prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — för ett nordiskt samarbete ifråga omprojektexport till utvecklingsländer och ^stalshandelsländer. Den beräknas^avslula sitt arbete . De nordiska stats- ochsamarbetsministrarna möttes i . Frågan om detnordiska samarbetet på ^80-ialet, dess framlida uppläggning, inriktning ochprioritering diskuterades. På dagordningen ^slod även energipolitik, ekonomioch forskningssamarbete. Ministerrådetsallmänna budget för fastställdes under förutsättning av denordiska parlamentens godkännande. Den omfattar totalt 93,4 milj. norska kr. (1979:79,8 milj. norska kr.) varav 15,1 milj. norska kr. avser utgifter förministerrådets sekretariat i (1979:11,6 milj. norska kr.). 33,3 milj. norskakr. avser medel till projekt (1979: 29,0 milj. norska kr.) och 45,0 milj.norska kr. medel ^lill institutioner (1979: 39,2 milj. norska kr,). Över den allmännabudgeten finansieras ^projekl och institutioner på alla samarbetsområden medundantag av kultur- och ^ulbildningssektorerna, för vilka ministerrådet har ensärskild budget, där medel för del anvisas underutbildningsdepartementets huvudtitel. andel av den nordiska budgetenuppgår för till 41,4 ^%. Organisationenför ekonomiskt samarbete och utveckling () Arbetet inom harhuvudsakligen varit inriktat på att genomföra det antagna programmet omen samordnad aktion för ekonomisk tillväxt och strukturell anpassning. Vid ettministerrådsmöte konstaterade ministrarna att detta program lett till vissa värdefulla resultat, t. ex. enmer balanserad ekonomisk tillväxt, ^förbätlrade betalningsbalanser ochstabilare växelkurser. De konstaterade att nya hot mot en^självgenererande tillväxt hade dykt upp i form av förnyad inflation och enosäker energiförsörjning. Den samordnade aktionen fick därför en inriktningsom ^anpassais till det nya läget. Målet för den totala tillväxten harockså gradvis reviderats ned från förra årets 4,5 till 3 ^ä^ 3,5 ^%. ^Etlprogram för den ^medelfristiga ekonomiska politiken antogs. Man betonadenödvändigheten av att förbättra förhållandena på utbudssidan genom att dranytta av lägre importpriser, uppmuntra investeringar samt underlätta nödvändigstrukturanpassning. Ministrarna bedömde förutsättningarna alt på kort siktminska arbetslösheten som små och ansåg att riskerna för ökad ^protek^lionismvar uppenbara. Därför förlängde man handelspolitiska deklaration, den^s. k. trade ^pledge. I denna ^utfäster sig medlemsländerna att undvika^unilaterala åtgärder i ^handelsbegränsande syfte. I beslutet ingår också attgöra en studie om handelsproblemen inom jordbruksområdet. antogsriktlinjer för det fortsatta arbetet med positiv strukturanpassningspolitik. Ministerrådsmötetkonstaterade vidare ^atl överenskommelse om internationellainvesteringar och multinationella företag visat sig effektiv och 1979/80:100 Bilaga14 16 stärkt det internationella samarbetet i dessa frågor.Överenskommelsen förlängdes därför i ^någol reviderad form för ^yllerligare enperiod. harOECD under del gångna året i olika kommittéer förberett många av de frågor sombehandlas inom andra internationella organ. Detta har i synnerhet skett inför^UNCTAD har understrukit vikten av fortsatt konstruktivtsamarbete med ^u-länderna i lämpliga fora. har också etablerat en särskildgrupp för behandling av nord-sydfrågor. har en rapport publiceratsom ^OECD-ländernas handelsrelationer med de nya industriländerna, de ^s. Medlemsländerna i enadesår 