prop · G303124 · 1979-12-31 00:00:00 — Enligt min mening behövs dock en översyn och prövning av medvilka frågor och på vilket sätt statsknntnret skall arbela innm detknntorstekniska området. Jag avser att ta initiativ till atl en sådan översynkommer till slånd. 6.5 Anskaffning av ADB-utrustning Anskaffning av generellt användbar ADB-utrustning istatsförvaltningen sker, med undantag för affärsverken, sedan slulel av1960-talet centralt genom statskontoret som också i övrigl svarar för samordningi fråga om användningen av ADB i statsförvaltningen. Inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde sker anskaffningen i samverkan . Ulgifterna för den utrustning som köps,liksom vissa andra utgifler som är av sådan art att de bör periodiseras,finansieras med medel från en kapitalfond, slatens dalamaskinfond. Demedelstillskott till fonden som kan behövas för de anskaffningar som äraktuella anvisas över ell särskilt invesleringsanslag på kapitalbudgeten. I stort tillgår anskaffning av ADB-utrustning på följandesätt. Myndigheler och andra organ som avser atl anskaffa ADB-ulrustninganmäler sina behov till statskontoret. Även sådana anskaffningar som beräknasske i form av förhyrning skall anmälas. Efler prövning av myndigheternasredovisade 1979/80:124 29 behov av ADB-utrustning utarbelar statskontoret enanslagsframställning lill regeringen. Den slutliga prövningen av de enskildaanskaffningarna sker dock först i samband med själva upphandlingen. Anskaffningarav utrustning som har ett värde översiigande . skall underslällasregeringens prövning. I övrigl får slalskonlorel självt besluta omanskaffningarna. Datamaskinfondens utlägg för anskaffad utrustning skallåtervinnas under utrustningens beräknade ekonomiska livslängd.Kapitalåtervinningen sker genom årliga avgifier lill fonden. Dessa debileras demyndigheler och institutioner som utnyttjar utrustningen. 1 avgifterna ingåravskrivning, ränla på utestående fondkapital enligt statens normalränta samlersäitning lill statskontoret för fondens adminislralion. Konstruktionen medanskaffning av utrustning över dalamaskinfonden nch uttag av årliga avgifterför utrustningen från resp. driftmyndighet kan i princip beskrivas snm etthyresförhållande mellan myndighelen och statskontoret. Frågan om den centrala anskaffningen av ADB-utrustning viastatskontoret och nuvarande finansieringsform har behandlals avriksdagen (prop. 1978/79:121, FiU 1978/79:34, rskr 1978/79:339). Därvid beslötsatl nuvarande ordning i stort skall behållas. konstaterades att vissaförändringar borde göras. En särskild utredare (1979:09) har därförtillkallats för atl se över vissa frågor rörande anskaffningen avADB-utrustning (Dir. 1979:71). En uppgift för uiredaren är all precisera vilkatyper av ADB-utrustning som skall anskaffas centralt av statskontoret. Vidareskall den lämpliga arbets- och ansvarsfördelningen mellan statskontoret och deADB-användande myndigheterna utredas. a. skall möjligheterna atl delegeraanskaffningsbeslut till myndigheterna undersökas. Beloppsgränsen 300 000 kr.för regeringens prövning skall övervägas. Också frågor rörande avgiflssältningoch avskrivningstider för den ADB-utrustning som köps skall utredas. Pågående omläggning av det statliga budgetsystemet medföralt den statliga förmögenhetsreduvisningen på statsbudgeten förändras fr. n. /81 (prop. 1976/77:130, FiU 1977/78:1, rskr 1977/78:19). a.avskaffas systemet med produktiva kapitalfonder för redovisning av statensinvesteringar. Som en följd härav kommer statens datamaskinfond all upphöra den1 och för den civila statsförvaltningens del ersättas påstatsbudgeten av ett invesleringsanslag. För försvarsdepartementets del gällersärskilda regler som angetls i prop. 1979/80:100 bil. Vad som sagts innebär att anskaffning av ADB-ulruslningoch frågor i samband därmed kommer all uigöra en väsentlig uppgift förstatskontoret även . Verkets uppgifter kan dock komma att förändras ien del avseenden som ett resultat av nämnda utredning. F. n. budgeteras ca40 personår för dessa frågor. 