prop · G303160 · 1979-12-31 00:00:00 — 8) att med slöd avmeddelat förordnande får bestämmus alt avgift skall utgå och tillfallariksbanken; och 9) uttannan än eller 9)att annan ån riksbunken eller Internationella regleringsbunken iInternationella regleringsbunken i (Bunque des Réglements (Banquedes Réglements Iniernaiionaux) icke får utan till- Internulionuux) icke fårulan tillstånd av ur rikel ulföru stånd nv riksbnnken ur rikel ulförueller till riket införa guldmynt, obe- eller till riket införa guldmynt, obearbetatguld eller med obearheiai urbetnl guld eller varor av guld. guld jämförligt halvfabrikat av Genom förordnande, som bår uvses, må ej inskränkning ske iriksbunken tillkommunde befogenheter. 1979/80:160 22 Lag om ändring i valuiaförordiungcn I1959:2MI Härigenom föreskrivs nit 1 och 6 SS vnliilnförordningen (195:264)sknll lin neckin nngiven lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I denna förordning förslås med betalningsmedel: sedlar och skiljemynt sumt växlur.checkar och andra penninganvisningar; ulländska betalningsmedel: utländska sedlar och skiljemvnlsamt andra betalningsmedel, som innefutta rält till betulning i utländskt mynt; utländska fordringar; fordringar, som innefalla rått lillbetalning i utländskt mynt och icke grunda sig pä värdepapper, dock att tillfordran, som här avses, ej skall räknas på avtal grundad fordran, därbetalningen är betingad av avtalets fullgörande å fordringsägarenssida; utländska banktillgodohavanden: utländska fordringar, som inneståpå räkning hos den, som inom riket äger driva bankrörelse eller som utom riketdriver bank- eller bankirrörelse; värdepapper: aktier, lottbrev och andra delaktighetsbevisi bolag saml obligationer och andra förskrivningar, vilka utfärdats försärskilda delar av skuldbelopp och uppenbarligen äro avsedda för den allmännarörelsen, så ock handlingar, varigenom någon tillförsäkras förfoganderätt övervärdepapper (ceriifikat); utländska värdepapper: värdepapper, vilka äro utfärdade avnågon, som är bosatt i utlandet; vederlag i svenskt mynl: vederlag, som år bestämt att utgåi svenskl mynl eller som utgöres av fordringar eller värdepapper, vilka äroutställda i svenskt mynl. Säsom bosatt här i riket anses Såsom bosatt hår i riket anses enligt denna förordning den som har enligt dennaförordning den som har fast bostad i , därest han är fast boslad iSverige, därest han är utlänning dock endast om han inne- utlänning dock endastom han innehaft sädan bostad de tre senast haft sådan bostad de tre senastförflutna kalenderåren. Juridisk per- förflutna kalenderåren. Juridisk personskall anses vara bosatt i det land, son skall anses vara bosatt i det land, därstyrelsen har sitl säte, eller, om där slyrelsen har siu sate, eller, omstyrelse icke finnes, där huvudkon- styrelse icke finnes, där huvudkontoret ärbeläget. Filial för ullänäskl loret är beläget. Filial i för bolageller för ulländsk ekonomisk utländskt bolag eller för utländsk förening, sommed siöd av särskilt ekonomisk jörcning sknll niises vurn lillstånd drivernäring här i rikel, btisatt i , skall anses varu bosatt i . 