prop · G303137 · 1979-12-31 00:00:00 — om beskattning vid uthyrning av fritidshus samt om vissaändringar i taxeringslagen (1956:623) Regeringen föreslår alt anlaga de förslag som harupptagils i bifogade uidrag av regeringsprotokoll. 1 propositionen föreslås en ändring i villabeskaltningenför alt underlätta uthyrning för främst fritidsändamål. F. n. brytsschablonbeskattningen vid sådan uthyrning om intäkten översiiger såväl avtaxeringsvärdet som . Del sisinämnda beloppel föreslås höjl till 4 000kr. Vidare föreslås några smärre ändringar i taxeringslagen (1956:623), bl.a.rörande barns deklarationsskyldighet i vissa fall. De nya reglerna avses blitillämpliga första gången vid taxering. 1 1979/80. 1979/80:137 2 Lag om ändring i kommunalskattelagen (I928:.370) Härigenomföreskrivs alt punkl 6 av ;invisniiig;iriia till 24 S koniimiiKil-skiittelagen (I92S:37())skall h;i ned;in angivna lydelse. De i24 S 2 mom. I'örst;i och andrii stycken;i meddelade beslämmelsema omupplagande av inläkl efter särskild grund äro lillämpliga även om fastigheteneller f;istiahels-delen, utöver utrvnimen för bostad 6. licsiämmclscrniii 24 S 2 inom. lörslM och ;iiulr;i stvckeii;i om särskild inläkishcräkiiiiig lilläiuiuisiiven om f;istii:heteii eller fastighetsdelen, förutom utrvnimen för bostad ålen eller tvä familjer, innehåller n.ni;ot ringa omfattning kan användas för annat ändamål än som bostad. åt en eller två f;\miljer. innehåller ensuikn rum för uthyrning eller någol enst;ik;i rum för uthyrning eller i ringaomfattning kan användas för annat ändamål än såsom boslad. Till fasliehet,som i 24 § 2 mom. som avses i 24 S 2 avses, är atlhänföra även fastighet mom., hänförs även faslighet som somnyttjas endast viss del av året användsendast viss del av året eller eller tillfälligt, såsom sommarvilla, lillfälligt. såsom sommarvilla, sporl- att användas står till ägarens förfogande. Genom regeln i 24 S 2 mom. sista stvcket första punkten undantas. under de förutsättnincar som anges sporlstuga eller jaktstuga, eller som sluga eller jaktstuga, eller som utan utan atl användas slår lill ägarens förfogande. Från lillämpningen av bestämmelserna i 24 S 2 mom. försiaoch andra slyckena bliva genom regeln i 2 mom. sista stycket första punkten. där.fnin tillämpning av bestämmel- under där angivna förulsältningar. sernai 2 mom. första och andra undantagna exempelvis fastigheter styckenaexempelvis fasligheter som som bruka uthyras undersomrarna brukar hyras ul lill lill sommargäster men i öviigt bebos sommargästermen i övrigt bebos av av ägarna, sommarstugor som regel- ägarna,sommarstugor som regel bundel uthyras , fas- bundethyrs ut , fas ligheler vilka lill viss del upplåtas för lighelersom till viss del upplåls för upplagsplats, för rörelse el. dyl. upplagsplats,för rörelse eller dvlikt saml fasligheler vilka utnyttjas för samlfasligheter som utnyttjas för odling eller tillgodogörande av alster odlingeller lillsiodogörande iiv alster eller naturtillgångar från fastighe- ellern;ilurtillsiängar från fasiighe- I Senaste Ivdelse \91>:259. En faslighel bör anses i allenast ringa omfallningutnyttjad för sådiint ändamål, som här avses, om den därigenom förvärvade årligiibruiioiniåkien uppgår till högst eller översiiger nämnda beloppmen icke av fastighetens liixeringsvärde. I brultolnläk-len skiilldock härvid icke Inräknas intäkt på grund av del i sanifiillig-het. Frågahuruvida faslighet skiill iinses inrättad till bostiid ål en eller Ivå fainiljerskiill bedömas med hänsyn till de förhållanden, som rått vid beskiittnincsåretsulszång. En lastighet bör ;inses i endasl ringii omliittning iitnyttjiidför