt de ^beslämmelser som gällde före den 1 januari1968, dock ^ime för hus som ^hiir ^IVudigstållls före ^iir 1958. dels förbostadshus som har ^uppltirts utan ^slalligl län, om ^råntebidrag förut har^beviljals för huset. ^tlen utgår räntesubventionerockså i samband med ^ränieliin enligtregler som kommer alt redovisas underanslaget B 4. En redogörelse förbestämmelserna i kungörelsen (1962: 538) om ^förbåt-^iringslån (omtryckt1976:789, ändrad senast 1979:225)lämnas under anslaget B 8. Viss ^bostadsföibåttringsverksamhet ^m.m. ^Toinirätlslån ^lill kommunerenligt ^tomträtlslånekungörelsen (1965:905, ^omlryckl 1976: 793) kan ^låninas^lill kommuner som har upplåtit tomträtt till ^niiirkför bostadsändamål. ^Liin enligt förordningen (1976:260) om ^hyresförlusllån (ändradsenast 1979:226) lämnas för ^iilttäcka viss del av hyresförluster . Lån enligt förordningen11978:992) om underhåll av vissa bostadshus -^undcrhållslån - lämnas under åren1979 och 1980 för underhåll av statligt belånade hyreshus som ^rårdigstälklesunder något av . 1 sill verksamhetsplankonkretiserar och analyserar de mal som har ^angells förbostadspolitiken. I planen finns vidare en ^ulvärde^ring av bostadspolitikensresultat och en behandling av vissa långsiktiga problem inombostadsförsörjningen. Vid utvärderingen avbostadspolitikens resultat anför styrelsen bl. Efter ^niigra år medrelativt god ^lillgång på ^lägenhelerhar^bostadstillgån-^gcii åter ^blivil knappare med tydliga bristsymptom påmånga håll. Det finns dock stora skillnader mellan olika orter både i fråga omdet aktuella lägel och i fråga om utvecklingstendenser. Bostadsstyrelsenbedömer all bostadstillgången är otillfredsställande på många håll och att detvid en konjunkturuppgång finns risker för ökande bostadsbrist i vissa orter. I fråga om hushållens^uiiymmes- och ^uirustiiingsstaiidard gäller ^atl ^uirymmesslandarden har förbättratsi snabb takt. Utvecklingen tyder på ^atl de bostadspolitiskt uppställda målenför hushåll med ^minsl två personer i huvudsak kan uppnås inom en nära framlid.Med nuvarande utvecklingstakt dröjer det dock länge innan alla hushåll har bostäder om minst två rum.Nästan alla ^enrumslägenheler innehas numera av ^enpersonshushåll. De^tlisponerade ^iir 1975 av hela dettabestånd och denna ^Prop.1979/80: 100 Bilaga 16 25 ^antlel^kiui ^tliiivfter ^iiiUiis ^lui ^ökiitytterligare med någ^on procentenhet per Av ål^derspensionärernabodde ^drygl 200 000 - - i ^enrumslä-^u^enheicriir 1975. Antalet^pensionårer med så små lägenheter ^lorde ^minskii ^i^cliitivl snabbt i del ^vanligii ^bostadsbeståiulet. Nyproduktion^iiv ^pensio-^niirshotell och ^liknamle ^serviceboståder ger dock ett ^tillskotl av myckel ^sniii ^l^ii^genhetersom i mån^ga fall ^inle fyller kravenpå god ^iitrymmessian-^d^ard. De dåligt ^iilrustiiile lägenheterna ^ulgör ^allljäml^etl allvarligt ^bosiadsso^ciali problem när det ^giiller ^ålderspensionårernas ^bostiidsförsörjniiig. Av d^e^ ca420000 omoderna och halvmoderna lägenheter som var bebodda innehades^nåra hälften - 240000 ^-^ av hushåll med ^ni^^igon person i pensionsåldern.Omkring 240 