1979/80:160 23 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Andra betalningsmedel änväxlar Andra belalningsmedel än växlar samt guldoch guldvaror som sägs i samt guld och guldvaror som siigsi 4 § andra stycket må ej utan riksban- iredje slyckel må ej utan kens tillstånd införas lill riket, dock lillstånd införastill riket, dock atl atl resande från utlandet må införa resandefrån utlandet må införa rese resevaluta till belopp som riksban- valuta till belopp som ken medgiver. män ej annat följerav10 a S fordras lillstånd.därest den som är bosatt häri riket skall 1) direkl ellergenom annans förmedling, i annat fall ån i första stycketavses, mottaga betalning från någon, som ärbosatl i utlandet, 2) ikläda sig gäldtill någon som är bosatt i utlandet, där ej fråga år om ingående av köpeavtal päinom branschen allmänt tillämpade köpevillkoreller om vidtagande av därmed jämförliga åtgärder, eller 3) lämna försträckning mol säkerhetav borgen av någon som är bosatt i utlandet. Förbudet i försia stycket omfattar guld och följande guldvaror enligt tulltaxan (1977:975) nämligen ur nr 71.07 obearbetat guld. inbegripet platinerat guld,och andra formvaror av guld och platinerat guld än bladguld, ur nr 71.11 annat avfull och skrot av guld och platineratguld än guldsmedssopor, ur nr 72.01 guldmynt samt, under förutsättning all guldvarorna har finhall överstigande ur nr 71.12 bijouterivuror och delar därtill av guld. ur nr 71.13 guldsmedsvaror och delar därtill av guld. ur nr 71.14 undru varor av guld som ej är avseddu cndnst för tekniskt bruk. 1979/80:160 24 dispens från införselförhiidcl inseende guldvaror l:l6n Resunde frän ullnndel får ulnn riksbnnkens tillståndför personligt bruk införa dels guldvaror huiiförlign lill ni 71.12. 71.13 och7 1.14 i tulltaxan (1977:975) ouktnl gukKnran hur en finhnlt som överstiger 750tusendelar, dels guldmynt hunförlign lill nr 72.01 i tulllnxuii (1977:975) ochsom år snmlarobjekl. 1 Fråganom fortsatt vaUitarcgkring vnkilnkommitieii (E1977:113). fullmiiktige i liksgiiklskoiitorel. Posl- ocb Kredit-hniikeii PK-bniiken ochSvenska spnrbnnkstoreiiingen liar lillslyrkl liks-b;inksfullniäkiiges hemstiillan om fortsutt vnlutnregleriiig. Ktimiiieiskollegi-umhur inliimitnt vttrnntlen frän V;ists\ensknhniitlelsk;imiiinreii och Sk;mes hnndelskiimmure. vilkn ocksä h;ir tillstyrkt en förliingniiig u\ vnlulnregle-riiigen. Ftiljnndc remissinstiinscr har yltrnt sig niirmare i frugnii. Svenska bnnkföreningenoeh PK-bnnken hur i sitt gemensummu yllrniide anfört ntl mnn i nvvnktnn pä \nlutnkommitténs resulint inte vill in\iind;i mot ull valutaregleringenförlängs yllerligare ett är och uttdet är synnerligen nngeliiget ntl vulutukommitténs iiircdningsnrbete bedri\s skyiitlsnml. Liknande sMipunkterhur framförls nv himdelsknmmnre. /./ Valiilakominiilén Frnmstiillningen om en förliingniiig nv vnlutnlngens fiillmnkler tich \'nlutnförordningen bö;-ses mot bnkgrimd nv ull den nuvurande vuluturegleringen Ulnn en sådun förliingningskulle upphiivns per tlen I9S0. Förutsiiliiiingurnnför ell sndnnt ekontmiisk-politisktbeslut snkniis i rntluiide situation med ohnlnns i snmhnllsekonomiii. Vnkiinrealeriiigeninnebiir en \iss restriktion mot destnbilisernnde kupitnlrörelser tich som intecrerntl tlel i den ekt>nt)iiiisknpolitiken härden ocksä p.iverkni utformningen n\ ptililiken i övrigt. Oberoende u\' bedömningena\ den nuvarnnde valuturegleringen torde det rudu enighet om behovet nv en fiillmuklslugslillninnsom sier beredsknp ft>r ingripanden mot deslnbiliseraiitle knpitnliöielser. Ändringari regleringens tilliimpning iir självfulletmöjligu ;itl genomföra inom ramen förgiillnntle Ingstiftning. Vnlutnkommitléntillsu rker tlurför nu vnliituregleriimeiis giltighetforliings till ulgängen nv juni 19S1. 