1978 om vissa allmänna riktlinjer för statliga stödåtgärder. ^Enligi dessaskall stödåtgärder, då de vidtas, bl. a. vara ^lemporära, syfta ^lill attsuccessivt reducera ^överskottkapacilet och leda ^lill uppkomsten av^ekonomiskl bärkraftiga företag. Olika ^OECD-kommittéer har under det gångnaåret behandlat dessa frågor, och en ^rapporl om ^s. k. positivstrukturanpassning ^(PAP) har publicerats. En andra fas i detta ^arbele har nuinletts i och med att ^minislerrådsmöte dels har antagit etttvåårsprogram för ^PAP-arbetet, dels godkänt tillsättandet av en särskildarbetsgrupp bestående av högre regeringstjänstemän för att fortsättabehandlingen av dessa frågor. Inom harindustriländerna enats om vissa regler för ^exportkredit-^givningen, de ^s. k.^consensus-villkoren i syfte att begränsaexportkreditkonkurrensen. Den svenska delegationens ordförande fick iuppdrag att utreda vilka konsekvenser den ekonomiska utvecklingen imedlemsländerna haft på ^consensus-överenskommelsens funktionssätt samt ^atlgranska olika länkbara ^allernaliv ^lill de nuvarande reglerna. ^Arbelet 1978bildade stålkommittén har fortsatt i syfte att följa och söka bemästra kriseninom stålindustrin. Internationellaenergiorganet ^(lEA) Inom ^lEA har den till följd av händelserna i Iranoroande utvecklingen på oljemarknaden nära följts genom bl. a. en utökadrapporteringsskyldighet för medlemsländerna och de i dessa länder verksammaoljebolagen. Bortfallet i den globala oljeförsörjningen uppskattades underförsta kvartalet 1979 av energiorganet till ca 2 milj. fat per dag,motsvarande av ^lEA-ländernas oljeimport. Vid ^elt styrelsemöte i mars 1979beslöt medlemsländerna ^atl minska sin ^imporl av olja med 5 %^,^ och dettabeslut bekräftades vid ett ministermöte i ^sluiet av maj. Mot bakgrund av denfortsatta osäkerheten på oljemarknaden och den väntade minskningen av^OPEC-ländernas produktion beslöt ^lEA-länderna vid ett ministermöte idecember att vidta effektiva energibesparingsåtgärder för att minskaefterfrågan på olja samt att antaga individuella tak föroljeimporten . 1979/80:100 Bilaga14 17 ^importlak uppgående till 29,9 milj. ton,^vilkel ^moisvarar den beräknade ^imporlen av olja . ^Sirävan börvara ^atl sänka importen under de antagna ^imporliaken. uppsattesindividuella mål 1985, varvid emellertid för delkonstaterades ^atl ^ell slutligt mål kommer att anges på grundval av deenergipolitiska ^beslul som kommer alt fattas efter folkomröstningen omkärnkraft. Vid ^ministermölei^överenskoms vidare om en procedur för alt följa utvecklingen avmedlemsländernas oljeimport och övervaka ^atl tillräckliga åtgärder vidtas föralt ^imporliaken ej överskrids. Ett nytt ^minisiermöieavses hållas i ^sluiet av mars för ^atl la ställning till frågan om ytterligareåtgärder för all minska medlemsländernas ^oljeimporl är nödvändiga. ^lEA-minislrarna beslöt^dessulom ^atl ^IEA:s informationssystem när det galler lager^hållning av olja^snarasl skall utvidgas för all ge underlag för en mera flexibel lagerpolitik,samt alt öka insynen i den ^s. ^spolmarknad^cn, bl. a. genom ^ellregistreringssystem för transaktioner avseende såväl råolja som produkter. Allmännatull- och handelsavtalet () nåddes slutligöverenskommelse i i de multilaterala handelsförhandlingar inom ramen förGATT som har pågått . Förhandlingspaketet som omfattar dels enuppgörelse om generella tullsänkningar - inklusive tullfrihet på^flygindustriområdel - dels ett antal multilaterala