prop · G3031 · 1979-12-31 00:00:00 — Även insatser från andrasamhällsorgan skall initieras och samordnas. Helhetssynen innebär också enökad uppmärksamhet på de miljöfaktorer som kan skapa sociala svårigheter. Socialulredningen ulgår ifrån att den framtidasocialvården som politiska riktmärken behöver vissa övergripande mål.Ulredningen anger följande sådana mål av övergripande karaktär: demokrati;jämlikhet; solidaritet; trygghet. Dessa mål söker ulredningen konkretisera iföljande huvudfunktioner. Medverkan i sumhällsplunerlngen: Sociala nämnderoch socialarbetare har genom sin verksamhet omfattande och ingående kännedom omsamhällsförhållanden och människors villkor. anser att dessaerfarenheler och kunskaper måste las väl lill vara i samhällsplaneringen. 1 denmån legala förutsäitningar saknas härför bör sådana tillskapas. Socialvården bör medverka i samhällsplaneringengenom sammanställningar och analyser och därmed bidra till underiaget förplaneringen. Denna medverkan bör komma in redan i det programarbete som föregårdel mera lekniska planeringsarbetet. Färdiga planförslag bör remissbehandlasav den sociala nämnden. Socialvården bör även medverka i uppföljning ocherfarenhetsanalys efter det all planerna genomförts. Som en uppgift för socialvården isamhällsplaneringen ingår att initiera samhällsarbete, s. k. grannskapsarbete.Grannskapsarbetet skall bedrivas inom den ram som lag, tillsynsmyndighet ochsocial nämnd anger. Ärenden som aktualiseras i grannskapsarbetet skallhandläggas enligt samma principer för kompetensfördelningen i beslutsprocessensom gäller för andra ärenden. Socialulredningen anger - utifrån de sociala målsom bör gälla för socialvården - de förändringar av samhällsmiljön somsocialvårdens insatser bör syfta till då det gäller bostadsområden,arbetsplatser, kommunikationer, fritidsaktiviteter och utbud av socialatjänster. AllmäntJörebyggunde Insutser: Förebyggande syfte har enligt socialutredningensärskill följande delar av socialvården: uppsökande verksamhet och kartläggningpåverkan av yttre förutsättningar rådgivning och bislånd. För att påverka miljöer och mekanismer som tenderaralt stöta ut människor med sociala problem rekommenderar ulredningen bl. a.stöd till olika organisationer, fritidsverksamhet, stöd fill ungdomsgrupper iriskzon, samarbele med skolan samt med företag och fackföreningar i syfte attskapa slörre förståelse och socialt ansvarstagande för sociala problem. Prop.1979/80:1 Reformens inriktning 111 Socialulredningen framhåller vidare behovet av enväl utbyggd rådgivning. Sociul information: Ulredningen anger som densociala informationens huvudsyften dels att ge medborgarna kännedom om sinarättigheter och skyldigheter, dels all förmedla värderingar och kunskaper somär av belydelse för opinionsbildningen. Informationen är också avgrundläggande belydelse för alt medborgarna skall få insyn och inflytande. En aktiv samhällsinformalion ökar den enskildesmöjligheler att återföra erfarenheler och synpunkter till socialvården.Informationen bör alltså vara ömsesidig. Socialulredningen har särskill uppmärksammat attsocialvården i många fall inte kan tillrättalägga bristfällig eller felaktiginformation som kan förekomma i massmedierna. Utredningen finner dock inte skälalt utvidga de formella möjligheterna atl lämna ut uppgifter som rör enskildperson. Behovsprövad ekonomisk hjälp: Socialutredningenanser att behovet av socialhjälp bör minskas genom fortsatt ulbyggnad av deallmänna socialpolitiska insatserna som bl. a. socialförsäkringen och andragenerella åtgärder. I avvaktan på en sådan utbyggnad föreslår dock ulredningenall rätten till socialhjälp vidgas. Denna hjälp, som utredningen kallarsocialbidrag, föreslås bli basbeloppsreglerad. Bidraget skall tillförsäkra denenskilde en skälig levnadsstandard. Socialulredningen finner det vidarenödvändigt atl en utjämning av socialhjälpsnormerna mellan kommunerna kommertill stånd. Sociulu tjänster: De sociala tjänsterna börmedverka till atl främja jämställdhet