sådant äiKliiniiil, som iivses här. om den årliga briilloinlåkl somförvärvas därvid uppgär till liiHisI eller överstiger r/c»r(belopp men inte av tastighetens liixerings-viirde. I den bnilloinläkl.som del här är fråga om. skiill dock inte räknas i Fråganhuruvida fastighet skiill anses inrättad till hostad åt högsl två familjer skiillbcdömiis med hänsvn till de förhållanden, som rådde vid heskiittnincsårets utsiånc. Denna lag träder i krafl dagen efler den dag. dä liigenenligt uppgift på den har utkommit från trycket i ,och tillämpas försia gången vid tiixering. Äldre besliimmelser skalldock tillämpas vid 1981 Ars tiixerini; om den skattskvldiue becär det. 1979/80:137 4 Lag om ändring i taxeringslagen (1956:623) llärigenom föreskrivs i frågii om taxeringslagen (1956:623)' dels att i 25. 116 d och 116 m SS ordet "debetseder"skall bytiis ut mot '"skiittsedel"". dels all i 111 S ordet ""taxeringslängd""skiill bytas ut mot "'skiitte-längd"", dels att i rubriken niirniiist före 96 S ordet ""skatterälls""skall bytiis ut mot "länsrätts"". dels all22 S I mom. skall ha nedan angivna Ivdelse. 1 mom.- Nedannämnda skalt-skvldiga äro, dår ej annatföljer av stadgandet i 3 mom., skyldiga alt utan anmaning till ledning för egentaxering avlämna deklaration (självdeklaration), nämligen: 1) aktiebolag,ekonomisk förening och aktiefond ävensom sådan stiftelse, fond ellerinrättning som har till huvudsakligt ändamål att tillgodose viss familjs, vissafamiljers eller bestämda personers ekonomiska iniressen. 2) annan juridiskperson, o/n (Ve55 bruttointäkter av en eller flera förvärvskällor underbeskattningsåret uppgåll till sammanlagt minsl , 3) fysisk person,vilkens bruttointäkter av en eller flera förvärvskällor under beskattningsåretuppgåll. I m o m . Fö/yV(/Jf/f'skallskyldiga är skyldiga att utan iinmaningiivlämna deklaration till ledning för egen laxering (självdeklaration). ominte annat följer av 3 mom. 1) aktiebolag,ekonomisk förening och aktiefond samt sådan sliftelse. fond eller inrättningsom har till huvudsakligt ändamål att tillgodose viss familjs, vissa familjerseller beslämda personers ekonomiska intressen. 2) annan juridiskperson, vars bruttointäkter av en eller flera förvärvskällor under beskattningsårethar uppgåll lill sammanlagi , 3) fysisk person, vars bruttointäk ter av en eller flera förvärvskällor under beskattningsåret har uppgåll. I Liigen omtryckt 1971:399. 99 S 1979:175 111 S 1979:17.S 116dS 1979:175 lldm §1979:175 lagens nibvik 1974:77.' - Senaste Ivdelse 1979:1080. han varit här i riket bosalt under hela beskattningsåretoch icke erlagt sjömansskatt, lill sammanlagt minst 6 000kronor och c/y'M/ till sammanlagt . 4) fysiskeller juridisk person, vilkens tillgångar av den art, som angives i } 1 mom.lagen om statlig förmögenhetsskall, vid beskattningsårels uigång haft ettvärde överstigande eller. såvitt angår sådan juridisk person somavses i 6S 1 mom. b) nämnda lag. 5) fysisk ellerjuridisk person, för vilken garantibelopp för faslighel skall upptagas såsomskattepliktig inkomsi. Vid bedömandet av fysisk eller juridisk personsdeklarationsskyldighet enligt punkterna 2)) skall hänsyn icke lagas till sådaninkomst eller förmögenhet, för vilken den fysiska eller juridiska personen skatlskyldig enligt kommunalskattelagen, lagen om statlig inkomstskatteller lagen om slallig förmögenhetsskatt. Hava makar, som ingått äktenskap före Ingången avbeskattningsåret och levt tillsammans under slörre delen därav, var för sighaft inkomsi eller förmögenhel. skall vardera makens deklarationsskyldighetbedömas med hänsyn till makarnas och boets sammanlagda inkomsi och förmögenhel. 