överenskommelser på det^icke-tariffära ^områdel samt på jordbruksområdet, godkändes av idecember 1979. ^Tullprotokol-^let undertecknades av flertalet itullförhandlingarna dellagande länder 1979, medan de olika multilaterala överenskommelsernaundertecknades . I de flesta fall träder de i ^krafl . Inom det västeuropeiska ^frihandelsområdel råder tullfrihet, varför det är på andra marknader, främst ^oeh , som tullsänkningarna har betydelse för . På industrivaruområdet uppskattas tullsänkningarna till i , i ^Canada och i . medgivanden i förhandlingarna innebär en sänkning av tullskyddet med i genomsnitt 28 ^%. I ^lullprotokollet anges all tullarna enligt huvudregeln skall sänkas stegvis . För ^flygindustriprodukler införs tullfrihet För vissa känsliga varuslag, bl. a. inom kemi- och^texlilseklorerna, har olika former av undantag gjorts från huvudregeln för att uppskjuta eller begränsa tullsänkningarna. De multilateralaöverenskommelserna på det ^icke-tariffära området utgör i en del falltolkningar och ^kodifieringar av olika bestämmelser i ^GATT-^avlalel och iandra fall helt nya internationella handelspolitiska regler. De områden somtäcks i överenskommelserna är subventioner och utjämningstullar, ^aniidumping,statlig upphandling, tullvärde, ^lekniska handelshinder, 1979/80:100 Bilaga14 18 ^flyginduslri och ^importlicensiering. Någonöverenskommelse om skyddsåtgärder vid marknadsstörning har inte uppnåtts. På jordbruksområdet har avtalträffals om ^tnejerivaror och nötkött. Enighet har också nåttsom vissa ändringar i och ^lillägg ^lill ^GATT:s regelverk som syftar till attbl. a. anpassa delta ^bälire ^lill ^u-ländernas särskilda handels- ochutvecklingsbehov. I överenskommelsen ingår sålunda en klausul som ger enrättslig grund för särbehandling av ^u-länder i ^GATT-avialet. ^Della baserarsig ju annars på den ^s. ^mest-gynnad-^nalionsklausulen, dvs.^icke-diskriminering av alla ^lill ^anslulna parter. ^FN:skonferens för handel och ^utveckling ^() ^FN:s ^femle konferensför handel ^oeh utveckling ^(V) ägde rum i den 7 ^maj-3 juni1979. Konferensen hade en ^yllersl^omfallande dagordning, som tog upp flertalet av de ekonomiska frågor som äraktuella i de förhandlingar som fortlöpande pågår mellan ^u- och i-länder. Pådagordningen stod handel med såväl färdigvaror som råvaror, finansiella ochmonetära frågor inklusive bistånd, teknologi, sjöfart, ekonomiskt ^samarbelemellan ^u-länder ^saml de ^minsl utvecklade ländernas problem. Vidare diskuteradesvärldsekonomins och världshandelns utveckling och ^behovel av strukturellaförändringar. Till skillnad från ^UNCTAD IV , somdominerades av ^råvarufrågorna, hade ^UNCTAD V ingen egentlig huvudfråga. Detstörsta politiska intresset tilldrog sig dock ^behovel av strukturellaförändringar i världsekonomin ^("inlerdependens"), handelsfrågorna -särskilt tendenserna ^lill ökad ^protek^lionism - samt de finansiella och^valulapoliliska frågorna. ^Skälel ^lill alt^råvarufrågorna inte spelade samma betydelsefulla roll vid ^UNCTAD V som vid^UNCTAD IV var ^främsl ^atl man redan före konferensen, i mars1979, ^lyckais nå en ramöverenskommelse om den ^s. k. gemensamma fonden för^buffertlagerfinansiering. Konferensen resulterade påsedvanligt ^säll i ^ell ^anlal resolutioner och rekommendationer. Bland de^vikligasle kan nämnas: - ett program för de minst utveckladeländerna rörande handelspolitik, bistånd, sjöfart och teknologifrågor ^saml enrekommendation ^atl kalla in en särskild ^FN-konferens för att behandla dessaländers problem. - ^elt program för samarbete mellan ^u-länder och enlösning på den kontroversiella frågan om i vilka former ^UNCTAD-sekrelarialelkan stödja ^della samarbete. - ^etl politiskt erkännande av begreppet massivaresursöverföringar och klartecken för vissa studier på ^della område. - en resolution om ^proteklionism och strukturanpassningmed ^etl uttalande mot ^proteklionism och en överenskommelse om en årlig granskningav handels- och produktionsmönster i världsekonomin. 1979/80:100 Bilaga14 19 Konferensen ^anlog^yllerligare ^ell ^anlal resolutioner på ^råvaruområdet ^saml beträffandeteknologi och sjöfartsfrågor. ^Ell ^anlal länder, däribland , anmäldesin avsikt all ratificera ^FN:s ^linjekonferenskod, som förhandlats fram inom^UNCTAD, eller överväga delta. Konferensen kunde ^inleenas i ^elt ^anlal frågor, som därför fördes vidare till ^UNCTAD:s permanentaorgan. Bland dessa frågor märks ^främsl den dagordningspunkt som behandladeutvecklingen i världsekonomin och världshandeln och behovet av strukturellaförändringar. ^U- och i-länder slår här ^långl från varandra. Andra problem somfick lämnas till fortsatt behandling var ^u-ländernas skuldproblem och ^ell^anlal handelsfrågor. Vid ^UNCTAD:s styrelsemöte ioktober 1979 fördes arbetet i anledning av resolutionerna inte nämnvärt vidare. Förhandlingarna i ^UNCTADinom ramen för ^ell ^s. k. integrerat ^råvaru^program, som inleddes ,kommer att fortsätta även . deltar ^aklivt i ^detla^arbele. Det är ^elt svenskt ^inlresse all stabilare förhållanden på^råvarumarknaderna kan åstadkommas och all överenskommelserom handeln medråvaror kan nås inom vidast möjliga ^länderkrels. All kraven på^inlernalionella lösningar på ^råvaruproblem i första hand härrör från^u-länder är ytterligare ^etl skäl från svensk sida ^atl ^della i delta^råvaruarbele. En gemensam ^råvarufond, som föreslagits av ^u-länderna och omvilken enighet ^nåddes , avses underlätta ^f^inansiering av^inlernalionella buffertlager och ^uigöra en sammanhållande faktor i^UNC-^TAD:s integrerade ^råvaruprogram. Medlemsländerna skall ^lill fondenlämna såväl ^obligaioriska bidrag i form av lån som ikläda sig särskildagarantier och göra utfästelser om framtida utlåning. Genom ett ^s. k. andrakonto skall fonden stödja andra ^ålgärder på ^råvaruområdet i ^u-länderna,^så.som forskning, utvecklingsarbete, marknadsföring och^produkliviietsför-^bällringar. deltar aktivt i arbetet med ^atl^ulforma reglerna för fondens verksamhet och har därvid sökt verka för att mangenom dess andra konto skall särskilt kunna beakta de ^minsl ^ulvecklade^u-ländernas behov. Inom ^UNCTAD:s integreradeprogram undersöker man förutsättningarna för alt på drygt tiotalet varuområdeni skilda former s^tabilisera marknadsförhållandena. Den ^FN-konferens inom^UNCTAD:s ram som förhandlade om en uppförandekod förteknologiöverföring fortsatte sitt arbete . Särskilt underkonferensens session nåddes framsteg. Enighet synes nu råda om attkoden skall beslå av rekommendationer riktade till regeringar och företag omvillkoren för internationell överföring av teknologi. ^Ell organ inom ^UNCTADskall följa upp kodens ^lillämpning samt genomföra en översyn av koden i desshelhet. Det finns vissa möjligheter att koden skall kunna slutförhandlas underår 1980. Ytterligare en^FN-konferens inom ^UNCTAD:s ram har ägt rum för alt behandlaprinciper och regler för kontroll av konkurrensbegränsningar ^(restrictive^business ^praetices). 