1 uppgiften att anskaffa ADB-utrustning inbegriper jaguppgiflen att omplacera eller sälja ADB-utrustning snm bör ersättas eller intelängre behövs inom den myndighet där den för tillfället finns samt frågor om 1979/80:124 30 upphandling av servicebyråtiänsler. Övriga frågor avsamordningskarakiär rörande ADB-utrustning har jag hänfört till den normgivandeoch stödjande verksamhelen (avsnitt 6.4). 6.6 Vissa andra frågor Ratinnaliseringsverksamhelen vid statsknntnret är till sinnatur föränderlig. I utredningsverksamheten tillkommer och avslutas ständigtprojekt. Inriktningen av statskontorets rationaliseringsutredningar förändrasdessutom från tid till annan. I den normgivande och stödjande verksamhelenmåsie kontinuerligt stora insalser göras på olika områden för att ta framföreskrifter, anvisningar, handböcker o. d. Dessa förhållanden släller storakrav på statskontorets planering. En god planering av de generella insatserna är enförutsättning för att verket skall kunna planera verksamheten i övrigt.Möjligheterna till och karaktären på denna planering påverkas givetvis av atluppdragen lill största delen avses komma från regeringen. Planeringen av degenerella insatserna är emellerlid viktig även av andra skäl. Insatserna kan ien del fall böra ske i en viss nrdning för att de skall ge gnd effekt. Vidaretnrde de generella insatserna böra ske i samverkan med andramyndigheler, t, ex, nchpersnnalutbildning, försvarels ralinnaliseringsinstitut uchriksrevisinnsverket. Planeringsfrågnr måsle således ägnas stur uppmärksamhel istatskontorets verksamhel. Över huvud taget torde slatskonlorels förmåga attfungera effektivt till stor del sammanhänga med om verket kan flnna lämpligametoder uch furmer för olika planeringsproblem (verksamhetsplanering,personalplanering, projektplanering m. m.). En särskild funkiion behövs enligtmin mening därför inom statskontoret för alt stödja och samordna de olikaorganisationsenheternas planering. Statskontoret yttrar sig över ett stort anlalförslag o. d. som remitteras till verket från departemenl och myndigheter.Statskontoret förutsätts härvid särskilt granska administrativa och ekonomiskaaspekler. Statsknnlnrets resursinsats för att besvara remisser uppgick underbudgetårel 1978/79 till knappt 1 milj. kr. mnlsvarande drygt sex persnnår. Statsmakterna har slor nytta av väl genomarbetaderemissyttranden. Remissyttranden kan också vara ett verkningsfullt medel medvilket statskontoret kan verka för rationalisering nch administrativ utvecklingav statsförvaltningen. En viklig uppgifl för statsknntnret bör därför även iframtiden vara atl fungera sum en kvaliflcerad remissinstans. Prop.1979/80:124 31 särskilt granska remitterade förslag med avseende pä derasadministrativa nch eknnumiska effekter. Häri ingår au bevaka möjligheterna tillbesparingar och risker för icke avsedda kostnadsökningar. 6.6.3 Översyn av rationaliseringsförordningen Utredningen om central rationalisering och ADB föreslår,som en konsekvens av föreslagna förändringar i övrigt, att 3 och 4 88 ratinnalise-ringsförordningen(avsnitt 2.3) ändras. I 3 § sägs atl myndighet bör samråda med statskontoretvid utveckling av ADB-system av större belydelse. Denna paragraf kan få mindrebetydelse om syslemutvecklingsarbelet i slörre utsträckning än f. n. inriktaspå små och lätthanterliga system och om myndighelernas planering och kompetenspå ADB-områdel förbättras. I 4 8 sägs att statskontoret inom ramen för tillgängligaresurser biträder civila myndigheter vid raflonaliseringsuiredningar. Eftersomstatskontorets möjlighel att ulföra rationaliseringsverksamhet åt myndighelerenligt min mening inte bör avskaffas (avsnitt 6.3), ärdet i och för sig intenödvändigl alt ändra denna paragraf. Statskontorets medverkan får härvid ske imån av resurser. Förordningen kan mot denna bakgrund dock behöva förtydligas. I rationaliseringsförordningen regleras även i vilka fallmyndigheterna skall vända sig till datamaskincentralen för administrativdatabehandling (DAFA). Frågan