prop · G303132 · 1979-12-31 00:00:00 — för t. ex. kännedom om alt elt förelag kopierarkurslitteratur för bmk i viss personalutbildning och begär förhandlingarom ellavtal härom. Om förelagel avvisar denna begäran, skall medling kunna anordnas.Molsvarande gäller om det är företagel som begär förhandlingar om avtal menupphovsmannaorganisationen skulle avvisa denna begäran. Det andra här avseddahuvudfallet är alt part i elt existerande kopieringsavtal begär förhandlingarom ett nytt avtal, som skall ersätta eller komplettera det gällande avtalel. Omen sådan begäran avvisas, skall medling kunna anordnas. Iparagrafens tredje stycke anges all medling påkallas genom framställning lillregeringen. Bestämmelse om den tid inom vilken medling skall påkallas finns i 3§. Handläggningen synes böra ankomma på . Av 4§ framgår alt medlingsförfarande anordnas genom att regeringen tillsätter enföriikningsman. Den som ansöker om medling har emellerlid inle någon absoluträll alt få till stånd medlingsförfarande. Elt avtal av förevarande slag kanendast ingås av parter som uppfyller vissa kvalifikationer. På upphovsmannasidankan som part endast godlas organisalion som förelräder "etl flertal"av de berörda svenska upphovsmännen. På avnämarsidan kan som part endastgodtas den som verkligen kan antas vara i stånd att uppfylla de förpliktelsersom etl avial av denna art för med sig. En annan förutsättning är atl del avtalsom den sökande parten avser atl fä lill stånd är etl avtal som avses i 1 §,dvs. ell avtal om folokopiering av skyddade verk m. m. iundervisningsverksamhet. Detla innebär bl. a. i fråga om part på avnämarsidanalt han skall bedriva sådan verksamhet. 1 nu nämnda hänseenden hänvisas lillspecialmotiveringen lill 15 a § URL. Enligtulredningens mening behöver regeringen inte göra någon närmare prövning av omhär berörda förutsättningar föreligger. En begäran om medling bör normalt kunnabifallas. Så torde alltid ske om förhandlingar mellan parterna ägt rum. Även omså inte är fallet, ulan medling påkallas med anledning av alt en begäran omförhandlingar avvisats, bör förlikningsman 1979/80:132 93 Begäran om medling kan lämnas utan bifall, om del äruppenbart alt den som ansöker om medling ej kan vara paii i avtal av della slageller all del avtal som han önskar fö lill slånd ej avser kopiering iundervisningsverksamhet. Däremotbör det ingå i föriikningsmannens uppdrag all pröva om de nu nämndaförutsättningarna föreligger. Han kan därvid komma till del resultatet all såinle är fallel och han bör då på denna grund förklara all medling ej kan ägarum. Paragrafenbehandlar den lid, inom vilken part skall påkalla medlingsförfarande, Idet normala fallet atl förhandlingar äger rum mellan parler som redan har ellavtal och förhandlingarna åsyftar alt fö lill slånd ell nytt avtal från denlöpande avtalstidens slul har parlerna möjlighel alt påkallamedling. Denna möjlighel bör stå kvar efter det atl förhandlingarnaförklarats strandade. Part måsle nämligen ges visst rådmm för all överväga omhan i anledning av slrandningen vill påkalla medling, 1regel torde förhandlingar tas upp i avtalsperiodens slutskede och fortgå ävenefter periodens slut. Enligt 7 § första och tredje styckena i förslaget skallavlalet därvid erhålla fortsalt tillämplighet fram till dess tiden att begäramedling gått till ända. Med hänsyn lill att denna lösning innebär elt visstmoment av tvång bör tiden för påkallande av medling efter sirandning sällastämligen kort. Enligt utredningens mening är tvä veckor en lämpligt avvägd lid.Om ivåveckorstiden går ul ulan atl medling påkallas, inträder enligtutredningens förslag avtalslöst tillstånd. Omförhandlingar äger mm mellan parler som förul inle har något avtal, har det nuförda resonemanget inle nägon tillämplighet. Skälen för all bestämma entämligen kort lid för påkallande av medling är därför inte lika starka. Detsynes dock inle finnas anledning alt här bestämma liden på annal sätt än i delnyss diskulerade huvudfallet. Skulleparts begäran om