prop · G30315 · 1979-12-31 00:00:00 — 1 årskursema 1 och 2 av E-, H- och S-linjemakan utbytas mot socialkunskap som alternativämne under tre veckolimmari vardera årskursen. Elever på H-linjen med socialkunskap i årskursema 1 och 2har i årskurs 3 fem vlr samhällskunskap och två vtr rättskunskap. Vid anordnande av socialkunskap begränsas antalet C-språkpå följande sätt: 1979/80:15 14 Antal antagningsplatser på Anlal C-språk i årskurs 1 om tre- och fyraåriga linjer undervisning i socialkunskap I de fall där C-språkel i årskurs 3 på E-, H- och S-linjemaär annal språk än tyska eller franska erhåller del fem vtr. Annat språk minskasdärvid med en vte. ' Vid laboration delas klass eller grupp en vte i varderaårskursen, om elevantalet är lägst 17. ' Vid laboration i följande ämnen delas klass eller grupp,om elevantalet är lägst 17. Fysik (0,5 vte i åk 1, I vte i åk 2, 0,5 vte i åk3). Kemi (0,5 vte i åk 1, 1 vte i åk 2). Biologi (0,5 vte i åk 2, 1 vte i åk3). ' Vid konstruktionsövningar delas klass eller grupp, omelevantalet är lägst 17, under en vte i årskurs 1 och under tre vtr i årskurs2. ' - Vid laborationer och konstmktionsövningar delasklass eller grupp, om elevanta let är lägst 17, enligt not 1 till limplanen för T-linjen i Lgy 70, -1 årskurs 3 erhåller övriga tekniska ämnen tillsammans 0,5vte mer än i Lgy 70. Denna överskjulande halva veckotimme får efler rektorsbestämmande tillföras lämpligt tekniskt ämne. - I årskurs 4 gäller fordelningen av veckotimmar i Lgy70. mellan rättskunskap och praktiskt sekreterararbete, " Utanför timplanen tillkommer i årskurs 1 20lektioner konlorsteknik för E-, H-och S-linjema. " Utanför timplanen tillkommer sammanlagt sex vtrpraktik i skolverkstad i årskursema 1 och 2 av T-linjen, dock minst två vtr ivardera årskursen. 1 årskurs 1 har elever på N-linjen praktik i skolverkstadi samma omfattning som eleverna på T-linjen. ' Tillkommer tio lektioner arbetsstudieri årskurs 3 på T-linjen. Förändringar av nuvarande bestämmelser SÖ föreslår att övergången lill SSG enligt nu föreslagnatimplaner sker successivi med början i årskurs 1. De nya timplanerna bör lillämpasäven för de kommuner som redan tillämpar de ursprungliga SSG-limplanema. Dettamedför atl skall lillämpa SSG-timplan även för N- och T-linjerna. SÖ föreslår även att föreskriftema om att riket skall varaelevområde för försöksverksamheten i vissa kommuner upphävs. SÖ har undersökt effekterna för timunderlaget av enövergång till de nya SSG-limplanerna. En jämförelse med nuvarande organisationoch timplaner visar att en innebär en minskning av antalet lärarveckotimmarmed 3 ä , i fakliska tal ca 450-550 eller ca 23-27 lä-rarvolymljänsler. Denårliga besparingen beräknas uppgå till ca 2,5 milj. kr. Prop.1979/80:15 15 Omtimtalet i latin ökas på sätt SÖ angivit i sill alternativa förslag medfördetta en merkostnad av ca . Besparingarnahar inte blivit så stora som förutselts. Detta beror främst på att halvklassiskvariant på H-linjen och ekonomisk-språklig gren införts. Totalt innebär dettaen ökning med ca jämfört med om nu gällande SSG-timplaneranvänds. Ivissa fall leder de nya SSG-timplanema till ett ökat behov av lärarresurserjämfört med Lgy 70. Delta är fallel i ämnet praktik i skolverkslad och ämnetteknologi (ca resp. ca ). Minskningav timunderlaget jämfört med Lgy 70 kan redovisas för ämnesgruppen modernaspråk (ca ), företagsekonomiska ämnen (ca )och ämnena latin, naturkunskap, matematik och