2 Utländska förelags filialer i S>criee Iiillmnktige i riksgiiltKktiiuoict. S\enskn resebyrnlöreiiingeii. Viistsvenskn hnndelskumninren och Sk;iiicshundelsknnimnre hur tillstyrkt riksbanksfullmäktiges torslng i deniin tlel eller liimnnt förshmet ulnn erinrun. 1979/80:160 26 2. t hur utvecklul sinn synpunkter idenna frågn genom följunde yllrande. Vud beträffar försluget utt vissa filialer skulle belruktassom valutuinliin-ningar gäller ull enligt lagen (1968:555) om rätt förutlänning och utländskt företag ull idka niiring här i riket fär utländsktförelag idka näring här endast efter lillstånd av regeringen.Näringsverksamheten här i riket skall drivas genom ell avdelningskontor medsjälvständig förvaltning s. k. filial. För att företng med internaiionelllbetonad verksumhet sknll anses driva näring här fordras att verksamheten erhållilen tämligen fast anknytning till . En utländsk rörelse kan sålundaupprätta en egen agentur som för rörelsens räkning ombesörjer reklam,utställning o. d. eller tar upp beställningar på varor som skall levereras frånrörelsen i hemlandet. Vad gäller transporter till och från anses etlföretag ej idka näring här om det som ett led i en internationellt inriktad ochutomlands ledd verksamhet här upprättar ett kontor med sådana begränsadefunktioner som upplysning, reklam och biljettförsäljning. Om emellertidförelaget förlägger sin driftsledning bit, anses del ha etablerat sig här somnäringsidkare. Näringsutövning anses ej heller föreligga beträffande enstakakortvariga uppdrag. Av vad som ovan anförts framgår att man vid prövningavseende näringstillstånd kräver att verksamhelen dels skall ha vissvaraktighet dels vara av viss omfattning. Riksbanksfullmäktiges förslag innebärsåledes atl såväl filialer vars verksamhet är av ringa omfattning som filialervilka upprättas för ett enstaka kortvarigt uppdrag skulle betraktas som valuiainlänningar.Dessutom gäller att det är tveksamt om dessa filialer är bokföringsskyldiga.Enligt bokföringslagen (1976:125) är nämligen endast näringsidkarebokföringsskyldiga. Såsom näringsidkare anses icke - enligt lagen om rätl förutlänning ocb utländskt företag att idka näring här i riket - filial varsverksamhet är sådan att näringstillstånd ej erfordras. Kollegiel kan ickebedöma om de förhållanden som här behandlats skulle medföra några svårigheterexempelvis för den tillsyn riksbunken skall ulöva men hur ändå velat peka pådessa eventuella komplikationer. 3 Fråga om begränsningar i handeln med guld De flesta remissinstanserna har tillstyrktriksbanksfullmäktiges förslag i fråga om guldvaror eller lämnat del utanerinran. I flera fall har dock förts fram olika kritiska synpunkterpå förslaget. Vissa remissinstanser avstyrker helt förslaget. Följande remissinstanser har yttrat sig närmare i frågan. Enligt inspektionens mening är det angeläget att motverkarådande tendens till spekulation i guld. Även om fullmäktiges förslag i dettasyfte måhiinda inte kan ge hundraprocentig effektivitet anser sig inspektionendärför böra tillslvrka detta. 