i samhället i fråga om materielllevnadsstandard och personliga utvecklingsbetingelser. Behovet av slöd ochhjälp till dem som lever under ogynnsamma villkor måste särskilt beaktas.Tjänsterna bör tillhandahållas efter klart angivna riktlinjer och undermedverkan från den som berörs. De sociala tjänsterna måste vara lätta alt nå. Detkan därtör vara lämpligt att samordna förmedling av sådana tjänster med annanverksamhet. Socialcentraler ger också goda förutsättningar för lätt åtkomligallsidig service. Utredningen redovisar olika områden för sociala insalser. Insatser i öppen socialvård: Som en allmän principframhålls alt utredningsarbete och problembearbetning måsle bedrivas isamarbele med klienten. Denne måste uppfatta arbetssätt, lösningar och beslulsom resultat av gemensamma insatser. Den enskildes personliga integritet skallskyddas och respekteras. I samarbetet gäller att klienten själv behålleransvaret för sin situation. Om socialvården vidtar en åtgärd som inte äröverenskommen med klienten skall grunderna och beslutsunderlaget redovisas. Socialvårdens insatser skall syfta till att frigöraoch förstärka klientens egen förmåga. Val av åtgärder görs med hänsyn till denakluella situationen samt klientens egna fömtsättningar. Prop.1979/80:1 Reformens inriktning 118 Institutionell vård och behandUng:Ulredningen finner del vikligl att institutionell och mera öppen vård ochbehandling samordnas bättre. Man anger följande tre grundläggande principer,nämligen kontinuitet, flexibilitet och närhet. Enligt utredningen gerlandslingskommunalt eller kommunalt huvudmannaskap de bästa förutsällningarnaför all dessa principer skall kunna förverkligas. Kravet på kontinuitet innebär attkontakt med den "öppna" socialvården skall bibehållas och utnyttjasäven under institulionsvislelse. Det är viktigt att deinstitutionella insatserna svarar mot behovet och sätts in när de behövs. Fördetta krävs bl. a. alt resurserna är lätt åtkomliga. Man bör som regel även sträva eflerall förlägga den institutionella vården så nära hemorten som möjligt. redovisar olikaindividuella behov som kan erfordra behandling vid institutionen. Dessa ärrådgivning, kontakt för personer i riskzon för missbruk och för kriminelltbeteende, behandling av ungdomar och vuxna i akula krissituationer avdestruktiv karaktär, ulredning och vård av småbarn i behov av omedelbaraålgärder, observation och behandling av allvarligt störda barn, utredning ifråga om unga lagöverträdare, problemlösning i fråga om ungdomar och vuxna somär motiverade för behandlingsplanering, inackordering för huvudsakligenmissbrukare med komplicerade arbets- och bostadsproblem saml skyddade miljöerför vissa äldre gravt alkoholskadade och socialt utslagna. Resursplaneringen skall enliglutredningens förslag göras så all del i varje län upprättas eninslitulionsplan. Denna fastställs av länsslyrelsen för viss lid och ses överårligen. Av planen bör framgå vilka inslilulioner som skall finnas inom elt länoch vilka huvudmän som skall tillhandahålla dessa. Sociul konlroll: Utredningenbehandlar akula former av social kontroll, bl.a. direkla tvängsingripanden.Målel var alt slarkl minska behovel av ingripanden utan den enskildes samtycke.Ulredningen föreslog emellertid atl vissa möjligheter tilltvångsomhänderiaganden skulle kvarstå inom den framlida socialvården inte barai fråga om barn ulan även då del gällde vuxna. Nuvarande beslämrnelser omövervakning föreslås bli ersatta med frivilligt förordnade konlaktpersoner.Ulredningen föreslår vidare alt besläm-melserna om föreskrifter, förmaning ochvarning utmönstras ur lagstiftningen. anser allprimärkommunen bör ges ell yttersta ansvar för den enskildes sociala situation.Kommunen bör tillse all den enskilde ges en tillfredsställande omvårdnad. Med kommunernas yttersta vårdansvar följer en skyldighetall avhjälpa Prop.1979/80:1 Reformens inriktning 119 sådana individuella hjälpbehov som inle tillgodoses avannat samhällsorgan. Socialulredningen anser alt rätten lill bistånd