prop · G3032 · 1979-12-31 00:00:00 — I denförut nämnda lagen om ansvar på tryckfrihetsförordningens område för brott mottystnadsplikt anges i vilka fall en föreskrift om tystnadsplikt bryter genommeddelarfriheten. Meningen är att denna lag, som i allt väsentligt har bevaraträttsläget före , bara skall gälla under en kortareövergångstid. Därefter skall den ersättas med en reglering som skall samordnasmed den nya sekretesslagen (prop. 1977/78:38 s. 32). TKlade fram ett förslag lill en särskild lillämpningslag lill de bestämmelser somnu finns i 7 kap. 3 § TF. Förslagel innebär alt massmedierna kan få ökadtillgång till hemliga uppgifter främst inom sådana grenar av allmän verksamhetsom innebär myndighetsutövning mot enskilda Remissinstansernasreaktion på förslaget till lillämpningslag var blandad. Den av TK gjordaavvägningen mellan tystnadsplikt och meddelarskydd godtogs av flera instanser,men ganska många ansåg att TK hade gått väl långt i all medge meddelarfrihet.Särskilt den föreslagna vidgningen av straffri-helen för meddelanden som rörmyndighetsutövning mol enskild, t. ex. inom socialvården, stötte på motståndbland remissinstanserna. Denväsentligaste nyheten i promemorieförslaget är den nya tekniska lösningen meden gemensam lag, som reglerar såväl handlingssekreless som tystnadsplikt, ochde konsekvenser i sakligt hänseende som denna lösning har medfört. I övrigtbygger promemorieförslaget på de båda utredningsförslag som framlagts av och de synpunkter som har kommit fram under remissbehandlingen av dessaförslag. Promemorianutgår från tanken alt sekretessregleringen blir klarast och mest läitillämpadom sekretessen får avse den berörda uppgiften som sådan oberoende av om denfinns dokumenterad i en allmän handling eller inte. Prop.1979/80:2 Del A .. Promemorielörslagei 55 föreslåssålunda atl SekrL och de många utspridda reglerna om tystnadsplikt föroffentliga funktionärer skall ersättas med en eijda sekretesslag. Ipromemorians lagförslag används etl enhetligt sekretessbegrepp som i siginnefattar både en begränsning av den enskildes rätl att la del av allmänhandling och ett förbud för den offenllige funktionären att röja uppgiftergenom utlämnande av handling, muntligen eller på annal sätt. Ettannal grundläggande drag i den föreslagna sekreiessregleringen är atl denna, iöverensstämmelse med vad som har föreslagits av både och TK, också gäller iförhållandel myndigheter emellan. Enligtpromemorian har sekretessen i största möjliga utsträckning reglerats i självasekrelesslagen. De möjligheter att delegera normgivningskompetens tillregeringen som öppnas i TF och RF har utnyttjats i myckel begränsad omfattning.Inte heller tekniken att låta sekrelesslagen på en viss punkt uppta bara enhänvisning lill sekretessregler i annan lag har använls annat än iundantagsfall. Förslagelansluler sig i fråga om sin allmänna uppläggning ganska nära till LAH. Deutförliga reglerna om sekrelessbegreppets innebörd och om generellabegränsningar i sekretessen faller emellertid närmast tillbaka på de inledandebestämmelserna i . Reglernaom sekrelessbegreppets innebörd har lagils in i lagförslagets inledandekapitel. Här slås också fast all sekreiessregleringen bara gäller i allmänverksamhet. I kapitlet anges vilka organ och personer som berörs avregleringen. Här finns vidare vissa bestämmelser om när en uppgift behåller sinsekretess efter atl ha lämnais från en myndighei till en annan. I2 kap. finns bl. a. bestämmelser om möjligheterna atl lämna sekretessbelagdauppgifter lill andra myndigheter, om den enskildes möjligheter alt förfogaöver sekretess som är uppställd i hans inlresse, om utlämnande av uppgift medförbehåll, om parisonenilighel och om en generell dispensbefogenhet förregeringen. I samma kapitel har vidare tagils in bestämmelser som innebär attsekretessen på vissa punkter får vika för lagstiftningen om rätt tillinformation i arbetslivet och lagstiftningen om arbetsmiljön. Dessabestämmelser ersätter de "obehörighelsrekvisil" som finns i deflesta tystnadspliktsregler. 