prop · G303165 · 1979-12-31 00:00:00 — Lånet Jämle marknadsmässig ränlabör återbetalas om anbudet leder lill leveransavlal; i annat fall bör lånetefterges. mening bör det här skisserade stödsystemet ges en så flexibelutformning som möjligt. Utrymme bör ges att stödja salsningar av de meslskilda slag och även sådana som innefatlar ett högt risktagande. Del bör inlebegränsas till ålgärder som rör enbari fartygsproduklion ulan bör kunnaomfatta också annan produklion, som är lämpad för varvsindustrin. Frågor omslöd bör prövas av (). Stödinsatsernabör slutligen ses som ell medel all under en omställnings- 1979/80:165 80 periodunderlätta för de mindre och medelslora varven atl stärka sinamarknadsföringsresurser m. m. Stödinsatserna bör därför vara temporära ochkomma i fråga endast för kostnader som nedläggs före utgången av år 1983.Kommissionen räknar med etl medelsbehov av 10 milj. kr. mening är det inte tillräckligtatt staten ställer medel till varvsföretagens förfogande förexportmarknadssatsningar m. m. Staten bör också medverka till att företagenfår information och rådgivning rörande olika förhållanden på tänkbaraexportmarknader. Detta måste i viss utsträckning ske genom intensifieradeinsatser från ohka exportfrämjande organ såsom exportråd m. fl. uppfattning är det emellertid också angeläget att FKN:s särskildakunskaper om förhållandena på de exportmarknader, som är av intresse i dettasammanhang, ställs till de berörda företagens förfogande. FKN bör således få enroll också som informations- och rådgivningsorgan. I viss utsträckning bördenna roll kunna inom ramen för ordinarie personaluppsättning. FKN kanemellertid i vissa fall behöva anlita utomstående konsulter för dennaverksamhet. För detta bör FKN erhåUa ett särskilt anslag som kan beräknas tillca 1 milj. kr. fram t. o. m. . 5.3 Stödtill investering i fiskefartyg m. m. Fiskeristyrelsenhar föreslagit bl.a. att det statliga stödet till fisketsrationalisering förstärks i fråga om stöd till investering i nybyggtfiskefartyg. Kommissionensaknar fömtsättningar att bedöma detta förslag ur fis-keripolitisk synvinkel.Enligt kommissionens mening skulle förslaget emellertid kunna medförabetydande nybyggnadsmöjligheter för de svenska mindre och medelstora varven.Kommissionen tillstyrker därför förslaget från de synpunkter kommissionen haratt beakta. En fömtsättning för att erhålla det förstärkta stödet bör dock varaatt beställningen läggs hos svenskt varv. Ettväl utvecklat svenskt kustsjöfartssystem skulle innebära väsentligasysselsättningsmöjligheter för de mindre och medelstora varven i fråga om såvälnybyggnads- som reparations- och underhållssidan. Ävenen begränsad expansion av kustsjöfartsflottan skulle fa stor betydelse fördessa varv. Inomden nuvarande kustsjöfarten transporteras i första hand bulklaster såsom olja,spannmål, kalksten, cement osv. medan styckegodstransporter knappast sker allspå detta sätt. Sådana transporter sker i huvudsak med lastbil. 1979/80:165 81 Sjötransporter medför förhållandevis små miljörisker ochär relativt bränslesnåla. Enligt kommissionens bedömning har prishöjningarna pådrivmedel skapal fömtsättningar för en förbättrad marknad för kustsjöfarten. En väl fungerande kustsjöfart kräver att den framgenl fårstarka inslag av systemlänkande. Enligt kommissionens mening framstår det somangeläget att statsmakterna medverkar till att utveckla ett system för svenskkustsjöfart. Kommissionen anser därför att det bör övervägas att understatlig medverkan bilda ett ulvecklingsbolag med syfte att utveckla ett systemav angivet slag. Intressenter i ett sådant bolag skulle kunna vara - fömtomstaten - mindre rederier, varv m. fl. Uppskattningsvis kan ett sådant bolagbehöva ett aktiekapital på 15 milj. kr. Staten bör vara majoritetsägare. Detmåste också fömtsättas att bolaget får resurser att utveckla l.ex.prototypfartyg. Beslällarstödel - särskilt avskrivningslånet - har varitav avgörande betydelse för svenska rederiers benägenhet alt beställa hossvenska varv. Stödet har emellertid också fåll vissa för marknadsutvecklingenmindre posiliva effekler. uppfallning lalar myckel för alt beslällarstödel bör avvecklas. Detär emellertid inte realistiskl atl länka sig en omedelbar avveckling. 