prop · G303162 · 1979-12-31 00:00:00 — Stöd till odling av vallväxtfrö Fonden för kollektivaåtgärder inom biodlingen styckningsdetaljer köttoch fläsk samt vid utgången av resp regleringsår. 1979/80:162 58 3 SOCKERBETOR OCH SOCKER "_l_ednj_n£ I enlighet med riksdagsbeslut angående jordbruksprisregleringen (prop1977/78:19. JoU 1977/78:10, rskr 1977/78:103) gäller fr o m regleringsäret 1978/79 följande för prisregleringen pä sockerbetor och socker: 1 Den direkta anpassningen av bet- och sockerprisernatill de för ändringar som äger rum inom EG har upphört. de svenska priserna skall dock förhållandena inom EG analyseras. 2 Betprisetsnivå skall avvägas med beaktande av kostnadsutvecklingeninom den inhemska odlingen och priserna på övrigavegetabilier. Nivån pä sockerindustrins ersättning för sockerframställningen bör av jordbruksnämnden analyseras med hjälp av särskild expertis. 3 Sockerbetsarealenskall års odling avpassas så att den vid normalskörd ger ett importutrynme av 10 - 15procent av totala sockerkonsumtion. Om detta pä grund av ökande arealavkastning eller vikandekonsumtion leder till en minskning av arealen, får denna minskning inte inskränka sockerbetsodlingen pä och , där odlingen bedöms ha störst betydelse ur sysselsättningssynpunkt. Med hänsyn till dessa riktlinjer har nämnden dels analyserat kostnadsutvecklingen för betodlingen, dels med biständ av särskild expertis frän SPK granskat SSAs ekonomi ochkostnadsutveckling. Vidare har konsumtionens storlek och utvecklinganalyserats. Utvecklingen inom EG har belysts. 1979/80: 162 59 Med SBC nåddes 1979 överenskommelse om en treårig prisregleringsperiod omfattande regleringsären ' 1979/80 - l981/82.DverenskoiiiTiel-sen harsedermera godkänts av statsmakterna (prop1978/79:208, JoU 1978/79:36, rskr 1978/79:417). Enligt överenskommelsen skall sockerbetsodlarna fä en årligenfastställd kompensation för ökningen avproduktionsmedelspriserna samt i princip samma inkomstföljsamhet som tillerkänns jordbruket i övrigt. Erforderliga justeringar av betarealen skall göras i små steg. harhaft överläggningar med konsumentdelegationen och betodlarnas förhandlingsdelegation om kostnadskompensation ochinkomstföljsamhet för betodlarna 1980/81. I samförstånd meddelegationerna lägger nämnden härmedfram förslag angående kompensationen till betodlarna fr o m . Efter överläggningar med SSA har överenskommelse nätts om en tvåårig prisregleringsperiod omfattande tiden - . Även denna överenskommelse har biträtts av konsumentdelegationen. 3.2 trB?l °P!1. i''iii''lS. Sockerkonsumtionen beräknas i genomsnitt havarit . 1977 och 1978 minskade den till 331 000 resp 323 000ton. Ar ökade den åter till . Med hänsyn till nedgången av sockerkonsumtionenminskades den överenskomna betarealen 1978 från 53 000 ha till 52 000 ha och 1979till 51 500 ha. Parterna har enats om att arealen 1980 bör hällas oförändrad vid 51 500 ha. Beträffandesockerbetsarealen inom sockerbrukens pä Oland och (öbruken) upptagningsomräden kan konstateras att denna underde senaste aren har varit i stort sett inom Mbrbylängabrukets upptagningsområde. Pä har betarealen minskatalltsedan 1974. Ar 1979 höjdesarealbidraget till odlarna pä till /ha. Arealminskningen förbyttes sauma år i en ökning med 75 ha. Mot bakgrund härav har parterna enats om attarealbidraget ärs areal bör vara oförändrat ' regleringsår = budgetär 1979/80:162 60 per kontrakterad ha till odlarna inom Mörbylångabruketsupptagningsområde (exkl ) och500 kr/ha till odlarna på . I de fall arealen vidareal kontrollen befinns vara mindre änden kontrakterade, bör bidraget utgå efter den uppmättaarealen. 