prop · G303175 · 1979-12-31 00:00:00 — av trädgårdsnäringen framlagda promemorian har begreppet lågprisimportgetts följande definiiion: "Med lågprisimport avser utredningen sådanimporl som med värdelull ger ett lägre tullbelopp per viktenhet än vadmotsvarande viktlull skulle innebära". Nämnden finner denna definitionoklar men har utgått ifrån alt vad ulredningen avser med lågprisimport är ensiluaiion då de nya värdelullarna ger ett lägre lullbelopp per viktenhet än delidigare gällande vikttullarna. Ulredningenhar redovisat olika ålgärder som kan komma ifråga för alt motverka deskadeverkningar på den inhemska marknaden som en lågprisimport kan medföra.Därvid har behandlals särskild tull. antidumping- och uljämningstullar,kombinalionslullar, importminimipriser samt kvantitativa reslriktioner. Nämndenhar i sina överväganden rörande de förutnämnda till buds slående ätgärdernakommii till all en kombination av minimivikttull och värdetull är all föredraom man vill få lill stånd elt snabbt och effeklivl lägprisskydd utan alllförslora administrativa olägenheler. Kombinalionslullarlillämpas för vissa industrivaror (textilier m.m.) liksom förmallök och potatis. Enligt vad nämnden erfarit har systemet kunnat tillämpas påetl godtagbart sätt. Med hänsyn till del merarbete som dock förorsakastullverket bör kombinationstullar pä irädgårdsområdel begränsas till så fåvaror som möjligt. Nödvändigheten av atl kunna uppjuslera minimivikllullarnamedför dessutom atl evenluella GATT-bindningar för berörda varor måstelösgöras, vilket ytterligare understryker vikten av att tillämpningen av kombinalionslullarinte blir alltför omfattande, della särskilt som ett stort antalträdgårdsprodukter bundits i . Dessa synpunkier torde ha beaktats av ulredningengenom att förslaget lill åtgärder begränsats till fem varuslag. Vidtillämpningen av kombinationstullar för ovannämnda produkler bör enligtnämndens uppfattning olika lullperioder kunna fastställas med minimivikttlullarnasnivåer anpassade efler behovet av skydd under den lid då den svenska produklionenavsätts. För tomat och gurka bör således vikttulldelen vara högsl seplember,då normalt priserna på dessa produkler är som lägst i . Nämnden vill docki sammanhanget varna för alllför högt satta minimivikttullar, då man därigenomkan åstadkomma en omotiverad fördyring av de svenska varorna. Avkonsumenthänsyn bör i viss utsträckning priser noterade hos traditionellagrönsaksproducenter i tillåtas slä igenom på den svenska marknaden. Nämndenanser ulredningens förslag lill minimivikttullar acceptabla dä dessa i huvudsakanknyler lill de gamla vikltullarna. Föratl minimivikllullarna skall behålla sin skyddseffekt på anser ulredningendet väsenlligl att de med jämna mellanrum ses över. Nämnden menar att dennamöjlighet bör stå till buds men atl tidsintervaller härför inle fastläggs. Viden översyn är del naluriigt att produk-lionskostnadsutvecklingen i pävisst sätt beaklas. Frågan om en eventuell "indexering" bör dock ävenses ur allmän GATT-synpunkl och bedömas i ljuset av den prejudicerande verkan eltsådant arrangemang kan få. Generaltullstyrelsenanför i sitl yttrande. Övervägandenrörande importskydd mol lågprisimport inrymmer komplicerade frågeställningarrörande tullverkels handläggning och Prop.1979/80:175 71 kontroll av införseln. Delta är särskilt fallet ifråga omträdgårdsprodukter, för vilka kraven pä snabbhet i tullbehandlingen är stora,som kontrollen av deklarerade kvantiteter och värden är besvärlig pågrund av varornas karaktär och i många fall speciella leveransförhållanden.Administrations- och kontrollfrågor borde därför ha vägts in i utredningensöverväganden om tullskydd tillsammans med exempelvis närings- ochhandelspolitiska aspekter. finner del mot denna bakgrundanmärkningsvärt att kontakt inte tagits med slyrelsen under utredningens gång.Helst borde en lullexpert ha fått biträda vid fullgörandet av del särskildauppdraget om skydd mot lågprisimport. Om inte annat hade härigenom förslagetkunnat