förhandlingar om avtal avvisas, är läget genast klarl förparlen. gäller både om begäran avser förnyelse av ett redan etableratavtalsförhållande eller om den avser atl fö till stånd etl avtal på elt förutoregleral område. Det bör då rimligen kunna krävas alt han snabbt tar ställningtill frågan om han vill påkalla medling ellerej. Även i delta fall synes en tidav tvä veckor vara lämplig. I princip bör Ivåveckorstiden löpa frän det atlbegäran om förhandlingar avvisals. Det är nalurligl att räkna tiden från detatl undertättelse härom tillställts den som framställt begäran. Ienlighel med det anförda föreslås i paragrafen att medling skall påkallas från del atl förhandlingar av part förklarats strandade ellerbegäran om förhandlingar avvisats. Omparts begäran om förhandlingar avvisats och parten underiåler atl påkallamedling, förfaller frågan om medling när tvåveckorsfristen utgår. Detföreligger emellerlid inle någol hinder att parten ålerkommer med en ny begäranom förhandlingar i saken, om han skulle finna detta påkallat. 1979/80:132 94 Enligtparagrafens första stycke skall medling äga rum inför en av regeringen utseddförlikningsman. Några behörighetskrav beträffande föriikningsmannen anges intei bestämmelsen. Det bör ankomma på regeringen att avgöra vilka kvalifikationersom förlikningsmannen bör besitta i varje särskilt fall. Ej heller angesnärmare vilka uppgifter som föriikningsmannen i första hand har att fullgöra. Isakens natur ligger emellertid, att han bör lillse att förhandlingar mellanparlerna upptas på lämpligt sätt. Föremålet för förhandlingarna införförlikningsmannen skall gälla det förhållande som föranlett parts framställningom medling. Under medlingsarbetels gång bör på partemas samfällda begäran ävenangränsande områden kunna las upp till behandling. Förlikningsmannen bör ävenkunna föreslå en sådan utvidgning av förhandlingsområdel. Inom ramen för detbestämda förhandlingsområdet får det ankomma på förlikningsmannen att bedömahur han lämpligasl bör gå till väga för atl främja en lösning av tvisten. Vissaregler i detla hänseende ges även i 5 §. Paragrafensandra siycke innehåller regler om möjlighel för föriikningsmannen alt hosdomstol anmäla parts försummelse atl inställa sig lill förhandling införförlikningsmannen saml om rätl för domslol all meddela vitesföreläggande ochatt, på anmälan av föriikningsmannen, utdöma vitel. Regleringenär uiformad i nära överensslämmelse med 49 § MBL. När del emellerlid gällerförhandlingar om avtal av det slag varom nu är fräga har det inte ansellslämpligl all såsom i MBL ange arbelsdomslolen som forum för viiesmäl, I slälletföreskrivs atl sådanl mäl skall upptas av . I vad män tvångi form av vite mä användas när staten uppträder som part för överlämnas lillräiistillämpningen all pröva. Frägorrörande partsbehörighet har berörts under 2 §. I samband därmed har framhållitsatl i förlikningsmannens uppdrag ingår atl pröva frågor av delta slag. Iparagrafens första siycke upptas en bestämmelse om föriikningsmannensförhandlingsverksamhet. Bestämmelsen motsvarar i viss mån 48 § MBL. Förhandlingarsom förlikningsmannen anordnar har främst till uppgift att fä till slåndöverenskommelse mellan parlerna. Bestämmelsen i första slycket är avsedd att gevägledning för föriikningsmannen i detta hänseende och skapa viss säkerhel föratl medlingsförslag inte läggs fram som saknar anknylning lill någondera sidansståndpunkter. Om parterna enats om konkreta lösningar, skall föriikningsmannensjälvklart anknyta till dessa. Enighet kan i andra fall ha nätts om vissaprinciper i en överenskommelse så atl förhandlingsarbetet fär inriktas pådetaljutformningen av denna. Skulle endast den ena parten framlägga förslagtill lösningar, bör förlikningsmannen göra en mera självständig bedömning avtvistefrågan. Detär lydligl all förlikningsmannen har rätl alt föreslå jämkningar ochmedgivanden som enligt hans mening är ägnade att bidra till en lösning avtvistefrågorna. 