1979/80:160 27 V;id gäller försluget tMii en iitvidguti legleviiig i frägutim guklhundcln kun ifrngasällusom ändringnrpn detla omrätic börgä i den föreslugnuriktningen. Från teoretisk ekonomisk synpunkt kun stnrkt tliskiitcrns t)m guld överhu-viitltngelbör omfultas nv valutnregleringens bestiimniclser. I förevnrniide skrivelseberörs ocksä hell kt)rlfullut ullernalivet utt upphäva guklregleringen. Medhänsyn lill det uktuella liiget pä guldmnrknnden och lill utt den pngnende vnlulnutredniiigenkommer nit behnndin även frågnn om fortsutt kontroll på gukloinrådet unsesemellertid niternutivel ull helt upphiivn regleringen inte kunnu ifrågnktimmnför niirvnrnnde. Även om det i och för sig hnde vuril värdefullt om möjlighetenutt upphiivn regleringen diskuternts mern utförligt kun kollegiet tielu uppfuttningenntl dettu i vurt fall inte bör ske och begränsar dårför sinnsynpunkter till att uvse endnst det frnmlugdn försluget. Belriiffande delta gäller utt i internntionellnöverenskommelser hur iklätt sig långtgående förpliktelser rörande bl. a.kvantitativa begränsningar av handeln. Enligt såväl GATT-stadgan ochEFTA-konventionen som avtal med EEC råder i princip förbud mot sådanarestriktioner. Undanlag (Art XX iGATT-stadgan. Art 12 i och Art 20 i uvtniet Sverige-EEC) frånförbudet görs dock för ett unlal särskilt angivna älgärder. Till dem hörföreskrifter rörunde hnndeln med guld och silver. En förutsättning för uU fäinföra dylika åtgårder är emellertid all de inte används som medel förgodtycklig eller oberättigad diskriminering eller till en förtiickt begränsninguv handeln. I försinget sägs att det utökude ut- och införselförbudetej kommer alt av vnlutastyrelsen ianspräktugus i vidnre män än vud somföranleds av det bukomliggnnde syftet. Det innebär, säger man. nit utförsel nvguld bör kunnu generellt medges tich utt ansökningur om införsel uv guldvurormed höiire gLildhnli än 18 kurat ocksä bör medges i den män fruga iir om verkliguguldsmedsarbeten och ej tesaureringsobjekt. De uv riksbanksfullmäktige här föreslagna ålgiirderna beiräffandeut- och införsel av guldvaror svnes mot bakgrund nv ovanstående inte medföranågra diskriminerande eller hnndelshindrunde effekter för andrn vuror ån vissa tesaureringsobjekt.Försluget torde därför ej stå i strid med inlernalionel lu åtaganden. Om frän o\nn berörda uigångspunkter ingen erinranföreligger mol försluget måste emellertid tveksumhet framförus om den föreslugnuåtgärden verkligen kommeralt ledn till del nvseddn mulet. Det iir svårt ntlförslå vnrför guld av mindre iin 750 tusendelnrs guldhult skulle vurnointressant ur lesuurcringssynpunkt. särskilt som nv skrivelsen frnmgär ull delredan nu föreligger indikntitmer pä -.m enkell benrbetnde uuldvnror med 751) tusendelnrsguldhalt säljs för tesnurering. Du kollegiet inle hur ingående kiinnedom om hurdennn specielln murknnd fungerur\ill kollegiel dock inte moisiitiu siu försluaetseenomförande. 1979/80:160 28 ,?..? Försluget i denna del syftur lill utt förhindru tesnureringsköpuv guld. Bukgrunden iir den försäljning uv guld i form uv guldjelonger ochliknande med en relativt obetydlig bearbetningsgrud som under sennre titl iiåtlen ökad omfattning i tukt med prissiegringen på guld. Den föreslugna lösningen innebiirall import uv guldsmedsnrbeten med en guldhalt överstigande 18 kurat liiggesunder införselkontroll. Med en sådan utvidgud reglering skulle riksbnnken nnsesig hu befogenhet att förhindra att obeurbelal guld överlätes lill den som isin tur säljer det vidnre i former som omfattas av importkontrollen. Av skål som redan anförts i frågan om en förlängning nv vnlutaregleringenanser sig handelskammaren inte nu vilju rikla nägon invändning mot attregleringen av imporl och exporl av guld bibehålles. Med den omfallningförsäljningen av guldjelonger och liknande fätl frumstär del ocksä som i ochför sig följdriktigt att