om DAFA:s särställning har snm nämnts i delföregående (avsnitt 2.3) utretts nch övervägs f. n. iregeringskansliet. Resultatet härav kan komma atl leda till förändringar irationaliseringsförordningen. Mol denna bakgrund avser jag all pröva behovet aven samlad översyn av förordningen. Oberoende av delta kommer dock förordningenatl ändras i och med att bestämmelsen om viss särslällning förStatskonsult upphävs (se avsnitt 2.3). Ulredningen om central rationalisering och ADB behandlaroch lämnar förslag i etl anlal konkreta frågor i vilka statskontoret bedriververksamhel, i regel enligt särskilda uppdrag e. d. De tas även upp i en radremissyUranden. Jag vill därför kort kommentera dem. Ulredningen anser att statskontoret starkt bör begränsasin verksamhel på del kontorstekniska området. a. bör verkels uppgifler påkontorsoffset-området enligt cirkulär (1972:13) till statsmyndigheterna ommångfaldigande av handlingar avvecklas. Vidare föreslås att denserviceverksamhet i fråga om blankett- och dokumentteknik, som f. n. bedrivsvid en särskild enhet mom statskontoret, överförs till statistiskacentralbyrån. Av remissyttrandena framgår att det flnns stort behov av stöd ikonlorslekniska frågor. 1979/80:124 32 splittring av resurserna på detta område bör undvikas. Motbakgrund av den snabba utvecklingen av ny teknik och utrustning efterlyses islället en upprustning och bättre samordning av insatserna. 1 samordningeningår även slandardisering och ökad enhetlighet i övrigt inom delkonlorslekniska området. Som framgått av vad jag sagt i del föregående (avsnitt6.4) bör statskontorets arbele på del kontorstekniska området ses över. I delsammanhanget bör även verkets uppgifter och kompetens i fråga om kontorsoffsetoch blankett- och dokumentleknik övervägas. Ulredningen föreslår vidare atl bestämmelsen i 6 8förordningen (1976:35) om flexibel arbelslid hos statsmyndigheterna angåendeskyldighet att samråda med statskontoret vid anskaffning av flextidsutrustningupphävs. Det synes mig dock forlfarande föreligga visst behov av vägledning idenna fråga varför bestämmelsen t. v. bör flnnas kvar. Statskontoret har f. n. vissa uppgifler beträffandeblanketter för sjukledighet för statsanställda m. m. (förordning 1976:1061 och1979:919 samt cirkulär 1966:736 med senare ändringar). Uppgifterna har sambandmed rapporteringen till de löne- och personaladministraliva ADB-syslem somstatens personalpensionsverk blir huvudman för . Utredningenföreslår därför alt uppgifterna överförs till personalpensionsverket. Jag delardenna uppfattning och avser au vidta åtgärder härför. 6.7 Granskning av ADB-investeringar En fråga som fått storl utrymme i utredningen ochremissyttrandena är uppgiften att granska beslutsunderlaget för slatligaADB-investeringar. Ulredningen föreslår alt ett särskilt fristående organbenämnl slatens ADB-råd inrättas för granskningen. En rad remissinslanserifrågasätter del lämpliga häri. Särskild handläggnings- och beslutsordning 1978/79:121 (avsnitt 6,5) om användningen av ADB istatsförvaltningen behandlades utförligt frågan om beslutsprocessensulfnrmning i samband med investeringar i ADB. För att ge beslutsfattare bättremöjligheter till styrning nch kontroll bör enligt propnsiflunen fnrmella reglerutarbetas nch fastställas för etappindelning, beslutspunkter och beslutsunderlagvid utveckling och införande av större eller på annat säll viktiga ADB-systeminom statsförvaltningen. Reglerna för arbets- och beslutsgången skulle baseraspå en uppdelning av arbelel i etl antal etapper. Övergång från en elapp tillnästa skulle föregås av beslut av ansvarig instans. Reglerna borde samlas i ettsärskilt dokument, en s. k. handläggningsnrdning. Av denna bör framgå vilketansvar i hithörande frågnr som åvilar regeringen, de centrala rationaliseringsnrganennch övriga berörda myndigheter. Initiativ till att utarbeta lämpligl utfurmadeföreskrifter i enlighet med vad snm nu 1979/80:124 33 sagts skulle enligt propositionen tas . Frågan om beslutsprocessens ulformning togs även