3.3 jCompnsation_tj_l_l_ hetodla_rna_ Kompensationen till betodlarna för ökningen avproduktionsmedelspriserna skall räknasfram med utgångspunkt från de del index som ingår i produktionsmedelsprisindex (PM-index) för jordbruket i övrigt.Vid sammanvägningen av indextalen för de olika delposterna skall kostnads-andelarnaenligt en av jordbruksnämnden upprättad normkalkyl försockerbetsodlingen användas som vikter. Denna indexmultipliceras sedan med totala kostnadsvolymen för förnödenheter, tjänster, kapital och lejt arbete isockerbetsodlingen. Index registrerar inte förändringar i kost naderna för den lejda arbetskraften. Kostnadsökningen har enligt till-lämpad index varit mellan oktober 1978och . har kostnaderna för lejd arbetskraft inom sockerbetsodlingen ökat . Eftersom skillnaden har ansettsvara markant, har kostnadskompensationen förlejt arbete beräknats separat. Kostnadskompensationenfbr /81 blir då för lejtarbete och för övriga kostnader . Som en avdragspost skall upptas den merintäkt som odlarna har erhållit genom att SSA har höjtersättningen för den melass som boläf;Pt har köpt av odlarna. Parterna har enatsom att härvid ta hänsyn även till värdeökningen pä melass som odlarna har återtagit. Kompensationsbeloppit minskar då med till . Upprättade bidragskalkyler visar att denrelativa lönsamheten (mätt genom täckningsbidraget)är högre inom sockerbetsodlingen äninom annan jämförbar vegetabilieproduktion. De speciella omständigheter scm f n är förknippade med sockerbetsodlingmotiverar emellertid en något högre lönsamhet för denna odling. Betodlarna skall i princip ha lika stor procentuell ökning av arbetsoch kapitalinkomsterna i betodlingensom tillerkänns jordbruket i övrigt. Prop.1979/80: 162 61 Jordbruket i övrigthar erhållit en ökning av inkomsterna for eget arbete och kapital . Tillämpat på betodlingen ger detta procenttal . Totalt bör betodlarna således tillföras36 enligt följande: för lejt arbete 3505 500 övriga kostnader 33 588 100 Inkomstförstärkning 3 705 600 Totalt 40 799 200 för biprodukter 4532 000 Att tillföra betodlarna 36 267 200 Med utgångspunkt frän det anfördabör grundpriset höjas med per betor med en sockerhaltav , vilket motsvarar en partiprishöjning för socker raed /. 3.4 J£n£a_ti£n_t_i_ll_ so£k£r£oJ_a£e_t Parterna är eniga omatt prisregleringen bör avse endast strösocker. Av verksamheten vid raffinaderiet i ingårraffineringen av såväl inhemskt som importerat råsockersamt konsumentförpackningen av strösocker, övrigverksamhet vid lämnas utanför regleringen. Detta innebär att bl a bitsocker och sirapstillverkningen lämnas utanförregleringen. Även fodertillverkningen lämnas utanförsockerreglerincen men nämnden förbehåller sig rätten att beakta utfallet av densamma. De varor somfaller utanför sockerprisregleringen omfattas dockav SPKs prisövervakning. Parterna har enats om att SSA bör kompenseras förinträffade kostnadsökningar. Beräkningenav kostnadsändringarna baseras så längt möjligt påen generell branschkalkyl i ställetför på förhållandena vid SSA. Prop.1979/80: 162 62 Alla beräkningarbygger på en normerad skördevolym och sockerhalt. För oljekostnaderna beräknas ändringen första gångenför perioden - maj/juni1980 och därefter löpande med prisjusteringar när priset har ändratsmed /m3. Beträffande personalkostnaderna tas hänsyn till vid överläggningarna kring årsskiftetkända löneavtal. För övriga kostnader baseras beräkningarnapå uppgifter för de närmastförflutna 12 månaderna med oktober som slutpunkt. 3.4.2 J£ iv_S£cJ£e_t £ £ £ £ndrj_n£a£ 2 2}iSrl.-. 3.4.2.1 A £0£t£-j_u£t£r2n£ justeras sockerpriset med hänsyn till oljeprisets ändring . Härvidskall basen vara /m3 (fobpris /m3 + bikostnader /iTi3). Basenskall jämföras med det ovägda medeltalet avRotterdamnoteringen - ökat med bikostnaderna per m3 . Prisändringen räknasfram i kr/m3 och multipliceras med den normala årsförbrukningen i den regleradesektorn, . Det så erhållna beloppet slås ut på den normala årsproduktionensocker, . Därefter justeras sockerpriset underprisregleringsperioden så snart oljepriset enligt ett löpande 30-dagars-genomsnitt av Rotterdamnoteringen(inkl bikostnaderna) har ändrats med minst - /m3. 3.4.2.2 ii"!!! 