prop · G303118 · 1979-12-31 00:00:00 — Prop.1979/80:118 Regeringens proposition om anställningsfrågor för vårdlärare i gymnasieskolan ochkommunal högskoleutbildning; Regeringen föreslår all antaga de förslag somhar upptagits i bifogade uidrag av regeringsprutnknll. I vårdutbildningen i gymnasieskolan och den kommunalahögskoleutbildningen ingår teoretisk och praktisk utbildning. Den teoreliskautbildningen handhas av lärare med slatligt reglerade ijänster och denpraktiska av lärare med kommunalt reglerade tjänster. Enligt pruvisnriskabestämmelser för /80 får en lärare med knmmunalt reglerad tjänst isin tjänst uckså räkna in viss teoretisk undervisning. 1 propusitiunen föreslåsatt dessa pruvisnriska föreskrifter skall förlängas att gälla tills vidare. Vidare föreslås atl lärare med statligt reglerade tjänsterskall ges möjlighel att i sin tjänst räkna in praktisk undervisning i sådanafall där huvudmannen för utbildningen anser detta vara önskvärt uch praktisktmöjligt. Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , Mogård, Åsling, Krönmark, BurenstamLinder, , , , och . Proposition om anställningsfrågor för vårdlärare i gymnasieskolanoch högskoleutbildning. Enligt skolförordningen (1971:235) finns i gymnasieskolantjänster som lärare i vårdkunskap och i vissa andra ämnen inom vårdområdet.Tjänsterna är statligt reglerade. linligt högskoleförordningen (1977:263)skall undervisning inom högskoleutbildning fullgöras av lärare vidgymnasieskolan. I sådana tjänster kan inte inräknas undervisning i arbelsleknikeller annan undervisning med samma syfte som helt är föriagd till annaninstitution än skolan (inbyggd utbildning). För den inbyggda ulbildningen svarar landstingskommunerna,vilka oftast är huvudmän för vårdutbildningen inom gymnasieskolan och denkommunala högskoleutbildningen. Detta sker regelmässigt genom att detillhandahåller lärare med knmmunalt reglerade tjänster. I de knmmunaltreglerade lärartjänsterna har i allt större utsträckning lagts in även sådanundervisning snm enligt gällande bestämmelser skall fullgöras av lärare med statligtreglerade tjänster. Snm en följd härav har antalet statligt reglerade tjänsterinum vårdutbildningen kummit att begränsas i avsevärd utsträckning. Dettaförhållande har bl. a. påtalats av . 1 prupnsitiunen (1978/79:16) nm vissa anställningsfrågnrbeträffande vårdlärare i gymnasiesknlan och knmmunal högskoleutbildning m.m. behandladesfrågan hur man innm ramen för skolförordningens och högskoleförordningensbestämmelser skall kunna tillgodose behovet av integra-liun av tenri uchpraktik innm vårdutbildningen nch hur man nrganisaturiskl skall kunna åstadknmmaen ändamålsenlig tjänsiefördelning. 1 nämnda proposition lade regeringen framförslag som övergångsvis skulle göra del möjligt för innehavare av kommunallreglerad lärartjänst inom vårdområdet att inom ramen för tjänsten fullgörateoretisk undervisning i vårdämnen i gymnasieskolan eller den kommunalahögskolan. Slalsbidrag till kostnaderna för denna tjänstgöring borde enligtförslaget utgå som om läraren hade varit anställd som timlärare enligtstatliga bestämmelser. Prop.1979/80:118 3 (UbU 1978/79:16, rskr 1978/79:126) angav vid sinbehandling av förslaget alt det av praktiska skäl för en kortare övergångstidkunde accepteras att den som innehar en kommunalt reglerad lärartjänst på vårdområdetinom ramen för tjänsten fullgör även sådan teoretisk undervisning i vårdämnensom avses i skolförordningen eller högskoleförordningen. Vid utfärdandet avföreskrifterna härom borde, enligt , regeringen även undersökamöjligheten att i den statligt reglerade tjänsten lägga infyllnadstjänstgöring i arbelsleknik. I övrigt framhöll atl man burdesöka lösa anställningsfrågan uch senast så att nya bestämmelser kundegälla fr. n. m. . Regeringen har i förordningen (SÖ-FS 1979: 70) om rätt förlärare som undervisar i inbyggd utbildning inom vårdområdet att fullgöra vissundervisning i