13-11 kap. följer sedan de särskilda sekretessreglerna. Dessa är liksommotsvarande bestämmelser i ordnade med utgångspunkt i TF:s sekreiessgrunder.De bestämmelser som avser att skydda olika allmänna intressen finns i 3-7 och11 kap. Skyddet för enskildas förhållanden finns i 8-10 kap. finns vissa särregler om sekretessen hos domstolarna, hos JO och JK samlhos och regeringen. innehåller vissa regler som huvudsakligen gäller allmänna handlingar. Härregleras myndigheternas skyldighet alt lämna uppgifter till allmänheten ochtill varandra samt frågorna om hemligstämpling, diarie- Prop.1979/80:2 Del A Promemorieförslaget 56 föringoch förfarandet vid utlämnande av allmän handling och om besvär mot myndighetsbeslul i vissa fall. I14 kap. slutligen har tagits in regler om vilka lyslnadspliklsföreskrifter somskall ha företräde framför grundsatsen om meddelarfrihet. Sekretessenenligt promemorieförslaget har i alll väsentligt avgränsats i enlighel med vadsom har föreslagits av och TK. Utgångspunkten har varit attoffentlighetsprincipen inte skall begränsas annal än i de fall där det finnsgrundad anledning atl befara all offentlighet skulle medföra skada för något avde intressen som anges i 2 kap. 2 § TF. Vägledande har vidare varit de allmännareglerna i 2 kap. 12 och 13 §§ RF. Ipromemorian uttalas all det sekretesskyddade områdel i allmänhet är mindre enligtpromemorieförslaget än enligt gällande rätt. Om man jämför med rättsläget föreden blir minskningen än mer påfallande. Begränsningen avsekretessen hänför sig i huvudsak lill lyslnadspliktsområdet. Huvuddelen av deoreglerade tystnadsplikterna och åtskilliga av de förfallningsreglerade saknarmotsvarighet i promemorieförslaget. Tillämpningsområdet har i huvudsakavgränsats med utgångspunkt i en bedömning av behovet av handlingssekreless, såsom detta framgår av i första hand OSK:s förslag. Delsekretesskyddade området har emellertid inte förändrats uteslutande i minskanderiktning. Promemorieförslaget innebär all skyddet för den enskildes integritetstärks på flera punkter. Som exempel kan nämnas all sekretess utan motsvarigheti gällande rätl föreslås inom elevvården, myndigheternas personalsocialaverksamhet och försvarsmaktens personalvård. Ipromemorian anförs att de ämnesområden som berörs av sekretessregleringen harangivils med så stor noggrannhet som möjligt samt all man strävat efter altundvika varie form av "sekretess för säkerhels skull". Noggrannhetenhar medfört en ökad uiföriighel i regleringen. Som exempel kan nämnas atl LAH:stvå paragrafer om sekretess på skalle- och tullområdena motsvaras av sjuparagrafer i promemorieförslaget. Andra sekrelessområden som har fåll enbetydligt mer utföriig reglering i promemorieförslaget än i LAH gällersjukvården och del allmännas utlåningsverksamhet. Genomatt lagtexten har gjorts så omfattande blir del enligt promemorian möjligt atlupphäva flera hundra tystnadspliktsregler i olika författningar. I promemorianframhålls alt flertalet funktionärer endasl kommer att behöva tillämpa elllåtal av de föreslagna bestämmelserna samt all del fär ankomma på de särskildamyndigheterna atl hålla sin personal informerad om vilka sekretessregler som äraktuella för dem. Iviss begränsad utsträckning har man sökt i promemorieförslaget atl med rentbeskrivande kriterier avgränsa det sekretesskyddade området på sådant sätt attdetta bara omfattar uppgifter vilkas röjande kan medföra en skaderisk. Prop.1979/80:2 Del A Promemorielörslagei 57 Somexempel nämns uppgifter om personliga förhållanden som har lämnats i förtroendeinom den frivilliga sjukvården eller familjerådgivningen. 