prop · G30317 · 1979-12-31 00:00:00 — Länsstyrelseni anser att den nuvarande möjligheten att ålägga förening medideellt syfte kostnad för polisbevakning bör behållas. Den bör nyttjas med storåterhållsamhet och det bör ankomma på länssty- 1979/80:17 119 relsenatl pröva frågan. Med hänsyn till den allmännyttiga verksamhel som ideellaföreningar bedriver bör en övre gräns sällas för föreningens kostnads-andel.Denna gräns kan enligl mening lämpligen vara hälften avbevakningskosinaden. anser all del bör övervägas omkosinadsbefrielsen för ideella föreningar bör vara så generell som utredningenföreslår. Enligt förbundet är det kanske motiverat atl undanta vissa myckelkommersielll inrikiade arrangemang. Liknande synpunkter framförs av FöreningenSveriges länspolischefer. Föreningen tillstyrker dock utredningens förslag,eftersom del knappast är möjligi atl utforma undantagsregler för de fall därdet i och för sig vore rimligt atl anordnaren fick betala kostnaderna förpolisbevakningen. Enligtlänsslyrelsen I är det stötande att ishockey-, fotbolls-ochtennistävlingar med deltagande a v högt betalda "proffs" fär förmånenav kostnadsfri polisbevakning. ifrågasätter därför om inle vissatävlingar-t. ex. rena uppvisningsarrangemang med professionella idrolls-män -bör undantas från kostnadsbefrielsen. Många idrottsföreningar driver enhgl polisstyrelseni distrikt en rent professionell verksamhet med dyra spelarinköp ochmed avlönade idrottsutövare. Det är stötande att beteckna sådan verksamhel somideell, eflersom den ofla är renl affarsdrivande. Polisstyrelsen föreslårdärför att kostnadsbefrielsen skall omfatta bara föreningar vars hela aktivamedlemskader uppfyller fordringarna för amaiör-skap enligt de normer som gällerför deltagande i . Länsstyrelseni anser att utredningen har behandlat kostnadsfördelningsfråganväl ensidigt och anför bl. a. följande. I anordnas vissaevenemang av sådan storlek, t. ex. och midsommarfestligheterna, atlde förtjänar atl framhållas i sammanhanget. Arrangemangen har det gemensamt attde har svällt ut trots invändningar från polishåll. Anordnare är i flertaletfall en idrottsförening, i ett fall en folkparksförening och i ett annat fallen institution. De stora festtillställningarna har alltmer karaktärenav atl tillfredsställa och dra nytta av ungdomens behov av förströelse. De geranordnaren en högst avsevärd ekonomisk . medförde mycket storabesöksantalen att det krävs stora polisstyrkor för alt upprätthålla entillfredsställande ordning. Erforderliga resurser i fråga om ordningsvakterfinns inie au lillgå. Utvecklingen pekar mot en minskad lillgång på polismänför ordningshållning vid festligheter av detla slag. Med anledning av de slarkanegativa sociala och polisiära följder som lillställningarna för med sig harlänsstyrelsen tagit initiativet till en nedtoning av midsommarfestlighelerna.Det är angeläget att ytterst ha tillgång till ett styrmedel mot tillställningarsom trots atl de anordnas av förening med ideellt syfte erfarenhetsmässigt förmed sig problem i socialt, sanitärt och polisiärt avseende. Den nuvarandemöjligheten alt ålägga betalningsansvar bör därför behållas men användas medstor återhållsamhet. bör kunna ålägga en ideell förening 1979/80:17 120 remissinstanser uttrycker farhågor för atl bulvanförhållanden kanförekomma. Kommersiella sammanslutningar med klart vinningssyfte kan enligtdessa remissinsianser i. ex. låla en ideell förening stå som anordnare mol vissdel i vinslen. Utredningsförslaget fråntar polisstyrelsen möjlighetenall ålägga belalningsskyldighet även när synnerliga skäl lalar för atl denideella anordnaren bör stå kostnadsansvar för polisbevakningen, 1. ex. närrent kommersiella intressen utgör syftet med tillställningen och behållningengår lill ett annal ändamål än föreningens ideella aktiviteter.Rikspolisslyrelsen vill peka på problemet med bulvananordnare och idrottsligaarrangemang. Idrottsrörelsen är en heterogen samling av föreningsverksamheter,som bedrivs