kemi (ca 85, 100, 100 resp. ). De nya timplanerna medfören tillfällig minskning av limunderlaget i ämnena konst- och musikhistoria samtmusik och teckning i årskurs 1 . Sambandmellan elevunderlag och organisation SÖfinner att de ökade samläsningsmöjligheterna i SSG bäst utnytljas, då endasttvå klasser anordnas i årskurs 1 av de fem linjerna. En klass av varderasektorn EHS resp. N och T blir då en lämplig organisation. SÖfinner även att samläsningen är slörst och mest rationell inom EHS-sektorn ochatt därför en övergång till SSG inom denna sektor och inom de minsta av deberörda g-regionema är mest önskvärd. Härtill kommer dock vinster av pedagogiskart som bör vägas in i övrigl. SÖerinrar slutligen om atl vissa vanliga situationer där länsskolnämnderna gårin och ger dispens för att starta grupper bör kunna elimineras genom enövergång till SSG. Prop.1979/80:15 16 Remissyttrandenöver SÖ:s förslag om övergång till s. k. särskild samordnadgymnasieskola (SSG) i vissa kommuner Uppfattningarnai fråga om övergång till SSG i flera kommuner än vad som är fallet ärdelade. Länsskolnämndeni lån anser t. ex. att SSG inte är en nödlösning förgymnasieregioner i trångmål utan är en gymnasieskola som är fullt likvärdig medövriga och i vissa fall till och med överlägsen. 7"C0 finner att erfarenhetemaav försöksverksamheten med SSG ligger i linje med den utveckling avgymnasieskolan som TCO i andra sammanhang förordat. finnerprincipen om att uppskjuta linje- och grenvalet helt riktig. Samtidigtfår emellertid inte samläsningen medföra ökade kostnader för kommunen ellersämre utbildningsmöjligheter i gymnasieregionen. kommun delar förslagelssyn på atl de teoretiska linjerna kan samordnas mer än vad som sker. Del ärdock på sin plats alt varna för allt för slark övertro på kostnadsbesparingar. Länsskolnämndeni anser att en övergång till SSG garanterar elevema både lillgångtill alla nuvarande ulbildningsvägar och möjligheter att få fullfölja sinaämnesval utan timreduceringar. SSG skulle sannolikt innebära en stabilareorganisation och därmed ett jämnare underlag för tjänster. Rektorn för Nordenbergsskolani anser att ett system med återkommande utbildning underlättas om enenkel struktur av gymnasieskolan tillskapas. ställersig positiv "till en ökad samordning av de tre- och fyraåriga linjerna igymnasieskolan. En övergång till SSG kan ge ökad flexibililei, etl rikare ulbudav studiealier-nativ och därmed en möjlighet att behålla bredare valalternativinom gymnasieregioner (g-regioner) med vikande elevunderlag." Länsskolnämndeni anser att SSG innebär en förenklad och möjligen någotbilligare gymnasial organisation än Lgy 70. i länfinner att en övergång till SSG i g-regioner med 450-500 16-åringar är rimligäven om effekterna för timunderlaget är marginella. Länsskolnämndeni ser helst atl en mer allmän övergång lill SSG finge anslå lilldess gymnasieutredningen hunnit utreda och lägga fram sitt principförslag omgymnasieskolans framtida organisation. De statliga besparingarna är alltför småför atl reformen skall brytas ut ur sitt större sammanhang. Åven , Sala, Älmhultsoch kommuner finner att gymnasieutredningens förslag bör avvaklas. Länsskolnämndeni är tveksam lill om ett system med olika gymnasieskolor är engod lösning . förutsätts beakta detla problem isitt förslag till framtida gymnasieskola. i Ulricehamnanser att principen om att gymnasieskolorna i landet skall vara likvärdiga ej börfrångås och all