1979/80:132 95 Enligtbestämmelsen i andra slyckel kan förlikningsmannen vid resultat-lösaförhandlingar föreslå parterna att låta tvisten avgöras av skiljemän, Bilräderparterna föriikningsmannens förslag om all hänskjuta tvisten till avgörande avskiljemän, kommer frågan därefler alt behandlas enligt reglerna i lagen(1929:145) om skiljemän. Enligt bestämmelsen kan förlikningsmannen ävenmedverka vid utseende av skiljemän. Sådan medverkan bör dock lämnas endasl omparlerna så önskar. Enligtstadgandet kan förlikningsmannen föreslå parlerna skiljemannaförfarande förstsedan förhandlingar inför förlikningsmannen inletts. I sakens natur liggeremellerlid all föriikningsmannen kan lämna sådanl förslag ulan att först haprövat förhandlingsvägen i sådana undantagsfall då kallelse till förhandlingframstår som ändamålslös. Paragrafeninnehåller föreskrift för föriikningsmannen att genast göra anmälan tillregeringen, om medlingsförsök misslyckats. Anmälningsskyldighetföreskrivs i två fall, nämligen dels när slutligt medlingsförslag förkastats avparterna, dels när förlikningsmannen funnit att medlingsförslag ej kunnalläggas fram till följd av bristande medverkan från parts sida. Harförlikningsmannen hos regeringen anmält förhållande som här avses, ankommer delpå regeringen alt vidta de åtgärder som kan anses påkallade. Genom bestämmelseni 7 § andra stycket är sörjt för atl regeringen erhåller förvidtagande av de åtgärder som bedöms nödvändiga. Enligtbestämmelsen är föriikningsmannen inte skyldig att anmäla, när parterna enatsom att låta tvistefrågan avgöras av skiljemän. Det är emellertid rimligt, attföriikningsmannen i ett sådant fall under hand meddelar regeringen atl parlernanått överenskommelse därom. Kollektivaupphovsrällsliga avtal löper i allmänhet för viss avtalsperiod. Framställsbegäran om förhandlingar om nytt avtal är det praxis att partema kommer överensom att avtalet skall fortfara atl tillämpas även efter avtalstidens slut underfömtsättning att förhandlingar då pågår. På detla sätl undviker man attavtalslöst tillstånd inträder, om nytt avtal ingås först efler avtalsperiodensslut. I första stycket av förevarande paragraf har intagils en bestämmelse somföreskriver att denna ordning skall gälla även i fråga om kolleklivakopieringsavtal. Parlerna skall emellertid enligt bestämmelsen ha frihet attbestämma alt annan ordning skall gälla. Normallresulterar förhandlingama i ell nylt avtal, som förklaras skola gälla från dendag då den avtalsperiod som bestämts i det äldre avtalet upphör. Ingås ejöverenskommelse om det nya avlalet förrän efter sisinämnda tidpunkt, föravtalet alltså retroaktiv giltighet. Detla kan medföra att t. ex. vissaersättningar måste beräknas retroaktivt. Ilagen bör anges avlalet skall äga fortsatt tillämplighet, omförhandlingarna ej leder lill nytt avtal. Olika regler bör gälla allteftersommedling påkallas eller så ej sker. 1979/80:132 96 1andra slyckel upptas en bestämmelse för del fall all medlingsförfarande inlettsmellan parlerna. Om medlingen misslyckas, bör avtalet äga fortsatttillämplighet under viss kortare lid därefler. Parlerna behöver rådrum för allanpassa sig efter den nya situationen. De behöver också viss lid för alt lämnainformalion därom lill organisationsmedlemmar och andra berörda. En frist har synts lämplig. Fristenbör räknas från det all slutligt medlingsförslag förkastats. Harförlikningsmannen enligt 5 § andra stycket föreslagit att tvisten skall avgörasav skiljemän men della förslag förkastals, bör frislen räknas från del alt såskell. Om förlikningsmannen enligt 6 § lill regeringen anmäll, atl han tillföljd av bristande medverkan från part ej kunnal framlägga medlingsförslag, börfristen räknas från del all denna anmälan gjorts. Lagtexten har utformats ienlighel härmed. Bestämmelseni iredje slyckel avser del fall att ingendera parten påkallar medling. Såsom anförtsi specialmotiveringen till 3 § har det lämpligl all avtalet i dellafall skall ha fortsall lillämpning till dess atl liden för aU påkalla medlingenligt 3 § har gåll ut. Även denna lid