genomsocialvården skall vidgas. En individuell räll lill bislånd bör föreligga i detfall åigärden erfordras för att den enskilde på etl skäligl säll skall kunnaklara sin livsföring. Organisation, arbelsformer, ekonomi m. m. Socialulredningen behandlar vidarefrågor som gäller melodik i arbelel, behovet av forsknings- ochutveckling.sarbete och statistik inom socialvården saml den socialautbildningen. I fråga om den framtida regionalasocialvårdsorganisalionen säger ulredningen att kommunerna till följd avkommunsammanläggningarna har bättre förutsättningar som huvudmän försocialvården än lidigare. Behovel av konlroll och tillsyn över kommunerna bördärför minska. Andra behov av regional verksamhel torde däremol öka. Enregional socialvårdsorganisation kommer därför all behövas även ifortsättningen. Verksamhelen bör samordnas. Som en konsekvens av helhetssynenföreslår ulredningen all socialvården i kommunerna företräds av en nämnd.Ulredningen ansåg alltså nu alt tiden var mogen att slopa den kommunalavalfriheten i fråga. Nämnden bör beslula i frågor som gäller planering,rikllinjer, principfrågor och uppföljning. Huvuddelen av beslut som rörenskilda personer bör genom delegation fallas av tjänstemän. Kommunerna bör som ha räll atl införa socialadistriktsnämnder. Helhetssynen släller också krav påförvaltningsorganisationens utformning. Förvaltningen bör byggas upp som enenhetlig organisation med etl sammanhållet ansvar för den individuellabehandlingen. Klienterna förutsälls alliså fåkonlakl med en organisation och med socialarbetare som har bred kompelens. Utanall bryta mol denna huvudprincip kan del. särskill i slörre kommuner, varanödvändigt med viss specialisering. I etl arbetslag bör en sådan kunnaförslärka hela gruppens kompelens. Specialisering kan också avse alt finnaformer för att utnyttja en särskild expert i hela organisationen. understrykerbehovet av samarbete och samverkan mellan socialvården och andraverksamhetsområden. I fråga om slalens medverkan isocialvårdens finansiering förordar ulredningen etl allmänt driftbidrag samlutvecklingsbidrag och bidrag till försöksverksamhet m.m. Enligl ulredningens mening börvidare den lagsliflning som skall ersätta de nuvarande sociala vårdlagarnautformas som en målorienierad ramlag. En utförlig sammanfattning avprincipbetänkandet redovisas i SOU 1974:40. 1979/80:1 Reformens inriktning 120 Principförslaget blev föremål för en mycketomfattande remissbehandling och debatt. Utredningen fick i huvudsak slöd försina överväganden och förslag. 1 flera centrala frågor var dock kritiken kraftigoch omfattande. Förslagel all möjlighelerna lill tvångsomhänderiaganden avvuxna skulle behållas inom socialvårdens ram var myckel omtvistat. Bl.a.socialarbetarnas organisationer ställde sig slarkl kriliska till förslaget.Däremot fick utredningens förslag om socialvårdens fortsalla möjligheler lillomhändertaganden av bam och ungdom ulan den enskildes samtycke starkt stöd iremissbehandlingen. Vid sidan av frågan om "vuxentvånget" torde utredningensförslag atl vidga rätlen till socialhjälp vara den fråga som blev föremål försärskilt starka och omfattande negativa omdömen. Genom årliga ökningar sedanmitten av hade socialhjälpen kommit att både ekonomiskt ocharbetsmässigl belasta kommunerna hårdare . Såväl på dessa konkrelagrunder som av principiella skäl vände sig många remissinsianser emol enutbyggnad av socialhjälpsverksamheten. Man ansåg all en förbällrad ekonomiskgrundtrygghet skulle i stället åstadkommas genom allmänna reformer avsocialförsäkringskaraktär. Andra frågor som varit kontroversiella gäller bl.a.de övergripande målen och socialvårdens ställning i samhällel. Ävenulredningens ekonomiska redovisningar och förslag i fråga om statens medverkani finansieringen föranledde anmärkningar och kritik från åtskilliga håll. har redovisat en omfattanderemissammanställning i belänkandel och remissorganens syn påframlidens socialvård (Ds S 1975: 15). överlämnade den dåvarande regeringenremissyttrandena