med mer eller mindre starka ekonomiska inslag, inte minsl för allmöjliggöra idroitsulövning på toppnivå med professionellt tränade idrottsmän.Idrottsrörelsen har därför stora finansiella behov och det är väl känt atl delallmännas ekonomiska stöd inte förslår i alla fall. Idrottsrörelsens silualionulnylljas ofta av mindre seriösa samhällsmedborgare uteslutande för egenvinning. Del kan ske genom att man låter idrottsföreningen officiellt stå somanordnare, medan den reella anordnaren och vinsilagaren är en inom resp.verksamheisfäli förslagen entreprenör. Dessa särskill för idrottsrörelsen urekonomisk synpunkt oacceplabla bulvanförhållanden förekommer exempelvis ibingosammanhang. En sådan "ideellt" anordnad tillställning för alltsom oftast med sig problem som kräver polisinsatser. Liknandesynpunkter framförs av sex polisstyrelser. Om en förening överlämnar åt någonannan att ordna en tillställning, bör denne enligt polisstyrelsen i Falkenbergsdistrikt anses som anordnare, om han tar betalt för sitl uppdrag. Med hänsyntill risken för bulvanförhållanden bör enligt länsslyrelsen i Ösiergöllands länbegreppet ideell förening klargöras mer delaljeral än vad som har skett ibetänkandet. Ordningsstadgeutredningenanser att huvudansvaret för ordningshållningen vid en offentlig tillställningoch allmän sammankomst även i fortsättningen skall ligga på anordnaren.Planeringen av ordningshållningen bör enligl ulredningens mening reglerasnärmare. Anordnaren bör före en lillsiällning eller sammankomst kunnafå fastställt vilka åtgärder som han skall vara skyldig atl vidta och vilkakostnader för polisbevakning han kan få svara för. Kammarrätteni , i och fyra polisstyrelser befararall utredningens förslag kommer att leda lill att del från arrangörshåll krävsstörre polisiära resurser för ordningshållning . Föreningen anför följande. Föreningen kan inte frigöra sig 1979/80:17 121 frånmisstanken all arrangörer av offenlliga lillslällningar i vissa fall kommer allförebara svårigheier alt anskaffa ordningsvakter för att därigenom komma iåtnjutande av kostnadsfri polisbevakning. I minnet bör hållas atl det i dagensläge är i slorl sett likgiliigl för arrangören ur ekonomisk synpunkt om hans"egen" personal eller polismän slår för ordningshållningen.Föreningen finner det ytterligt angelägel atl en evenluell kostnadsfrihetinförs endasi med del klart ullalade förbehållet alt del åvilar arrangören atlpå egen bekoslnad hålla civil bevakningspersonal och att polisbevakning endastbör förekomma i de fall arbetsuppgifternas natur är sådan alt de enliglpolisstyrelsens bedömning oundgängligen fordrar närvaron av polis. Avgifisfrihetenfår inle las lill intäkt för överflyttning av bevakningen eller tillsynen frånordningsvakter eller vakter lill polispersonal. 1 en blivande proposition börenligt kammarrällen i betonas att den omständigheten atl vissaanordnare befrias från skyldighet att svara för kostnader förordningshållninggenom polispersonal inle får medföra en sådan överflyttning. Sverigesriksidroiislbrbund framhåller däremot atl de föreslagna ändringarna i AOst ochLAS inte får leda till att polisstyrelserna genom att meddela föreskrifier omförordnade ordningsvakter i realiteten ålägger ideella anordnare atl bekostaordningshållning. Förbundel avstyrker därför utredningens förslag i den måndess förverkligande skulle göra det möjligt för polisstyrelsen att i praktikenforlfarande låta kostnaderna för ordningshållningen hell eller delvis Slanna påden ideella anordnaren. FolketsHusföreningarnas riksorganisalion godtar utredningens uppfattning atlkostnaderna för ordningshållning genom ordningsvakter fortfarande skall bärasav arrangörerna. Etl överflyttande av kostnadsansvaret för ordningshållningengenom ordningsvakter till del allmänna skulle leda till att anordnarenfrånhändes varje inflytande över organisation och genomförande avordningshållningen i den egna lokalen. Varje ordningshållande insals uianförsamlingslokaler på 