000 pensionärer - 20 ^procenl av samtliga i åldern ^-^^boilde i omoderna eller halvmoderna lågenh^eter. Antalet pensionärermed låg ^ulrustningsslandard kan antas ha minskat ^iivsevärt efter år 1975.Det kan dock fortfarande ^uppskatliis ^lill minst 1.50000. Antalet lägenheter somsaknade ^egel bad- eller duschrum - omoderna eller halvmoderna ^lågenheier -var nära 500000 och beräknas därefter ha minskat i ungefär samma ^laklsom under forsla hälften av ^1970-^lalet, dvs. med omkring 40000 lägenheter omåret. I avsnittetom ^bosladskoslnader redovisas följande tablå. Förhållandet mellankalkylerad kostnad för en lägenhet om tre rum och kök och medianinkomst för en^genomsniltsfamilj ^B^osl^adskoslnad i ^%^ av a. sammanräknad ^inkomsi b. disponibel inkomst Beträffande^/^»ri^i^cr i olika ^itpplåtelseförmerframhålls följande. ^Kapiialkoslnaden efter skattför lägenheter med ^äganderälirespektive hyresrätt blir med nuvarande regler istort sett lika av bostadslånets löptid underförutsättning att ägarens marginalskatt är . Vid högre marginalskattminskas kostnaden vid äganderätt. Jämförelsen gäller vidare endast vid överkostnad av viss ^slorlek (omkring4^%). Vid högre överkostnad blir äganderätt förmånligare än hyresrätt. I det äldre beståndet ärskillnaderna i kapitalkos^tnader betydligt större mellan hyresrätt ochäganderätt. Kapitalkostnader i äldre hus kan dock endast i mindre grad påverkasinom ^finansienngssystemet. Några mera ^pålagliga resultat då det gällerbostadsmiljöns förändring 1979/80:100 Bilaga16 26 kan inte ^konsiaieras . De^föi^';iiidringar som ^imtler ^ell ^iir ^åslii^dkoms ^iiv den ^fysiskii miljöngenom ombyggnad och nyby^ggna^d^ berör nämligen bara några ^procenl av den^lolala ^hosliidsmiljiin. Del ar således i ^liirsla hand^iilvecklingslendenserna som är av ^inlresseoch del finns biide positiva och negativa drag i utv^ecklingen. Till ^de^posiliva ^drii^gen ^hiir au nyproduktionen har fåll inslag av mer ^varieratl ^beb\ ^ggelse ^metl försök all ^blanila olika ^lyper^iiv bostader i relativt ^smii ^lorvaltningsen-^heicr.Utvecklingen i denna ^riklning står i^öveiensstiimmelse ^metl ^tle allmänna intentionerför bostadsmiljön som ^sliitsmaklerna ^hiir^iiiiiilai. ^Uibyggnatlen avbarnomsorgen innebär också en ^förbåttring av servicen i ^bosiadsomiiidcna.Punk^tvis ^hartle ^slatliga^boeiulcmiljiibidragen medverka^t^ ^lill en förbättring av i första hand^utcmiljön. De har ^däruiöver otvivelakti^gt haft effekt genom ^atl bidra ^lillatt miljöfrågorna ägnas ^ökiil ^inlresse vid biide byggande ^tK^'h förvaltning. Även om man således kankonstatera förändringar i p^ositiv riktning måste dock ^siimtidigt konstaterasatt en ^slor del av ^bygganilet intesker enligt ^tle ^rikllinjer somstatsmakterna har ^uitalal sig för. Huvuddelen av nyproduktionen består såledesav småhus i ensidigt sammansatta ^exploa-^lenngsområden. ^Flerbostadshusenbestår fortfarande till stor del av ^smålå-^genheleroch inslaget ^iivkategorihus - ^främsl för äldre - ^metl myckel små lägenheter är betydande. Närdet galler den gemensamma ^bosliidsmiljön -markbehandling, växtlighet,gemensamma