samläsning medför negativa följder för lärare och elever iflertalet fall. Den ökade elevtillströmningen till treåriga linjer talar även emolövergång till SSG. Åven SACOISR befarar att ett genomförande av SÖrs förslagkan leda till olika utbildningsstandard i landet. iSödermanlands län beklagar att försia- Prop.1979/80:15 17 get läggs fram innan utvärdering av försöksverksamhelenlagts fram. Förslaget har positiva effekter ur planeringssynpunkt. Strängnäskommun finner att besparingseffekter lika väl kunnat erhållas genom allmän övergångtill nytt språkprogram och samläsning i årskurs 1 vid samtliga gymnasieskolor.Ronneby kommun finner att förslaget om övergång till SSG i de angivnakommunerna inle bör genomföras. I stället bör vissa inslag i förslaget läggastill grund för en möjligt genomförd revision av läroplanen i helalandet. i bedömer att den stora svårigheten förde små gymnasieorterna ligger på de tvååriga yrkesinriktade linjema därutbudet blir torftigt, likaså på de tvååriga teoretiska linjerna. LR:slokalavdelning i FiUpstad anser sig inte kunna acceptera förslag, vars endaklart angivna syfte är att skapa en billigare skola. Skolslyrelsen i Tranåskonstaterar att benämningen särskild samordnad gymnasieskola är missvisandeeftersom förändringarna endast berör de 3-åriga linjerna. Skolstyrelsen i anser att en grundlig utvärdering avförsöksverksamheten först bör göras innan del beslutas om generell övergångtill SSG i gymnasieregioner med mindre än 500 16-åringar. Lärarkollegiet vidGudlav Bilderskolan i finner att man ser alldeles för begränsat ochkortsiktigt på detta med övergång till SSG. Det är föruiom en skolfråga även enfråga om arbetsmarknadspolitik och regionalpolilik, som bör utredas i ettstörre sammanhang. Elevantalet 500 som gräns för övergång Den i regeringens uppdrag till SÖ angivna gränsen 500 16-åringari g-regionen för övergång lill SSG kommenteras i vissa remissyttranden. SACOjSRframhåller att den övre gränsen för övergång till SSG bör sättas vid högst 400 16-åringar.Samma elevantal föreslås även av kommun. Kollegiet vid Thomasgymnasieti , , och länsskolnämnden i anser atlnågon fixerad gräns ej bör sättas. I stället bör antalet behöriga sökanden tillårskurs 1 på de tre-och fyraåriga linjerna vara riktmärket. Fulkenbergs kommunvill inle ha något fastställt elevantal utan det avgörande är om någon verkligbesparing kan göras. Även Sula kommun finner att 500-gränsen kan diskuteras urflera synpunkter i samband med syftena med övergången. Om antalet 16-åringaröver huvud taget skall vara utslagsgivande bör detta antal vara betydligtlägre än 500. Övergång till SSG i enskilda kommuner Följande kommuner har inget att erinra mot att kommunensgymnasieskola går över till SSGr , , . , ,, , , och . Länsskolnämnderna iSödermanlands, , , , Västerbotlens ochNorrbottens län har ingenting att erinra mot att de av SÖ föreslagna kommunemai resp. län går över till SSG. i anser att gymnasieskolani borde behandlas på samma sätt som gymnasieskolan i och ,dvs. ej vara SSG. i anser att den nuvarandeorganisationen för gymnasieskolan i fungerar väl och att det därförinte finns skäl för övergång till SSG. Prop.1979/80:15 18 nämnden i , som i princip anser attövergång till SSG bör anstå tills vidare, motsätter sig särskilt attgymnasieskolan i omvandlas lill SSG. Mol bakgrund av alt av elevernai genomgår gymnasieskolan i är elevantalet under aktuell periodmer än 500. i förordar att övergång