är sall . Bestämmelsernai paragrafen är enligt en i första slycket intagen föreskrifl dispositiva. Harparlerna t. ex. överenskommit om andra frister än de i paragrafen angivna,skall dessa gälla. Iparagrafen föreskrivs tystnadsplikt för den som är eller varit förlikningsman.Bestämmelsen är i huvudsak uiformad efter mönster av 53 § MBL. Åsidosättstystnadsplikten kan straffansvar inträda enligt 20 kap. 3 § (prop.1975:78 s. 148 fO. Somanföris i den allmänna moliveringen bör parlerna kunna överenskomma alt medlingej skall äga mm. För atl gälla bör en sådan överenskommelse vara skriftlig. Denföreslagna laglexlen har utformats i enlighet härmed. Stadgandetkan t. ex. lillämpas pä del sätlel atl parterna i ett avtal föreskriver atlfråga om föriängning av avlalet skall, i händelse av tvist, behandlas avskiljemän. Parterna kan ocksä överenskomma att medlingsförfarande ej skalltillämpas utan att hänvisa till skiljemannaförfarande. En överenskommelse omall medling ej skall äga rum kan självfallel begränsas lill viss fråga. Harelt kollektivt avtal om fotokopiering träffats, kan givelvis uppkomma tvistmellan parterna rörande tolkningen av avtalsvillkoren. Sådan tvist faller inteunder de här föreslagna bestämmelserna. Om skiljeavtal slutits mellan parlernablir allmänna regler om skiljedom tillämpliga. Har däremot inte slutitsskiljeavtal, får tvisten på vanligt sätt underkastas domstols prövning. 1979/80:132 97 Ilikhei med utredningen anser jag frågan om folokopiering i undervisningsverksamhetvara lämplig all behandlas inom ramen för elt delbetänkande. Enligt min meningbör det emellertid vara etl undanlag att en upphovs-rättslig fråga på detlasäll bryts ul lill särskild behandling. Delbetänkanden bör inte läggas framannal än om särskilda skäl påkallar del. Upphovsrättens komplexa karaklär ochnära samband med den aktiva kulturpolitiken gör att frågorna i regel måslebedömas mol en mera principiell bakgmnd. En samlad kartläggning avupphovsrättens allmänna funktion och belydelse ler sig här som en viktiguppgifl. Jag vill därför inför del fortsatta utredningsarbetet slarkiundersiryka de av ulredningen framförda synpunkterna all del framslår somangeläget atl nä fram till en enhetlig syn pä den rad av principiella frågor sommöter inom olika delar av del upphovsrättsliga regelsystemet och att en samladlösning knappast lorde kunna läggas fram förrän hela fältet genomarbetats ochutredningen haft tillfälle att foga samman de olika delarna till ett hell. 7 1979/80. Avtal om skolornas grafiska och fotografiskamångfaldigande Mellan staten, åena sidan, och följande organisaiioner, nämligen ,Fackförbundspressens , Föreningen ,Föreningen , Föreningen , FöreningenSvenska Tonsättare, , , , ,, , , u. p. a.. (innefattande även Vectu), , å andra sidan, har träffats följandeavtal om skolornas grafiska och folografiska mångfaldigande.' 1§ Detla avtal gäller utbildning som staten, kommun eller landstingskommun ärhuvudman för och som står under tillsyn av skolöverslyrelsen. Medutbildning som avses i första stycket jämställs i detla avtal delskonstfackskolan, dels utbildning som moisvarar ulbildningen vidläraruibild-ningsanstalt som vid utgången av juni manad 1977 stod under tillsynav . Avtaletomfattar även skolor som ställs under tillsyn avskolöverstyrelsen. 2§Under avlalet faller alla utgivna litterära verk, konstnäriiga verk ochfotografiska bilder i fräga om vilka part pä organisaiionssidan för upplåtarält att mångfaldiga enligt 3 och 7-11 §§ i detla avtal. Medlitterära verk, konstnäriiga verk och fotografiska bilder som har utgivitsjämställs konstverk, av vilka upphovsmannen har överiålit exemplar, ochfotografiska bilder, som har offentliggjorts, 3§Avtalet omfaltar alla former av grafiskt, fotografiskt eller liknandemångfaldigande i den mån inte annat följer av 7-11 §§. ' Avtalet berör vissa paragrafer i lagen om upphovsrättlill litterära och konstnäriiga verk (SFS 1960:729 med ändr.) och lagen om rätttill fotografisk bild (SFS 1960:730 med ändr). 