1 de allra flestafall har man emellertid för atl uppnå en från offenllighetssynpunkl önskvärdavgränsning av sekretessen kompletterat beskrivningen av ämnesområdet med ettuttryckligt krav på risk för skada som en förutsättning för sekretess.Huvuddelen av de använda skaderekvisiten är utformade på så sätt attoffentlighet framstår som huvudregel. Endast om röjande av en uppgift medförviss angiven skaderisk inträder sekretess. I några fall, där enligt promemoriansekrelessiniressel är särskill belydande, har skaderekvisilet ulformals så altdel anger sekretess som det normala förhållandel. Sekretessen viker här baraom man kan räkna med att röjandet av en uppgift inte är förbundet med någonskaderisk. Sekretessensräckvidd har begränsats också på andra sätt. 1 likhet med SekrL och LAH ställerpromemorieförslaget i de flesta fall upp tidsgränser för handlingssekrelessen.Reglerna om dessa gränser har angivits så alt del framgår att del är fråga ommaximi- och inte om normaltider. Med hänsyn härtill och lill att de flesta avde föreslagna sekretessreglerna innehåller skaderekvisit förutsätts ipromemorian atl de angivna sekretesstiderna kommer att aktualiseras bara iundantagsfall. Sekretessiidernaslängd varierar liksom i gällande rätt och i LAH beroende på arten av detskyddsintresse som har föranlett sekretessen. Såvitt gäller skyddet förenskildas personliga förhållanden ärsekreiesstiden i regel , medan deni de flesta av de bestämmelser som avser all skydda det allmännas ellerenskildas ekonomiska förhållanden har bestämls till . Föratt tillgodose både offenllighetsintresset och överskådligheten har regleringenutformats så, att tillämpningsområdet för varje särskild sekretessbestämmelse iprincip skall framgå direkt ur denna. Den sekretess som till följd av ensärskild sekretessbestämmelse gäller för en uppgift hos en viss myndighet skallinte "följa med", när uppgiften lämnas till en annan myndighet varsverksamhet inte träffas av bestämmelsen i fråga. Undantag har gjorts för ettfätal situationer där behovet av spridning av sekretessen har ansetts särskiltuttalat. Sekretessen för uppgifter hos en inspekterad myndighet följer l.ex.uppgifterna om de lämnas till den inspekterande myndigheten. Som etl annatexempel kan nämnas atl en uppgift som vid förundersökning i brottmål harinhämtats av en åklagar-, polis- eller tullmyndighet från annan myndighetbehåller sin eventuella sekretess också hos den mottagande myndigheten. Somredan har nämnts innebär förslaget att sekretessreglerna i princip skall gällaockså i fråga om sådant utlämnande av uppgifter som sker mellan myndigheter. Isyfle all undvika menliga följder för den offentliga verksamhetenseffektivitet föreslås vissa undantag från huvudregeln. Sekretessen vikersåledes i de fall där regler om utväxling av uppgifter myndigheter emellanfinns intagna i lag och i princip också när sådana regler finns i Prop.1979/80:2 Del A Promemorieförslaget 58 förordning.Vidare föresläs med utgångspunkt i förslag av och TK en generalklausul sominnebäratt en myndighet som regel skall kunna lämna en sekretessbelagd uppgifttill en annan efter en viss inlresseavvägning. Både möjligheten all lämnasekretessbelagda uppgifter med stöd av förordning och befogenheten all göradelta efter inlresseavvägning har emellertid i etl ganska stort anlal avsekretesslagens bestämmelser beskurits genom särskilda regler. Reglernaom handlingssekretessen vid domstolar och om förhållandet mellan denna ochmöjligheterna all hålla förhandling inom stängda dörrar har fått en meraenhetlig uppbyggnad i promemorieförslaget än motsvarande regelsystem i gällanderätt. En riktpunkt har varit att domstolsförhandlingar skall vara offentliga istörsta möjliga utsträckning. En annan bärande tanke är all särskildasekretessregler för domstol skall ställas upp bara i den utsträckning speciellaförhållanden med anknytning till domstolsväsendet påkallar det. Somhuvudregel föreslås gälla all uppgifter som är sekretessbelagda hos en vissmyndighei behåller sin sekretess om de lämnas lill domslol. Därutöver föreslåsetl fåtal särskilda sekretessregler. I övrigi ansluler sig förslagel i dennadel i huvudsak lill gällande ordning. Såvittgäller förhållandel mellan handlingssekrelessen vid domstolarna ochbegränsningarna i förhandlingsoffenllighelen innebär promemorieförslaget, imotsats till vad som i