1 slälletbör avvecklingen ske successivt för all underiätta en smidig och planeradanpassning till en marknad ulan beställarslöd. Självfallet måste därvidkonkurrentländernas åtgärder i della hänseende beaklas. Kommissionen lämnaremellerlid inte något konkret förslag i denna fråga eftersom della inte ingår ikommissionens uppgift. Del är emellerlid under alla förhållanden myckelväsentligt atl beslällarstödel utformas så atl varven får tillfälle tilllångsiklig planering med hänsyn till sina ledlider. 5.6 Överväganden rörande de skilda varvsenheterna Kommissionen vill beträffande della vaiv anföra följande.Svenska Varvs slyrelse beslutade all skulle läggasner. Efler riksdagsbeslutel om varvsfrågorna beslutade koncernledningenall en ny budgel skulle upprättas för varvet under den fömtsättningen attvarsel om uppsägning ej fick ske . Som bakgrund lill nedläggningsbeslutet kan nämnas attFinnboda varit 6 Rik.-dagen 1979180. 1979/80: 165 82 föriustbringandeunder en följd av år. har förlusterna uppgått till igenomsnitt 49,6 milj. kr. före bokslutsdispositioner och skatt. har ytteriigare föriuster prognosticerats. Påuppdrag av den regionala utvecklingsfonden i harkonsultföretaget utarbetat en rapport,"Framtida planer för ". Rapporten har den 21augusti 1979 överlämnats till kommissionen. Den har den 7 september 1979överlämnats till regeringen. Enligtrapporten är det möjligt för att uppvisa acceptabel lönsamhet, ca 5 %av omsättningen, fr. o. m. . Heltkortfattat anges i rapporten följande målsättning för verksamheten den kommandefemårsperioden. Reparationsverksamheten skall öka jämfört med nuvarandevolym. Av en sammanlagd produktionsvolym på skall 250000timmar belöpa på reparationer. Industriproduktionen () skallinriktas på service- och legoar-beten till tung industri samt till kommunalverksamhet. Övrig produktion () skall inriktas mol speciellaprodukter, lämpade för serieproduktionen, t. ex. pontoner, oljeskyddsutmstningoch byggmoduler. Personalstyrkan skall minska från nuvarande 469 personer till320 . Produktiviteten bedöms öka . Detfinns enligt kommissionens bedömning anledning atl på flera punkterifrågasätta den Maynardska rapporten. När det först gällermarknadsmålsättningen beräknar man i rapporten att antalet reparenter skall ökafrån 1978 till 1982. Vidare beräknas en ökning ske av andelenutländska repa-enter från till . Eftersomgenomsnittligt antal arbetstimmar är väsentligt högre för utländska reparenterän för svenska skulle förskjutningen enligt beräkningama medföra en markantproduktionsökning (uppgick det genomsnittliga anlaletarbetstimmar per svensk reparent till drygt 200 och per utländsk till drygt 1000). Fömtom den väsentliga ökningen av antalet reparenter och förskjutningen mothögre andel utländska objekt framstår det enligt rapporten som realistiskt atlräkna med en ökning av reparationsvolymen per fartyg med . Kommissionenhar tidigare (se avsnill 3.2) någol beröri marknadssituationen påreparationssidan. Utöver vad som där anförts vill kommissionen anmärkaföljande. Den planerade uiökningen av reparationsvolymen förutsätter atlFinnboda blir framgångsrikt i konkurrensen med varv i bl. a. södra i detla område är utomordentligt hård och kapacitetenöverstiger i belydande grad dockningsbehovel. Möjligheterna alt med acceptabellönsamhet utveckla den sovjetiska reparationsmarknaden måsle vidare bedömassom utomordentligt små. Ett stort antal varv i konkurrerar om dennamarknad. Dessa svårigheler är inle lillräckligl belysta i den Maynardskarapporten och kommis- 1979/80:165 83 sionen anser atl rapportens bedömningar är alltföroptimistiska. 