till utredningen. Regeringen uttalade då bl. a. följande:"Vid utformningen av förslaget till ny socialvårdslag m. m. bör åtgärderulan den enskildes samtycke vad gäller barn och ungdom regleras i särskild lagmed utgångspunkt i det av utredningen föreslagna förfarandet, innefattandesocialnämndens medverkan. Beträffande övriga åtgärder utan den enskildes samtyckebör utredningen undersöka möjligheterna till enhetliga bestämmelser utanförsocialvårdslagsliftningen." Vidare skulle enligl regeringens beslululredningen inte längre syssla med huvudmannafrågorna. Dessa skulle medutredningens förslag som grund i fortsättningen handläggas i annan ordning. utökades kommittén medrepresentanter för de tre fackliga huvudorganisationerna varigenom de anställdai socialvården blev direkt företrädda i utredningen. Liksom tidigare kom socialutredningens fortsattaarbete att starkt uppmärksammas i den socialpolitiska debatten. Prop.1979/80:1 Reformens inriktning 121 avslutade sitt mångårigaarbete med belänkandet Socialtjänst och socialförsäkringstillägg (SOU1977:40). Principbetänkandet utgör grunden för utredningensförslag. Till slor del bör slutbetänkandet genom såväl lagförslagen som iövrigt ses som en konkretisering, precisering och vidareutveckling av de iprincipbetänkandet givna intentionerna. Som framgår av det följande skiljersig dock flera av ulredningens viktigaste förslag från tankegångarna i principbetänkandet.Det gäller särskilt frågor om tvångsåtgärder mot vuxna, den ekonomiskatryggheten och statens medverkan i finansieringen av den kommunalasocialvården. Utredningen föreslår f.ö. att sistnämnda begrepp ersätts avbenämningen socialtjänst. Denna benämning anses bättre än termen socialvårdläcka det framtida breda verksamhetsfället. Utredningens förslag i slutbetänkandet innebärsammanfattningsvis följande. De nuvarande tre centrala lagarna påsocialvårdsområdet, socialhjälpslagen, nykterhelsvårdslagen ochbarnavårdslagen, ersätts av en lag -socialtjänstlagen. De formella reglerna om förfarandet i socialnämndm.m. har samlats i en särskild socialnämndslag. Vidare föreslås en lag medsärskilda bestämmelser om vård av underårig. 1 en lag om socialförsäkringstillägg ges förslagtill en socialförsäkringsreform. Utredningen redovisar även förslag-tilländringar i bl. a. , och rättshjälpslagen. Den föreslagna socialtjänstlagen är lill sinkaraktär en målinriktad ramlag. Utredningen anger inledningsvis de mål som börgälla för . Inom ramen för dessa mål anges härefter kommunensuppgifter inom . Särskilt betydelsefullt är därvid ulredningensförslag om alt kommunen genom skall ha det yttersta ansvaret föratt de som vistas i kommunen får det stöd och den hjälp som de behöver. Mot denna skyldighet för kommunen svarar en rättför den enskilde till insatser från socialnämnden. Enligt förslagel har denenskilde rätl lill bistånd av försörjning och sinlivsföring i övrigl, om hans behov inte tillgodoses på annat sätt. uppgifter fördelar sig enligtutredningen på tre huvudområden, nämligen Till de viktigaste förslagen hör de som gällersocialtjänstens medverkan i samhällsplaneringen inom ramen för destrukturinriktade insatserna. Prop.1979/80:1 Reformens inriktning 122 Under allmänt inriktade insatserredovisar utredningen barnomsorgen. Hit räknar ulredningen hela den kommunalasocialljänslens verksamhel för barn och ungdom. Förskole- ochfrilidshemsverksamhel ingår som delar i denna omsorg. Betänkandet behandlar särskillfrågor hur omsorgen om äldre och handikappade skall utformas för all de isiörsta möjliga utsträckning skall kunna leva som andra och själva bestämmaöver sina förhållanden. Ulredningen anser bl. a. att de nuvarande ålderdomshemmeni framliden bör ersättas av . insalser börinriklas på alt hjälpa och slödja den enskilde i hemmel. Så långl möjligt börförebyggas atl barn måsle skiljas från sina föräldrar. skall ansvara för att den som behöver vård iannat hem än del egna las emol i familjehem eller annal hem för vård ellerboende. I enlighel med