de flesta fall gäller f n.,ail möjligheterna atl hållaförhandlingar inom stängda dörrar i princip kommer alt styras avsekretessregleringen. En sådan ordning åstadkoms med hjälp av en ny regel i RBsom föreskriver att förhandling kan hållas inom slängda dörrar om det kan antasalt del vid förhandlingen kommer alt förebringas någon uppgift som viddomstolen omfattas av sekretess som avses i den nya sekrelesslagen. Härutöverkrävs i de flesta fall att del bedöms vara av synnerlig vikt all uppgiftenhålls hemlig. Denna lösning har gjort det nödvändigl all i sekrelesslagen ta inde nya sekretessregler för domstolarnas del som har nämnts. Dessa regleravser sådana situationer där en domstolsförhandling enligt gällande rätt kanhållas inom stängda dörrar. Som exempel kan nämnas en föreslagen bestämmelse omsekretess i brottmål och i mål om intagning i uppgiftersom har framkommit vid personundersökning, rätlspsykialrisk undersökning etc.Dessa nya sekretessregler innebär inte någol utvidgning av sekretessen iförhållande lill gällande ordning. De ulgör endast resultatet av en annanlagteknisk metod. Reglernaom hemligstämpling av handling överensstämmer i huvudsak med vad som gäller fn. Dengrundläggande bestämmelsen i 2 kap. 15 § TF om den enskildes rätt atl få tillstånd en domstolsprövning av myndighels vägran att lämna ut handling resp.beslut att lämna ul handling med förbehåll kompletteras i den föreslagnasekretesslagen av bestämmelser som anger besvärsgången. Prop.1979/80:2 Del A Promemorieförslaget 59 bestämmelseröverensstämmer med den ordning som gäller . Om beslulelhar meddelals av allmän underrätt i dennas rätlskipande eller räitsvårdandeverksamhet skall lalan föras hos hovrätt. Om beslutet fattas av hovrätt iförsta instans skall del under samma förutsättningar kunna överklagas hoshögsta domstolen. I annal fall än som har nämnts skall lalan föras hoskammarrätt eller, såvitt gäller kammarrätts beslut i där väckt ärende, hosregeringsrätten. Ocksåen myndighei som av en annan myndighei har förvägrats ta del av en handling kanföra lalan mot beslutet genom besvär. Vid tvist mellan statliga myndigheterförs talan hos regeringen. I annal fall är kammarrätt besvärsinstans. Promemorieförslagetupptar regler om diarieföring som innebär atl myndigheterna med vissa snävtavgränsade undanlag är skyldiga alt hålla sina handlingar registrerade eller såordnade att det ulan omgång kan fastställas om en handling har inkommit ellerupprättats. Medmeddelarfrihet avses som har nämnts friheten att i viss utsträckning lämnanormalt sekretessbelagda uppgifter för publicering i tryckt skrift, radio ellerTV. Reglerna om meddelarfriheten har enligt promemorian bl. a. sin grund i detförhållandet all de vanliga sekretessbestämmelserna ger uttryck för ganskaallmänna avvägningar mellan insyns- och sekretessintressena på de berördaområdena. Detta innebär vidare enligt promemorian att önskemålet om insyn iett särskill fall kan vara starkare än det sekretessintresse som har föranlettden aktuella sekretessregeln. Det kan vidare förhålla sig så att en regel omskydd t. ex. för ell enskilt intresse ibland på ett olämpligt sätt hindrarinsyn i en myndighets sätt all fullgöra sina uppgifter. Offentlighetsprincipenskulle inte förverkligas till fullo om de offentliga funktionärerna isituationer av nu nämnt slag vore förhindrade att bidra med uppgifter till denallmänna debatten. Reglerna om meddelarfrihet är avsedda alt molverka sådanaicke önskade resultat av sekreiessregleringen. Enligt7 kap. 3 § TF är meddelarfrihet huvudregel. Undanlag görs endasl för detystnadsplikter som anges i särskild lag (lagen /1977:1035/ om ansvar påtryckfrihetsförordningens område för brott mol tystnadsplikt). 