utvidga regleringen i syfte att motverka dennaförsäljning. Handelskammaren vill därför inle motsätta sig ifrågavarande fiirslag.Del förtjänar dock betonas att en förulsållning för atl placeringsintressetför guld skall bestå torde vara en fortsalt långsiktig prisstegring. Riksbanksfullmäktige föreslår utvidgning av irnportregleringenenligt valutalagen och valulaförordningen. Sålunda kommer enligt förslagetimportregleringen att omfatta - utöver vad som gäller - visst avfall ochskrot av guld och platinerat guld samt vissa guldvaror med en finhaltöverstigande . har ej någol att invända motfullmäktiges förslag. Styrelsen vill dock framhålla följande. 1 gällunde tullprocedur baseras tulltaxeringen av varoroch övervakningen av efterlevnaden av importrestriktioner pä en uv dentullskyldige avgiven tulldeklaration och till denna fogade fakturor och andradokument rörande varorna. Lämnade uppgifter kun av praktiska skäl endast iringa ulslräckning kontrolleras genom fysisk undersökning av varorna. Införseln av guldvaror år även reglerad i lagen (1974:283)om handel med arbeten nv guld. silver eller plutina. Enligt denna lag somendast äger tillämpning på yrkesmässig handel med guldarbeten får endast sädanaguldarbeten införas som år tillverkade av eller mer fint guld (iidelmctnllnrbeten)och som år försedda med föreskrivna stämplar. En a\vikelse nedåt med femlusendelar lillåts. Pä grund av bestämmelserna i nämnda lag skall guldarbele,som införs för vikcsmässig försiiljning. sändas till statens provningsanslaltför kontroll. Fär guldurbeie efter sädun kontroll införus skall provningsanslaltenutfärdu iniyg ftir förtullningen. Guldurbetet fur inte utlämnas utan medgivandeav tullmvndisihet. Fur auldnrbetet ej införas sknll det återutföras under 1979/80:160 29 Den som yrkesmässigt inför ädelmetallurbeleskull vara registrerad hos provningsanstalten. Vad gäller den nu föreslugnu importregleringen i vnlutaförfnttningurnuulgår generallullslyrelsen från att riksbunken i enlighet med underhandsdiskussionermed generaltullstyrelsen kommer ntl utfiirdn tillämpningsföreskrifter så atlguldföremål med högre finhall än för nnnut ån yrkesmässigländamål, t. ex. gåvor, resgods och fiyttgods. unduntus frän importregleringen ivalutaförfattningarnn. Alt ett sädnnt unduntag görs år nödvändigt med hänsyntill bl. n. konlrollsvårigheternu. Den föreslugnu uiökningen avimportregleringen skulle llärigenom endnst kommu ntl avse guldurbeten som redani dag är föremål för införselkontroll enligt Ingen (1974:283) om handel medarbeten av guld. silver eller platina. Den föreslugna importregleringen i valutaförfnttningarnaskull omfnlln guldföremål med en finhalt översiigande 750 lusendelar. Dettuinnebär - på grund av bestämmelserna om finhalt i lagen (1974:283) - attguldvaror med en finhalt av (med en tilläten avvikelse nedåt ) kan införas ulan lillståndstvång. Generaltullstyrelsenifrågasätter om inte en viss tolerans eller avvikelse uppåt författningsenligtbör medges för att undvika alt myndigheter och enskilda betungas av onödigtmånga dispensansökningar. Beträffande den föreslagna ändringen av 6 S valulaförordningenvill generaltullstyrelsen - för att göra helt klart att gränsen 750 lusendelurgäller för de tre numren 71.12. 71.13 och 71.14 - föreslå att ordel""och"" tilläggs efter texten ""ur nr 71.13 guldsmedsvaroroch delar därtill av guld"". 1 7 a S undra meningen valulaförordningen bör hänvisningenlill 4 S andra stycket ändras till 6 S tredje stycket. 