1979/80:132 99 4 §I del följande försläs med skola:den skolenhet eller liknande där utbildning som avses i 1 § bedrivs, undervisning:undervisning och därmed jämförbar pedagogisk verksamhel i skolan såsom sådanverksamhel som avses i skolförordningen (1971:235,senasl ändr. 1978:588) 5 kap. 4 § iredje slycket och 9 § (friaaktiviteter), meddelande av sludie- och yrkesorientering, ledning av timmelill förfogande och skilda organisationers information till eleverna underskoltid, lärare:varje person som leder undervisning, förlaga:del maierial (verk, lärares egenproducerade föriaga eller s. k. blandad förlaga)som ligger lill gmnd för ell mångfaldigande, verk:litterärt eller konstnäriigt verk eller del därav, till vilkel upphovsrättgäller enligt upphovsrällslagen, eller folografisk bild, till vilkenfotografirält gäller enligt folografilagen, läraresegenproducerade förlaga: verk som lärare själv framställer och som omfattarendast sädanl maierial som läraren är upphovsman till och som läraren ej harutgivii, blandadförlaga: verk som lärare själv framställer och som omfaltar dels återgivande avutgivet verk som faller under avlalet, dels sådanl verk till vilkel läraren ärupphovsman och som läraren ej har utgivii, skrift:bok, häfte, broschyr, notblad och liknande skrift som innehåller elt ellerfiera verk samt tidning, tidskrift eller annan periodisk skrift, bild:alll bildmaterial, dock atl sädana enkla grafiska framslällningar avbeskrivande arl säsom schematiska kartor och diagram av icke konslnäriigt slagskall anses som text, diabild:transparent stor- eller smädiabild för projektion, arbetshäfte:verk som helt eller till övervägande del består av studie- och arbelsuppgifler,övningsuppgifter, laborations- eller instruktionsanvisningar (även sädana sominnehåller noter), blankett:sädan blankett som tillhandahälls i block eller bunt, som omfattar minst tiolikadana exemplar av varie blankett, och som innehåller tester och prov,kartlägger attityder och intressen eller utgör slimulansmaterial för samlaleller andra liknande uppgifter, kopiesida:en sädan kopia av verk som har ett format vilket ej överstiger format A 4eller, i fråga om kopia av slörre format, varje påbörjad del motsvarande formatA 4, rättsinnehavare:den som har räll all tillåta mångfaldigande som avses i 3 och 7-11 §§, 5 §Partema förutsätter att den rätl att mångfaldiga för enskilt bmk som följer av 11 § första stycket upphovsrällslagen och 5 § folografilagen inle tas i anspråk i stället för den rält till mångfaldigande som upplåts genom detta avtal. Statenkommer att - i annan form än genom ändring av 11 § första slycket Prop.1979/80:132 100 upphovsrällslagenoch 5 § folografilagen - verka för all nämnda fömtsättning uppfylls. 6§ Avtalet berör ej den räll all mångfaldiga som följerav annan beslämmelse iupphovsrällslagen än 11 § försia slyckel eller av annan bestämmelse ifolografilagen än 5 §. Rättatt mångfaldiga enligt avtalet 7§Lärare för på villkor som föreskrivs i 8-11 §§ mångfaldiga eller lålamångfaldiga sådant verk som faller under avtalet, om framställningen skerendast för lärarens egen undervisning och företas med skolans ulrusining ellereljesi på skolans bekosinad. Avtalelmedger dock ej framslällning av slordiabild eller tillverkning av duplikai avsmädiabild. Av videogram eller film, som är avsedd all visas i form av rörligabilder, för endasl enstaka bild mångfaldigas. 8§Tre exemplar av verk för utan särskilt tillstånd av rätlsinnehavarenframställas i form av papperskopior. 9 §Fler än tre exemplar av verk för utan särskilt tillstånd av rättsinnehavaren framställas i form av papperskopior i den mån läraren behöver upplagan för all komplettera vad som kan anses vara en normal lillgång pä läromedel för berörda elever. Försiaslycket gäller även i fråga om framställning av ell eller fler exemplar i formav smädiabild. 10 § Bestämmelserna i 9 § försia stycket innebär all fler exemplar inleför framställas än som behövs för all lärarens elever skall fö var sillexemplar och läraren själv några exemplar. 