1. ex. parkeringsplatser måsle däremot enligtriksorganisationen organiseras och bekoslas av del allmänna. framför liknande synpunkter och tillägger atl staten börsvara för all ordningshållning vid arrangemang som anordnas av ideellt ochallmännyttigt verksamma organisationer. Ettanlal remissinstanser, främst polisstyrelser, framför synpunkter angåendemöjligheten atl meddela föreskrifterom att förordnade ordningsvakter skallanlitas, förutsättningarna att på förhand fastställa ett högsla ersättningsbeloppförordningshållning, tidpunkten när en ansökan senast skall inges ochskyldighelen atl inge en ny ansökan, när förulsäUningarna för en offentligtillställning eller allmän sammankomst ändras. Polisstyrelseni distrikl anför att utredningens ståndpunkt atl föreskrifter omförordnade ordningsvakter kan meddelas med stöd av 16 § 1979/80:17 122 AOstoch 7 § LAS inte stämmer överens med den allmänna uppfattningen, nämligen attbefogenheten grundar sig på 17 § AOst. Utredningens uppfaUning skulle enligtpolisstyrelsen leda till att det redan nu är möjligt att kräva atlordningsvakter anlitas på anordnarens bekostnad vid t. ex. en konsert. Dettasirider mot lydelsen av 8 § LAS. Utredningens förslag att föreskrifter omförordnade ordningsvakter skall kunna meddelas är lämpligt men 16 § AOst och 7§ LAS bör kompletteras så att det framgår av lagtexten att sådana föreskrifterkan meddelas. 1 anser också att det av AOsi ochLAS bör klart framgå au polisstyrelsen kan föreskriva alt förordnadeordningsvakter skall anlitas. Polisstyrelsen i dislrikl anser att detmåste vara möjligt atl med stöd av 7 § LAS föreskriva att anordnaren skallbekosta ordningshållning genom förordnade ordningsvakter i de vanliga fall dåen ideell förening står som arrangör för t. ex. en pop-gala och behållningengår till föreningens verksamhet. En ideell förening kommer enligt utredningens förslag även ifortsättningen all kunna åläggas alt anlila ordningsvakter för bevakning vidofTentlig tillställning. Tydligt är att det kommer aU bli av stor betydelsefören anordnare som är ideell förening om polisstyrelsen bedömer del nödvändigtatt ombesörja polisbevakning eller anser det tillräckligt atl ordningsvaktersvarar för bevakningen på föreningens bekostnad. I betänkandel framhålls attpolisstyrelsen, om den överväger att meddela föreskrift om ordningsvakter,måste beakta att anordnaren inte åsamkas onödig kostnad och att tillställningeneller sammankomsten inte onödigtvis försvåras. Del är naturiigtvis angelägetatt denna aspekt beaktas när bevakningsfrågan avgörs. Men bedömningen av fråganom polispersonal eller ordningsvakter skall svara för bevakningen måsle ändåalltid ske med utgångspunkt även från vilken grad av kvalificerad bevakning sompåkallas av tillställningens eller sammankomstens art och övrigaomständigheter. Bedömer polisstyrelsen att det från ordnings- ochsäkerhetssynpunkt är tillräckligt att föreningen anlitar ordningsvakter förbevakningen, torde styrelsen inte kunna anses skyldig att tillhandahållapolispersonal för ändamålei enbart föratt bespara föreningen en koslnad.Polisutredningen har för egen del uppfattningen att det i större utsträckningän bör vara möjligt alt avstå från alt belasta polispersonalen med debevakningsuppgifter som det här gäller. - Det bör anmärkas atl en konsekvens avutredningens förslag kan bli att en ideell förening som ordnar en tillställningflr betala bevakningskostnaden själv, om risken för ordningsstörningar ärförhållandevis ringa, medan staten svarar för koslnaden, om mera påtagligaolägenheter från ordnings- och säkerhetssynpunkt kan befaras. Med den konstruktionsom har valts i förslaget och som bygger på att det är anordnarens rättsligastatus - inle, som kanske hade varit mer nalurligt, den akluella tillställningensart - som är avgörande, synes emellertid denna konsekvens ofrånkomlig. Dethögsta ersättningsbeloppet för ordningshållning bör enligt kammarrätten IGöleborg motsvara den beräknade kostnaden för