prop · G30315 · 1979-12-31 00:00:00 — S.lÄk 3 av T-linjen Ettproblem vid de försöksskolor som tidigare tillämpat timplaner enligt Lgy 70 harvarit årskurs 3 av T-linjen. , som före övergången Prop.1979/80:15 24 tillSSG hade maskinteknisk gren i årskurs 3, har alltsedan 1976/77 begärt ochbeviljats dispens för att behålla denna utbildning. har deltagit iförsöksverksamheten med SSG endast partiellt, med EHS-sektorn, för att kunnabehålla tre årskurser på teknisk linje. En följd av detta har blivit att ingenav de sex språkgrupperna i årskurs 3 1978/79 (2 i B-språk, 4 i C-språk)uppfyller kravet på minsl åtta elever, varför man tvingats begära ochbeviljats dispens av länsskolnämnden med reducerat antal lärarleddaundervisningstimmar som följd. d. SSG-elevers syn på T-linjen i SSG som besvarats av elever i årskurs 3 och 4 av T-linjensom tidigare gått i SSG visar att även teknikerna anser att det uppskjutnalinjevalet är den största fördelen med SSG. På den negaliva sidan noterarteknikerna i SSG stor arbetsbörda i årskurs 2 och betygskonkurrensen mednaturvetarna. 6 Timunderlaget i SSG Detgenomsnittliga behovet av lärarveckotimmar är enligt SÖrs beräkningar mellan 9och mindre i en . SSG har -jämfört med en Lgy 70-organisation- ett ökat timbehov i företagsekonomi, teknologi och praktik i skolverkstad.Dessa ämnen är gemensamma för hela EHS- resp. NT-sektorn i årskurs 1 och liggertill grund för det uppskjutna linjevalet. SSG har ett minskat timbehov i bl.a. modemaspråk, matematik och naturvetenskap samt samhällsorienterande ämnen. 7 Organisatoriska effekter av SSG Deorganisatoriska effektema av att gymnasieskolor med SSG-timplaner för de tre-och fyraåriga linjerna tillkommit inom ramen för försöksverksamhelen i ,, och har redovisats. Dessa effekter fårförutsättas i försia hand bero på alt kommunen fått en egen allmän skolenhet.Att SSG-timplanerna kommit att användas istället för Lgy 70rs timplaner harförmodligen organisatoriskt haft en relativt lilen effekl. Man kan dock inte hellbortse från den i så måtto att den entusiasm som de nya skolledningarna ochövrig personal vid dessa nya skolor visar i sitt arbete till en del kan ha singrund i övertygelsen om de fördelar SSG-timplanema uppvisar. Detta sprider sigbland elever och föräldrar och kan på så sätt påverka skolans organisation.Det är dock omöjligt att ens uppskatta den inverkan SSG-timplanerna haft i sammanhanget.Ett exempel på detta är kommun som tillhör Kristianslads g-region mennyligen begärt att få ingå i elevområdet för SSG och som fått sinframställning beviljad av berörda länsskolnämnder. Prop.1979/80:15 25 7.2 Inverkanpå näraliggande gymnasieskolor Effektenav nya SSG-enheter på organisationen av de närliggande gymnasieskolornaKöping, , och har i regel varit marginell. ärden enda skola som fått en bestående reducering av sin organisation motsvarande10-15% av elevantalet före starten av SSG i . Organisationen på de tre-och fyraåriga linjerna i har dock minskat med endast en klass perårskurs, från fem till fyra paralleller. Den nybyggda gymnasieskolan i med tanke på tillkomsten av SSG och är dimensioneraddärefter. I Karishamnhar organisationen i årskurs 1 trots tillkomsten av SSG ökats med15-20% jämfört med tiden före SSG. FörHaninge och är organisationen 1978/79 i årskurs 1 ungefär lika slor somföre tillkomsten av resp. SSG-enheter, efter att detförsta året efter SSG-starten ha varit mindre. Inrättandet av merafullständiga gymnasieskolor i och har varit en förutsättningför att de ökade ungdomskullama inom Haninge-Nynäshamns- och Kungälv-Stenungsundsområdenaskulle kunna beredas gymnasial utbildning. Orsakernatill den måttliga effekt pä de näriiggande skoloma, för vars storlek åtminstoneen av de berörda kommunema fmktat, är bland annat alt av eleverna iårskurs I tillkommit på grund av ökad gymnasiebenägenhet i främst SSG-kommunenmen även i närliggande kommuner med goda kommunikationer. Gymnasiebenägenhetenär därvid definierad som kvoten mellan det totala antalet elever från kommunensom finns i årskurs I på linje eller specialkurs vidgymnasieskola och kommunens antal 16-åringar. Den ökning av elevunderlaget somförekommit har givit ett tillskott på , och deåterstående motsvarar bortfallet frän moderskoloma. Regionala variationerförekommer givetvis. 7.3 Kommunikationernasbetydelse for valet av gymnasieort Förnärbelägna kommuner utan egen gymnasieskola synes kommunikationerna lill ochfrån SSG-orlen eller "Lgy 70-orten" ha avgörande belydelse förinställningen till den nya SSG. Om "Lgy 70-skolan" ligger kom-munikationsmässigtbättre till (), väljer man den. Om kommunikationerna till SSG-ortenär bättre eller förbättras, väljer man SSG (södra , ).En mindre och trivsammare skola kan också utöva en viss attraktionskraft på elevemai en valsituation. Inget har framkommit som tyder på att elever skulle välja gymnasieskolapå grund av all man föredrar vissa limplaner. Vidde i försöksverksamheten deltagande skolorna uppfattas SSG som enpermanent modell för gymnasial utbildning. Försökskaraktären är i det närmasteborta. Särskilt intressant är bedömningen från atl SSG fungerarutmärkt vid skolan, trots att denna är större än övriga försöksskolor (sexparalleller i årskurs 1 på tre- och fyraåriga linjer 1978/79). De nackdelar somredovisats i de gjorda utvärderingarna har i viss utsträckning redan kunnatåtgärdas inom försöksverksamhetens ram.