1 fråga om den beräknade ökningen av reparationsvolymen perfartyg anser kommissionen all rapportens beräkningar inle är lillräckligtunderbyggda. En brist i rapporten är vidare att man inle gör någonskillnad på reparation och underhåll. Produkiiviieisuivecklingen för direkl och indireklproduktivt arbele bedöms i rapporten kunna utvecklas på följande säll (% av1979 års nivå). 1980 1981 1982 1983 1984 Vid övriga varvsenheler prognoslicerasproduktiviletsökningen till . Rapportens målsättning får såledesbedömas som utomordentligt optimistisk och kommissionen kan inte finna atl mani rapporlen lämnal underlag som lillräckligt väl moiiverar en sådan optimism. I fråga om beråkningen av kapacitetskostnaderna räknarrapportförfattarna bl. a. med följande prisulveckling för indirekl produktivpersonal. 1980 1981 1982 1983 1984 Prisutveckling/anställd 66 Ikr 73 tkr 80 tkr 88 tkr 97tkr Enligt kommissionens bedömning får dessa beräkningar ansesi anmärkningsvärd grad tilltagna i underkant. Om man för kalkylerarmed en månadslön per anställd på , vilket får anses realisliskl, skulleman inkl. sociala avgifier om 37,erhålla en kostnad på . eller ca50% högre koslnad än vad som beräknas i rapporlen. För prisutvecklingen inom reparationsverksamheten görs irapporlen följande anlaganden i fråga om täckningsbidrag 1 (fakturering -materialkostnader): 1980 1981 1982 1983 1984 Förär 1978 har ulfallel varit . per timme.Underår 1979 har dock högre nivåer kunnal uppvisas. Pä Cityvarvet beräknas f.n. motsvarande täckningsbidrag till väsentligl lägre belopp. Enligt vad kommissionenhar erfarit ger den utländska reparationsmarknaden etl belydligl lägretäckningsbidrag än den svenska. Eftersom rapporlen förulsäller en förskjutningmot allt slörre andel utländska reparationer anser kommissionen att de avgivnaberäkningarna inte är att anse som realistiska. 1 fråga om investeringarna kräver bl.a. den nyagenerationen färjor (Finlands- och Gotlandsfärjor) av slörre format, en dockamed större kapacitet än nuvarande dockor. Investeringskostnaden fören sädan slörre docka kan beräknas lill mellan 10 och 80 milj. Prop.1979/80: 165 84 på vilkel av olika länkbara allernaliv som väljs. IMaynards rapporl berörs inte della nyinvesieringsbehov. Också i fråga ombehövliga miljöinvesteringar är rapporten ofullständig. Avslutningsvis kan anmärkas all rapportinnefaltar belydande stmkturella ingrepp i företagels hillillsvarandeorganisalion och verksamhel. Sådana insalser kräver erfarenhetsmässigt inlebara kraftfulla insalser ulan också förnyelse av förelagels ledningsresurser.Del kan ifrågasättas humvida behövliga resurser kan uppbringas för dennauppgifl. Del bör vidare framhållas atl man också förulsäller en väsentligomstrukturering ifråga om bl.a. åldersstruktur och utbildningsnivåer hos dekollektivanställda. Åven om man i dessa hänseenden skulle kunna komma en bitpå väg framstår rapportens målsättning enligt kommissionens bedömning som någotav etl önsketänkande med hänsyn lill utgångsläge. Sammanfattningsvis anser kommissionen all rapportinte kan läggas lill grund för etl ställningstagande till framlid. Kommissionen har under arbetets gång lagit inilialiv lillförhandlingar mellan och privalägda varvsförelag om ellöverlagande av i starki reducerat skick. Dessa förhandlingar haremellertid avslutats utan atl någon uppgörelse kunnal träffas. Med hänsyn lill del anförda anser kommissionen altkoncernledningens nedläggningsbeslut framslår som del ur företagsekonomisksynpunkt mest realistiska alternativet. När det gäller ställningstagandet till eventuellasärskilda insatser från siatsmakternas sida för atl av andra skäl än renlföretagsekonomiska upprällhålla verksamhelen vid varvet vill kommissionenanföra följande. I ell lidigare avsnitt (se avsnitt 4) har kommissionenredovisat de olika varvens arbetsmarknads- och regionalpolitiska betydelse.Kommissionen anser sig med hänsyn till den