upp iriksdagsbehandlingen (FiU 1978/79:34, rskr 1978/79:339) av propusitiunen.Finansutsknltel instämde i sitt betänkande, som ställde sig bakom, iall del är angelägel atl förbättra planeringen, styrningen och samordningen av. ADB-användningen i statsförvaltningen. Utskotlel ville i sammanhangetsärskilt framhålla nödvändigheten av atl förbättra statsmakternas insyn ianvändningen av ADB och av atl ge statsmakterna bättlre möjligheter atl påverkainrikiningen av ADB-användningen. Delta kräver att statsmakterna knmmer inredan i ett tidigt skede av beslutsprocessen för större uch viktigare projektnch alt ell lämpligt utfnrmat beslutsunderlag tas fram vid flera ulikatillfällen. framhölls att en ökad reglering i della syfle kan medförarisk för byråkratisering. Vissa sådana effekter kan vara svåra att undgå nmstatsmakterna vill få elt fastare grepp över utvecklingen. Regeringen burdeemellerlid vara uppmärksam på dessa prublem vid utfurmningen avbeslutsprocessen. Enligt utsknttels mening var det av stur vikt att dentilltänkta nrdningen för beslut rörande ADB-projekt i statsförvaltningenutformades med hänsyn lagen till särskilda behov. bordeges tillfälle att ta ställning till större och vikligare systeminvesleringarinnan mer kostnadskrävande aktiviteter, som skulle riskera att inskränkariksdagens handlingsfrihet vid dess ställningstagande, har inletts i ettADB-projekt. Givetvis borde underställas ärendet på nytt för denhändelse det fortsatta arbetet visar att förutsättningarna förändrats i viktigahänseenden. Utskottet ville också understryka det angelägna i atl arbetetplaneras så alt beslutstidpunkterna i så stor utsträckning som möjligtanpassas lill budgetprocessen och till beslutsordningen i . Med ledning av vad snm uttalats i prnpnsitionen ochutskuttsbetänkandet har arbete med att ta fram en handläggnings- uchbeslutsnrdning för ADB-investeringar bedrivits inum budgetdepartementet. Jagavser att återkomma till regeringen med förslag till handläggnings-och beslutsordning. Vidare har särskilda anvisningar för behandling av ADB imyndigheternas anslagsframställningar fastställts för budgetåren 1980/81 och1981/82 (prop. 1978/79:121, avsniu 6.7). EU av syftena med dessa är aU gestatsmakterna bättre överblick över pågående och planerad syslemutveckling ochdatordrift. Själva beslutsprocessen för större ADB-investeringar kan avnaturliga skäl dock inte helt knylas flll budgetarbetet. Del skulle nämligenmedföra orimliga väntelider i utrednings- och utvecklingsarbetet. Handläggnings- och beslutsnrdningen avser i första handatt reglera förhållandel mellan myndigheterna nch regeringen när det gällerADB- 3 1979/80. 1979/80:124 34 För vissa projekl som väljs ut avregeringen skall efter olika etapper i arbetet beslutsunderlag med föreskrivetinnehåll presenleras för regeringen som, då så erfordras, underställer sittställningstagande prövning. Den fråga snm återstår ad lösa är ivilken form beredningen av beslutsunderlaget skall ske. Olika lösningar pådenna fråga har diskuterats, Ulredningen om cenlral rationalisering anser atl ettsärskilt frislående organ, , bör inrättas för en period av 5 årmed huvuduppgift att svara för granskning av beslutsunderlag innan detlalillstålls regeringen. Granskningsorganet skulle även ge vägledning tillmyndigheterna i frågor nm beslutsunderlagets innehåll och utformning samlmedverka vid urvalet av de investeringar som bör underslällas regeringen enligtreglerna i handläggnings- och beslutsordningen. Några remissinslanser (sebilaga 3, avsnitt 7) delar denna uppfattning. Flertalet remissinstanseravslyrker dock elt särskilt granskningsorgan främsl med hänvisning lill att detredan finns så många organ med uppgifter på ADB-området. Några anser attgranskningen bör vara en uppgift för statskontoret och försvaretsrationaliseringsinstitut. Andra lösningar som föreslås är att granskningen förläggslill den av förordade datadelegationen eller till . För egen del har jag såväl i remissyttrandena som iarbetet med atl la fram en handläggnings- och