ges en klarare utformning - bl.a. genom användandet av en adekvatterminologi. Med lågprisimport avses i promemorian sådanimport som med värdetull ger ett lägre tullbelopp per viktenhet än vad enmotsvarande vikttull skulle innebära. Innebörden härav är oklar. Emellertidtorde härmed avses vad som framgår av del särskilda yttrandet av expertenHolger , nämligen att lågprisimport fär anses föreligga när de nyavärdetullarna ger ett lägre tullbelopp än de ursprungliga vikltullarna - förvarje enskild imporlsändning. Med en sädan utgångspunkt är det egentligen inteell skydd mot lågprisimport som övervägs, utan snarare en förstärkning av denyligen beslutade värdetullarna. Traditionellt avses nämligen med lågprisimport- i och i andra länder - en imporl som lill följd av låga priser(underpriser) förorsakar skada för inhemsk produktion. En ökad import som bliren följd av en allmän försämring av den svenska produktionens relativakonkurrensförutsättningar kan inle sägas utgöra en lågprisimport. Import frånde med i koslnadsmässigi hänseende jämförliga länderna i Västeuropaoch har i andra sammanhang i allmänhel inte ansetts utgöralågprisimport som i stället närmasl gälll viss imporl från länder i exempelvisOstasien och statshandelsländer. Självfallet förekommer fall av konkurrenstill mycket låga priser även i vad avser import från med jämförligaländer. Sådana fall ger emellertid ingen allmän karakteristik av förhållandenai handeln mellan och dessa länder och måste därför lösas med speciellametoder (kommersiella motaktioner, förhandlingar, eventuellt antidumping-eller utjämningstullar). Att det förekommer enstaka imporipartier till mycketlåga priser gäller för alla varuområden och är inte särskilt accentuerat för trädgårdsproduklerannat än när fråga är om varor vars kvalitet väsentligt avviker från normalkvalitel. Utredningen har med utgångspunkt frän den officiellastatistiken inte kunnal belägga förekomsten av "lågprisimport".Enligt utredningen hade det emellertid varit önskvärt att lämna en redovisningav prissvängningarna och därmed i vilken utsträckning som särskilt låga priserföreligger i imporlen. Statistik för sådan analys finns emellertid tillgängligpå generallullslyrelsen. Av importstatistiken för de försia nio månadernaunder 1979 framgåratt trycket från lägprispartier inte kan ha varil särskihbesvärande för avsättningen av motsvarande svenska produkter. Endasl en mycketliten del av importen har kilopriser som väsentligt understiger medelprisernaför de redovisade månaderna. Ytterligare kommenlarer härtill lämnas ianslutning lill synpunkterna i del följande avseende tullskyddet för enskildaprodukter. En förstärkning av tullskyddet på det sätl som anges iuppdraget lill utredningen kan givelvis övervägas från andra uigångspunkter änmed Prop.1979/80: 175 72 syftet att skydda svensk trädgårdsnäring motlågprisimport. Syftet kan vara att skydda näringen mot utländsk konkurrens överhuvud taget eller mot en framtida försämring av konkurrensmöjligheterna. Sådanaöverväganden måste dock göras mer allmänt och med andra utgångspunkter änskydd mot lågprisimport. Det kan till en början noleras att den svenskaproduktionen av de akluella varorna fält tullskyddel omprövat ochhärvid förstärkt som tullskyddet gjorts inflationsbeständigt genomövergången till värdetullar. Frågan är i vilken utsträckning de föreslagna minimitullarnaytterligare förstärker det samlade skyddet till förmån för svensk odling och omde minskar risken för egentlig lågprisimport, alternativt höjer priset frilt förlullatupp till mer "normala" priser. Härom yttrar generaltullstyrelsen atl de föreslagna minimivikllullarnaför morötter, vitkål, rödkål och sallat får en myckel liten skyddseffekt seltsåväl från total skyddssynpunkt som från en isolerad lågprissyn-punkl. Eflersomvinslen i skyddseffekt för dessa produkter blir liten måste de administrativaproblem och de kontrollsvårigheter som uppkommer, enligt generaltullstyrelsensmening, få stor betydelse i sammanhanget. säger