redovisningen inte kunna avarbeismarknads-eller regionalpolitiska skäl förorda särskilda insalser frånstatsmakternas sida i syfte att hälla varvel vid liv; della särskilt som del ivarje fall pä reparalionssidan finns elt belydande överskott på varvskapacilet.Elt bibehållande av varvel kan inte heller förordas av försvarspolitiska ellerandra liknande skäl. Del nuvarande underhållet vid kan förläggasvid andra varv. Kommissionen ålerkommer lill denna fråga. Det har från företrädare från Slockholmsregionen gjorlsgällande att en hamn av hamns slorlek behöver etl reparationsvarv.Kommissionen har viss förståelse för denna synpunkt. Kommissionen anser sig dockbcira lonstaiera att farhågorna beiräffande konsekvensema för hamnav en nedläggning av varv är någol överdrivna. Man måste isammanhanget skilja mellan del underhäll och de reparationer som sker löpandeoch planerat å den ena sidan och reparationer till följd av haverier o. dyl. åden andra, .avsaknaden av möjligheter till löpande underhäll iStockholmsområdet kan knappast i nägon mera pålaglig utsträckning inverkamenligl på utvecklingen för hamn. Prop.1979/80:165 85 När det gäller haverier och andra olyckshändelser anserkommissionen att det är motiverat med katastrofberedskap i . Med hänsyn till del anförda anser kommissionen altkoncernledningens nedläggningsbeslut såviit gäller varvsverksamhelen börverkställas. Vid detta ställningstagande har kommissionen särskilt beaktatstorleken av den toiala nybyggnads- och reparalionskapacileten i landel iförhållandel lill lillgängligl marknadsutrymme. Kommissionen vill emellertidanmärka alt det vid företagel finns en bra mekanisk verkstad som kan bibehållasoch eventuellt ulvecklas. Med hänsyn lill katastrofberedskapen föreslår kommissionenalt Svenska Varv får i uppdrag atl mol ersättning vidmaklhålla och underhållahärför erforderlig dockkapacitel saml lillhandahålla personal ikatastrofsituationer. Svenska Varv bör fä i uppdrag alt beräkna kostnadernahärför. Kariskronavarvet genomgår f. n. enomslruklureringsprocess. Enligt de långsiktiga planema för varvet skall dencivila fartygsproduklionen reduceras. En betydande del av varvets resurserkommer i stället att koncentreras till marin nybyggnad med speciell inriktningpå export samt i viss mån på s. k. alternativ produktion. Det kan isammanhanget nämnas att varvel f. n. arbetar med en speciell byggteknik iplast. Del kan konstateras att Karlskronavarvels primära funktionär att utgöra ell underhålls- och nybyggnadsvarv för den svenska marinen.Detla fömtsätter all varvet erhåller en med beaktande av beredskapsintressenastörsta möjliga andel av marinens underhålls- och nybyggnadsbeslällning-ar. Detunderhållsarbete, som f. n. utförs i och vid varv, böröverföras lill . Detla bör omfalta också isbrytamnderhällel medundanlag av del isbrytamnderhåll som kommer atl ske vid varv.Kommissionen ålerkommer lill denna fråga. I fråga om den marinanybyggnadsverksamheten bör möjligheterna att på sikl koncentreraubålsproduktionen till övervägas. Kommissionen vill vidare anmärkaatt en inriktning på marin export förulsäller all Kariskronavarvet erhållersvenska beställningar, som kan tjäna som referensobjeki. påbörjades arbetet med en förändring avstmkluren hos . Förändringen syftar lill alt företagetskall upphöra all vara ell nybyggnadsvarv och i stället inrikla sig på annaninduslriell produktion. Den angivna inriktningen hos dessa varv mot delvis nyaprodukler lorde komma all kräva betydande utvecklingskostnader m. m. Kommissionenvill i fråga om sådana kosinader hänvisa lill all genomriksdagsbeslutet erhållil ett stöd på 200 milj. kr. Någrasärskilda slatliga insatser för dessa företag uiöver vad som här angettsbedömer kommissionen ej som erforderliga. 