direktiven framlade ulredningen redan i sillprincipbetänkande förslag som innebar atl slalen inle längre skulle varahuvudman för ungdomsvårdsskolor och nykterhetsvårdsinslilutioner samt angavriktlinjer för en omdaning av institutionsvården. Då dessa frågor enligttidigare regeringsbeslut skall lösas i annan ordning på grundval avprincipbetänkandet begränsar sig socialutredningen lill att med utgångspunkt iprincipbetänkandet redovisa vissa synpunkter på den framtidainstitutionsvården. Ulredningen lägger även framförslag i fråga om den slalliga tillsynen över den kommunala . En mer framträdande nyhet i belänkandelär förslaget om en ny socialförsäkringsreform. Utredningen vill överföra enslor del av den nuvarande socialhjälpen från socialvården lillförsäkringskassorna genom elt nytt inkomstprövat socialförsäkringstillägg(soft). Soft skall komplettera olika socialpolitiska ersättningar och andrainkomsler när dessa ger etl otillräckligt försörjningsslöd. Med anledning av de invändningar avframför allt försäkringsleknisk art som under remissbehandlingen har framförtsmol förslagel har en särskild samrådsgrupp tillsatts inom socialdepartementetför all komplellera socialutredningens förslag. När den kompletlerandeulredningen har genomförts, kommer ställning atl las till förslaget. Särskilda bestämmelser om vård av underårig m. m. Ulredningen lägger fram förslaglill lag med särskilda beslämrnelser om vård av underårig. Enligl lagen skalltill skydd för barn och unga vårdat-gärder kunna vidlas även ulan samtycke avdem som berörs därav. De situationer där det kan bli nödvändigl all beredaunderårig vård har avseende på dels den underåriges hemförhållanden, dels hansegel beleende. Lagen är tillämplig endast på den som är . Prop.1979/80:1 Reformens inriktning 123 rättssäkerhet skall stärkas bl. a. genom bestämmelseromvårdtidens längd, muntlig förhandling inför länsrätt, särskilda lidsfrister ochobligatoriskt förordnande av offentligt bilräde. Belänkandel behandlar även fråganom vilka konsekvenser ulredningens förslag all begränsa tvångsingripandena tilldem som är får för de unga lagöverträdama. att ett överlämnande till för frivillig vård ochbehandling bör kunna tjäna som alternativ till andra påföljder för brott.Därför föreslås den ändringen i atl domstolen skall kunnaöverlämna ål socialnämnden att föranstalta om erforderlig vård av den dömdeinom . Bestämmelserna är inle knutna till någon viss åldersgruppeller något visst värdbehov. Vården av vuxna missbrukare Ulredningens förslag innehållerinte några bestämmelser om vård ulan samtycke av den som har fyllt 18 år.Ulredningens majoritet framhåller att lagen om beredande av psykiatrisk vård ivissa fall (LSPV) ger möjlighet alt la om hand och kvarhålla sådana alkohol-eller narkotikasjuka som det ocksä frän synpunkler framslår sommest angelägel alt oberoende av eget samtycke snabbt kunna bereda en tidsinstitutionell vård och behandling. I syfte alt nå kontinuitet i vården ochvinna en nödvändig samverkan mellan och sjukvården föreslårsocialulredningen alt i LSPV skall las in bestämmelser om etlsamrådsförfarande beträffande de missbrukare som bereds vård med stöd av lagen.Utredningens förslag skall inte leda lill en vidgad tillämpning av LSPV. Utredningen redovisar även etl aven minoritet inom utredningen förordal alternativ, som bygger påprincipbetänkandets förslag. Enligl detta altemativ skall länsrätten på ansökanav socialnämnden kunna beslula om vård inom utan den enskildessamtycke. Beslutet skall gälla av högst och avse vissasärskill angivna situationer. Nya regler om tystnadsplikt och handlingssekretess På sekrelessområdel föreslåsenklare regler om tystnadsplikt och handlingssekretess som sekretesskyddetbeträffande personliga förhållanden förstärks. Huvudregeln bör vara all densom är eller har varit verksam inom har tystnadsplikt om vad hanerfarit om enskilds personliga förhållanden. Likasä bör förbud råda mot attlämna ut handling med uppgift som det råder tystnadsplikt om. Undantag frånsekretessen skall få göras endast när detla anges i lag. Sekretessen påsjukvårdsområdet bör enligl utredningen utformas på samma sätl. Enliglulredningens mening bör tystnadsplikten liksom utgöra hinder mol alllämna ut uppgifter till massmedierna. föreslås slopat.Vidare föreslås förbud mot att inom föra register med s. k.mjukdata. 