gymnasieskolan och högsknleutbildning, m.m. meddelatföreskrifter som gäller för tiden den 30 juni 1980, Enligtdessa kan innehavare av en kommunalt reglerad lärartjänst som avser vårdområdetinom ramen för tjänsten fullgöra teoretisk undervisning i gymnasieskolan ellerkommunal högskola. Om en lärare fullgör sådan tjänstgöring, utgår enligt sammaförordning statsbidrag för lönekostnaden med samma belopp som skulle ha utgått,om tjänstgöringen hade fullgjorts av timlärare vid gymnasieskolan. För att behandla anställningsfrågan på har enarbetsgrupp bildats inom (). Gruppeninledde sitt arbete med att ta kontakter med . Landstingsförbundetoch berörda personalurganisatiuner. För att söka bilda sig en uppfattning nm nmfattningenav de prnblem sum anställningsfrågan innebär, har gruppen sänt ut en enkät. Trntsvissa ufullknmligheler i svaren ger enkätresultaten vissa intressantauppgifter. Undersökningen visar bl. a. att underlag finns för något över 600statligt reglerade tjänster samt att ca 300 av dessa tjänster inle harinrättats. I stället inräknas underlaget för dessa 300 tjänster i kommunaltreglerade tjänster. I stort sett samtliga landstingskommuner praktiserarordningen att lärare med kommunalt reglerad tjänsl i sin tjänst har bådeteoretisk och praktisk undervisning. Några landstingskommuner har uppgivit attäven lärare med statligt reglerad tjänst har både teoretisk och praktiskundervisning. Vidare framgår av enkätsvaren atl av innehavarna avkommunalt reglerade lärartjänster har behörighet till extra tjänst som lärare145 eller 164 (vårdlärare) enligt skolförordningens bestämmelser. Flertaletlandstingskommuner lämnar även synpunkter och önskemål på huranställningsfrågan bör lösas. Samtliga betonar därvid behovet av attundervisning i både teori och praktik ingår i en lärartjänst. Vidare belysesde problem som nuvarande bestämmelser innebär för att skapa en ändamålsenligtjänstefördelning. Dessa problem är särskilt markanta vid de mindreskolenheterna. Halllands läns landstingskommun anger att man, till följd av debegränsningar i tjänstemas användningsområde som följer av skolförordningensbestäm- 1979/80:118 4 tvingats slälla in flera specialkurser. Arbetsgruppen har ocksä företagit ett anlal studiebesökhos nlika huvudmän och vårdskolor. Vid besöken har vikten av alt samma lärarehar undervisning i både teori uch praktik starkt betonats. Även i övrigt har desynpunkter som har framkommit i enkätsvaren bekräftats. Med hänsyn till bl. a. de kontakter gruppen har hafttycker sig gruppen kunna konstalera alt vårdutbildningen intar en särslällningbland inbyggda utbildningar. Detta beror främst på att den teoretiska ochpraktiska ulbildningen inom värdutbildningen i regel har samma huvudman förbåde den teoretiska och praktiska delen. Jag tolkar de resultat som arbetsgruppen har kommit framtill som en bekräftelse på vad sum framförts i tidigare sammanhang, nåmligenall det är nödvändigt alt reglerna för anställning inum vårdutbildningsnmrådel ulformasså att samma lärare kan ha både teori och praktik i sin Ijänst. Detla ärsärskilt angeläget mol bakgrund av sjukvårdens snabba utveckling. Genum atl enlärare även får fullgöra praktisk undervisning kan denne hålla sig ä jnur medden medicinska utvecklingen nch bättre än f.n. anpassa sin teureliskaundervisning därtill. Läraren ges nckså möjlighet atl i sin teuretiskaundervisning lätlare knyta an lill vad de studerande har fått lära sig underden praktiska ulbildningen. För att fk ett väl fungerande system krävs även attmöjligheter till en ändamålsenlig tjänstefördelning finns. Det förekommer inlesällan att den teoretiska undervisningen förläggs till en termin och denpraktiska till en annan. Om samma lärare inte har undervisning i såväl teorisom praktik, kan det vara svårt att anställa lärare för mer än en termin itaget. Jag vill här betona det allvarliga i att, såsom har anförts frånHallands landstingskommun, kurser inom