3.5 Slatens provningsanslalt (SP) Enligt lagen (1974:283) om handel med arbeten av guld,silver eller plutina skall guldarbete som tillverkas inom riket eller som hitinförs kontrolleras och konlrollståmplas av SP. Annat aibete av guld än sådant ådelmetnllarbetesom år försett med föreskrivna stämplar fär icke saluhållas eller försäljas inomriket eller införus till riket. Med ådelmetullnrbete nv guld nvses arbete utförtmed en finhalt av eller mer fint guld. SP skall förse guldarbetemed kontrollstämpel om ädelmetullhulten motsvurar äsuti finhaltsstämpel och omarbetet i övrigt motsvarar gällande föreskrifter. Införs till rikel nu aktuella jetonger av finguld iir SPsåledes skvldig utt konlrollslämpla dessn. likuså om de tillverkas inom riket. Föreslagnu ändringur i valuiulugen och valutuförordningenfår till följd utt SP kommer att vågrn kontrollstnmplu jetonger med en finhnlt överslignnde18 knrni som inkommer till riket, om tillstnnd för införsel ej erliullils uv riksbunken.För ntl SP skall kunna vägrn konlrollslämpln jetonger u\ fingultl 1979/80:160 30 tillverknde inom riket fordrns dock. enligt SP mening atlen föreskrift utformns med innebörden all sådnnn arbelen som år imporlregleradeenligt valutuförordningens 6 S ej heller fur tillverkas uv inom riket befintliglguld. Med befintligt guld menas bäde nytt guld via guldcentralen eller uffinerieroch gummult guld säsom skrotguld, kräts ni. Om förbudet endast utformas så att nyll guld frånguldcentralen eller uffinerier ej fär användas för tillverkning av arbeten medhögre finhnlt än 18 kurnt. ser sig SP ändå nödsukad alt kontrollstämplatillverkade jetonger av finguld. enär dessn kan vara tillverkade av i. ex. skrolguld. Vidare föreslås att, i syfte atl underlätta kontrollen,den föreslagna gränsen (18 karat) höjs något, då en del 18 knrnl-urbetenkan varu tillverkade av fint guld. SP förutsätter ocksä att tillstånd erhålls pä etl enkelt siittför införsel av arbeten som ej är atl betrakta som tesaureringsobjekt. Då guldregleringen i nuvarande utformning lätl kankringgås och ett utvidgande av införselförbudet har till syfte alt upprätthållanuvarande bestämmelsers mening, tillstyrker SP riksbanksfullmäktiges förslagtill ändring av valutalagen och valutaförordningen med komplettering ochbeaktande av vad som anförts ovan. 3.6 Valulakommitlén Nuvarande ordning En av valutaregleringens grundprinciper är att portföljinvesleringari utlandet inte utan tillstånd tillåts för valutainlänning, liksomatt valutautlänningar inte utan särskilt tillstånd medges företaportföljinvesteringar i . Med denna huvudregel som grund skall såledesi princip alla kapitalbetalningar till och frän utlandet prövas av . Regleringen av guldhandeln kan numera sågas ha samma motivsom kontrollen av kapiialbetalningar. - In- ochutförsel av obearbetat guld för guldsmedsändamål eller teknisk användningmedges sålunda utan begränsning. - Imporl avobearbetat guld för placeringsändamål (s. k. tesaurering) likställs med portföljinvesleringoch medges inle. medan exporl av obearbetat guld regelmässigt medges efteransökan. - Imporl ochexport av bearbelade guldvaror faller utanför regleringen och prövas således inleav . Den praktiska hanleringen av guldregleringen handhas avGuldcentralen ekonomisk förening, ett organ som bildats pä riksbunkens initiutivmed bl. a. tva brnnschorgnnisntioner och ett par dentalföretng som medlemmar. Guldcenlrulentillhnnduhnller huvuddelen av guldsmeders och andra förbrukares behov avobearbetat guld men ett untal större företag importerar själva guld för egenförbrukning. 