1 promemorieförslagetlill sekretesslag anges som redan har nämnts de meddelar-skyddsbrytandelystnadsplikterna i 14 kap. De aktuella tystnadsplikterna utpekas där genom enuppräkning av lagrum i sekrelesslagen och vissa andra författningar. Vidutformningen av promemorians regler om undantag från meddelarfriheten harmålsättningen varit alt sådana undantag skall göras endast i de fall därsekretessintresset är så starkt att man knappast kan tänka sig någon situationdär insynsintresset väger över. Ställningstagandena i varje särskilt fall harenligt vad som anförs i promemorian i stor utsträckning gjorts med utgångspunkti gällande rätt. Om man på ett visst område har klaratsekretessbehovet utan inskränkning i meddelarfriheten har sålunda föreslagitsatt en sådan ordning skall gälla också i fortsättningen. 1 de fall där det inte Prop.1979/80:2 Del A Föredraganden: AUmän motivering 60 harvarit möjligt alt på delta sätt falla tillbaka på vad som gäller grundar sigförslagel på överväganden av mera principiell natur. När en uppgift har lämnaisav en enskild i en situation av förtroendekaraktär - t. ex. inom den frivilligasjukvården eller inom familjerådgivningen - har meddelarfrihet sålunda normalluteslutits. Å andra sidan har meddelarfriheten i regel behållits i fråga omuppgifter som hänför sig till myndighetsutövning. Undantag har emellertidgjorts för vissa fall där sekrelessiniressel befunnits särskill uttalat såsompå sjuk- och socialvårdsområdena. Promemorieförslageti meddelarfrihetsdelen ansluler sig sakligt sett nära till . Förslagettill sekretesslag nödvändiggör en omfattande följdlagstiflning. Denna har interedovisats annat än i begränsad omfattning. Promemorian innehåller sålundaförslag av följdkaraklär bara i fråga om två lagar, RB och BrB. Denenskildes rätt alt ta del av allmänna handlingar har länge varit gmndlagsfäsl ivårt land. De gmndläggande reglerna i ämnet återfinns i 2 kap. i 1949 årstryckfrihetsförordning (TF, omtryckt 1976:995). a.atlinskränkningar i handlingsoffentligheten får göras endast om del påkallas avhänsyn till vissa i TF särskilt angivna iniressen. De inskränkningar som haransetts nödvändiga finns f n. samlade i lagen (1937:249) om inskränkningar irätten att utbekomma allmänna handlingar (omtryckt 1977:1029, ändrad senast1978:353), den s. k. sekrelesslagen (SekrL), och i några därlill anknutnaregeringsförfattningar, de s. k. sekretesskungörelserna. Föreskrifterom tystnadsplikt betraktas regeringsform (RF) som begränsningar avden medborgeriiga yttrandefriheten. på området innebär dels alltystnadsplikt kan föreligga endasl till följd av en föreskrift i lag eller - omlystnadsplikten avser offentliga funktionärer - i annan författning som yttersthar stöd i ell bemyndigande i lag, dels att sådana föreskrifter lar beslutasbara inom de allmänna ramar för möjligheterna att begränsa yttrandefriheten somanges i 2 kap. RF. Till följd av övergångsbestämmelserna lill RF gälleremellertid tills vidare äldre bestämmelser om tystnadsplikt även om de skulleha tillkommit på annat sätt än RF föreskriver. Tystnadspliktsregler finns f. n.i författningar på alla konstitutionella nivåer. Innan RF trädde i tillämpningden ansågs dessutom s. k. oreglerade tystnadsplikter föreligga iganska betydande omfattning. Den kanske viktigaste av dessa avsåg innehållet ihemlig handling. Innebördenav de regler om tystnadsplikt som gäller för de offentliga Prop.1979/80:2 Del A Föivdivgandeti: Allmän moiivering 61 funktionärernaär f n. i viss utsträckning beroende av om reglerna finns intagna i lag eller iförfattning av ahriat slag. Om regeln inte har lagform, har den en merabegränsad betydelse. Den offenllige funktionären åtnjuter då s. k.meddelarfrihet; till följd av bestämmelser i och radioansvarighetslagen(1966:756, ändrad senast 1978:477) kan han utan hinder av tystnadspliktenlämna meddelanden för offentliggörande i tryckt skrift, radio eller TV. Harlystnadsplikten föreskrivits i särskild lag, gäller den däremot också iförhållande lill massmedierna. Deregler som gäller i fråga om handlingssekretess och tystnadsplikt ärbehäftade med delvis ganska allvariiga brister. Föreskrifternaom handlingssekreless har ändrats och försetts med tillägg somavspeglar den snabba utvecklingen inom den offentliga sektorn. De