planerade och 1979/80:17 123 förutsebarapolisinsatser vid arrangemanget. Förutom kostnader för polisper-sona!innefatlar beloppet alltså beräknad ersättning för evenluella hjälpmedel somhäst, hund, motorfordon m. m. Enligt kungörelsen om ersällning till statsverketvid anlilande av polismän för polisbevakning på enskild bekostnad omfatlarersättningsskyldigheten, framhåller kammarrätten, även kostnader för vissaskador. När sådana kostnader kan förutses, bör i del besked som polisen lämnaranordnaren anmärkas att krav avseende sådan koslnad kan framställas iefterhand. i ansluter sig till utredningsförslagetbeträffande prövningsförfarandet även om det, som vissa av polisstyrelserna ilänet har anmärkt, kan vara svårt att före en tillställning eller sammankomstförutse de slutliga kostnaderna för ordningshållning genom polispersonal.Polisslyrelsen i dislrikl anför att det förefaller obegripligt hur enpolisstyrelse i förväg skall kunna ange etl högsta ersättningsbelopp. Ett antal remissinstanseranser att den föreskrivna tidpunkten för ingivande av en ansökan eller anmälanligger för nära tillställningen resp. sammankomsten. För all polisstyrelsenskall få en rimlig minsta tid för behandling av ansökningarna bör det enligtlänsstyrelsen 1 Slockholms län i 14 och 15 §§ AOsl och 5 och 6 §§ LAS anges atten ansökan eller anmälan bör ges in före tillställningen ellersammankomsten. Om den nuvarande formuleringen - enligt vilken en ansökan elleranmälan "om möjligt" bör ges in fem resp. i förväg -behålls, kan en anordnare komma dagen före en tillställning eller sammankomstoch kräva omedelbar handläggning, framhåller länsslyrelsen. iÖstergötlands län anser att tidsfristerna bör ändras till fem resp. tresöckendagar med hänsyn lill att polisstyrelsernas kansli bortsett från vissberedskapstjänst, inle är i tjänst under sön- och helgdagar. iHallands län, som anser att tidsfristerna är för knappt tilltagna för altpolisstyrelsema skall kunna få lillräcklig tid för personalplanering, föreslåratl tiderna föriängs till sju resp. . Polisstyrelsen I Halmstadsdistrikt anför liknande synpunkler. Trafiksäkerhetsverkelanser att en ansökan om tillstånd att anordna en motortävling måste varatillståndsmyndigheten tillhanda i tillräckligt god tid så all bedömning, besluloch genomförande av de ofta omfattande säkerhetsarrangemang som behövs för atlbegränsa riskerna för allmänheten kan hinnas med. Vid stickprovskontroller hardet visat sig atl motortävlingar ofta genomförs utan att föreskrivnasäkerhetsåtgärder har vidtagits. En bidragande orsak till detla torde enligtverkets mening vara den korla tid som står lill buds från del tävlingstillslåndhar beviljats till dess tävlingen skall äga rum. Därför bör en ansökan omtillstånd till motortävling ges in senast en månad före tävlingen. Polisutredningenerinrar om att det ibland kan vara svårt för polisen att i förvägbedöma ordningsläget och anför följande. Förutsättningarna kan ändras radikall,t. ex. genom atl polisen får kännedom om att omfattande demonstrations- ellerprotestaktioner mot en idrottstävling planeras. 1979/80:17 124 lordeställa sig svårl au, som ordningssiadgeuuedningen förutsäUer, ålägga anordnarenau ge in en ny ansökan där de ändrade förutsättningarna specificeras. 1 slälleltorde polisen vid behov få meddela kompletlerande ordningsföreskrifter.Ulredningens förslag lill en ny 17 a § AOst lorde få uppfaUas så, att den inlelägger hinder i vägen mol att redan meddelade föreskrifter kompletteras isådana fall. Polisstyrelsen i framhåller attförhandsbedömningen kan vara vansklig av flera skäl. Ändrade förulsältningarkan uppkomma i form av politiska händelser, oväntad framgång i marknadsföringenav ell visst evenemang m. m. Erfarenheterna visar också att anordnarna intesällan kort före en tillställning eller sammankomst meddelar allpolisinsatserna måste ökas med anledning av uppgifler som har kommit lillanordnarens kännedom efler det att anmälan eller ansökan getts in