vårdutbildningsområdet inte kananordnas på grund av nuvarande bestämmelser. Enligt min mening är det nödvändigt att i övervägandenabeakta det arbete som utförs av lärartjänstutredningen (U 1977:04) ochhuvudmannaskapskommittén (U 1978:16). Enligt sina direktiv skalllärartjänstutredningen bl. a. belysa konsekvenserna av en särskild tjänsteorganisationför högskola. huvuduppgift är att analyserafrågan om kommunala och landstingskommunala högskoleutbildningar bör förasöver till statligt huvudmannaskap. Jag har tagit del av ett förslag somlärartjänstutredningen kommer att lägga fram . Förslaget behandlartjänsteorganisationen för högskoleutbildning. Utredningen betonar denfundamentala betydelse som integrationen av teoretiska och klinisk/praktiskamoment har i all vårdyrkesutbildning. Vidare konstaterar utredningen att detfinns ett visst persnnalresurssam-band mellan vårdutbildningar i kommunalhögskola och gymnasieskolan. I fråga om tjänsteorganisation förordarlärartjänstutredningen att lärar- och skolledartjånsterna för kommunalhögskoleutbildning skall vara kommunalt reglerade. Mot bakgrund av pågåendeöverväganden i huvudmanna- Prop.1979/80:118 5 skapsfrågan finner utredningen dock att det inte ärändamålsenligt aU nu befintliga statligt reglerade tjänster förs över till detkommunala avtalsområdet. Sådana åtgärder bör enligt utredningens mening anståtill dess huvudmannaskapsutredningen slutfört sitt arbete eller klarhet påannat sätt har vunnits i frågan om huvudmannaskap. En föruisättning för att ettöverförande inte skall ske är dock enligt utredningen att de statligt regleradetjänsterna i olika avseenden ges en reglering som överensstämmer med vad somgäller för de kommunalt reglerade tjänsterna i den föreslagna organisationen. Samtliga vårdlåraremed statligt reglerade tjänster är, sum jag lidigare har angett, anställda i gymnasiesknlan.Många sådana vårdlärare undervisar både i gymnasiesknlan nch i knmmunal högsknla.Även lärare med knmmunalt reglerade tjänster har i sin undervisning ufta sluderandesåväl från gymnasieskolan som från högskola. Jag anser det därför intelämpligt att nu införa ett regelsystem som föregriper lärartjänstutredningensförslag. Frågan om vårdlärarnas anställningsförhållanden bör behandlas isamband med det beredningsarbete som skall ske med anledning av dennautrednings förslag. I avvaktan härpå bör nuvarande provisoriska bestämmelserförlängas att gälla lills vidare. Jag har i denna fråga samrått med chefen förutbildningsdepartementet. Jag anserdet dock angeläget atl även lärare med statligt reglerade tjänster inomvårdutbildningarna ges möjlighet till integration av teori och praktik iundervisningen. I de provisoriska bestämmelserna bör därför ges möjlighet att,i de fall där huvudmännen anser det önskvärt och praktiskt möjligt, lägga inpraktik i den statligt reglerade tjänsten. Detta stämmer medlärartjänstutredningens förslag, såvitt avser tjänster i den kommunalahögskolan. Statsbidrag för undervisningen bör utgå i enlighet med nuvaranderegler, dvs. att bidrag till lärarlönekostnaden betalas för den teoriundervisningsom skall meddelas. För den praktikundervisning sum skall ineddelas för resp.utbildning utgår vidare bidrag enligt schablnnbelupp per grupp (bidrag tillinbyggd utbildning). Mitt förslag innebär sålunda inte någun ökning av del tutalastatsbidraget för ifrågavarande utbildningar. Åtgärden bör vara en försöksvisanordning, vars erfarenheler bör kunna beaktas i det fortsatta beredningsarbetet. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår all 1. godkänna de rikllinjeri fråga om tjänstgöring för vissa lärare inom värdutbildningen somjag harförordat, 2. godkänna degrunder för statsbidrag till kostnader för sådan tjänstgöring somjag harförordat. 1979/80:118 6 Regeringen ansluter sig till föiedragandens övervägandenoch beslular att genom propusitiun föreslå atl anta de förslag somföredraganden har lagt fram.