till SSGblir frivillig för kommunerna. , och Tierps kommuner godtarinle de beräkningar över antalet 16-åringar åren 1978 resp. 1985 som SÖredovisat. Antalet 16-åringar inom dessa kommuners gymnasieskolors elevområdenuppgår till mer än 500. , , , , , , ,och kommuner samt vid Tingsholmsgymnusieti Ulricehumn avvisar samtliga förslaget att gymnasieskolan i resp. kommunskall övergå till SSG. Den nuvarande gymnasieskolan fungerar väl och någraförändringar av här föreslagen art är ej motiverade. SACOjSR anser all eflersomFinspång har gemensam intagning tillsammans med gymnasieregion börhär samma resonemang föras som tillämpats för och . SÖ:s förslag till nya timplaner för SSG kommun, som redan har SSG, är kritisk mot nuredovisade förslag till limplaner. De är mer komplicerade och den tidigarefilosofin om ökade samläsningsmöjUgheter har fåll ge vika för införandet avenstaka grenar och varianter. Det bör allvarligt prövas om man inte inom ramenför den ursprungliga SSG-limplanen kan tillgodose utbildningsbehovet, grenaroch varianter förutan. kommun, som likaså redan har SSG, anser atten återgång till den komplicerade struktur med grenar och varianter, som SÖföreslagit, är ett steg i fel riktning. Rektorn för Nordenbergs-skolun iOlofström förordar ej heller att grenar och varianter införs och att antalet allernalivämnenulökas. TCO har ingenting atl erinra mot de av SÖ framförda förslagen tillförändringar. Principen om det uppskjutna studievalet mottas positivtav , , , och KuUx kommuner samt av länsskolnämndernai , och . iVästmanlands län finner det tillfredsställande att nuvarande timplaner för SSGkunnat korrigeras så att nuvarande utbildningsmöjligheter inte försämras, även omden organisatoriska enhelen delvis gått förlorad. iSödermanlands län finner att de ursprungliga SSG-limplanerna är från planeringssynpunktmer lätthanterliga. i bedömer att det föreliggerviss risk för att man återinför splittring i SSG-timplanerna i sin slrävan atlåstadkomma ett så stort utbildningsutbud som möjligt. Länsskolnämnderna iStockholms, , och , , , Västerbotlensoch tillstyrker i huvudsak SÖ:s förslag till utformning avtimplaner. LR:s lokalavdelning i FiUpstad anser däremot att SÖ:s förslag tilltimplaner i en rad ämnen är behäftade med allvarliga nackdelar och illa genomtänkta. Prop.1979/80:15 19 Synpunkter på enskilda ämnen SÖrs förslag till språkprogram mottas positivt av flertaletremissinstanser. Sålunda konstaterar t.ex. att en omorganisationav språktillvalen måste ske på gymnasieskolans 3- och 4-åriga linjer. Dellagäller dock alla gymnasieskolor, inle bara de små. iJönköpings län bedömer att det mera enhetliga språkprogrammet i SSG bidragiitill att försöksverksamheten uppfatlats posilivt. 1Södermanlands län anser alt det föreslagna språkprogrammet ger störrestabilitet mellan årskurserna. kommun ser fördelar med det ändradeprogrammet genom alt eleven inte kan välja bort C-språk efler endast sludier.Språkprogrammet tillstyrks även av länsskolnämnderna i Östergötlunds län.Värmlunds län, och samt av kommun.Ljungby och kommuner är kritiska mot att valmöjligheternareduceras. Nästan samtliga remissinstanser ställer sig positiva tillatt hal v klassisk variant införs i SSG. Likaså tillstyrks SÖ:s altemativaförslag alt ämnet skall erhålla och att ämnet naturkunskapminskas i årskurs 2. Värmlundslån och ställer sig tveksamma till att latinet i årskurs 2skall få på bekostnad av naturkunskap. Sulu