1979/80:160 31 att avnämarnas förvärv (genom Guldcentralen eller egenimport) av obearbetat guld motsvaras av användning för icke-tesaureringsåndamålupprätthålls valutaregleringens syfte. Guldcenlralen anser sig ha befogenhetall utsträcka kontrollen också lill hanleringen av icke imponerat guld för attmotverka att från allmänheten uppköpt s. k. skrotguld förädlas och säljs iobearbetad form för tesaurering. Några ingripanden har emellertid inteaktualiserats i detta sammanhang. har också sedan gammalt eu avtalmed den enda inhemska guldproducenten. , att det guld som inteexporteras av företaget skall säljas till föreningen. Denna försäljning hartäckt huvuddelen av Guldcentralens behov varför dess import varit obetydligunder senare år. Guldcentralens kontroll av guldmarknaden syftar såledestill att avstänga den inhemska marknaden från tillförsel av obearbetat guld förtesaureringsändamål. Detta sker genom föreningens medverkan i importregleringenoch genom uppköp av inom landet producerat guld. Guldcentralen kan därigenom ipraktiken sägas fylla den dubbla funktionen atr vara ett led ivalutaregleringen och ett organ med uppgift att hindra spekulation iguldprisutvecklingen oavsett varifrån guldet härrör. Båda funktionerna har detyttersta syflel att hindra att valuta förbrukas för ändamål som kan likställasmed portföljinvestering. Det sålunda utarbetade systemet har ansetts fungera enligtintentionerna intill när guldpriserna på världsmarknadenstegrats våldsamt till följd av oro pä valutamarknaderna, politisk oro och eninflationsutveckling som etablerats på en högre nivå än den tidigare. Valutaregleringens importförbud för obearbetat guld ochvissa därmed likställda formvaror av guld har under trycket avprisförväntningarna visat sig vara otillräckligt för alt hindra import av tesaureringsguld.Genom en ytterligt enkel maskinell bearbetning kan guldråvaran lill en ringakostnad omvandlas till produkter som enligt tulltaxan är att belrakta sombearbetat guld och därmed faller ulanför valularegleringen. Importen kan därmedinte hindras av . Bearbetningen äger rum inom landet men berättigartill köp av guld från Guldcentralen vars kriterier för tilldelning är helt avhängigaav importbestämmelserna. De ursprungliga motiven för guldregleringen sammanhängdemed guldets monetära roll. alltså dess funktion i det inlernationelluvalutasystemet som betalningsmedel/reservtillgång och värderingsnorm förvalutornas inbördes växelkurser. Denna guldets unika roll har efterhandreducerats men guldet intar ulltjämt en siirstallning med nain nnknylning lilide inleriinlionclln valuiamarknaderna. Den grundläggande frågan att ta ställning till i sambandmed förslagen om 1979/80:160 32 iindrade villkor i regleringen uv guldhnndeln, gäller om molivalltjämt föreligger till en särskild reglering eller om guld bör betrnktus somen vurn likställd med t. ex. silver och diumunter. Guldet är vid sidun av sin indusiriellu tich konstiiårlignanvändning en placeringstillgång som mer än någon annnn vnra år ett substitut lillvärdepapper och valutor. Det ingår ocksä som en väsentlig tillgång i ceiitralbunkernasvalutareserver. F. n. giiller alt valutainlänning inte i placeringssyfte medgesförvärva utländska värdepapper eller fast egendom och inle göra insättningar iutländsk bank.