1979/80:100 Bilaga14 20 kommer ^atl återupptas . De särskildatullförmåner ^(s. k. tullpreferenser) för ^u-länderna, som införde år1972, omfattade en handel om ^tolall . jämförtmed 983 milj. kr. ^Detla ^ulgör av ^imporlen (10,1 miljarderkr. ) från de 78 länder och områden som t. o. ^m. Huvuddelen av importen från dessa (7,.) ärtullfri enligt mest gynnad nationsprincipen. Från beviljasFolkrepubliken ^lullpreferenser enligt beslut. ^Imporikontorel för^u-landsprodukier (Import Promotion Office for Products from ^Developing^Counlries, ^IMPOD) inrättades försöksvis . Kontoret har^lill ^uppgifl ^atl främja import ^lill från ^u-länderna och därmedbidra ^lill dessa länders utveckling. genomfördes den avriksdagen beslutade översynen av ^verksamhelen, som bl. a. lett ^r^iil ^atl^IMPOD blivit ^etl ^permaneni organ med klarare^rikllinjer än tidigare och med en styrelse. ^FN:sekonomiska kommi^s^sion för ^(ECE) Arbetet inom ^ECE harunder i hög grad präglats av förberedelserna för ^högnivåmötet ommiljövård. Detta ägde rum och därvid undertecknades bl. a. enkonvention om långväga luftföroreningar. På handelsområdet har ^ECE ^forlsallaktiviteter som syftar till alt undersöka möjligheterna att avveckla hinder förhandeln inom regionen, framför ^alll varuutbytet mellan ^statshandelsländerna iöst och marknadsekonomierna i väst. Bland annat avser ^ECE atthälla ad ^hocmöten om ^s. ^motköpsproblem, spridande av information samtindustriellt samarbete. bilateralakontakter på det ekonomiska och kommersiella området ökar successivt. Detgäller såväl i- som ^u-länder. I de flesta fall upprätthålls dessa kontakterulan medverkan frän ^slatens sida. har dock ^slallig medverkani olika former fått en allt viktigare roll i de bilaterala förbindelserna. Detsammanhänger med att det i många länder finns en politisk önskan att handel ochekonomiskt utbyte skall behandlas inom en ^mellanstallig ram. Officiellakontakter i form av delegationsresor och besök har också både av ochandra länder i allt högre grad kommit att användas i handelsfrämjande syfte. Vid sidan av demultilaterala avtal som reglerar handelsförbindelser med flertaletländer har ingått bilaterala avtal eller upprättat gemensammakommissioner med ett antal länder, främst ^stalshandelsländer i öst och^u-länder med centraliserat ^beslutsfaltande. Omförhandlingar av utlöpandeavtal utgör en icke oväsentlig del i officiella kontakter 1979/80:100 Bilaga14 21 med dessa länder. Enligt flertalet avdessa ^avial skall årliga möten äga rum mellan avtalsparterna. Med har överenskommelseom ^nyll långtidshandelsavtal träffats . Förhandlingar om nya^långtidshandelsavial pågår ^f. Sådanaförhandlingar har även inletts med (DDR),och . I förhandlingarna om dessanya avtal har en svensk strävan varit alt, som en uppföljning av den europeiskasäkerhels- och ^samarbelskonferensen i , i överenskommelserna förain avsnitt om bl. a. underlättande av affärskontakter, ömsesidig ^informalionoch upprättande av företagsrepresentation. I hittillsingångna avtal har de svenska önskemålen i ^slort ^selt ^lillmölesgåtts. Inomramen för gällande handelsav^tal med ^slalshandelslän^derna har sedvanliga ^årsförhandlingarägt rum med , , , , och . har en särskildöverenskommelse om samarbete med undertecknats. Det första mötet med densvensk-mexikanska blandade för industri och handel ^samlekonomiskt och ^tekniskt-vetenskapligl