'li'"i"S - vid utgångenav jämförelseperioden - slutjusteras sockerpriset med hänsyn till förändringen av SSAs oljekostnader mellan två tolvmånadersjämförelseperioder. Den förstaslutjusteringen baseras på en jämförelse av SSAs normerade faktiskakostnader för eldningsolja - och kostnadsnivån beräknad som 827kr/m3 multiplicerad med normal volymen. Förefterföljande år jämförs perioderna - respektiveår. Sockerpriset justeras för skillnaden mellan oljekostnaderna under de två perioderna uttryckt per kg socker och justerad för nettot av gjorda a conto prisändringar. 1979/80: 162 63 Justeringsbeloppet fir påverka sockerpriset vid nästkommande sockerprisändring till följd av a conto-kompensationen ellerordinarie kostnadskompensation. Om SSAs oljekostnader ökarväsentligt mer än utvecklingen påoljemarknaden motiverar, bör kostnadskompensationenenligt ovan kunna reduceras. 3.4.3 Korrigering av sockerpriset pga ändringar av övriga J£t£ade£ Sockerpriset skall en gängom året (1/7 1980 resp 1/7 1981)justeras pga ändringar i andra kostnader än oljekostnaderna enligt en överenskommen modell. Denna innebär att man förstaåret utgår frän ennormerad kostnadsvolym om totalt . Andra året ökas volymenmed erhållen kostnadskompensation första året om liiinus avseende engångsersättning enligt nedan och blir då . Kostnadsändringen fastställsi procent genom jämförelse mellan produktionsmedelspriserna och oktober .. För personalkostnaderna beräknas emellertid ändringarnamed utgångspunkt från tarifflöneroch sociala kostnader inom den kemiska industrin och avser en vägd tidsjämförelse mellan tvätolvmånadsperioder motsvarande SSAsverksamhetsår. Ändringarnaför de skilda kostnadsslagen vägs samman med respektive kostnadsvolymer som vikter.Vikterna behålls oförändrade underden aktuella tväärsoerioden. Den så beräknadegenomsnittliga ändringen - uttryckr i procent -multipliceras med den totala kostnadsvolymen. För beräknad produktivitetsförbättringavdras av kostnaderna förkollektivanställd personal. Det sålunda erhållnakompensationsbeloppet fördelas på den normerade sockerproduktionen. Kompensationen för kostnadsökningenoktober 1978 - har - med undantag för oljekostnaderna -beräknats till28 , vilket blir /kgsocker. Personalkostnaderna har i enlighet med ovanstående baserats påen jämförelse mellan vägda genomsnitt för SSAs verksamhetsår 1978/79 och 1979/80 med kostnadsnivån som sista mätvärde. I kompensationsbeloppet ingår avskrivningar med och i fråga om personc, kostnaderna dels kompensation för engångsersättningen hösten1979 om 1979/80: 162 64 , dels ersättningför en för SSA speciell arbetstidsförkortning, värderadtill . 3.4.4 Ersättning for merkostnaderna vid bruken på och oland Fbr merkostnader vid öbrukentillerkänns SSA för regleringsåret1980/81 dels /socker, vilket vid normal produktionsvolym blir , dels ur sockerfonden. I kostnadskompensaticnen ingår således viss ökad ersättningför merkostnaderna vid öbruken. 3.4.5 £r£ättning för_ra_f£i£eM£g_av 2m£0£t£r£t_rås£cke£ Ersättningen för raffinering och lagring av importerat råsocker höjsför inträffade kostnadsökningarmed utgångspunkt från den genomsnittliga kostnadsutvecklingen för strösockertillverkningenvilket innebär att den tidigare anknytningentill EG upphör. /81 har höjningen beräknats till /. 3.5 Sammanfattning av förslag till prisreglering på sockerbetor £c sockerJf'or-_req]sr\ngsékret_ j_98082 förslag till sockerreglering för har till alladelar biträtts av konsumentdelegationen. SBChar godtagit förslaget i de delar det rör betodlarnasvillkor och SSA i de delar som avser bolaget. Förslaget kan sammanfattas i följandepunkter; 1 Sockerbetsarealenför odling fåruppgå till 51 500 ha. Erforderligkvotering av odlingen får inte utan nämndens medgivance drabba de områden som normalt levererar betor till öbruken. 2 Priset på sockerbetor skall uppgå till /betor med en sockerhalt av 16procent 3 Till de odlarei och samt öland som levererar bet' till bruket i skallliksom föregående år utgå ett arealbidrag om /ha kontrakterad areal. Till odlare på skal! utgå oförändrat /ha. I de fall arealen vid arealkontrollen 1979/80:162 6" befinns vara mindre än den kontrakterade, skall bidraget utgå efter den uppmätta arealen. Bidraget skall finansierasmed medel ur sockerregleringen. 