5/io//skatlskyldig enligt lagen om statlig förmögenhelsskalttaxeras för förmögenhet, som tillhör barn eller om han har varit bosatt här i riket under helabeskattningsåret och inic har erlagt sjö-mansskatl, till sammanlagiminst , och annars till sammanlagt minsl , 4) fysisk ellerjuridisk person, vars lillgångar av den art. som anges i 3 S 1 mom. lagen(1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, vid beskattningsårets utgång har haftetl värde överstigande eller. ; fråga om sådan juridisk personsom avses i 6 S 1 mom. b nämnda lag. 5) fysisk ellerjuridisk person, för vilken garantibelopp för fastighet skall tas upp somskattepliktig inkomst. Vid bedömandet av fysisk eller juridisk personsdeklarationsskyldighet enligt punkterna 2-4 skall hänsyn inie las till sådan inkomsieller förmögenhel. för vilken den fysiska eller juridiska personen inle ärskallskyldig enligt kommunalskattelagen (1928:370). lagen (1947:576) om statliginkomstskatt eller lagen om statlig förmögenhelsskalt. Om makar, som har ingått äktenskap före beskattningsåretsIngång och levt lillsammans under större delen av detta, var för sig har haft inkomsieller förmögenhel. skall vardera makens deklarationsskyldighet bedömas medhänsyn till makarnas sammanlagda inkomsi och förmögenhet. Om skatlskyldig enligt lagen om statlig förmögenhetsskattskall laxeras för förmögenhet, som lillhör annan, skall hänsyn dårtill lagas vid deklaralionssk yldiglietensbedömande. Vid lillämpning av vad i försia stycket vid 3) är stadgat,skall svensk medborgare, som under beskallningsårel tillhört svenskbeskickning hos ulländsk makt. svensk permanent delegation hos mellanslatligorganisation eller lönat svenskt konsulat eller beskickningens, delegationenseller konsulatels betjäning och som på grund av sin tjänst varil bosatl utomlands, anses ha varil bosatt här i riket. Detsamma skall gälla sådanpersons make saml barn . om de har varit svenska medborgare och har bott hos honom. Person, som under beskattningsåret tillhörtfrämmande makts härvarande beskickning eller lönade konsulat ellerbeskickningens eller konsulalels betjäning och som icke varil svensk medborgare, så ock sådan persons make, barn och enskilda tjänare,om de har bott hos honom och icke har varit svenska medborgare, anses däremoivid tillämpningen av vad i första stvcket vid 3) år stadgat icke ha varilhär i riket bosatta. I fråga om deklarationsskyldighet barn eller annan, skall deklarationsskyldigheten bedömasmed hänsyn //// detta. För barn , vars lill Slallig inkomslskallberäknade beskattningsbara inkomsi uppgår lill , bedöms deklara-tionsskyldighelenined hänsvn även tdl sådan annan tillhörig förmögenhet som enligt lagen om slalligförmögenhelsskalt skall sammanläggas med barnels vid gemensam beräkning avbeskattningsbar förmögenhet. Vid tillämpning av vad som sägs i första stycket punkl 3skall svensk medborgare, som under beskattningsåret har tillhört svenskbeskickning hos utländsk makt. svensk permanent delegaiion hos mellanstallig organisalioneller lönat svenskt konsulat eller beskickningens, delegationens ellerkonsulatets betjäning och som på grund av sin tjänst har varit bosalt utomlands, anses ha varil bosatt här i rikel. Detsamma skall gälla sådanpersons make saml barn , om de har varil svenska medborgare och harboll hos honom. Person, som under beskattningsåret har tillhört främmande makts beskickning eller lönade konsulat här i rikel ellerbeskickningens eller konsulalels betjäning och som Inle har varit svenskmedborgare, saml sådan persons make. barn och enskildatjänare, om de har bott hos honom och inle har varil svenska medborgare, ansesdäremot vid tillämpningen avvadsomsägs i försia stycket/7///(A7 3 inte ha varilbosatta här i riket. I fråga om deklarationsskyldighet Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse för oskifi dödsbo efter skuttskyldig. för dödsbo efter skjiltskyldlg. somavlidit under beskatlningsiuet. haravlidit under beskiitlningsiiret. skalltillämpas vad som skolat gälla skalltiWämpasvadsomskidtc ha gällt för den avlidne. Denna lag träder i kraft den och tillämpasförsta gången vid taxering. 