samarbete ägde rum i ^Siockholm i juni1979. Kommissionsmöten inom ramen för andra samarbetsavtal med ^u-länder harunder ägt rum med , , och . ^Ell sjunde möte medden svensk-japanska blandade kommissionen har likaså hållits. De särskilda amerikanskarestriktionerna för ^specialstålimporlen som skulle utlöpa harförlängts till 13 februari 1980.Därefter skall de avskaffas. Systemet med ^s. k. referenspriser, som infördesår , gäller fortfarande. Systemet syftar ^lill all förhindra lågprisimportav stål. beslutade den1 all förbjuda ^invesleringar i och ^Namibia. Genom lagenbegränsas den svenska näringsverksamheten där i avsikt ^atl öka detinternationella trycket pä den sydafrikanska regimen och påverka dessraspolitik. Lagen trädde i ^krafl . Som en följd avriksdagens beslut om en mer ^effekliv reglering av lågprisimporten avtekovaror har samtliga svenska bilaterala ^texlilbe-^gränsningsavial^omförhandlats. Det har i tillämpliga fall ^skell inom ramen för det förlängda^multifiberavialel, ^etl ^mellanstalligi avtal som reglerar begränsningar avhandeln med textilvaror av bomull, ull och konstfiber. Dessa nya ^s. k.heltäckande avtal omfattar alla känsliga varor i kap. 60-62 i tulltaxan, förvilka ^övervakningslicensiering infördes . har 11 avSveriges 14 textilavtal ^omförhandlats. De ^flesla av dessa löper nu på två år.I ^etl antal fall föreligger en ömsesidig rätt till uppsägning efter ett år.Avtalen har inneburit fortsatta nedskärningar av lekoimporten från de största^exporlörländerna. medan exporten från övriga lågprisländer bibehållits på en istort ^selt oförändrad nivå. Tekoimporten från ^statshandelsländerna begränsasliksom ^lidigare i särskild ordning. För alt ytterligare effektiviseraövervakningen av lågprisimport utvidgades listan överlicenspliktiga tekovaror. 1979/80:100 Bilaga14 22 Importen av gummistövlar ochgummikängor har ^varil reglerad genom en ^s. k.^globalkoniingent, som omfattar länder utanför EG ^oeh EFTA. Ny^begränsningsnivä för har ^faslslällls av regeringen. I ^Exporlkredilnämndens^(EKN) ^verksamhel ingår förutom normal affärsmässig ^garantigivning^(n-garanlier) även ^garantigivning på särskilt gynnsamma villkor vid export avbetydelse för ^u-ländernas ekonomiska utveckling ^(u-garantier) samt sedan den1 garantier vid export med särskilt samhällsintresse (s-garantier).Sedan samma datum har ^EKN också fått ^bemyndigaiide ^atl lämna ^motgarantiertill utställare av säkerhet. Den ^länderkretsi inom vilken de svenska företagenhar möjlighet erhålla investeringsgaranti har ^vidgals. beslutade den 8juni 1979 att höja ramarna för nämndens verksamhet till , varav13 miljarder kr. reserverades för ^u-^och ^s-garantigivningen. Den rörliga krediti ^riksgäldskonlorel om 400 milj. kr. som står till ^EKN:s förfogande för alttäcka eventuella påfrestningar på nämndens likviditet i samband medskuldregleringar har under det gångna ^budgetårel ^inle behövt ^utnylljas. Vid slutet av^budgetårel 1978/79 uppgick ^EKN:s totala utestående garantiengagemang till59,, varav . för ^n-garantier och 7,4 miljarderkr. Engagemanget för ^n-garantier bestod av 13,4 miljarderkr. i ^ingånga garantiförbindelser och . i form av utfästelserom garanti, dvs. löften om framlida garantiförbindelser. För ^u-garantier varengagemanget . i förbindelser och . Regeringen hade per bemyndigat ^EKN att lämnagarantier till ^etl högsta belopp av . för ^n-garantier och 6miljarder kr. Mängden uteslående