kommunföreslår att utökning av latin i årskurs 2 skall ske på bekostnad av ämnetmatematik. Frågor ominförande av social variant redan från årskurs 1 på humanistisk, ekonomisk ochsamhällsvetenskaplig linje ifrågasätts av länsskol-nämndernu i och Västernorrlundslän och av Fulkenbergs, , och Vilhelminu kommuner. Eksjökommun anser inte att socialkunskap skall kunna läsas i stället för C-språk iårskurs I på humanistisk hn}e. 1 anser attsocialkunskap inte bör väljas som alternativämne av den som väljerekonomisk-språklig gren i årskurs 3. De ekonomiska konsekvenserna av övergång till SSG , , , , Sala ochSöderhamns kommuner ifrågasätter om ett införande av SSG skulle medföra någraekonomiska vinsier. i bedömer att den ekonomiskavinsten vid en skolenhet med fyra intagningsklasser i årskurs 1 på dessa linjerär så liten att förslaget ej bör genomföras vid sådan skolenhet. Prop.1979/80:15 20 Sammanfattning av SÖ:s utvärdering av försöksverksamhetenmed särskild samordnad gymnasieskola (SSG) 1.1 Gymnasiereformerna 1966 och 1971 Genom gymnasiereformen l%6 ersattes de tidigarefristående gymnasieformerna - det allmänna gymnasiet, det tekniska gymnasiet samlhandelsgymnasiel - av en enda organisation gymnasiet. Bakom denna nyordninglåg bl.a. grundskolereformen, gymnasiets starka kvantitativa utveckling efter1950 samt en önskan om ett samordnat skolsystem på det gymnasiala stadiet. Denna samordning fullföljdes den i och med attdet nya gymnasiet, och yrkesskolan förenades under samma lak, gymnasieskolan,med SÖ som central myndighet. En organisation med 22 linjer (varav en, tvåårigkonsumtions- och vårdlinje, ännu inte upprältats), 56 grenar och 18 varianterhade skapats. Etl slort anlal specialkurser lades också inom gymnasieskolan. 1.2 Gymnasieregioner och utbildningsutbud För att gymnasieskolplaneringen skall underlättas ärSverige indelat i elt antal gymnasieregioner (g-regioner), 131stycken. En analys har visat att tre fjärdedelar av åldersklassen i en g-regionunder vissa fömtsättningar kan få sina önskemål om gymnasial utbildning tillgodoseddaav 14 studievägar, om elevunderlaget i g-regionen uppgår till minst 700 16-åringar.Större fullständighet i utbudet av studievägar kräver ett snaebt stigandeelevunderlag. För att etl representativt urval studievägar skall kunnaerbjudas inom en g-region till rimligl resursutnyttjande borde denna ha ettelevunderlag av minst 400 16-åringar. har antalet g-regionermed fårre än 400 16-åringar ökat från 3 lill 23. 1.3 SÖ:s planeringsarbete för utbildning i glesbygd Vid den fortsatta planeringen för gymnasieskolan efter1971 har SÖ bl.a. haft att bedöma i vilka former utbildningen i glesbygd iframtiden borde organiseras, inte minsl mot bakgrunden av det sjunkande antalet16-åringar i flera g-regioner. SÖ föreslog 1972 regeringen all en särskild organisationskulle skapas för g-regioner med mindre än 400 16-åringar.Organisationsförslaget upptog linjerna E, H, N, S, So, Ek, Dk, Et, Fo, Ko, Veoch en specialkurs eller annan linje, således 12 utbildningsvägar. För attkostnaderna skulle kunna hållas på en acceptabel nivå måste samläsningsmöjligheternavidgas framför allt på treåriga men även på tvååriga linjer.Organisationen Prop.1979/80:15 21 fick beleckningen "särskild samordnadgymnasieskola", SSG. Ett förslag till limplaner för de treåriga linjernautarbetades och presenterades för regeringen . Timplaneförslagetinnefattade även de två första årskurserna av T-linjen. 