1979/80:137 8 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden . Mundebo, Wikslröm, . , Åsling, Söder.Krönmark. Burenslam , , . , , , ,, Pelri Proposition om beskattning vid uthyrning av fritidshussamt om vissa ändringar i taxeringslagen (1956:623) Ett flertal turistföreningar och andra organisationer(, läns turisttrafikförbund, ,, , Sverigesturistråd. Sydöstra samarbelskommilté, RESO . RESO bokningscentralVäxjö, samt ) har gjort framställningar omviss ändring av de skatteregler som gäller vid lillfällig uthyrning förfritidsändamål av schablonlaxerade fasligheler. Jag avser alt nu ta upp dennafråga. Vidare ämnar jag föreslå vissa ändringar i laxeringslagen(1956:623) som bl. a. rör barns deklarationsskyldighet i vissa fall. De ändringar jag föreslår är av sådan beskaffenhel atllagrådels hörande skulle sakna belydelse. 2.1 Beskattning vid uthyrning av villor och sommarstugor Innehavare av egnahem beskallas enligt en schablonmelod.Som intäkt skall därvid redovisas viss procent av taxeringsvärdet enligt en progressivskala. Schablonmetoden lillämpas inle bara för den egna bostaden ulan även för fritidsfasligheter.Den schablonmässiga intäklsberäkningen gäller även för villafasiigheler somhyrs ut lill sladigvarande boslad. Däremoi bryts schablonen om faslighetenbrukar användas för tillfällig uthyrning i en 1979/80:137 9 omfattning som inte är ringii. Beskattningen sker då enligtden konventionella metoden, varvid samtliga intiikter och kostnader skall redovisiis.1 punkt 6 av anvisningarna till 24 S kontmunalskattelagen (1928:370) anges somgräns för att uthyrning skall anses som ringa att hyresintäkterna uppgår lill högst2 . eller översiiger delta belopp men inte iiv fastighetens taxeringsvärde,om delta belopp är större. Alllsediin tillkomsten av villaschablonen harsmärre lillfälliga hyresinkomster särbehandliils. Man har ansett atl sådanainkomster inte lämpligen bör bryta del förenklade deklarations- ochtaxeringsförfarande som schablonbeskattningen innebär. En övergång till beskiittningenligt konventionell metod skulle för dessa fall friimstå som onödigtkomplicerad. Genom lagsliflning bestämdes gränsbeloppet till 1 200 kr.År 1974 höjdes beloppet till . har ell flertal luristlrafik- och reseorganisalionerbegärt att beloppsgränsen ånyo höjs. Man har anförl all även sommarulhyrning inormal omfattning med den nuvarande gränsen kan föranleda alt beskattning skallske enligt den konventionella meloden. medför alt intresset för uthyrningminskar kraftigt med därav följande svårigheter för turistnäringen. Jag harinhämtat alt fritidsboendekommitlén (Bo 1978:01) avser att belysa bl. a. fråganom hur man på olika säll kan öka intresset för uthyrning av fritidsbostäder. Enligt min mening bör emellertid en uppjustering kunna skeredan nu så att schablonbeskattningen inle bryts i onödan. Jag föreslår därföratt gränsbeloppet med hänsyn till prisulvecklingen höjs lill 4 000 kr.Förslaget föranleder ändring i punkl 6 av anvisningarna till 24 § kommunalskallelagen.Den nya bestämmelsen bör träda i krafl snarasl och lillämpas försia gången vid1981 års laxering. Med hänsyn lill alt