nyabeslämmelserna har i många fall endast med svårighet kunnat passas in i denursprungliga systematiken. Regleringen har lill följd härav blivit alltmerasvåröverskådlig och svårtolkad. har TF:s styrande effekt påsekretessregleringens innehåll försvagats. Dengällande regleringen av lystnadsplikt för offentliga funktionärer är ganskaoenhetligt utformad, och den är dessutom spridd över ett stort antalförfattningar. Föreskrifter om tystnadsplikt finns bl. a. i ca 100 lagar och ilika många regeringsförfattningar. Tystnadspliktsregler finns vidare i myndighetersinterna arbetsordningar, i kommunala instruktioner etc. Föreskrifterna ärendast sällan samordnade med reglerna om handlingssekretess. Ofta saknastystnadsplikt på områden där handlingssekretess gäller och vice versa. Närhandlingssekretess och lystnadsplikt råder sida vid sida är reglerna oftakonslmerade på skilda sätt. I motsats till reglerna om handlingssekretessgäller tystnadspliklsbeslämmelserna t. ex. också direkt i förhållandetmyndigheter emellan. Bestämmelsernas närmare innebörd är å andra sidan ofta myckeloklar på grund av att de regelmässigt bara förbjuder "obehörigt"yppande. Deförhållanden som har nämnts medför atl det ofta är myckel svårt för denenskilde tiänstemannen all avgöra om en viss uppgift omfattas av sekretesseller inte. Sannolikt leder denna osäkerhet om rättsläget inte sällan lill atltjänstemän för atl vara på den säkra sidan håller inne också med uppgifter somvid en närmare granskning skulle visa sig ligga utanför det sekretessbelagdaområdet. Påbåda de nu nämnda områdena har ett omfattande utredningsarbete bedrivits påsenare år. När det gäller handlingssekretessen föreligger sålunda bl. a.betänkandet (SOU 1975:22) Lag om allmänna handlingar, vilket har avgells avoffentlighets- och sekretesslagstiftningskommillén (). 1 fråga omtystnadsplikl finns betänkandet (SOU 1975:102) Tystnadsplikt och yttrandefrihetav tystnadspliktskommittén (TK). Somjag redan har nämni antog på grundval av ett nytt 2 kap. i tryckfrihetsförordningen. Prop.1979/80:2 Del A Föredraganden: Allmän moiivering 62 Del förutsattes i samband med ändringarna itryckfrihetsförordningen att de skulle kompletteras med nya regler omhandlingssekreless som skulle ersätta sekretesslag. Under riksdagsbehandlingenuttalade önskemål om en samordning i både tekniskt och sakligthänseende av den blivande lagstiftningen om handlingssekretess och den muntligasekretessen för offentliga funktionärer. Mot den nu angivna bakgrunden har inomjustitiedepartementet utarbetats promemorian (Ds Ju 1977:1 och 11)Handlingssekreless och tystnadsplikt. Promemorian innehåller förslag till en nysekretesslag som reglerar såväl handlingssekreless som tystnadsplikt. Dessutominnehåller den förslag till vissa följdändringar i (RB) ochbrottsbalken (BrB). Den väsentligaste nyheteni promemorieförslaget är den nya tekniska lösningen med en gemensam lag och dekonsekvenser i sakligt hänseende som denna lösning har medfört. 1 övrigt byggerpromemorieförslaget på de båda utredningsförslagen och de synpunkter som komfram under remissbehandlingen av dessa. En redogörelse för innebörden iförslagel har lämnais i avsnitt 3. Promemorian harremissbehandlats och har därvid fått etl övervägande positivt mottagande. Detstora flertalet remissinstanser som lämnat allmänna synpunkter på förslaget harsålunda godtagit detla helt eller i stort sett. Flera remissinstanser har också- ulan all gå närmare in på de allmänna överväganden som ligger till gmnd förförslaget - tillstyrkt det såvitt det gäller deras eget verksamhetsområde.Kritiska röster saknas dock inte. Av remissinstanserna är det emellertid endaslett lilel fåtal som avstyrker all förslagel läggs till grund för lagstiftning.Som skäl anför de i första hand atl förslagel är svårtillgängligt och att desskonsekvenser inte är tillräckligt klariagda. Kritik mot all förslaget blivitsvårtillgängligt förs också fram av remissinstanser som i övrigt har en positivinställning till promemorian.