prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — 1 den ^organisalion som^beslöls fördelades ansvaret under verkschefen för den egentligapostverksamheten i linjeförvaltningen mellan dessa två avdelningar. Påmarknadsavdelningen har vilat ^ansvarei för den långsikliga intäkts- ochkostnadsutvecklingen för de produkter och tjänster som ingår ilinjeförvaltningens sortiment, samt ^ansvarei för den servicenivå som skallerbjudas kunderna. På ^poslteknikavdelningen har vilat ansvaret för dentekniska utvecklingen av och effektiviteten på ^sikl inom de för produkternagemensamma produktionssystemen såsom transporter, sortering, kassatjänst,redovisning ^elc. ^Organisalionsandringen innebär alt marknads- och^postleknikavdelningama omorganiseras ^lill ^rörel-^segrensenheter, en fördistributionsrörelsen och en för kontorsrörelsen. Dessa enheter skall inom sigha resurser för såväl produktutveckling och marknadsföring som^produklionssystemutveckling. ^Ell mera renodlat lönsamhetsansvar kan därmedknytas ^lill ^rörelsegrenscheferna. Enannan viktig fördel med omorganisationen är enligt min mening att den centralasamordningen mellan marknads- och driftfrågorna ^genlemol linjeförvaltningenbör bli bättre genom ^atl frågorna hanteras inom gemensamma^rörelsegrensenheler. 1979/80:100 Bilaga9 182 har i sin^anslagsframslällning ^lagil upp frågan om ^filialpost-^kontorsbest^ändei inom^lätortema. ^Poslverkels ^sirävan är alt i största möjliga ^ulslräckningförsöka bibehålla de nuvarande filialpostkontoren. Undantagna är de^enmansbetjänade kontoren som måste avvecklas om ^inle rånfrekvensen minskaravsevärt. Verket nämner här ^möjlighelema att ersätta dess^a^ ^poslanordningarmed ambulerande postkontor ^saml möjligheter för pensionärer och handikappadeatt ^f^S^ postservice i hemmet. För all bl. a. möjliggöra bibehållandet av ett^filialpostkontorsnäl avser verket all höja lönsamheten genom ^atl skaffa nyatjänster som kan uträttas på postkontoren. För egen del finner jagdet positivt all postverket strävar efter ett ökat ^ulnytljande av^filialposlkonloren och därmed möjliggör all fler av dem kan bibehållas än vadsom annars skulle ^varil ^ekonomiskl möjligt. Likaså ^f^inner jag de^t^posi^tivt att postverket lar upp frågan om postservice i hemmet för pensionäreroch handikappade. Jag vill i sammanhanget erinra om alt postverket sedan fleraår på landsbygden bedriver ^ell samarbete med de kommunala ^myndigheiema via^lantbrevbärama. I fråga om landsbygdenspostservice konstaterar jag ^atl i en rapport - "Vidgadeservicefunktioner hos glesbygdshandeln -slutrapport" anför bl. ^atl^posiverkei i större utsträckning än vad som ^f.n. sker bör ^lålaglesbygdsbutiker bli postombud i syfte att stödja glesbygdshandeln.^Posiverkei har i olika sammanhang, bl. a. i sin årsredovisning för budgetåret1978/79 uttalat sig positivt till ^etl dylikt ^samarbele med lanthandeln.Enligt min mening är del positivt för såväl ^posiverkei som ^lanlhandeln ^saml^avnämama av deras tjänster om postverket kan f^å^ tillgång till lanthandelnsbutiker såsom fasta punkter i ^poslservicenälet. Jag ser också möjligheter förlanthandeln att samverka med postverket bl. a. i fråga om distributionen avvaror. Jag har erfarit att del är postverkets ^sirävan all inte utvidga sinaservicefunktioner på ^ell ^sådanl ^säll ^atl underlage^t^ för glesbygdshandelnförsämras. Den närmare affärsmässiga regleringen av samarbetet bör ankomma påparterna. Jag har i denna fråga ^samråti med