1.4 SSG omfattning och några utmärkande drag Efter beslut av och medgivande av Kungl. Maj:tigångsattes försöksverksamhet med SSG vid . Försöket har senare utvidgats till åtta andra orter. Läsåret1978/79 läste av rikets elever i årskurs 1 av tre- och fyraåriga linjerenligt SSG-timplanerna. Utmärkande drag för SSG-timplanerna är bl. samläsning mellan E, H och S saml mellan N och T i årskurs1, vilket innebär att eleverna kan skjuta upp sitt definitiva linjeval , ekonomiska ämnen (företagsekonomi och kontorsteknik) läsesobligatoriskt av samtliga elever på E-, H- och S-linjerna i årskurs 1, tekniska ämnen (teknologi och skolpraklik) läsesobligatoriskt av samtliga elever pä N- och T-linjerna i årskurs I, språkprogrammet innehåller inga ettåriga studiegångar ochger möjlighel att undvika den besvärliga studiesituationen med två nybörjarspråk(C-språk), grenar och varianter saknas i årskursema 2 och 3, samt förstärkning av maskinskrivning och svenska på E-linjen. 2 Erfarenheter av försöksverksamheten De uivärderingar som gjorts av försöksverksamheten med SSGhar visat att linjebyten efter årskurs 1 är mycket vanligare inom SSG än vadgenomsnittet för riket utvisar. Tendensen har varit en övergång från H och Still E och, i mindre utsträckning, från N till T. Den i riket tämligen frekventaövergången från N till S (en av elva som börjat på N byter till S, SÖ dnr P76:610) har inom SSG varit i det närmaste obefintlig. Huvudorsaken till del stora antalet linjebyten till E ochT vid SSG lorde vara att eleverna på H och S resp. N under första årskursen fåttstifta bekantskap med ekonomiska och tekniska ämnen, vilka varit okända fördem från , där de flesta haft spräk och inte ekonomi eller tekniksom lillvalsåmne. Studieavbrott har i SSG förekommit i mindre omfattning änvad genomsnittet för hela riket utvisar, bortsett från den första årskullenelever, för vilken avbrotten var markant högre. Faktorer som ligger utanför försöksverksamheten, t.ex. denlokala arbetsmarknadssituationen och förhållanden vid små skolor i allmänhet,har troligen inverkat här. Orsak till den första årskullens höga avbrottsfrekvenssynes ha varit sen 1979/80:15 22 ochofullständig information samt missnöje med att social variant inte kundeväljas inom SSG. Båda dessa brister har sedermera avhjälpts: information såvälcentralt som lokalt har blivit mer fullständig, och socialkunskap kan numeraväljas som altemativ till det tredje språket på E- och S-linjerna. Detuppskjutna linjevalet anses genomgående vara en av de siörsta fördelarna med SSG.Denna uppfattning synes vara enhällig bland skolledningarna vid försöksskolomaoch delas av av elevema. Detuppskjutna linje valet medför fler informationstillfällen. SSG har därmedkommit att medföra ett visst merarbete för SYO-funktionärema. De behöver varaväl förtrogna med gymnasieskolans timplaner enligt både Lgy 70 och SSG.Likvärdigheten ifråga om kompelens mellan SSG och Lgy 70 måste ocksåunderstrykas. 3 Allmänt om SSG som ett alternativ inom gymnasieskolan Inteminst gymnasieinspektörernas rapporter har förmedlat intrycketatt flertalet gymnasister synes vara nöjda med det mesta i sin skolgång ochanser den vara meningsfull. Varierande arbetsformer förekommer normalt i vardagsmtinen.Trivsel i arbetet och full sysselsättning synes vara det normala, även omarbetsbelastningen ibland är i överkant. Detär således inte förvånande att utvärderingarna av SSG ämnesvis mestadels hargivit en klart positiv bild av verksamheten. Mest angeläget för SÖ har under försökslidenvaril all spåra evenluella negaliva konsekvenser av SSG-timplanerna för attsnabbt kunna göra möjliga justeringar. 