lokaler o. ^d. ^-^ är kvalitetsnivånfortfarande ofta låg, trots ökat intresse för dessa frågor. Förändringarna av det äldrebeståndet har relativt liten omfattning och beslår väsentligen i ombyggnad avsjälva lägenheterna och förbättring av husen. Ombyggnaderna ^meilför en vissförbättring av lägenheternas storleksfördelning, men smålägenheter dominerarstarkt även efter moderniseringarna. Mera omfattande förbättringar av dengemensamma miljön inom ^ell ^hell kvarter eller område förekommer ^endasl imindre omfattning. ^Utglesningen av äldre^bosladsområden kan beräknas ha fortgått under sen^are år och leder till^ök^i^id ensidighe^t. Vid sin genomgång avlångsiktiga problem inom ^bosiudsförsöijningcn anför ^slyrelsen bl. Alt ^åsladkomma godtillgång på bostäder är ett huvudproblem lör bostadsförsörjningen. Om ^ulbudelav ^lägenheler inom ^elt bostadsmarknadsområde ^inle är så ^siori att del ^lillgodosertillväxten i e^f^terfrågan ochmöjliggör en normal omflyttning, kan ^inle heller andra ^bosladsproblem lösas.Frågan om ^bosiadstillgången berör problem som gäller bl. a. kommunalplanering av nybyggnad och ombyggnad, ^protluktionskostniider samt kommunalaoch enskilda initiativ till byggande.Förhållandet mellan tillgång ochefterfrågan på lägenheter skiftar i hög grad mellan olika ^orler och regioner.På många håll är tillgängen för knapp. Antalet^peiisionärshushåll ökar starkt och att tillgodose deras bostadsbehov är ^etlav de betydelsefullaste bostadssociala problemen. 1979/80:100 Bilaga16 27 ^tlet en ^f^taga ^om all göra del möjligt för ^iiklrem^änniskor ^atl bo kvar i sina ^bosiiider eller ^bostiitlsområden. Som ^etlkomplement ^lill ^tle ^vaiiligii ^bosiä-^dernaär ^del en ^viklig ^uppgifl all utveckla eller kollektivservice i andra ^f^tirmer. Del ^kiin också ^vani ^fiiiga om all^förbällra ^boslailslormetl-^ling eller vidtaandra åtgärder i syfte ^atl hjälpahushåll alt få tag i ^bostiider i närheten av anhöriga. ^Antiilet ^h^arnfiiiuiljer beräknas inte ^ökii. ^Biiriifami^|jerniis bostadsförsörjning kan ^såletles ^kvaniitalivi ^anliis bli ett mindre problem än ^lidigare. ^'frångboddheteiienligt ^tillåmpad^definiiion kan i huvudsak antas vara avvecklad in på ^198()-tiilel. Problem me^d^utrymmesstandarden kvarstår dock för familjer med ^f^tera barn och svagbe^talningsförmåga. I ^fterbosiadshusen är tillgången ^pa ^stoiii ^lågenheier i de ^fiesia områden ^oiillriicklig för ^biirnfamiljer. Trots pågående^ulbyggnad ^kvarslår ^belydiinde ^brisier då det gäller barnomsorgen. Pen yttre miljön i många både ^åldre och nyareområden behöver förbättr^as med hänsyn ^lill barns och ungdomars behov.Anspråken i dessa avseenden kan ^våntas öka på grund av att ^anlalel hushållmed ^entlast en förälder och ^anlalet med två förvärvsarbetande föräldrarfortsätter all ^ökii. Skillnaden mellan olika bostadsområden ifråga om befolkningens ^ål-^dersförtlelning. ^hushållsslorlek, inkomster,förekomst av olika nationaliteter och språkgrupper, inslag avminoritetsgrupper med svaga resurser osv. år stor på vissa håll och ^åtminslonei vissa avseenden tilllagande. Detförefaller