handelsministern. bör beräknas med hänsyn ^lill att en viss marginal ^uiöverinvesteringsramen bör finnas. ^Invesleringar i ^syssel^sältningsfrämjandesyfte bör fortsättningsvis alltid finansieras över finansfullmakten i enlighetmed vad chefen för ^budgeidepartemeniel har anfört i bil. 2 ^lill föreliggandeproposition. Den medelsbehållningsom vid utgången av innevarande budgetår beräknas finnas kvar på fonden^Posihus ^m.m. på ^kapilalbudgelen bör i sin ^helhel föras över till det^reservalionsanslag som tillskapas genom budget-omläggningen. Jag har vid minberäkning av ^anslagsbehovel ^tagil hänsyn till ^della. Med hänvisning ^lillvad jag har ^anförl förordar jag ^atl medel för /81 anvisasenligt följande anslagsberäkning. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 183 Beräknad medelsförbrukning1980/81 134,5 Avgår beräknad ingående behållning 5,1 Anslag /81 136,1 För finansieringen av ^invesleringama under /81 finns avskrivningsmedel utgörande 33,9 milj. kr. Delta innebär all denav mig förordade ^invesieringsramen kommer ^atl kräva ^ell ^kapilallillskoltfrån statsverket av 100,6 milj. kr. Jag ^hemsläller all regeringen föreslårriksdagen att ^lill Posthus ^m. för^budgeiårei 1980/81 anvisa ett ^reservalions^anslag av . G 2.Ersättning till postverket för befordran av tjänsteförsändelser 1978/79 Utgift 491669757 1979/80 Anslag 486905000 1980/81 Förslag 459000000 Från ^anslagei utgårersättning ^lill postverket för ^Ijänsleförsändelser inkl. särskild^posldelgivning, debetsedlar och förtryckta deklarationsblanketter. ^Ersäitning för befordran av^ijänsleförsändelser i allmänhet utgår enligt 3 § ^ijänstebrevsförordningen(1979:33) och grundas dels på statistiska beräkningar, dels på exaktaberäkningar. ^Principema för beräkningarna ^besläms ^efler överenskommelsemellan postverket och . beräknade iaugusti 1978 ^anslagsbehovel för ^budgeiårei 1979/ 80 ^lill . Det har emellertid senarebeslutats all ^trafiksäkerhelsverket ^fr.o.m. /80 skall betalaersättning ^direkl till postverket för den ^följesedelsinlämnade poslen vid^regisleravdelningen. ^Posiavgifiema för dessa försändelser har för ^budgelåret1979/80 ^beräknals uppgå ^lill . Efter överföring av delta belopp^lill ^budgeiuijämningsfonden uppgår den del av förslagsanslaget /80som disponeras av postverket till ett belopp av . ^Tjänsteposlen harunder haft i stort ^setl samma utvecklingstakt totalt settsom ^poslverkels ^portoinläkler för övriga försändelser. Del finns ^f^ ^n.inget som tyder på all del sker någon ^väsenllig förändring i ^della avseende.Med ^utgångspunki från denna förutsättning ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 184 beräknar ^posiverkei all ersättningen för^tjänsteposlen under /80 kommer au uppgå till ca . ^Posiverkei räknar med alt det totala^anlalel inlämnade postförsändelser under /81 skall öka medmellan 1,0 och 1,jämfört med föregående budgetår. Denna ökning ^förulsältsgälla även för ^tjänsteposlen. Med denna ^beräkningsgmnd kan postverkels^ersällning för ^budgeiårei beräknas komma ^atl uppgå till . Jag har inga erinringar ^mol ^poslverkels beräkningar.Jag hemställer all regeringen föreslår all till Ersättning till postverket förbefordran av tjänsteförsändelser ^förbudgeiårei 1980/81 anvisa ettförslagsanslag av . Ersättning till postverket for tidningsdistribution 1978/79 Utgift 78000000 1979/80 Anslag 72000000 1980/81 Förslag 66000000 beslut ^(prop.1975/76:127, TU ^{91511^6:22, ^rskr 1975/76:301) innebar ^atl till