äldre bestämmelser i enslaka fall kanvara förmånligare för den skatiskyldige bör dock dessa lillämpas vid nämnda laxeringom den skatiskyldige begär det. 2.2 Vissa ändringar i taxeringslagen (1956:623) Genom de vid föregående fattade beslulen omhöjning av deklarationspliktsgränsen från . (prop.1978/79:111 bilaga 7. SkU 1979/80:9. rskr 1979/80:32, SFS 1979:1080) ochslopande av grundavdraget vid laxeringen till slallig inkomstskatt (prop.1979/80:58, SkU 1979/80:20, rskr 1979/80:137. SFS 1979:1156) har behov uppkommilav en följdändring i reglerna om deklarationsskyldighet. Ändringen rörskyldigheten för barn att avlämna självdeklaration utan anmaningpå grund av förmögenhelsinnehav. Höjningen av deklarationspliktsgränsen medför atl barnunder . som skall laxeras för förmögenhel och påföras förmögenhetsskatt, ivissa fall ändå inte är skyldiga alt avge deklaration enligt nuvarande regler.Även slopandet av grundavdraget vid laxeringen lill slallig inkomstskatt verkari denna riktning. 1979/80:137 10 För en skiittskvldig som har hemiiiiiviiriinde biirn under18 i°ir bestäms förmögenhetsskatten med hänsyn tiigen även till biiriiets förmiigenhel.Om biirnets till stiitlig inkomstskiitl beräkniide beskiittningsbiira inkomstinte uppgår till . skall enligt SS liigen (1947:577) om stiitlig förmögenhelsskiiltbiirnets torm(>genhet inräknas i förälderns. Denne liixeriis iilltsii i deltiilall även för biirnets tVirniögenhet. Om iläreniot biirnets inkomster är högre skiillenligt 12 S siiniiiiii liig biirnet självt liixeriis för sin förmögenhet. 1 detlafiill beriikniis emellertiti den beskiittiiiiigsbiirii förmögenheten gemensiimlför föräldriir och biirn. Den samniiinliigclii huiiiögen-lietcn ligger till grundför beräkning iiv förniögenhelsskiitten. som sediin fördeliis på lämiljemedlemmarniiefter den förmögenhel som viir och en har taxeriits för. Enligt 22 S 1 mom. laxeringslagen (1956:623), TL, ärfysisk person - med vissa undantag - skyldig att iitiin anniiining iivlämna självdeklariitioneiulast om någon :iv följande fönitsättningiir föreligger. Brullointäkternaav en eller flerii förvärvskällor h:ir under beskattningsåret uppgått lill minsl6 . De skiittepliktigaförmögenhelstillgängarnii har ett värde som överstiger . Garantibeloppför faslighet skall tas upp som skiittepliktig inkomst. Efler anmaning föreligger dock allliddeklarationsskyldighet (22 S 2 mom. TL). Om barnels inkomster och lillgångiir inte uppgår till deförut angivna beloppen, är det således inte deklarationsskvldigt utan anmaning,även om familjens sammanlagda förmögenhet uppgår lill mer än 20(. ochbarnet har förmögenhet för vilken del självl skall taxeras. För makar som skallsamtaxeras gäller atl deklarationsskyldigheten bedöms med hänsyn till derassammanlagda inkomst och förmögenhel (22 S I mom. TL). men någon motsvaranderegel finns inle i fråga om barn. Med hänsyn till del anförda föreslår jag att i 22 S 1 mom.TL införs en regel av innebörd atl deklarationsskyldigheten för barn som själviiskall laxeras för sin förmögenhel skall bedömas med hiinsyn till fiimiljenssammanlagda förmögenhet. 1 övrigt föreslår jag vissa redaktionella iindringar i TL,föriinledda av tidigare beslul av . Med hänvisning lill vad jag nu har anförl hemställer jagalt regeringen föreslår all anlaga inom budgeldeparlemenlelupprättade förslag till 1. lag om ändringi kommunalskattelagen (1928:370), 2. lag om ändringi laxeringslagen (1956:623). Regeringen iinskiler sig till föredragandens överviigandenoch besliitiir att genom proposition föreski riksdiigen iitt iintiigii detorslag som ft)retlriigiin-den hiir liigt friini. (i: SliKkhiilm IWl