prop · G303124 · 1979-12-31 00:00:00 — TCO-S anser att verksamhelen vid statskontorets nuvarandekontorstekniska enhet skall ulvecklas lill vad som kan kallas"kontorsulvecklingsverk-samhet". Den uppgiften skulle innefatta allutveckla metoder för olika funktioner i förvallningen, följateknikutvecklingen, ge myndigheler råd och genomföra kortare utvecklingsinsatser.Verksamhelen skulle bedrivas under myndighetsansvar, dvs. , , länsstyrelserna iGöteborgs och län, TCO-S m. fl. är kriiiska mot en alltför långtgåendebegränsning av rådgivningsverksamheten till enbari ADB och kvaliflceradkontorsteknik med inslag av ADB. Även riksarkivel konstaterar, inte utan orn,att ulredningens mutivering för begränsningen inte överensstämmer med deerfarenheter har gjort. Enligt flnns en rådvillhet ochell växande behov av bistånd hos såväl slörre som mindre myndigheler. Dentekniska utvecklingen och därmed övergången till nya informationsbärande mediagör att behovet av väl fungerande registreringsfunkiioner kommer att bli ännustörre. Beträffande utredningens förslag rörande vissa speciellafunktioner inom det konlorslekniska området anser statskontoret,och alt de ytterligare skulle splittrakompeiensen inom det konlorslekniska området nch hävdar alt samordningenbehöver förbällras. Därigenom bör de resurser som disponeras kunna utnyttjaseffeklivare och möjligheterna att behålla och utnyttja expertpersonal inomolika områden ökar. Dessutom torde den lekniska utvecklingen öka kraven påenhetlighet. Statskontoret har ingel principielll alt erinra mot atl,som utredningen föreslår, samrådskravet vid myndigheternas val av syslem ochleknisk utrustning för flextid tas borl. Verket anser dock att en rådgivandefunktion beträffande val av flextidsutrustning behövs. Det är enligt verketolämpligt 1979/80:124 68 att föra över denna fråga lill statens inslitut förpersonaladniinistration och personalutbildning. Flera remissinstanser, däribland slalskonlorel, lar upputredningens förslag att avveckla statskontorets uppgifler päreprograflområdel. De anser all i avvakian på en översyn av reprograflområdelbör inga förändringar vidtas i nu gällande samrådsbestämmelser omkontorsoffsetutrustning m. m. Ulrustningsnänutden för universitet och /i(7j;i'o/nr(UUH)tillslyrker däremot ulredningens förslag på denna punkt. Rådgivning ihithörande frågor kan för högskolesektorn ombesörjas av UUH, som har personalmed kompelens inom reprograflområdel. Posiverkei anser att nuvarande obligatoriska krav omsamråd med statsknntoret i fråga nm knnlorsoffsei- och flextidsutrustning börersättas med en allmän rekommendation om samråd. Statskontorets uppgifter rörande vissa blanketter försjukledighet anser Slatens personalpensionsverk (SPV) bör föras över på SPV,anser däremot att de snarare bör föras över lillstatens arbetsgivarverk. Många remissinstanser släller sig tveksamma till förslagetalt föra över serviceverksamheten i fråga om blankett- och dokumentleknik tillSCB för all där ingå i verkets uppdragsverksamhel. En central kompetens ochservice bör flnnas. En överflyttning av servicefunktionen till SCB bedöms dockmindre lämplig eflersom det måste anses vara verksamhetsfrämmande för SCB attge råd i frågnr nm administrativ rationalisering och kontorsraliona-lisering.Statskontoret förordar atl blankett- uch dukumentteknisk service ävenfortsättningsvis bedrivs innm statskontoret. SCB ställer sig posiliv till attta över den blankettekniska verksamheten, nm man väljer alt fördela ansvaret förknntorsserviceområdel på flera myndigheter. 