utfästelser ökade markantfrån till . Utfästelser om ^n-garanti ökademed och utfästelser om ^u-garanti med nästan 13 ^%. ^Drygl avutestående utfästelser avser nu export till ^u-länder, jämfört med ^inle fullt71 % ^elt år tidigare. Stora affärer, med ^garaniibelopp överstigande 200 milj.kr., svarar för ungefär en tredjedelav utestående förbindelser. ^EKN har underverksamhetsåret betalat ^ul skadeersättning med 240 milj. kr. medan 33,8 milj.kr. Under ^årel har internationella överenskommelser nåtts om^atl medge ^s. k. skuldkonsolidering för , och ^Togo. För ^EKN:sdel innebär ^detla en stor påfrestning på nämndens reserver, då återvinning av^ulbetalade belopp kommer ^atl ske successivt under . De berördaländernas ekonomiska situation har emellertid ^varil sådan ^atl enskuldkonsolidering har visat sig oundviklig som ett led i nationella ekonomiskasaneringsprogram. Åtskilliga tecken lyder på alt fler 1979/80:100 Bilaga 14 23 länder kan komma i samma situation under de närmasteåren, med ^ytlerligre ^belaslning på ^EKN:s reserver som följd. exportråd (SE)inrättades är 1972 genom ett avtal mellan svenska staten och . ^Iräder ^etl ^nyll och inte tidsbegränsatavtal i kraft. ^SE:s ^uppgifl är alt som centralt organ planera, samordna,marknadsföra och genomföra ^ålgärder för all främja export. SE leder och planerar^handelssekrelerarverksamhelen. Därutöver har SE enligt nyligenfattade beslut ^lilldelals vissfunktionell ^direktivrält gentemot beskickningar och konsulat. Handelssekreterarnas ^uppgiflär alt genom specialiserad kommersiell service särskilt i fråga ommarknadsföring bidra till alt öka den svenska exporten. Samma uppgift ankommerpå beskickningarna i ^ell antal ^sialshandels- och ^ulvecklingsländer.^Exportfrämjandels fältorganisation består av 28 handelskontor, varav fyra vidbeskickningar, samt sex handelskontorsfilialer. har en^belydande ^exportpolenlial i sina mindre och ^medelslora förelag. För stöd^lill dessa förelag görs ^insalser i form av uppsökande verksamhet, såsomexportträffar och förelagskonsultationer, undersökande verksamhet, exempelvissubventionerade marknadsundersökningar vid handelskontoren, och övrig^exporlfrämjande ^verksamhel som ^säljresor och projektet "exportcheferatt hyra". Svensk industri har iökad ^ulslräckning engagerats i leveranser av kompletta anläggningar ellerdelar till ^slora anläggningar.Sådana leveranser ^ulgör en betydande del av vår export. För ^atl ^förbällrabalansen i utrikeshandeln är det av vikt alt också denna export ökar. I^enlighel med beslut har en särskild nämnd med stark^näringslivsanknylning inrättats inom SE. Nämnden har till ^uppgifl all fallabeslut om stöd till svensk ^projektexporl i ^syfle att främja den svenskautlandsförsäljningen av systemleveranser. turistråd är enstiftelse inrättad av ^siaten, och^landslingsförbundel. ^Turisirådel har ^lill ^uppgifl ^atl som centralt organplanera, samordna och genomföra ^ålgärder för all främja marknadsföring avturism i . Härvid skall behovet av semester- och rekreationsmöjligheterför en bred allmänhet i och i de övriga nordiska länderna tillgodoses.Turistrådet skall vidare söka la ^lill vara möjligheterna ^atl öka^valutainflödel ^lill genom^ulländsk turism. För att underlätta resandet i och till medverkar rådet bl. 1979/80:100 Bilaga14 24 utveckling av regionala produktions- och ^bokningsorganoch ^ell rikstäckande datoriserat ^bokningssystem. ^Della ^arbele ges ^forlsallprioritet.