3.1En ökad betoning av metodiska aspekter i försöksverksamheten Detkan konstaleras atl försöksverksamhelen med SSG utvecklats lill något myckelmer än den rent organisatoriska förändring som var avsedd från början. Effektenav samläsningen i årskurs 1 med ett uppskjutet definitivt linjeval har ovanberörts. De små justeringar som vidtagits i förhållande till Lgy 70-timplanernahar inte sällan letl till ett omfattande studieplansarbete vidförsöksskolorna, vilket påverkat gymnasieskolans inre arbete i klart posiliv riklning.Arbetsgrupper av lärare i ekonomiska och tekniska ämnen med erfarenhet frånsamläsningen i årskurs 1 har utformat förslag lill studieplaner avsedda attanvändas inom SSG. 3.2SSG-inslag i gymnasieskolan i stort Fleraav de för SSG-timplanerna utmärkande dragen har genomförtseller på försök prövats vid "Lgy 70-skoIor". Således har Lgy 70:salternativa kurser i naturkunskap och i matematik generellt slopats /79. Försöksverksamhet bedrivs med sammanhållen NT-linje under detvå första årskurserna och med kameral-distributiv gren i årskurs 3 av E-linjen. Prop.1979/80:15 23 Andrainslag i SSG-timplanerna vilka diskuteras i den allmänna debatten är följande; - praktiska inslag i den annars teoretiskastudiegången på de treåriga linjerna (konlorsteknik för H och S, praktik iskolverkstad för N), - förstärkning av svenska och maskinskrivning på E-linjen, - arbetsmarknadsanpassning (övergång till E och T), - ett nytt språkprogram för gymnasieskolans tre- ochfyraåriga linjer med möjlighet all undvika två nybörjarspråk i årskurs 1. 3.3SSG och det begränsade utbildningsutbudet Denreducerade valfriheten inom SSG, där grenar och varianter saknas, har inteföranlett särskilt många kommenlarer från elevhåll. Delta är i och för sig inteanmärkningsvärt. Vid skolor av den aktuella storleken är Lgy 70-timplanernasrika flora av valmöjligheter i många fall enbart teoretisk. På grund avbestämmelserna om minimiantal elever för bildande av undervisningsgrupp blirvalfriheten där i realiteten kraftigt beskuren. Efter justeringen avförsökstimplanerna fr. o. m. /76 varvid socialkunskap infördes,återstår endast önskemål från elever vid ett par av försöksskolorna om alt fåläsa latin. 3.4Några enskilda ämnen i SSG Justeringav SSG-timplanerna har också önskats i ämnet samhällskunskap, där samläsningmellan E, H och S i årskurs 3 med olika veckotimtal för linjerna är mycketsvår. Berömvärda insalser har gjorts från lärarhåll, men varken lärarna självaeller eleverna är helt belåtna med resultatet. En justering kan nås med ökadgruppdelning, vilken innebär viss kostnadsökning. Justeringav timplanerna för SSG har vidare önskats för ämnena psykologi, kemi ochgymnastik. Åven här behöver uppmärksammas konsekvenser i fråga om koslnader(liksom för andra ämnen). 4 Erfarenhetsutbyte mellan SSG-enheterna och SÖ Underförsöksverksamheten med SSG har ett antal skolledar- och ämneskonferenser hållits.Dessa har i regel förlagts till någon av försöksskolorna och varit avsedda förutbyte av erfarenheter skolledare och lärare emellan. Vid samtliga konferenserhar SÖ varit representerad. Konferenserna har upplevts som givande ochstimulerande och enhälliga önskemål föreligger om en fortsättning i flera av deberörda ämnena. 5 T-Iinjen i SSG