6 Anskaffning av ADB-utrustning Utredningen konstaterar atl anskaffning av ADB-utrustningäven i flamtiden skall ombesörjas centralt (prop. 1978/79:121, FiU 1978/79:34,rskr 1978/79:339). Utredningen anser att denna uppgift bör ankomma påstatskontoret. Remissinslanserna, med några få undanlag, delar uppfattningenatl statskontoret även bör ha huvudansvaret för anskaffning avADB-utrustning. Vissa frågor rörande denna anskaffning utreds f. n. och någraändringar bör därför inte göras . Beträffande anskaffning/upphandling av ADB-utrustning inomförsvarsmaklen ställs enligt överbefälhavaren () och försvarets malerielverksärskilda krav på samordning för all säkerställa drifl, ulhållighet och underhåll.ÖB har lidigare föreslagil regeringen atl anskaffning av ADB-utrustning lillförsvarsmakten skall åläggas men alt viss upphandlingkan ske via statskontoret. och högskolor (UUH) ochlantmäteri- 1979/80:124 69 verket anser att gränsen för regeringens prövning avdatorinköp bör höjas för att därigenom undvika onödiga förseningar. UUHföreslår en höjning från . Eventuellt kan andrakriterier för prövning tänkas. DAFA anför att myndigheterna själva bör få ansvara förupphandlingar och att statskontoret bör ges en rådgivande roll i fråga omteknik, ekonomi och juridik. Många remissinstanser framhåller betydelsen av en meraövergripande effektbedömning av systemförslag och accepterar tanken på enformaliserad beslutsprocess nch en särskild granskningsfunktinn för statligaADB-investeringar. Utredningens förslag att inrätta ett särskilt organ,, för granskningen m. m. ges stort utrymme i remissytlrandena,Flerlalel remissinstanser är kritiska. Till denna grupp hör ,, , , statensnaturvårdsverk, SACOISR, , samarbeisorganet förrättsväsendets informationssystem, universiteis- och högskoleämbetet, patent-och registreringsverket. , , miljödatanämnden, statens lantmäteriverk.Landstingsförbundet, . De anser att engranskningsfunktinn kan inordnas i en redan existerande organisation. De fleslaföreslår statskontoret som den mesl lämpliga. Statskontoret kan av flera skäl inte ansluta sig tillutredningens förslag att ett nytt rationaliseringsorgan - -inrätlas. Del flnns en omfattande urganisation för kontroll ochgranskning. Till de etablerade nrganen hör riksrevisinnsverket, statsknntoret,, , JO m. fl. Vidare erinras om attförvaltningsutredningen har föreslagit att översynsgrupper inrättas i varjefackdepartement. Statskontoret släller sig frågande lill utredningens sätt atlpröva eller avfärda möjligheterna alt använda andra organ för granskningen, t.ex, den av beslutade datadelegalionen, de centralarationaliseringsorganen, andra myndigheler eller konsultföretag. Det saknasenligt statskontoret tillräckliga moliv för inrättandet av etl ADB-råd. Skallen ny gransknings-funktion inrätlas måste den åtminstone ges uppgifter somtillför ärendeberedningen något nytt i sak. Däremot kan del flnnas moliv föratt förbättra analysen av de samhällsekonumiska konsekvenserna av ADB-teknikensutnyttjande. Statskontoret skulle dock välkomna att regering och riksdagförstärker sin egen ADB-kompelens. Försvarets raiionaliseringsinslilul anser allförulsåtlningarna för granskningsverksamhelen är ganska osäkra, t. ex.rhängden av granskningsuppgifter, arbetsmetoderna, behovet av och tillgångenpå kompetens m. m. 1979/80:124 70 enligt institutet inte heller uteslutet alt inslanseninrättas alldeles , då den tekniska utvecklingen numera synes göra detlätlare att undvika slora oöverblickbara systemkonstruktioner. Regeringen börför övrigl kunna inrikta ralionaliseringsverksamheten så alt man undviker attskapa stora systemkomplex. Detta vore att föredraga framför att öka byråkratinkring ADB. Institutet anser att granskningsfunklionen lämpligen kan föras överlill statskontoret. Beslulsfallandet kan anförtros antingen ål verkets styrelseeller ål en särskild till slalskontoret knuien delegation e. d. Riksrevisionsverkei avvisar tanken på elt granskningsorganenligt utredningens förslag. Verkel föreslår i slället alt en delegation meden ställning motsvarande den, snm bl. a. näringspolitiska rådel har, tillsätts.Delegalionen bör knytas lill . Rikspolisslyrelsen, dalainspektionen, slyrelsen förteknisk utveckling och DAFA ansluter sig däremot till förslaget om all inrättaett särskilt organ för granskning m. m., som är frislående från myndigheter ochandra organ. Delegationen för förelagens uppgiftslämnande anser det välbetänktatt inrätta ett granskningsorgan för en tidsbegränsad period, men innan slutligställning tas bör sambanden med finansutskottets föreslagna datadelegationklaras ul. TCO-S anser alt det trols risk för ökad byråkrati kan vara lämpligtalt på försök pröva utredningens förslag om ett fristående granskningsorgan.Landsorganisationen () anför atl ett ADB-råd skulle kunna ha ett värde om huvuduppgiftenär att granska ADB-investeringar och bedöma effektiviteten enligt deflnitioneni MBA-S. Representanter för arbetsorganens organisationer bör då också ingå idetta ADB-råd. Enligt LO behövs dock en datadelegation med mer övergripandeuppgifter. anser att rådel böi inrättas somen myndighet med försöksverksamhet och ej som en kommitté såsom utredningenföreslagit. 8 Statskontorets organisation m. m. Endast några få remissyttranden innehåller synpunkter påstatsknntnrets interna urganisatiun nch knmpetensprufil. Några remissinstanseranser liksom ulredningen alt organisationsfrågorna bör övervägas av en organisationskommitté. Datainspektionen finner inga skäl alt behandlastatskontorets organisation men vill kommentera det övergripandeorganisaiionsmönstrel för de uppgifler som inspeklionen anser vara av särskildvikl. Insatser behövs på det nationella planel för stimulans och stöd lill denadministrativa utvecklingen. Dessa frågor handläggs delvis inom styrelsenför teknisk utveckling (STU). Trots all det "administrativa området"sysselsätter fler personer i än "del tekniska områdel"så flnns inget samlat grepp och någon policy för slöd och slimulans lilladministrativ utveckling i likhei med STU:s insalser för den lekniskaulvecklingen. En myndighet bör nybildas härför och bör då kunna övertauppgifter från i försia hand statskontoret. 1979/80:124 71 På basis av lillgängligl material lar () inte någon ställning till organisalionsförslaget i dess helhet. RRV villdock betona alt statskontorets organisation bör få en sådan utformning atlverket löpande kan bevaka rationaliseringsbehovel i hela den civilastatsförvaltningen. Liksom utredningen anser försvarelsralionaliseringsinslilut alt verksamhelen i allmänhet bör bedrivas i projektsom organiseras med hänsyn lill aktuella arbetsuppgifier. Den närmasteinriktningen och ledningen av projekien bör - i den mån beslul inte fattas avregeringen - ankomma på verksledningen. Beträffande ulredningens förslag om två huvudenheter efterkompetensområden och en administrativ enhet har endast tre remissinstanserlämnat synpunkter: , och statskontoret.Försvarets ralionaliseringsinslilut stöder utredningens uppfattning om enindelning av två huvudenheter men anser att huvuduppdragsgivare snarare änkompetensområden bör styra indelningen, Evenluella rollkonflikter vidrådgivning åt både myndigheler och regering överbetonas i utredningen enligtinstitutets uppfattning. De kan elimineras eller väsentligt minskas omuppdragsgivare snarare än kompetensnmråden får styra indelningen av dessahuvudenheter. Institutets förslag innebär atl utredningsverksamheten samlas ien huvudenhet och uppgifterna avseende allmän rådgivning n, d, lillmyndigheterna i en annan huvudenhet. Statskontoret anser att nrganisaiinnsförslaget tillkummitutan någnn utvärdering av den nuvarande nrganisatinnen nch utan egenllig analysav arbetsfördelning, arbetsmetoder, framtida krav osv. Statskontoret bedömer påerfarenhelsmässig grund atl verkels basorganisation på ulredningssidan bör varaseklorindelad och,ej uppdelad efler typ av utredningsinsatser. Statskontoret delar inte utredningens uppfattning allvarje uppdelning i enheler minskar flexibiliteten