11 § I fräga om sådana läroböcker, arbetshäften, nothäften, och andraickeperiodiska skrifter som finns lillgängliga på marknaden innebär beslämmelsemai 9 § dessutom 1 alten lärare normalt ej för framställa eller låta framställa kopiesida a) ur sådanl arbetshäfte eller nothäfte som omfattar32 sidor eller mindre, b) av blankett, 2 atlen lärare under samma kalenderhalvår och för samma elever normall ej för framställa eller låta framställa kopiesidor av a) mer än sex sidor ur sådana arbetshäften ellernothäften som omfattar mer än 32 sidor, b) större del av annan skrift än som motsvarar hälflenav skriften, dock normalt ej mer än 20 sidor ur denna. Vidtillämpning av försia slyckel jämställs med skrift sädan del av en skrift somockså finns tillgänglig som särtryck. 1979/80:132 101 12§ Siaten utger ersättning lill föreningen , Ord, Nol-Upphovsrältsligsamorganisalion (BONUS) med . Ersällningen belalas ul med 1 377 500kr. i augusli 1978 och med . senasl efter del all riksdagenhar gett regeringen del bemyndigande som behövs härför. ersällning för mångfaldigande enligt 9 § ochför sådant mångfaldigande som, trots vad som sägs i 5 §, kan komma all ske medslöd av eller under åberopande av 11 § försia slycket upphovsrällslagen eller5 § fotografilagen. Antalet kopiesidor som berättigar lill ersällning harberäknals till 110 milj. Återstodenav ersättningen utgör medel som BONUS får förfoga över aniingen för redovisningsom föreningen önskar verkställa för egen räkning eller för annat ändamål somhar samband med detla avtal. 13 § Organisationerna förbinder sig alt forllöpande verka för atl allaberörda rättsinnehavare själva eller genom organisation pä organisationssidanmedger rätl lill mångfaldigande enligt della avtal beträffande samtliga berördaverk. Detla åtagande gäller även i fråga om sädan rättsinnehavare som ej ärmedlem i organisalion pä organisaiionssidan. 14 § Organisalionerna skall, när siaten begär det, inom en månad ellerden längre lid varom partema kan enas förete material av vilket kan slutas altmångfaldigande enligt detta avtal medges av 1 upphovsmännen till av de verk vilka äravsedda för undervisningsändamål vid skola, vilka utan hinder fär användas däroch vilkas senaste upplaga har utkommit tidigast fem är före avtalsåretsingång, 2 av samlligajournalisteranslällda vidtidningar eller tidskrifter som utges av medlemmarna i , 3 bokförläggare som tillsammans har utgivit minst 9596 av de verk som under föregäende avtalsår eller, i fräga om förstaavtalsåret, närmast föregående tolvmånadersperiod har utgivits av medlemmarna iSvenska och/eller Föreningen , 4 utgivare av dagstidningar som under närmast föregåendeordinarie redovisningsperiod enligt har ulgivil tidningsexemplartill ell anlal som motsvarar av tidningarnas medel-neiloupplagor förvardagar. Kanorganisationerna under avtalsåret ej förete sådant material som avses i förstastycket, skall avtalel, efter uppsägning, upphöra atl gälla föråterstoden av avtalsåret. Utgiven ersättning för avtalsåret som belöper päåterstoden av avtalsåret skall återbetalas. 1979/80:132 102 Uppsägningenligt andra stycket skall ske hos BONUS 15 §Organisationerna skall lill den myndighel som siaten besiämmer fortlöpande överiämna dels uppgift pä namnen pä medlemmarna i organisa tionerna, dels uppgift på sädanl verk beträffande vilkel rättsinnehavare som är medlem i organisalion har meddelat förbud mol mångfaldigande enligt detla avtal. Organisationsom för kännedom om förbud mot mångfaldigande, som rättsinnehavare vilken ej ärmedlem i nägon av organisalionerna har meddelat, skall till myndighet somstaten besiämmer lämna uppgift om förbudet, 16 § Har ett verk, som enligt 2 § ej omfattas av detla avtal eller avavtalen och om skolornas grafiska ochfotografiska mångfaldigande, mångfaldigals vid skola och kan ersättning därföranses ha utgått enligt någol av avtalen, skall rättsinnehavaren, om han begärersättning, fö sådan av BONUS ur det belopp staten har betalt i anledning avavtalen.