i sitt yttrande: I det av utredningen framlagda förslagel lillskyddsåtgärder mol lågprisimport av trädgårdsprodukler definieraslågprisimport som sådan import som med värdetull ger elt lägre lullbelopp perviktenhet än vad motsvarande viktlull skulle göra. Härvid torde med "motsvarandeviktlull" avses den före gällande vikttullen. Dettainnebär att all import lill ell pris som ligger lägre än etl visst efler vikttullenfastställt pris skulle utgöra lågprisimport oberoende av om skillnader i kvalileleller andra faktorer som påverkar prissättningen föreligger. Denna definitionav lågprisimport tar dock inte hänsyn lill förhållandet atl ingripande motsådan import normall förutsätter atl den förorsakar eller hotar att förorsakaskada för inhemsk produklion. Import från länder som i konkurrenshänseende ärjämförbara med brukar ej heller klassificeras som lågprisimport även omimporlen i enslaka falt kan ske lill låga priser. Enligt kollegiets mening ärdärför utredningens definition av lågprisimport ej tillfredsställande frånhandelspolitisk synpunkt. Vid valel av skyddsåtgärder mot lågprisimport sägerutredningen sig ha beaktat handelspolitiska åtaganden. Ulredningenförutsätter dock härvid bl. a. alt lyckas frigöra tomaterna frånbindningen i samt atl övriga här akluella produkter hålls fria från nyabindningar. Möjligheten att i de nu aktuella fallen tillgripaskyddsåtgärder mot lågprisimport i situationer som avviker från vad som är altanse som normala regleras av handelspolitiska åtaganden, exempelvis VIoch XIX. Gemensaml fördessa är atl det slälls krav på alt skada eller hot om skada skall föreligga.Vidare skall åtgärderna vara av temporär natur. För åtgärder av mer permanent nalurav det slag som föreslås av ulredningen är det enligt kollegiel rimligl all slällaminst samma eller liknande krav på saklig motivering när det gäller atl bedömabehovet av skydd samt alt påvisa skadan. Prop.1979/80:175 73 Kollegietvill i samband härmed erinra om att EG i särskilt hög grad kommer att berörasav de föreslagna åtgärderna. Även om frihandelsavtal med EG formelltinte utgör något hinder mot att vidta de föreslagna åtgärderna kan dock EGkomma att hävda att dessa inte står i överensstämmelse med åtagandet i artikel15 i avtalel att främja en harmonisk utveckling av handeln medjordbruksprodukter. Kollegiet vill varna för att ett ensidigl införande avåtgärder som medför väsentligt minskade exporlmöjligheler för EG kan komma altmedföra motåtgärder frän EG:s sida l.ex. återtagande av koncessioner. Det ärdärför angeläget att man söker nå fram till en samförslåndslösning med EG,delta även mot bakgrund av svenska exportintressen på jordbruksområdet. Stockholmshandelskammare som avstyrker utredningens förslag till skyddsålgärder mollågprisimport av trädgärdsprodukter, föreslår att jordbruksnämnden får iuppdrag atl noggrant följa importutvecklingen för de i utredningspromemorianberörda trädgårdsprodukterna för att möjliggöra atl i förväg utarbetade skyddsålgärdersnabbt sätts in när import lill onormalt låga priser förekommer. Iyttrandet säger handelskammaren vidare. Idetta sammanhang bör erinras om att ett fritt varuutbyte med utlandet är ennödvändighet för elt så utrikeshandelsberoende land som . Förstärkningav gränsskydd måste därför föregås av noggranna överväganden. Vidare börhandelspolitiska skyddsåtgärder inte stå som alternativ till erforderliganpassning av svensk produktion. Ålgärderi andra länder t. ex. i form av dumping och exportsubventio-nering kan dock fåtill följd att tillfälliga ålgärder behöver vidtas mot importen lill . Härulöverlorde undanlagsvis få godlas att temporära skyddsåtgärder sätts in för attmöjliggöra en smidig anpassning i produktionsstrukturen. Utredningenhar gjort den bedömningen all det i stort sett för alla trädgårdsprodukterförekommer import lill priser som avsevärt understiger de priser som normaltgäller vid den ifrågavarande tidpunkten. Ulredningen har emellertid inle kunnallämna någon redovisning av lågprisimportens omfallning. Särskilda åtgärder motlågprisimport behövs enligt utredningen i fråga om morötter, vitkål, tomater,slanggurka samt isbergs- och annan sallad. Utredningensförslag innebär all skyddsåtgärderna träder i funkiion så snart importvaranspris går under viss nivå, oavsett skälet härtill. 