och att det därför bör finnasså få organisationsenheter som möjligt. All erfarenhet lalar enligtstatskontoret för alt personalansvaret måste omfatta mindre grupper av personaloch utövas av personer som i del dagliga arbetet står personalen nära. Delbehövs därför en nivå i organisationen mellan projektledare och verksledningsnm för grupper av hanterlig storlek har ansvar för både verksamhet nchpersonal. Statsknntoret avslyrker alt det nu görs en omorganisationav verkel. En närmare utvärdering av stalsknntnrels nuvarande urganisatiun börgöras av statskontoret tillsammans med utomstående expertis. En ny organisalionkan gälla fr. o. m. eller om ytterligare riksdagsbeslutskulle krävas från . I del senare fallet kan om så erfordras enorganisationskommitté tillkallas . Skulle statsmakterna viljaförändra organisationen redan från bör enligt statskontoretenheterna bildas mot bakgrund av vad som sagts beiräffande sektorkunnande,utredningsverksamhet och ansvar för personal eller bör man utgå från nuvarandeorganisatoriska ordning. 1979/80:124 72 anser alt statskontorets nuvarande organisationmed bl. a. tre sektorinriktade utredningsavdelningar har medförl atl inom resp.avdelning har kunnat byggas upp värdefull sakkunskap inom till varje avdelninghörande departements verksamhetsområde. På samma sätt har inom den tekniskaavdelningen byggts upp en stor kompetens vad gäller bl. a. upphandling avADB-ulruslning. De av utredningen redovisade två"organisationsallernativen skulle sannolikl göra del svårt atlupprätthålla denna typ av kompelens. TCO-S ger principiella synpunkter på statskontoretsorganisation. TCO-S hävdar bl. a. atl det bör vara så få organisationsnivåersom möjligt, att inga renodlade ADB- eller organisationsenheter bör flnnas samtatl personalansvarig chef inle bör ha mer än 30 anställda inom en enhet. Beträffande utredningens diskussion av kompetensfrågornadelar statskontoret uppfatlningen atl personalens kompetens är av fundamentalbetydelse för slatskonlorels möjlighet atl ulföra de uppdrag som statsmakternalägger på verket. Enligt statskontoret gör dock utredningen en för snävavgränsning av kompetensen. logiskt avgränsade funktioner vävs nusamman varför en bred samlad kompetens i alternativa tekniker erfordras. Enligtstatskontoret måsle det ankomma på verket självt alt avgöra vilken kompetenssom krävs för atl verkel skall kunna utföra ålagda arbetsuppgifter. Även omverkel vid rekrylering alltmer besväras av en konkurrens från icke statligverksamhet är kompetensproblemen inte enbart en rekryteringsfråga. Atlvidmakthålla nch utveckla de anställdas kumpelens är minsl lika viktigt.Stalsknntnrets insalser härför måste vara betydande. Utredningens samlade förslag är enligt statskontoretsmening ägnade att försvaga kompetensen genom alt verket får ensidigare och idetalj reglerade arbetsuppgifter. Farhågorna om framtiden har medfört störreprnblem på senare lid att behålla kvaliflcerad persnnal. Möjligheter att lånain persnnal eller att utnyttja konsulter i slörre utsträckning löser enligtstatskontoret inga prnblem. Även dessa möjligheter är starkt bemende av denegna persnnalens knmpetens nch erfarenhet. Utredningens förslag atl ulnyllja konsuller i slörreutsträckning har mötts med skepsis från flera remissinsalser, däriblanddomstolsverket, , slalskonlorel, statenspersonalpensionsverk, TCO-S m. fl. Försvarets rationaliseringsinstitui anser det vara viktigtmed cirkulation mellan föreslagna huvudenheter. För att åstadkommapersonahörlighet krävs en aktiv personalpnlitik. Vidare efterlyser institutetelt aktivi engagemang av regeringen i ulika persunalrekryteringsfrågnr. För att skapa förutsättningar att uppehållautredningspersonalens erfarenhets- och knmpelensmässiga styrka bör enligtaomstolsverket de högsia nch 1979/80:124 73 mest erfarna tjänstemännen i viss omfattning aktivt