lillpolisstyrelsen. Polisstyrelsen I distrikt framhåller att kravel på en nyansökan och en ny prövning vid ändrade förutsäitningar knappasi är ägnal altöka effektiviteten i myndighetens verksamhet. Polisutredningengodlar förslagel om en särskild regel om atl beslut med anledning av en ansökaneller anmälan skall meddelas skyndsamt. Uttrycket "utan dröjsmål', återgerdock bättre vad som ler sig rimligt vid den avvägning som måsle ske, när fleraangelägna uppgifler skall handläggas. Polisstyrelserna i och Norrtäljedistrikl anser atl en föreskrift om atl tillståndsärendena skall handläggasskyndsamt är både onödig och olämplig, eflersom den kan ge en anordnareanledning all kräva att även en för senl ingiven ansökan skall prioriterasframför andra, kanske viktigare ärenden. FöreningenSveriges polischefer anser att etl hell annal prövningsförfarande än det somutredningen föreslår bör införas. Föreningen förordar ettrestituiionsförfarande. Prövningen av den lämpligaste uppläggningen avordningshållningen kan då ske ulan all kostnadsaspekter intar en central roll.Reslitutionsfrågan bör prövas av annan myndighet än tillslåndsmyndigheten.Föreningen hänvisar lill den i ett flertal olika sammanhang framfördasynpunkten all polisen så långl möjligt inte bör åläggas att syssla med fiskalaoch liknande frågor. Länsslyrelsernai Ösiergöllands och saml tillstyrkerden föreslagna sanklionsregeln. Polisutredningenhar förslåelse för de skäl som har föranlett ordningsstadgeutredningen atlföreslå en sanktionsregel. vill emellertid sätta i fråga omregeln inte har fått en väl kategorisk avfattning. Det kan sålunda erinras omdet inte ovanliga fallel att en demonstration anordnas utan tillstånd elleranmälan. Polisens bevakning kan då vara personalkrävande, eflersom någraförberedelser ofta inle har kunnat vidtas. Detsamma gäller vissa former av s.k, ockupationer som är atl hänföra till allmänna 1979/80:17 125 sammankomster.Några särskilda skäl i utredningsförslagels mening mot att låla anordnarenbetala hela kostnaden synes inte föreligga i dessa fall. Naturligtvis kan detåtminstone ibland sägas vara skäligl att den som har anordnat en allmänsammankomst utan tillstånd eller anmälan får betala i varje fall en del av bevakningskostnaden.Samtidigt måste beaktas att komplikationer kan uppkomma, om det i enlighet medutredningsförslaget skall vara elt tjänsteåliggande för polisen att driva inavgiften. Detta beror inte minsl på det förhållandet atl del är svårlatt fastställa vem anordnaren är. förordar därför i ställetall polisen - på samma sätt som enligt huvudregeln i lagförslaget - fårdiskretionärt bedöma, om belalningsskyldighet skall åläggas den som haranordnat en tillställning eller sammankomst utan atl ge in anmälan elleransökan . Kammarrätteni Göleborg anför att den föreslagna sanktionsregeln drabbar sådana anordnaresom enligt förslaget skall slippa att svara för kostnaderna förordningshållning hårdare än andra anordnare, som ju även om de söker lillslåndi rätt lid skall åläggas alt svara för dessa koslnader. Skillnaden mellan delbelopp som en anordnare kan åläggas atl belala, om han har ansökt i förväg ochdet belopp som kan utgå på grund av sanktionsregeln torde normalt bli ganskaliten. För en ideell förening kan denna skillnad ändå bli betydande.Kammarrätten ifrågasätter om inte sanktionsregeln bör utformas så alt dendrabbar olika slags anordnare på ett så likartal sätl som möjligt. Länsstyrelseni och polisstyrelsen i dislrikl anser att sanktionsregelnbör utvidgas så all anordnaren kan åläggas att belala kostnaderna förordningshållning genom förordnade ordningsvakter. Det kan enligt polisslyrelsenkomma i fråga atl anlita ordningsvakter, om polispersonal inte kan avdelasförordningshållningen. Polisstyrelseni distrikt anser all den föreslagna sanklionsregeln kan leda tillorimliga konsekvenser vid obetydliga försummelser från anordnarens sida. Länsslyrelseni Slockholms län drar slulsalsen att ordningsstadgeutredningen anser