4 SSAs nettopris för baskvaliteten i sortimentet, strösocker K5 i säck om , skall vid oljepriset /m3 vara 293,50/. Priset justeras för oljeprisändringar - maj/samt därefter när oljepriset har ändrats med i /n3. 5 Gränsskyddet försocker skall utgöras av en införselavgift som skall tas ut för importerade kvantiteter underperioder då världsmarknad.s- priset understiger det fastställda avräkningspriset på socker ur svenska betor. De uppburna medlen skall - liksom - tillföras sockerregleringsfonden. Som världsmarknadspris på färdigt socker skal I därvid gälla Parisbörsens spot-notering för vitsocker. Denna noterino skall ökas med /, motsvarandedels kostnader för frak'; m m till svensk hamn och dels korrigeringar för kvalitetsskillnad mellan densvenska baskvaliteten och den kvalitet Paris-noteringen avser. Som mått på världsmarknadspriset på råsocker skall gälla den nominella London-noteringenpå råsocker. Båda noteringarna skall omräknas till svensk valuta enligt densäljkurs som gäller noteringsdagen. Införselavgiftenför färdigt socker skall utgöra skillnaden mellan SSAs nettoprisenligt punkt 4 och världsmarknadsprisetpä färdigt socker, mätt på angivet sätt. Införselavgiftenför räsocker skall anpassas så att svensk raffi-nerinosindustri,som köper in råsocker till gällande London-noterinc och säljer den raffinerade varan tillSSAs nettopris enligt punkt 4, erhåller en ersättningför raffineringen som inklusive ersättning för säckkostnader och viss utfrakt samtlagringsbidrag uppgår till /raffinad.Raffineringen skall härvidförutsättas medföra ett svinn om . Införselavgiftenför sirap, sockerlösningar och sockerkulör bör liksom motsvaraavgiften för färdigt socker, varvid hänsyn ts. 5 1979/80. 1979/80:162 66 till produktens sockerinnehåll. Införselavgifterna skall utom vid prisändringar i princip justeras en gång varje månadsamt dessutom vid större variationer i de utländska noteringarna. 6 Dä världsmarknadspriset för färdigt socker överstigerSSAs nettopris enligt punkt 4 skall jordbruksnämnden få ta ut en försäljningsavgiftpå allt socker som säljs inom landet. Därvid kommer det inhemska partipriset att höjas med ett belopp som motsvarar försäljningsavgiften.De insamlade medlen skall användas för att subventionera sockerimporten. Under sådana perioder skall ersättningen förSSAs raffineringsverksamhet regleras enligt den s k garanti regeln. Dennainnebär att man halvårsvis i efterhand gör en avräkning som beaktar skillnadenmellan de genomsnittliga världsmarknadspriserna på färdigt sockerenligt Paris-noteringen och råsockerenligt London-noteringen. Skillnaden mellan dessa noteringar skall i principge utrymme för raffineringssvinn,raffineringsersättning och lagringsbidrag. Om denutvunna ersättningen fbr raffineringen avvikerfrån den fastställda marginalen, bör avräkning kunna ske mellan SSA ochregleringsfonden. 7 Sockerregleringsfonden skall, liksom , bekostadels frakt-subventioneringen till de fyra nordligaste länen och med samt dels fältmätning i erforderlig utsträckning av sockerbetsarealen. Fonden skall dessutomfinansiera dels arealbidraget till de odlare som i enlighet med punkt 3 ovanlevererar betor till öbruken till en beräknad kostnad av 3,5 - , dels den ersättning om som skall utgå fbr SSAs merkostnader för driften vid dessa bruk. Dessutom skall 1980 utgå och 1981 som ersättninc fördriften av Karpalunds bruk. 3 Föreslagna prisändringar skall i princip gälla fr o m ingångenav ett regleringsår. När det gäller socker har erfarenheten visatatt kännedom om prishöjningar resulterar i forcerade inköp n';r-mast före höjningen ochmotsvarande stark nedgång i inköpen närmastdärefter. bördärför bemyndigas att medge att prisändringarnafördelas i tiden på ett sådantsätt, att minsta möjliga störninguppstår på marknaden. Prop.1979/80: 162 67 så att varken SSA eller dess kunderkalkylmässigt gör någon vinsteller förlust. 