deltai prnjektarbetel. Härigenom bereds dessa lillfällen alt i löpandeutredningsarbete både dela med sig av sina erfarenheter och få tillfälle auvidareutveckla sitt kunnande. vill understryka vikten av atlstatskontorets organisation, rekryteringsprinciper och lönesättning ulformas påetl sätt som ger gynnsamma förutsättningar för verket att ha en slor andelhandläggare med hög kompetens. Enligt DAFA:s uppfattning kommer personal- ochkompetensfrågorna, som är svårhanterliga, alt bli än mer besvärande påsikt. Konkurrensen hårdnar om den kvaliflcerade persnnalen. Del är därförnödvändigt atl man inom statsförvaltningen skapar mer generella lösningar pådetta problem. Bland områden som bör ses över ingår löne- ochanställningsvillkor för denna typ av personal. Del råder delade meningar om ulredningens förslag allbegränsa anställningsflden lill för högre tjänstemän. Statskontoret ochdomstolsverket tillstyrker förslaget medan riksrevisionsverkei, statensförhandlingsråd och TCO-S Släller sig mycket tveksamma till en sådanpersonalpolitik. TCO-S ställer sig däremot positivt till en större rörlighetbland de högre tjänstemännen mellan organisationer som försvaretsrationaliseringsinstitut, , ,styrelsen för teknisk utveckling, centrum för arbelslivsfnrskning nchstatskontoret. 1979/80:124 74 1 Inledning ................................................................ ..... 2 2 ............................................ ..... 3 2.1 Statskontoretstillkomst och viktigare institutionella förändringar 3 2.2 Verksamhet ochorganisation ........................ ..... 5 2.3 Rationaliseringsförordningenm.m..................... ..... 8 3 Skäl för omprövning ................................................ 9 3.1 Ändradeförutsättningar ................................ 9 3.2 Problem medgällande organisation ........... '. . 11 4................................................................................ Utredningenom central rationalisering och ADB i statsförvalt ningen ....................................................................... 12 4.1 Problemdiskussion ......................................... ..... 12 4.2 Centrala myndighetsuppgifter avseende rationalisering och ADB .......................................................... 14 4.3 Organ\sation m.m............................................. 16 5 Huvuddragen i remissyttrandena .............................. ..... 17 6 Föredragandens överväganden ............................ ..... 18 6.1 Allmännasynpunkier ........................................ 18 6.2 Statskontoretsuppgifter och verksamhet i storl 20 6.3 Utredningsverksamhet ................................... 23 6.4 Normgivande ochstödjande verksamhet ...... .... 25 6.5 Anskaffning avADB-utrustning ....................... 28 6.6 Vissa andrafrågnr ......................................... 30 6.6.1 Statsknntnretsplanering ..................... 30 6.6.2 Remissorgan ........................................ 30 6.6.3 Översyn avratinnaliseringsförnrdningen 31 6.6.4 Övrigt ................................................... 31 6.7 Granskning avADB-investeringar .................. 32 6.8 Organisatinns-och persnnalfrågnr ................... 35 6.9 Genomförande .............................................. 37 7 Anslag tillstatskontoret för /81 ..... .... 38 8 Hemställan ............................................................. .... 42 9 Beslul ...................................................................... .... 42 Bilaga 1 Slatsknntorets nuvarande urganisatiun .......... .... 43 Bilaga 2 Ur sammanfaUningen till belänkandet (SOU 1979:72) Ratinnalisering nch ADB i statsförvaltningen .... 45 Bilaga 3 Reduvisning av remissinstanserna uch deras yllrandenöver belänkande* (SOU 1979:72) Ratinnalisering uch ADB i statsförvaltningen .............................................. 61