beslutsordning förADB-investeringar noterat en stor skepsis mot att inrätta elt särskiltgranskningsnrgan. Jag anser atl farhågnrna för "överorganisation"',dvs. för många myndigheler nch nrgan. och "byråkrati", dvs. onödigomsländlighet och tidsutdräkt i beslutsfattandet, inte kan lämnas utanavseende. Jag är därför inte nu beredd att förorda atl ett nytt friståendegranskningsnrgan inrättas. Den av förordade datadelegatinnen skall i försiahand ägna sig åt atl bevaka utvecklingen av datoriseringen, följautredningsarbete som pågår och utarbeta förslag till principer och riktlinjerför dalateknikens utveckling och användning i samhället. Den skall inte primärtbehandla enskilda statliga ADB-ärenden. Med den sammansättning den skall ha -bl. a. skall representanter för riksdagspartierna, arbetsmarknadens parter ochkommunförbunden ingå - är den inte lämpad att för regeringens räkning beredabeslutsunderlag för statliga ADB-investeringar. Jag vill dock understryka altregeringen vid behnv bör kunna inhämta yltrande från delegatiunen vid beredningav beslut om statlig ADB-verksamhel. En annan lösning år som nämnls att låla de centralaralionaliseringsorga-nen, alltså statskontoret och försvaretsrationaliseringsinstitut, svara för en del av beredningen av beslutsunderlaget,främsl den lekniska granskningen av dettas fullständighet nch tillförlitlighet.Denna lösning har flera fördelar. a. förfngar de nämnda organen redan i dagöver sådan expertis som behövs för dessa uppgifter. Myndigheterna är också vanaatt vända sig till statskontoret och föratt få vägledning i frågor om metoder och tekniker. Som ulredningen om centralrationalisering 1979/80:124 . och ADB anför medför denna lösning dock rollkonflikter ochjåvsproblem i de fall de centrala rationaliseringsorganen själva utför ellermedverkar i utveckling av ADB-system och andra ADB-investeringar. Av detla skälanser jag denna lösning olämplig. Enligt min mening bör i stället beredningen avbeslutsunderlaget t. v. ske inom regeringskansliel. Särskild personal medkunskaper om och erfarenheler av utveckling av ADB-system och raflonaliseringi övrigt bör anslällas för detta. Frågan om resursernas storlek och inplaceringankommer på regeringen att avgöra. Jag avser all inom korl åierkomma tillregeringen i denna fråga. Vid behov kan genom remiss synpunkter påbeslutsunderlaget inhämtas från dem som berörs av en investering och frånutomstående experlis, bl. a. statskontoret och försvaretsralionaliseringsinslilut. Likaså kan som nämnts daladelegationens synpunkterinhämtas. Den personal som bereder beslutsunderlaget bör medverkaäven vid urvalet av de ADB-investeringar som skall redovisas för regeringenenligt reglerna i handläggnings- och beslutsordningen. Detta bör bl. a. skegenom genomgångar av myndigheternas anslagsframställningar och evenluellasärskilda ADB- eller raflonaliseringsplaner. 6.8 Organisations- och personalfrågor Organisation m. m. Ulredningen om central rationalisering nch ADB har iförsta hand riktat in sitt arbele dels på alt definiera vilka uppgifter innmområdet rationalisering, administrativ utveckling och ADB som bör fullgöras påcentral myndighetsnivå i statsförvaltningen, dels på den övergripandeinstilulionella organisationen. Utredningen ger emellerfld synpunkter även påstatskontorets nrganisatnriska ulfnrmning samt på vissa frägor om verketsinlerna arbetsfurmer. Utfurmningen mer i detalj av statskontorets organisationoch arbetsformer penetreras däremot inte i utredningens betänkande. 