9 På grund av främst höga skördar har socker-regleringsfondens intäkter blivit otillräckliga. har12,av den rörliga krediten utnyttjats för att täckaunderskott i fonden. Utvecklingen av skördoch världsmarknadspris kan bli sådan att ytterligare kredit erfordras.På grund häravföreslås att den rörliga kredit hos som nämndenäger disponera får liksom anlitas även för ifrågavarande ändamål. Detta ärende haravgjorts av generaldirektören och ledamöterna ochTiberg samt personal-företrädarna efter föredragning av byråchefen i närvaro av avdelningscheferna . I ärendets beredning har även avdelningsdirektörerna deltagit. Prop.1979/80: 162 69 Prop.1979/80: 162 70 I denna rapport redovisas en aktualiering av tidigare beräkningar av subventionernas effekter.Av tidigare publicerade rapporter motsvaras denna närmast av"Livsmedelssubventionernas effekter", . I rapporten, ,redovisas såväl beräkningsteknik som beräkningsunderlag i detalj. Avsikten är att en mera genomarbetad genomgäng av problemområdet skall ske när mera definitiva uppgifter kan erhållas. Vid denna genomgång kommer även underlaget för de statistiska analyserna att aktualiseras. Sedan läng tid tillbaka har priserna pä jordbruksbaserade livsmedel sprodukter i stort sett bestämts med ledning av jordbruketskostnader för produktionen samt för viss förädling och marknadsföring. Härigenom följer prisutvecklingen på jordbruksbaseradelivsmedelsprodukter i stora drag den allmänna lönekostnads- och prisutvecklingen i samhället. Den allmänna prisutvecklingen var relativt lugn. Under 1969och 1970 inträffade dock en förändring varefter en perioa följde med kraftiga prishöjningar. För att bemästra den kraftiga prisutvecklingenunder infördes särskilda åtgärder i form av tillfälliga prisstopp och enintensifierad prisövervakning. Trots dessa åtgärder blev prishöjningarna dock större än väntat. Mot denna bakgrund beslöt regeringen att med verkan fr o mden införasubventioner och prisstopp på vissa s k baslivsmedel. Detta innebar att de beslutade prishöjningarna för dessa produkter helt eller delviskom att betalas med statliga budgetmedel i stället för med konsumentprishöjningar. Motivet för detta beslut var enligt prop 1973:96 "att en ytterligare höjning av livsmedelspriserna på de viktigaste livsmedlen intekunde godtas, särskilt med hänsyn till barnfamiljer och låginkomsttagare". Prop.1979/80: 162 71 Fr o m och toml har subventionernasuccessivt höjts för ett stort antal av de jordbruksprodukter som berörs av jordbruksregleringen. Således har prisstegringstakten för flera jordbruksbaserade livsmedelsprodukterkunnat dämpas genom att ersättning utgåtttill jordbruket i form av statliga medel. De totala subventionerna uppgär iaag till av jordbrukets totala intäkterfrån produkter som berörs av jordbruksregleringen. Detta medför i sin tur att konsumentpriserna på dessa produkter i genomsnitt ligger pä en nivåca 15 ? under den prisnivå som skulle gällt i ett lägeutan subventioner. jordbruksutredning gjorde i endelutredning en bedömning av framtida subventionerseffekter för staten, konsumenterna ochjordbruket. I denna iapport arbetade man med olika antaganden omkostnaasutvecklingen inom jordbruket och subventionernas storlek.Livsmedelssubventionernas effekter för staten bedömdesmed ledning av de framtida subventionernas storlek enligt olika alternativ. Enbedömning av konsumt-lons-utvecklingenför olika subventionsalternativgjordes med leaninq av vissa uppgifter om hur konsumtionen förändras vidprisändringar. I detta sammanhang studerades även livsmedelssubventionernas ekonomiska effekter för olika hushållstyperoch konsumentgrupper. I utredningen gjordes ocksä försök att studera livemedel ssubventionernas effekter för jordbrukec samt för livsmedelsindustrin ocn handeln. Rapporten omfattade slutligen enbedömning av de regleringstekniska' 1 "Livsmedelssubventioner". Promemoria avgivenav jordbruksutredning (Ds Jo1974:12). 