1 ulredningens definition avbegreppel lågprisimport finns inle heller någol om all importen i fråga skallanses skada svenskl näringsliv innan föreslagna åtgärder vidtas. Detta fåranses i högsta grad betänkligt mol bakgrund bl. a. av de från svensksida ratificerade överenskommelserna om subventioner och utjämningstullar samlantidumping. Skåneshandelskammare säger sig kunna hysa viss förståelse för önskemålen om atlinföra kombinalionslullar för vissa produkter, syftande lill atl inteövergången till värdetullar i väsentlig mån ska urholka skyddet för den svenskaproduktionen i vissa situationer. Såviit handelskammaren kan bedöma torde intede föreslagna åtgärderna få någon råvarukoslnadshö-jande effekt för industrinmen om så skulle bli fallet kan kompensations- 1979/80:175 74 kravför fördyringen förväntas från induslrin. Sammanlaget har Handelskammarensålunda ingen erinran mot utredningens förslag. Handelskammaren anför vidare. Handelskammarenvill emellerlid avslulningsvis erinra om det olämpliga i den ryckighet sompräglat förändringarna på delta omräde. Det nu diskuterade förslaget ärdaterat dagen innan fattade beslut om värdetullar för tre av deifrågavarande produkterna. Redan innan fatlat sitt beslut hade alltsåden utredning som arbetat pä området kunnal konstalera att beslutet skulle blifelaktigt och behöva ändras. Om det fattade riksdagsbeslutel inle forceratsfram hade det varit möjligt alt samiidigi som systemet med värdetullar infördesästadkomma de modifikationer i systemet som föreslås. Lagstiftningsarbetethar bedriviis på ett sätt som enligt Handelskammarens mening uppenbarligen inteframslår som föredömligt. 2 Kombinationstuilar på morötter, vitkål och sallat Lantbruksstyrelsenultalar att ulredningen förhoppningsvis har rätt i sin bedömning då man anseralt en kombinalion av vikl- och värdetull skall kunna vara tillfyllestbeträffande morötter, vilkål och sallat. Lantbruksslyrelsen ifrågasäller dockom inte åtminslone för morötter och vilkål samma system för tomat och gurkaborde kunna sättas in vid behov. Sådanl behov kan i vissa lägen med högaskördar säväl i exportländerna som i inle uteslutas. Möjligen kan delpris som skall utlösa lilläggel därvid sättas lägre än vad som enligtutredningens definiiion skall beiraktas som lågpris. har ingenting att invända mot att systemet med kombinalionstullprövas på de produkler och med den lullnivä som föreslagits. tillslyrker alt sysiemel med kombinalionstull införes förmorötter, vitkäl och sallat. Förbundet kan i inledningsskedet tillstyrka deföreslagna minimivikllullarna trots att de enligt förbundel är låga. För attde skall bibehälla sin skyddseffekt på , anser förbundet liksom ulredningenatl det är väsentligt atl de med jämna mellanrum ses över. Förbundet anserliksom utredningen, att detla bör ske . anser att förslaget atl införa kombinerade tullar för morötter,vilkål och sallat strider mot konsumentintresset och leder till krångel ochökade administrativa kosinader för näringsliv och myndigheler. Anses intevärdetullarna fungera på önskat säll under vissa perioder, borde man i ställetenligt förbundel överväga en åiergång till vikttullar i sådana eventuella fall.Tullsystemet på ifrågavarande varuområde uppvisar ju en sådan blandning av vikl-och värdelullar, att några principiella 1979/80:175 75 grundervarför det ena eller det andra valts inte kan påvisas i det enskilda fallel, framhällerförbundet. Sverigesfrukt- och grönsaksdistributörers förening anför rörande utredningens förslagi denna del följande. Förmorötter föreslär utredningen, att värdetullen om kombineras med en minimivikttullom /. Som framhålls i det särskilda yttrandet importeras intemorötter, i varje fall för