1 dettasammanhang flnns del inte anledning atl gå in djupare i statskontoretsorganisation utan denna fråga bör lämpligen överlåtas på en organisationskommittésom jag avser att inhämta regeringens bemyndigande alt flllkalla. Jag har i det föregående (avsnitt 2.2) beskrivitstatskontorets organisation. Verket är organiserat i tre sektorinriktadeutredningsavdelningar, en teknisk avdelning, en planerings- uchutbildningsavdelning nch en administrativ byrå. Dessutnm flnns f. n. ensärskild utredningsgrupp. Utredningen anser atl en viktig utgångspunkt för verketsuppbyggnad bör vara att skapa gynnsamma förutsättningar för atl statskontoretsoch dess tjänstemäns yrkesmässiga kompetens skall kunna utvecklas. Anlalet organisationsenheterbör begränsas. Personal, som har likarlade iniressen, arbelar med samma teknikoch som i viss utsträckning möter likartade Prop.1979/80:124 36 prnblem, bör hållas samman. Ulredningen skisserar tvåalternativ lill ny nrganisaiinn för statsknntnret. Del ena innebär attverksamheten delas upp på en huvudenhet för urganisationsfrågor och enhuvudenhet för ADB-frågor samt en enhet för gemensamma administrativafunktioner. Det andra alternativet innebär, förutom en administrativ enhet, atllill en huvudenhet förläggs utrednings- och utvecklingsarbete rörande störreADB-system och anskaffning av ADB-utrustning och att till en huvudenhetförläggs organisationsutredningar och blandade ADB- ochorganisationsutredningar. Av remissinstanserna är det främst statskontoret självtoch samt TCO-S som behandlar frågan omstatskontorets organisation och arbelsformer. De avråder från utredningens bådaalternativ med hänvisning bl. a. lill tidigare erfarenheter. De framför ocksåsins emellan likartade synpunkter på hur organisationen i storl bör varauiformad. Med ledning av bl. a. utredningens och nämnda remissinstanserssynpunkter vill jag något beröra organisatinnsknmmitténs arbete med att utredanch ulfnrma förslag till en mer detaljerad urganisatiun. Statsknntnrets huvudsakliga verksamhet kan delas upp i tvådelar, nämligen utredningsverksamheten nch den nnrmgivande nch stödjandeverksamheten. Till detta kommer uppgiflen alt anskaffa ADB-utrustning samt degemensamma administrativa stödfunkliunerna, inkl. planerings-funktinnen. En huvuduppgift för urganisalinnskommittén bör vara atlmol bakgrund av förändringarna i verksamhetsinriktningen utreda och lämnaförslag lill programindelning och urganisatiun för statsknntnret. En strävan för nrganisatinnskummittén bör vara all byggaupp en urganisatiun snm är flexibel i den meningen atl statskontoret kan bildalämpligt sammansatta projektgrupper nch tillhandahålla kompetenta personer föruppdrag av skilda slag. Vidare bör få beslutsnivåer eftersträvas. Beträffandearbetsformerna bör en riktlinje vara alt arbetet i myckel stur utsträckningskall bedrivas i form av projekt med fastställda mål nch tids- och resursramar.Likaså bör som riktlinje gälla att även tjänstemän i ledande ställning skalldelta i projektarbete. Andra riktlinjer för kommittén bör vara alt sökaorganisations- och arbetsformer som underlättar att personal inomutredningsverksamheten utnyttjas för uppgifter inom den normgivande ochstödjande verksamheten och vice versa. 1 det sammanhanget måsle klarläggas hurman på ett effekflvt sätt skall kunna utnyttja den ofta knappa kvalificeradeexpertisen i många frågor, inle minst ADB-frågor. Behovet av att behålla någnnfurm av sektnrindelning av verksamheten bör också utredas avnrganisatinnskummittén. I utredningen nch remissytlrandena behandlas även vilkafrågnr statskontorets styrelse bör ägna sig åt och ta ansvar för. a.anförs att styrelsen i större utsträckning än f. n. bör ta ställning iviktigare utrednings- och anskaffningsärenden. Jag anser det värdefullt attdenna fråga har övervägts av utredningen men anser att det inom ramen förverkets instruktion bör 1979/80:124 ' 37 ankomma på styrelsen att själv avgöra med vilka frågor denskall arbeta. Huvuduppgiflerna för styrelsen måste enligt min mening dock avseplanering och uppföljning av statskontorets verksamhel samt övriga allmännariktlinjer för verksamhelen. Styrelsens sammansättning bör enligt min mening ändras ochges ett större parlamentariskt inslag. Del är motiverat av flera skäl, bl. a.den ökade inriktning på generella insalser som jag förordat i det föregående(avsnitt 6.1 och 6.4). Vidare bör delta vara en fördel om enomprövningsverksamhet enligt de rikllinjer förvaliningsutredningen föreslagilskulle bli en väsentlig uppgift för statskontoret .