1979/80: 162 72 SPK och JN gjorde i en gemensam PM en bedömningav livsmedelssubventionernas effekter. I denna PM berördes konsumtionseffekterna relativt översiktligt medan huvudvikten lades vid en utvärdering av de regleringstekniska konsekvenserna avsubventioneringen. Föreliggande studie är ett försök till utvärderingav i första hand subventionernas effekterför konsumenterna. Ur prop1977/78:19 framgår att det är "angelägetatt livsmedelssubventionernas effekter i olika avseenden blir kartlagda ochanalyserade, däribland deras inverkan pä avsättningen för svenska jordbruksprodukter". De produktersom studeras är k-mjölk, grädde,ost, fläsk, nöt- och kalvkött, fjäderfä och brödsäd. Oefaktiska förhållandena avseende konsumtionen m n under 1973-1979 jämförs med ett tänkt läge utanlivsmedelssubventioner. Statliga budgetmedel till jordbruket utgår i olika former. I detta arbete har intressetkoncentrerats till sådana budgetmedel som brukar benämnas livsmedelssubventioner. I utredningenstuderas effekterna av statens kostnader föro beslutade prishöjningar på prisstcppade produkter inom jordbruksprisregleringen som kompenserats med buagetmeael, o regeringens stimulansåtgärder 1974, o ersättning föruteblivna prishöjningar inom ramen fbr de fastställda prisgränserna, o sänkning av partipris på mjölk enligt beslut samt o jordbrukets låginKomstsatsning. Subventioner och prisstopp på vissa baslivsmedel, . och statens pris- och kartellnämnd. 1979/80: 162 73 Det finns emellertid budgetmedel som utgår till jordbruket men som dock inte behandlas i detta sammanhang - pristillägg pä får- och lammkött. Norrlandsstödet,medel till skördeskade-skyddet och annat statligtekonomiskt stöd till jordbruket. De produkter som studeras är fläsk, nöt- och kalvkött, fjäderfä, k-mjölk, ost, gräddeoch brödsäd. Andra produkter som subventionerats, men sora inte studeras här är mjölkpulver (subventionerat frän ) och hästkött (subventionerat frän ). För potatis utgick importsubventioner /76. Tabell 2.1 Statliga budgetmedel till jordbruket 1972-i978, '1kr Ar Studerade produkter övriga Summa 1974 1 450 67 1975 2 398 120 1976 2 785 143 1977 3 290 57 1978 3 423 77 Subven- Ersättn.till Summa tioner följd av den in ternationella prisutvecki. Subventionernas storlek för enskilda produkter ir 1978 framgås-avföljande tabell. 1979/80: 162 74 Subventioner för studerade produkter är )nj\ . Som framgår utgår merparten (2/3) av subventionsmedlen tillmejeriprodukterna medan ca 1/3 utgårtill kött och fläsk. 3 Allmäntom sambandet mellan subventioner, konsumtion och produktion Livsmedelssubventionerna och prisstoppet som infördes har medfört att prisnivån pä subventionerade varor har stabiliserats eller sänkts. Förstatens del har subventionerna inneburit successivt ökade kostnader i form av subventionsmedel. Genom denlägre prisnivå som har förelegatjämfört med ett läge utan subventioner har statenockså förlorat intäkter i form av mervärdeskatt. I utredningen antas att statens medel för subventionerna inklusive förlorade intäkterav mervärdeskatt skulle tillfallakonsumenterna i ett läge utan subventioner i form av höjda disponibla inkomter (t ex lägre skatter, högrebarnbidrag). Hur staten verkligen finansierat subventionerna kan dock ejfastställas. Förutom skattevägenkan den ocksä tänkas ha skett genom en ökad upplåning. Som regel medfören sänkning av den reala prisnivån för en produktatt denna blir mer attraktiv förkonsumenterna jämfört med andra produkter. Konsumtionen av den subventionerade varan bör därför öka. Dennakonsumtionsökning kan dock motverkas av attkonsumenternas inkomster är lägre i ett läge med subventioner än i ett lägeutan eftersom subventionsmedlen i ett lägeutan subventioner skulle återföras till konsumenterna. I praktiken är det dock inte bara pris och 1 Med subventioner avses här ersättning till följd av uteblivna prishöjningar -i- stimulanspaketet 1974 och ersättning fill följdav den internationella prisutvecklingen. Prop.1979/80: 162 75 inkomst som päverkarkonsumtionens storlek utan ett stort antal faktorer spelar roll, t ex prisnivån för andravaror och förändringar i konsumtionsmönstret.