postverketför tidningsdistribution för ^budgeiårei 1976/77 anvisades ett anslag av 90milj. Underskottet i postverkets tidningsrörelse skulle avvecklas genom ensuccessiv höjning av ^lidningsavgiftema och i samband därmed en minskning avstatsbidragen med lika delar . -skulle avgifterna läcka ^lidningsrörelsens^särkostnader. För /81föreslår postverket att 66 milj. kr. anvisas ^tiU ersättning för^tidningsdisiribution. Jag hemställer ^atl regeringen föreslår alt till Ersättning till postverket för^tidningsdisiribution för /81 anvisa ^elt anslag av 66000000kr. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 185 ^Telefonlätheten, mätt i apparater per 1 ^(X)0 invånare,har ^sligil från 228 ^lill 744. ^Della innebär alt ^endaslUSA uppvisar en högre ^telefonläthet. ^Anlalel telefonapparater i nätet uppgickden till 6 160400,dvs. en ökning med 230 100 jämfört med föregående år. fanns4 595 000 huvudledningar, vilket innebär en ökning med 100300 eller 2,2 %jämfört med föregående budgetår. Under ^budgeiårei 1978/79 beställdes 428 300nya ^lelefonapparaler, jämfört med under föregående ^budgelår. ^Anlalel^nettobeslällningar, dvs. skillnaden mellan ^anlalet ^nybeställningar och ^anla^lel^annulleringar, utgjorde 238 200, vilket innebär en minskning jämförtmed föregående budgetår. ^Anlalel ^samialsmarkeringar^lolall i automatisk ^irafik ökade under /79 med 4,5%.Motsvarande ökning var i genomsnitt perår. ^Avgiftema för automatisk telefontrafik är televerkels störstainkomstkälla. 1978/79 utgjorde den av verkets ^lotala ^inläkler. fattaderegeringen beslut om ^ell nytt telefontaxesystem. Det nya systemet, som skallgenomföras , innebär bl.a. att ^enheisiaxa införs förkortväga samtal, ^saml alt ^avgiftema för lokal-, ^när-^och rikssamtaldifferentieras så ^atl det blir billigare att ringa , veckoslutoch än under övrig lid. ^Televerkel har ^påbörjai enomfattande ^modemisering av telefonnätet. ^Arbelel innebär all transmissions-och kopplingsteknisk ^ulrusining successivt byts från analog till digitalteknik och ^programminnesstyrd logik. Utvecklingen av ^anlalet^lelefonapparaler framgår av tabell 1^.^ Tabellen omfattar beställningar ochinkopplingar av huvudledningar och telefonapparater. Tabellen visar delsutfallet /79, dels prognos för budgetåren 1979/80-1984/85. Tabell I^.^ Beställda och installerade huvudledningaroch telefonapparater (I ^OOO-lal) 1979/80:100 Bilaga9 186 Av ovanslående tabell framgår^atl ^eflerfrågan på nya huvudledningar ^vänlas ligga på en hög nivå under denärmaste budgetåren. Någon ytterligare ökning av ^beställningama ^förulsesinte, ^vilkel beror bl. a. på vissa avgiftsförändringar ^saml all ^verkel^ändral reglerna för överlå^telse av telefonabonnemang. I framliden kommer delatt bli betydligt vanligare än tidigare ^atl överlåta telefonabonnemang påannan abonnent. Antalet ^lele^fonapparaler per abonnemang beräknas dock komma^atl öka starkt i framliden till följd av den satsning på ^behovsanpassad^lelefonulrustning som görs inom ^verkel. Den ^slörsia nu påbörjaderationaliseringen inom telefonrörelsen är ^mo-^demiseringen av telefonnätet. knappsatsapparat, ^DIAVOX, har i begränsad omfattning ^provlanserals iStockholm och under första ^halvårel 1979. Introduktion i större skalaberäknas ske . ^DIAVOX kan utformas ^an^f^ingen som en ^s. k.