konsumiionsändamål, om hållbar svensk vara erbjuds.En kompletteringsimport sker från under svensk säsong på grund av lillfälligakvalitetsvariationer. importeras nyskördade morötterfrän , och , när svensk vara börjar svikta kvalitets- och kvantitelsmässigt.Den svenska marknadsandelen för morötter har ökat och torde nuuppgå till . Också industrin kan ibland köpa morötter från utlandet, främstpå grund av slränga krav pä särskild sloriekssorlering. Vidare är redovisademedelpriser för importen, med undanlag för januari månad 1976, högre än detpris, vid vilket vikttull skulle utgå enligt förslaget. Vi har inle hafltillfälle undersöka förhållandena men förmodar, att det finnssärskilda skäl till denna prisbild. Av allt att döma kommer det föreslagnakombinerade systemet inte alt fä några större effekter men innebär, atl elt adminislralivikrångel lillkommer för näringsliv och myndigheter. Vadsedan gäller vilkål förmodas införandel av minimivikttull (10 resp. /IOOkg) i och för sig knappast bli av slörre betydelse för varken odlingen ellerimporten. Importen av vitkål sker till och somfärsk, nyskördad kål från , och . Under svenskhuvudsäsong, dvs. tredje, fjärde och första kvartalen, utgör importen endasl och marknadsandelen för importerad vara uppgår till . Dejämförelsevis låga priserna för tysk vilkål förekommer inlelängre. Orsaken lill att numer dominerar framför som ulländskleverantör av vitkål till den svenska marknaden är, atl odlingen till stor delär koncenlrerad till områden intill , varför fraktkostnaderna för tyskkål blir betydligt lägre än för holländsk. Kvaliteterna är likvärdiga. Någon överskoltsexporlsammanhängande med surkålslillverkningen är del inte fräga om ---. Deproblem, som kan ha förekommit för vitkålsodlarna i , är i alllväsentligt inhemska till sin karaklär. Beiräffandesallad föreslås, alt värdelullen om kombineras med en minimivikttull om 45kr/lOO kg . Chefen för köksväxls-odlingsinstilulionen i Alnarphar bekräftat, all man inte får fram isbergssallad på friland i Sverigeförrän i slulel av juni. Enligt svenskt medgivande i Tokyorundan kommer tullenatt avskaffas . Någon minimivikttull kan givetvis inte ulgå i enlighel med gjorda överenskommelser. bör vidare inle ifrågakommai maj, eftersom det då inte finns någon svensk produktion att skydda, utantullen är av rent fiskal natur. I försia hand bör tullen därför avskaffas , då något giltigt motiv för dess införande inte föreligger. En minimivikttullunder skulle givetvis falla på sin egen orimlighet, eftersomkombinerade tullar inle är tänkbara i avsaknad av skyddsmotiv. Under densvenska odlingssäsongen är importen obetydlig. Skälen för att introducerakombinerade tullar för isbergssallad är alltså synnerligen svaga. Prop.1979/80:175 76 Beträffande vanlig sallad uppger ulredningen, att importtill lågpris skulle uppträda vår och höst. En tidigare i utredningencirkulerande uppgift om alt lågprisimport skulle ha förekommit till etl pris av4 kr/kg syns ha utgått i den remitterade versionen av utredningspromemorian. Vitror, atl uppgifter skulle kunna lämnas från om importen och alt mandå knappast skulle få något underlag för att den kritiserade importenförekommit i någon omfattning av belydelse. Svårigheler för svenskasalladsodlare beror på övergången till växlhusodlad vara, medan frilands-salladinte längre lycks ha någon marknad oavsett priset. De presenterademånadsmedelvärdena syns ocksä vara sä höga, att viktlull knappasl blir aktuell.Några bärande moliv för införande av kombinalionslullar torde alltså inleföreligga. Som framhålls i det särskilda yttrandet saknas alltså vadgäller de aktualiserade fallen väsenlliga skäl lill alt genom kombinalionslullarkrångla lill lullbehandlingen, skapa administrativa problem och betydandekontroll-svårigheter. Vinsten i skyddseffekt blir däremoi ringa. Vi villinstämma i uttalande att, om kombinerade tullar beslutas, sammaregler bör gälla som för andra minimivikttullar i tulltaxan vad avser eneventuell framlida översyn av sådana