som om den utvecklingen går i riktning mot ökad å^tskillnad och ensidighet. Dessasegregationsproblem kan ses ^inle bara med utgångspunkt i hushållen, ulanockså med utgångspunkt i bostadsbeståndet, ^bo-^stiidsmarknaden och den ^ytirebostadsmiljön. Bostadsbeståndets ensidiga ^san^miansåttning områdesvis är etthuvudproblem. Det g^äller uppdelningen småhus och ^fterbostadshus, som i stortsett överensstämmer med uppdelningen efter ^upplålelseform. äganderätt ismåhus och ^hyres- eller ^bosuids-^rätt i ^fierbostadshus. Inom dessahuvudgrupper finns stora skillnader mellan bebyggelse från olikabyggnadsperioder. Speciellt gäller det lägenheternas storleksfördelning iområden med ^fierbostadshus. 1 vissa områden dominerar en- och^tvårumslägenheler i så hög grad ^atl ^slörre hushåll än två personer ärpraktiskt taget utestängda. Låg^Ulrustningsslandard är kvantitativtettmindre problem i tätorterna (' av lägenheterna är omodernaeller halvmoderna) men är fortfarande vanlig i glesbygd. An^dra långsikligaproblem inom bostadsförsörjningen som tas upp i verksamhetsplanen är frågor somrör ^förvallning, bostadsförmedling, bostadsmiljö, planering ^m. Bostadsstyrelsenanför följande om bostadsbyggandets och långivningens ^oiufaltniiig ochinriktning. ^Ar 1978 ^(ardigställdes genom nybyggnad ca 53 700lägenheter, vilket ^Prop.1979/80:100 Bilaga 16 28 ^innebiii en minskning med ca 1 200^lågenheier ^jämförl med ^:ir 1977. ^Anlalet läge^nheter i ^Herb^ostadsh^us^iKh i småhus minskade med unge^fär lika myckel. Utvecklingen under perioden1974 - 1978 framgår av följande tablå. 85 3 1 1 ^Lägenhelsiillskotielunder beräknas bli ca 55 000 ^lägenheler, dvs. ca I 300 ^f^ter än underår 1978. Antalet påbörjade lägenheteruppgick till 57 ^OOO, en ökning med ca 3 000 ^lägenheler jämfört mednärmast föregående år. Påbörjandet av småhus var ^oförändrai. ^medanantalellägenheter i ^flerbostadshus ^öki^ide med 3 000 till 16700. Andelen lägenheteri småhus har därmed minskal något, från åren 1976 och . I de ^f^lerbostadshus, somfärdigställdes ^underår 1978, minskade andelen ^enriimslägenheter ^kraftigl iförhållande ^lill ^närmasl föregående års produktion, från 23 ^9^?^ till 17%.Fördelningen mellan de ^slörre ^lägenheistyperna var i stort ^setl oförändrad.För småhusen skedde endast mindre förändringar i lägenhetsfördelningen. ^Lägenheisfördelningen förden ^lolala ^produklionen av ^lägenheler framgår av följandetablå. ^%^ högst 1 ^rok ^.^ lägenheter om 2 ^rok Antal rums-enheter per lägenhet En aktuellare belysningav förändringarna i produktionens fördelning på ^lägenhelstyper kan erhållasmed ledning av preliminära beslut om bostadslän ^underår 1978jämfört medpreliminära lånebeslut . För ^flerbostadshusmed beslut 1978 har ^skell en minskning jämfört med avandelen ^enrumslägenheler och en ökning av andelen ^lägenheler med mer än trerum. Vad beträffar småhusen har trenden ^mol ^slörre lägenheter ersatts av enminskning av andelen lägenheter med mer än fyra rum, från 56 till 52 ^%. Andelen färdigställda ^lägenheler med ^slalligl ^slödökade mellan aren 1979/80:100 Bilaga16 