^impulsvalsapparat eller som en apparat med ^s. Införandel avapparater med tonval vid de nya elektroniska ^lelefonslationema^() medger nya automatiska tjänster såsom ^korlnummer,^medflyllning och automatisk väckning. ^Im-^pulsvalsapparaten medger ^inledessa nya tjänster men underlättar nummertagningen. Inom kommer verketsutbud av abonnentväxlar i princip ^atl helt beslå av elektroniska, datorstyrdasystem. Det kommer ^nalurliglvis all dröja länge innan alla de ca 48000abonnerade ^enheiema, med tillhörande 1,3 milj. apparater som finns idrift i nätet, är utbytta. De tjänster och funktioner som kan erbjudas i de nyaväxlarna kan genom programmering anpassas ^lill varje enskild kunds behov. Introduktionen av integreradeadministrativa datasystem kommer på ^sikl alt minska televerkets^driftkosinader. Arbete pågår också med all effektivisera de manuella^telefonljänslerna. En ny ^Ijänsl som kan komma all bli aktuell iframliden är förmedling av samtal mellan texttelefoner och vanliga telefoner.^Televerkel kommer alt delta i en försöksverksamhet med sådan^samialsförmedling. Omorganisationen av telegram rörelse ^n^ innebär ^atl telegramexpedieringen koncentrerats ^lill ^Siockholm och^Göleborg. Denna koncentration av ^lelegramarbetet har ^letl ^lill ^belydanderationaliseringsvinster. /79 kunde således förlusten begränsas till ca5 milj. kr., som skall jämföras med förluster på ca 20 milj. kr. ibörjan av ^1970-lalel. kommertelegramexpedieringen all ske via bildskärm, vilket innebär en ^ytteriigarerationalisering. Te^xlkommunikalionsrörelsen omfattar huvudsakligen telex, telefax och ^teletex.^Telexljänslen har under en lång följd av år ^ökal oavbrutet. Ökningen avantalet ^lelexanslulningar var under ^1960-lalel i ^genomsnili per år.Under ^1970-lalet har en viss avmattning ^kunnal noteras. Antalet^lelexanslulningar ökade och utgjorde 13 352 den 1januari 1979. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 187 genom all gamla ^telexstationer ^byls mot nyahelelektroniska samt all nya elektroniska ^telexapparaler introduceras. På^nälsidan kommer moderniseringen all vara ^avslulad . Sverigekommer då ^atl ha ^ell av världens modernaste ^lelexnäl. På ^lerminalsidan^vänlas samtliga äldre ^telexapparaler vara utbytta mot elektroniska omkringår 1985. 1 introducerar den nya tjänsten"telefax"^,^ vilken innebär att man via telefonnätet kommer ^atlkunna överföra text, ritningar ^m.m. Under ^höslen 1981 avser ^verkel allintroducera den nya tjänsten ^"teletex", som ^omfallar entext-ordbehandlingsutrustning med ^kommunikaiionsmöjlighel via allmänna^dalanälet och ^lelexnälet. Informationsöverföringen kommer all ske nästan 50gånger snabbare än med ^lelex. Varje ^telelex-abonnenl kommer all kunna kommuniceramed alla andra ^lelelex-abonnenler och dessutom med ca I milj. ^lelexabonnenlerrunt hela världen. ^Dalakom ^mu ^n^ ^ikat ^ionsrörelsens^uppgifl är bl. a. att utveckla ^dataöverföringsljänslen med hänsyn ^lill marknadens växande behov och önskemål^saml alt ^lillhandahålla bra och tillförlitliga datakommunikations-länkar.Televerket tillhandahåller på abonnemangsbasis dataöverförings-tjänster sombestår av ^modemutmslningar och förbindelser. Överföringen kan ske både överdet allmänna telefonnätet och över hyrda ledningar. Terminalutrustningar försändning och mottagning av data anskaffas av abonnenterna själva. Under föregående ^budgelår påbörjadesuppbyggnaden av del allmänna ^dalanälet. beräknas ca 4000abonnenter vara anslutna ^lill nätet. Ungefär hälften av del ^lolala ^anlaleldataabonnemang beräknas vara anslutna ^lill del allmänna ^dalanälet i mitten av^1980-talel. Del allmänna datanätet