1979/80:1 Reformens inriktning 124 En viklig nyhet är att utredningen föreslårgallringsbeslämmelser, som främst är motiverade av integritetsskäl. Enliglförslagel skall personakter och register utgallras och förstöras efterdet senaste anteckning har gjorts. Organisation,samverkan, ekonomi m. m. Av de många intentioner från principbetänkandet somfullföljs i slutbelänkandel gäller etl flertal olika organisationsfrågor.Ulredningen föreslår således som har nämnts att organisationen med en socialnämnd i kommunen skall göras obligatorisk. , nyklerhetsnämndoch socialnämnd ersätts enligt förslaget av en socialnämnd. Möjligheten attinrälta sociala distriktsnämnder behålls. Utredningen tar i sina förslag ävenupp frågor som gäller nämndens sammansältning och verksamhelsformer.Utgångspunkten har därvid varil att nå överenstämmelse med kommunallagensmotsvarande bestämmelser. Utredningen betonar betydelsen av attsocialtjänstens organ samverkar med andra organ i samhällel och med frivilligaorganisationer. är utredningen emellertid angelägen att framhålla attsamarbetet i enskilda ärenden som regel inte bör få förekomma ulan atl denenskilde har samtyckt därtill. Samarbele med andra organ bör inte heller fäske, om det inte är påkallat ur vårdsynpunkt. Därför bör bl. a.nykterhelsnämndernas skyldighet all avge yttranden i körkortsärenden upphöra. Utredningen föreslår alt liksomhittills huvudsakligen skall finansieras med kommunalskallemedel. Därutöver böremellertid kommunerna tiUföras ekonomiska resurser genom att det tidigarenämnda föreslagna socialförsäkringstillägget minskar kommunernas socialhjälpskostnader;statsbidrag tillförs kommunerna genom ett skatteutjämningsbidrag som tarhänsyn till sociala faktorer samt att utvecklingsbidrag utgår för vissaverksamheter inom . Av övriga förslag bör nämnas atl offenfiigt biträdealltid skall förordnas när det blir fråga om omhändertagande av underårig utansamtycke. Ett annat förslag är att lagen om åtgärder vid samhällsfarligasocialitet skall upphävas. För den genomgripande omgestaltningen avsocialvården till en framtida socialtjänst har socialutredningen genom sittprincipbetänkande lagt en viktig gmnd, som utredningens slutbetänkande byggervidare på. I reformarbetet måste, som utredningen också har sökt göra, taslill vara erfarenheterna av den socialpolitiska utvecklingen i vårt land ochtill de brett förankrade uppfattningar som förts fram under en mångårig debattom hur den framtida bör vara utformad. Den politiska bedömningsom ytterst bestämmer reformarbetets inriktning och utformning måste ha sinautgångspunkter i den faktiska socialpolitiska utvecklingen och i den Prop.1979/80:1 Reformetts inriktning 125 demokratiskaopinionsbildningen i fråga om socialtjänstreformen, som inte minslsocialutredningen och dess förslag är ell ullryck för. Remissutfallet i fråga om socialutredningensslutbetänkande är i sina gmnddrag positivt. Detla gäller inte minst denhelhetssyn som ulredningen har sökt att tillämpa i sina förslag till omdaningav socialljänslen och som jag återkommer till strax. Alt helhetssynen har eltstarkt slöd i opinionen framgick redan vid remissbehandlingen avsocialutredningens principbetänkande. Innan jag går in på socialtjänstreformens olikadelar, vill jag ge vissa rikllinjer som bör gäUa för den framtidasocialtjänsten i dess helhet. Här vill jag försl erinra om de avsocialulredningen föreslagna övergripande målen - demokrati, jämlikhet ochsolidaritet, trygghet. Liksom vid remissbehandlingen av principbetänkandet harutredningens i slutbetänkandet behållna förslag i fråga om övergripande målfått elt starkt stöd, även om några finner dem för allmänt hållna.