att entillställning eller sammankomst skall få komma till stånd trots att någottillslåndsbeslul inle föreligger eller anmälan inte har gjorts omtillställningen eller sammankomsten. Ett sådant synsätt strider enligtlänsstyrelsens mening mot bestämmelserna i 12 och 13 §§ AOst och 3 och 4 §§ LASdär del sägs alt en tillställning eller sammankomst inte får hållas utantillstånd eller anmälan. Påföljderna vid överträdelse regleras i 29 § AOst och15 § LAS, framhåller . Polisstyrelsen i dislrikl anförliknande synpunkler. Utredningensförslag att tillslåndskravet för anordnande av motortävling skall kvarslå ochatt polisslyrelsen skall kunna medge befrielse från tillståndskravet i den måndet kan ske utan fara för ordning och säkerhel 1979/80:17 126 tillstyrkseller lämnas utan erinran av flertalet remissinstanser. Till de remissinstansersom tillstyrker utredningens förslag hör kammarrätlen I Göleborg, rikspolisslyrelsen,trafiksäkerhetsverket, länsstyrelserna I Slockholms, , Jönköpingsoch , nio polisstyrelser, polisutredningen, ochNorrköpings kommuner, och . De invändningar som några remissinstanser framför gäller delsförslaget att tillståndskravei skall efterges i vissa undantagsfall,delsförslaget att tillstånd i princip skall krävas för anordnande av motortävling.I vartdera fallet är del tre remissinstanser som har annan mening änutredningen. Trafiksäkerhetsverkelanser atl lillståndskravel bör behållas, eflersom särskilda säkerhetsåtgärderav olika slag måste vidtas inför flertalet motortävlingar. Erfarenheternavisar också att del behövs en fortlöpande kontroll av säkerhetsförberedelserna.Dessutom finns enligt verket fortfarande åtskilliga former av motortävlingarför vilka generella säkerhetsföreskrifter inte har meddelats. För sådanatävlingar måste därför särskilda föreskrifter meddelas för varje tävlingstillfälle.Verket anser dock att ett förenklat tillståndsförfarande kan tillämpas när detgäller t. ex. speedwaytävlingar på permanenta och särskilt inrättade banor. Hovrättenför anser att tillståndskravet bör behållas på de skäl som utredningenanför. Vad utredningen anför om alt lillståndskravel kan efterges i vissaundantagsfall synes däremot hovrätten inte helt övertygande. Enligt hovrättensmening bör av hänsyn till deltagarnas och publikens säkerhet lillståndskravelupprätthållas generellt i varje fall belräffande motortävlingar. Länsstyrelsen1 anför att vissa motortävlingar på särskilda motorbanor kaninnefatta slora faromomenl. Del krävs ställningstagande från fall till falltill frågan vilken ordningshållning och vilka säkerhetsanordningar som måstekrävas. Därför anser att det undantagslösa tillslåndskravet börkvarstå. Olägenheterna för arrangörerna torde enligl länsslyrelsen inte blisärskilt stora. Polisstyrelsen I distrikt anför liknande synpunter.Vägverket anser att tillståndskravet bör kvarstå för alt en effektiv kontrollav ordnings- och säkerhetsförberedelserna i samband med motortävlingar skallkunna ske. Denmotsatta ståndpunkten intas av idrottsrörelsen. riksidrotlsförbundkonstaterar med besvikelse att ulredningen förordal att tillslåndskravetgenerellt skall tillämpas för anordnande av motortävlingar. Förbundet kan inteacceptera att vissa av dess medlemsorganisationer särbehandlas på detta sätt.Mötesfriheten flr inte begränsas genom atl enstaka polisstyrelser förvägrarideella anordnare av motortävlingar tillstånd till tävlingar inom avskildaområden. De krav på säkerhel och ordning som enligt utredningen måste ställaspå sådana arrangemang kan mycket väl tillgodoses genom ett särskillprövningsförfarande i samband med att anmälan görs om tävlingen. Enligt vadförbundet har inhämtat är erfarenhelerna från samarbetsorganet mellanrikspolisstyrelsen, trafiksäkerhetsverkel och mycket goda. Prop.1979/80:17 127 Förbundetanser därför-i motsats till utredningen-alt det är tillräckligt attföreskrifter och anvisningar i säkerhetsfrågor meddelas av statliga myndighelermed samarbetsorganet som riktgivare.