tullar i anledning av en fortsallinflation. vill slarki understryka att lillämpningenav etl system med kombinerade lullar är förenad med belydande administrativa olägenheler.Vidare kan del föreligga svårigheler alt avväga nivån för minimitul-len så allinte import till normalpris Iräffas. En annan nackdel är alt minimivikttullar inlebara träffar lågprisimport utan även lågkvalilativ import. Som följd avnyssnämnda olägenheter är anlalet tullar av denna typ myckel begränsai i densvenska tulltaxan. Enligt vad kollegiet erfarit kommer också de infördaminimivikllullarna för bl.a. mallök att medföra stora administrativasvårigheter för lullverkel. Minimivikttullar bör därför enligt kollegietsmening endast komma i fråga i myckel begränsad omfattning och då uteslutande ifall där ett starki behov därav föreligger. En bedömning av det befogade i deföreslagna åtgärderna bör enligt kollegiels mening i första hand baseras på enutredning om det faktiska skyddsbehovet för den inhemska odlingen i fråga. De uppgifleri nämnda avseenden som lämnas av trädgårdsnäringsulredningen anser kollegiet ejvara lillräckliga för etl slutligt ställningslagande. Ytteriigare belysning ärenligt kollegiets mening erforderlig. Bl.a. saknar kollegiet uppgifler somnärmare belyser marknadsutvecklingen saml utvecklingen för den inhemskaodlingen samt dess konkurrenssituation liksom även åtgärdernas effekter förkonsumenterna. Om man enbart ser till tillgängliga uppgifter om importen ochdess utveckling ger dessa enligt kollegiets uppfattning inte stöd för sålångtgående och så administrativt betungande åtgärder som utredningen föreslår.Kollegiel anser sig mol den bakgrunden inle kunna tillstyrka de framlagdaförslagen om införande av kombinerade tullar för morötter, vitkål och sallad. 1979/80:175 77 EnligtStockholms handelskammare mildrar minimivikttullen i en kom binerad tullsatsmarknadsstörningar till följd av lågprisimport. Handelskammaren anser attsyslem med minimipriser (referenspriser) torde vara ett effeklivare skydd motsådan import och erinrar om att såväl minimivikttullar som minimiprissystem äradministrativt betungande för inblandade parter och att bl. a. av tulltekniskaskäl man i största möjliga utsträckning har undvikit kombinationstullar i densvenska tulltaxan. Även fortsättningsvis bör enligt handelskammaren etl klartdokumenterat behov föreligga innan en ökad användning av sådana lullarövervägs. De skäl som trädgårdsnäringsutredningen anfört för införandet avpermanenta skyddsåtgärder mol importen har inle övertygat Handelskammaren ombehovet härför och framhåller all exiraordinära marknadsförhållanden inte börläggas till grund för permanenla skyddsåtgärder. Generaltullstyrelsenhar i sitl yttrande anfört följande rörande förslaget om kombinationstullar påmorötter, vilkål och sallat. Dellägsta månadsmedelpriset för morötter januari 1978-september1979 var /kg. härav ger lullbeloppet , medan en minimivikttullskulle ge per kg. Eftersom importposter med priser under I kr per kg ärsällsynta blir en minimivikttull praktiskt tagel verkningslös frånskyddssynpunkt medan den likväl alltid förorsakar administrativa besväriigheter.Härtill kommer atl genom skriftväxling med deeuropeiska gemenskapernas kommission förbundit sig atl för nyskördade morötterfrån Europeiska ekonomiska gemenskapen la ul en tull av (högst) per kgunder tiden . Slörre delen av imporlen synes komma just från dettaomräde. Samma tullsatsbegränsning gäller för övrigl även för EFTA-området. Förvit- och rödkål däremot noteras månadsmedelpriser på per kg och därunderoch här skulle de föreslagna minimivikllullarna komma i tillämpning.Förstärkningen av tullskyddel blir dock marginell (omkring 5 ä per kg)och verkningslös under den "billiga" perioden mot bakgrund avutredningens uppgift atl de svenska produktionskostnaderna uppgår till ca 1 krper kg. För isbergssallalfår den föreslagna minimivikttullen en skyddseffekt endasl under den svenskaodlingssäsongen, då emellertid importen är negligerbar.