erbjuder ^ell ^anlal ^hillills ejtillgängliga tjänster som dels tillgodoser krav från ^användama, dels gerfördelar i form av rationellare ^drifl och underhåll än vad som är möjligt all^åsladkomma i ^lelefonnälet. Dessutom ger del ^ell tillförlitligt skydd motobehörig ^ålkomst av dala. Under hösten 1979introducerade ^televerkel en ny datorbaserad anslutningsutrustning som gördelmöjligt alt via ^lelefonnälet få tillgång ^lill ^informalion i utländskadalabaser. Anslutningen gäller ^lill en början framför ^alll databaser i ,men kommer efterhand all utvidgas även ^lill europeiska databaser. Allmänna telefonnätet kan även användasför information från ^daiorba^serade informationscentraler ^lill ^TV-apparalermed särskild ^anslulnings-^ulruslning, ^data-TV eller ^teledata. harunder startat en prov ^verksamhel i liten skala. Under ^budgeiårei1980/81 beräknar verket att ^ell kommersiellt fältprov kan påbörjas.^Fällprovel kommer all ^belasla ^budgeiårei 1980/81 med ca 5 milj. kr.^Förutsättningama för och konsekvenserna av att ^teledalaljänsler sprids bred ^allmänhel studeras av ^informalionsleknologiulredningen ^(U 1978:12)som regeringen tillsatte , 1979/80:100 Bilaga9 188 Larmdivisionen har hand om ^larmverksamhel och ^om^fallaren central larmavdelning i ^Siockholm ^saml ^larmgmpper vid samtliga 20teleområden. ^Verksamhelen bedrivs i konkurrens med förelag på den ^privalamarknaden. ^Televerkeltillhandahåller så ^goll som all ^radiokommunikalions^uiruslning till svenska fartyg, mestadelsgenom uthyrning. Del av utvecklade maritima ^lelexsyslemel ^MARITEXutnyttjas alltmer för ^ulväxling av meddelanden mellan land och fartyg.Systemet ses numera som en föregångare ^lill marilim kommunikation viasatellit. är fyra fartyg utrustade för ^kommunikalion via satelliter idel privatägda amerikanska ^Marisalsyslemel och ^minsl fem beräknas komma i^drifl under budgetåret. Det globala maritima satellitsystem som kommer ^atlupprättas genom den nystartade ^INMARSAT-organisationens försorg och en planeradnordisk ^jordstaiion kommer att medföra en ökad efterfrågan på terminaler förfartyg. ^Ulbyggnaden av den ^mobillelefonljänslen,^MTD, ^fortsäller i syfte all eliminera ^läckningsluckor ^främsl i ochför alt ^lillgodose ^behovel av ^irafikkanaler på basstationer som genomabonnent-ökning får för låg trafikkapacitet. Antalet abonnemang fortsätter altöka och beräknas uppgå till ca 16500 vid ingången av och till 18000 år1982. Abonnenterna betjänas från centraler i , , ,, och . ^Budgetårel 1980/81 startar ^ulbyggnaden avden automatiska och landsomfattande mobiltelefon-tjänsten,^NMT. Övergången till ett automatiskt mobiltelefonsystem motiveras ^främsl avde höga kostnaderna för det personalkrävande ^expediiionssättei i^MTD-ljänsten. Den tekniska utvecklingen på ^elek^lroniko^mrådel har ocksåmedfört att de komplicerade funktioner, som ingår i ett automatiskt syslem kantillgodoses inom ramen för god ekonomi. Utformningen av tjänsten sker inordiskt ^samarbele. Genom införandet av ^NMT kan ^MTD-ljänsten ^successiviavvecklas . Den nya tjäns^ten mobilsökning, MBS, logs i drift hösten1978. Tjänsten fungerar som ett ^personsökningssyslem, där man över hela ^lan^delfrån valfri telefonapparat kan nå en person som har personsöknings-mottagare. frekvensförvaltninghar ^lill uppgift all fördela och reglera användningen av radiofrekvensutrymmetutifrån tekniska och ekonomiska utgångspunkter. Vidare åligger del ^verkel allägna sig ål ^avslörningskontrollverksamhet. Det ^alll intensivare utnyttjandetav frekvensutrymmet har medfört ^atl ^bälire och ^modemare ^ulrusiningerfordras för kontrollverksamheten. Av tabell 2 framgårutvecklingen av rörelse under ^budgel^åren 1977/78 och^l'^>1^8tl9 mätt i telefonapparater, ^lelex- och ^modemanslul-^ningar,^samialsmarkeringar, telegram och ^telexmarkeringar. Antalet anställda iteleverket uppgick ^lill 42 694, ^vilkel innebar enminskning jämfört med föregående år med 471 personer. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 Kommunikationsdepartement^et 189 Telefonapparater ^(1 ^jan.) ^Telexanslutningar ^(1 ^jan.) kommunikation ^(1 ^jan.) -14,8 -14,7 markeringar inländsk trafik' minuter i ^ulländsk trafik ^'^ Viss del av markeringarna beräknade med utgångspunktfrån intäkterna. 1978/79 1979/80 1980/81 verket 169300000 145700000 86500000 86500000 1007900000 1 198 100000 1563 300000 1386800000 1031500000 1257300000 1499800000 1403 100000 ^'^ ^Budgeloml^åggningen innebäratt anslaget ^fr.o.m. /81 är ett reservationsanslag. Nettovärdet avteleverkets ^Ullgångar uppgick ^lill sammanlagt 13 840,9milj. ^Bmitovärdet av ^anläggningslillgångama var 18191,0 milj. kr.Statskapitalet var 1679,1 milj. kr., ^vilkel innebar en ökning under^budgelåret med 109,6 milj. kr. Statskapitalet ökade till följd av bl. a.^invesleringar i ^sysselsältningsfrämjande syfte. Överskottet för^budgetårel 1978/79 uppgick efter avskrivningar ^lill 145,3 milj. kr., som harinlevererats ^lill statsverket ochsom läcker ^förräni^ningskravet på del under ^budgeiårei ^genomsnillligidisponerade statskapitalet. Vid beräkning av överskottet har hänsyn intetagits ^lill ^resulialel av ^mndradiorörelsen, vilket avräknas motrundradiofonden. ^budgelåret1980/81 inför ^televerkel ^ell ^nyll ^invesleringsbe^grepp. Detta innebär bl.a. att en skälig andel av de indirekta kostnaderna inkluderas i^invesleringama. Vidare kommer en renodling mellan investerings- och^driftprojekl ^atl göras, vilket medför en viss ökning av investeringsvolymen.För ^atl del nya investeringsbegreppet inte skall medföra ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 190 någon nämnvärd ökning av verkels behov avs^tatskapital kommer de ackumulerade anläggningstillgångarna all ^uppvärderas.Del ökade avskrivningsunderlag som därvid uppstår kommer att medföra alt^avskrivningama ^procenluelll ^setl ökar lika myckel som ^invesleringama gjort^lill följd av del utvidgade ^investeringsbegreppel. ^Televerkel har iskrivelse den 8 ^oklober 1979 bl. ^föreslagil nya finansieringsformer förvissa ^abonnenlanläggningar i syfte att åstadkomma en större ekonomiskhandlingsfrihet för ^verkel och en bättre marknadsanpassning av ^verksamhelen.De föreslagna ^ålgärdema skulle möjliggöra en hundraprocentig självfinansieringav verkels ^invesleringar. En av de föreslagna ^ålgärderna är en ^reducenng iförhållande till ^anslagsframslällningen med 100 milj. kr. avmedelsförbrukningen för byggnadsobjekt. 1 det följande redogörs dock förverkels ursprungliga förslag till investeringsprogram. För ^budgetårel 197 8/79 beräknades medelsförbrukningen i ^prop.1978/79:100 bil. 9 ^lill 1077,3 milj. kr. Investeringsramen höjdes genom^regeringsbeslui under ^budgetårel tillI 079,3 milj. kr. ^Investeringsutgiflerna uppgick enligt verkels bokslut ^lill1031,5 milj. kr., dvs. den medgivna medelsförbrukningen underskreds med 47,8milj. Den lägre ^medelsför^bmkningen beror främst på förseningar av vissainvesteringsprojekt. För /80räknar med en medelsförbrukning av 1 257,3 milj. kr. I beloppetingår 15,5 milj. kr. ^lill följd av regeringsbeslut och14 milj. kr. som enligt regeringsbeslut den 20 ^seplember 1979 ^anvisals för vissa^sysselsältningsfrämjande ^ålgär^der vid . ^Televerkel har vidare^räknal med ^atl en utjämning av ^medelsbehovei kan ske så ^atl de 47,8 milj.kr. varmed ^invesieringsramen underskreds ^budgetårel 1978/79 i ^slällei kandisponeras under innevarande ^budgelår. För /8 1 räknar med en medelsförbrukningav I 499,8 milj. kr. enligt del förslag ^fill investeringsprogram som redovisasi del följande. ^Detla belopp är, till följd av ^regeringsbeslulel den 13september 1979 rörande ^fidigareläggningar, 5,5 milj. kr. lägre än i^leleverkeis ^anslagsframslällning. Av tabell 3 framgår^investeringsuigifter inom ^televerksamhelen budgetåren 1978/79-1980/81 medfördelning på rörelsegrenar ^saml för dessa gemensamma ^objeklsgrupper. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 191 Investeringsutgifter enligt ^petila inom^televerksamhelen 19781 79-1980181 (milj. '854,6 - Div. byggnader och - Diverse och oförutsett '1153,2 ^'^M499,8 ^'^ ^Exkl. ^^^Härutöver beräknas ^invesleringar i ^abonnenlanläggningar, ^lokallinjenät,bilar, maskiner ochinventarier komma att uppgå till ca . Rörelsegren sanknut na ^projekl Televerkets^invesleringar i ^abonnentulruslningar finansieras ^fr.o.m. /79helt och hållet med anläggningsbidrag. Fördelen med denna finansieringsform äratt den ger ^möjlighel all mer flexibelt anpassa sig till^abonnenlemas behov av ^lerminalutmslningar. Mellan ^invesleringar i^abonnentulruslningar och ^invesleringar i ^lokallin-^jenälet råder ^ell^slarki samband. 1 båda fallen är investeringarna i hög grad ^marknadsslyrdaoch ^avhängiga av den enskilde konsumentens ^beslul. söker på olikasätt eftersträva en ^bälire marknadsanpassning med snabbare service och kortareväntetider som följd. En sådan ^sirävan ^un^deriälias om abonnenterna självafinansierar den ^marknadsslyrda delen av televerkels anläggningar.Investeringarna i ^lokallinjenä^tet bör därför i lik-hel med ^invesleringama iterminaler finansieras med medel från ^abonnen-^tema. Verket föreslår därför^atl ^lokallinjenätel finansieras med anläggningsbidrag, ^fr.o.m. ^budgeiårei1980/81. ^Investeringsutgiflema för ^lelefonrörelsen budgetåret1980/81 har beräknats mot bakgrund av den förväntade expansiva utvecklingen.^Invesienng^arna beräknas fördelas på följande sätt. ^Telefonsialionsbyggnader Förbindelseanläggningar ^Kopplingslekniska anläggningar ^Prop.1979/80:100 Bilaga 9 192 ^Televerkel äger^näslan samtliga byggnader som rymmer teleteknisk utrustning. Den^byggnadslekniska standarden för dessa stationshus är med nödvändighet hög.^Behovel av till- och nybyggnader av verkets stationer styrs av allmänhetensökande ^eflerfrågan på teletjänster. Härtill kommer ny-, ^lill- och ombyggnaderav fasligheter planerade för ^AXE-stationer. Investeringsprojekten framgår av tabell 4. Investeringsplan för ^telefonsialionsbyggnader (milj. Typ: ^N^ ^=^ nybyggnad, T ^=^ tillbyggnad, O ^=^ombyggnad 1979/80 1980/81 Bygg- Färdig start ^släll- ^år/mån. år/mån. ^//. Byggnader avsedda att påbörjas Div. byggnader med en beräknadkostnad av högst 1,0^mkr. 33,642,3 4,246,5 69,2 6,976,1 Medförbindelseanläggningar avses dels del ^s.k. ^mellanortslinjenälet, dvs. deanläggningar som förbinder olika telefonstationer, dels del i deinternationella anläggningar som erfordras för trafik med ullandel^.