29 1977 och 1978. från 87 till 90 ^'/,-. ^Anlalel^lardigställda ^lägenheler ulan statligtstöd ^minskatle med ca 1 300 ^lill 5400. Enligtstatistiska centralbyråns ^|SCB:s) ^moderniscringssiiitisiiksliit-^fördes moderniseringar som t^otaltberörde ca 10 300 lagenheter i ^flerbostadshus. Sedan ^iir 1975. da denna ^slalisiik påbörjades, har moderniseringens^om^f^tittning ^successivi minskat. Är 1975 ^moderniserailes ca 12 200lägenheter. Avgången av ^liigenheter i de moderniserade husen på grund avsammanslagningar ^m. har ^ökal från ca 1 1975 till ca 3 1978. Ungefär fyra femtedelar avde moderniserade lägenheterna ar 1978 var omoderna eller halvmoderna föreförändringen ^och näs^tan alla rustades upp till modern standard. De ^lägenheler sommoderniserades var före moderniseringen ^lill två tredjedelar^enrumslägenheler. Genom ^siimmanslagningar minskade denna andel til! enfemtedel efter moderniseringen. I absoluta tal var minskningen ca 5 400lägenheter. Den rela^tiva fördelningen ^efler ^lä^ge^nheis-^storlek samtförändringen av ^anlalet ^lägenheler av olika storlekar före och ^eflerombyggnad framgår av följande tablå. Ombyggda lägenheter år 1^978 fördelade efterlägenhetsstorlek Relativ ^fördelning, % Förändring Före Efter ^Anlal ^lägenheler 22 ^-^ 5 370 34 ^+^ ^ ^ 209 Av moderniseringarna av^f^lerbostadshus genomfördes med statliga lån. ^Genomsniltet var 94 ^%. Den aktuella^ulvecklingen av ombyggnads- och ^förbältringsverksamhe-^len kan belysas meduppgifterom den ^slatliga l^ångivningen. Bostadslån till ombyggnad av^flerbostadshus har under ^budgetårel 1978/79 beviljats i större ^ulslräckningän under /78, i ^lägenheler räknat en ökning till11200 lägenheter. Även bostadslångivningen för ombyggnad av småhus ökade, med12 % ^lill 12 300 lägenheter. ^Förbäti-^ringslångivningen minskade däremot. Bostadsstyrelsengjorde en enkät till landets 277kommuner angående bostadsmarknadslägel^.^ Av de 259 kommuner som svarade uppgav^drygl en fjärdedel ^atl del har ^blivil svårare för hushållen att få lag i enlämplig bostad , medan ^knappl en fjärdedel ansåg att del har blivitlättare. I hälften av kommunerna bedömdes ingen förändring ha skett avbostads-marknadsläget . Svaren antyder att läget på bostadsmarknadenförbättrades något ^underår 1978. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 16 30 ^Anl^alel ^t^nilliyr^Ja ^lågenheier ^i^^sialsbelanade ^flerbostadshus som har ^fär-^iligsiållis^iir 1967 och senare uppgick den 1 mars 1979^iill 11400 vilketinnebar en minskning med ^cii I 300 ^lägenheler ^jåmfört med ^elt år^lidigare.I ^Siimlliga kommungruppermom i gruppen med mindre än 75 000 invånare har ^anlalel ^ouihyrtia^l^iigenheter minskat. av detomma ^lägenhe-^leiiui fanns ikommuner med mindre än 75 000 invånare. ^Aiulelen ^oiuhynla^liigenheier sedd i ^relalion ^iill det ^lolala antalet ^fardig-^^liillllil ^liigenhelei under nämnda tidsperiod uppgick den1 ^lill 2.1 ^'y i ^liehi riket. ^B^ost^a^tissty^reisen har^ocks^ii ^redovisal ^uppgifler om ^oulhyrda lägenheter i ^helii ^besiaiulel^iiv ^flerbostadshus i ^landel. Uppgifterna har samlats in av ^SCB.