1979/80:165 86 5.6.2 De rederianknutna varven De rederianknutna varven, dvs. AB Varv, ABLödöse Varv, och , har i Jämförelse med andramindre och medelslora varv en påtaglig fördel genom rederiernasmarknadskännedom och kontakter. Varv ingår liksom Varv i den s. k.Johanssongruppen, som bedriver, förutom varv, också rederirörelse, spedition,skeppsmäkleri, handelsrörelse (petroleumprodukter) och därmed förenligverksamhel. Varvet är inriktat på en blandad nybyggnads- ochreparalionsverksamhel. Produklionen omfattar ro/ro-fartyg, produkttankfartygoch asfaltlank-fartyg. Varvet förutser en kraftig värdemässig tillväxt inybyggnadsverksamheten. Det genomsnittliga resultatet förebokslulsdisposilioner och skall kommer enligt prognoserna atl förbältrasavsevärt. För Varv har beslul fatlals attnybyggnadsverksamheten skall läggas ned fr. o. m. ulgången av saml attverksamheten skall inriklas mol alternativ produktion, förelrädesvis lyngrestålkonstruktioner (bl. a. farlygsseklioner till Varv). Genom deinvesleringar som gjorls i varvel får förelaget bedömas ha eneffektiv produktionsapparat för den tilltänkta produktionsinriktningen. Inom Varv, som ingår i Kihiinvesl-gruppen, har frånår 1972 investerats belydande belopp, vilket resulterat i bl.a. en modernanläggning för skrovframställning och en flytdocka för reparationsarbete.Varvel inriktar sig i princip på en produktion av två fartyg . Hittillshar varvet byggt bl.a. kemikalietankfartyg, skogsproduklfarlyg samlro/ro-fartyg. Beläggningen kan tryggas genom enfäijebe-ställning från Gotlandsbolaget. Sluiförhandlingar pågår f. n. mellanparlerna om detta projekt. Varv år dotterbolag till år 1972 har varvel gradvis moderniserats. Etl betydande investeringsbehovfinns dock fortfarande. På nybyggnadssidan inriktar sig varvet pä specialfartygupp till ca 7000 dwl. I genomsnitt byggs etl fartyg . Fördelningen mellannybyggnad och reparation har inneburit att man lagt pänybyggnadsverksamhet och på reparalionsverksamhel. För framtidenberäknas nybyggnadsverksamheten uppgå till . Varvet förutser engenomsnittligt högre omsättning än för de närmastföregående åren. Resultatutvecklingen under prognosperioden 1979-1980kännetecknas av måttliga åriiga vinsler. Genom de rederianknutna varvens förhållandevis gynnsammamarknadspositioner kan det - även om den ekonomiska grunden i någol fall fårbedömas som osäker - inte anses motiverat med andra statliga insatser för dennagrupp varv än de generella ålgärder som kommissionen lidigare föreslagit. 1979/80:165 87 Varv befinner sig f. n. i en myckel känsligekonomisk siluaiion. Som särskilt bekymmersam framstår förelagels storaupplåning. En betydande del av upplåningen avser lokaliseringslån ochindustrigarantilån. Enligt prognoserna kan företagel inle av egen krafl klaraen skuldsättning av den nuvarande omfaltningen. Åven om företaget har relativt få anslällda, ca 130 år1979, är förelagels betydelse för i försia hand kommun väsenllig.Allernaliva sysselsättningstillfällen är få och några förbättringar är inleall vänta inom den närmasle framtiden. Mol den angivna bakgmnden framslår det ur allmän synpunkisom angelägel alt företagets lånebild förstärks. Kommissionen vill därför föreslåatt ålgärder vidlas i della syfle. En utgångspunki bör därvid vara altevenluella eftergifter från statens sida kombineras med rimliga ålaganden frånförelagels ägare. Hämtöver anser kommissionen all del isbrylarunderhäll somf. n. ulförs av Varv (och ) också nästkommande kontraktsperiodbör föriäggas dit. Dessutom föreslår kommissionen all underhållet av en av deisbrylare som f. n. underhålls vid flyttas till . En förutsättning för att kunna använda den torrdocka, somdisponeras av varvet men ägs av staten (forlifikalionsförvaltningen), är atlportarna blir föremål för renovering. (och varvsaml Fart ygskonstru kl ioner AB) () har lidigare under1970-talel fungeral som underieveranlör av fartygssektioner till slorvarvenfrån främsl varv. FEAB:s produktionsinriktning är baserad päsamarbete med andra varv i fråga om nybyggnad samt större förlängnings- ellerombyggnadsarbeten. varv ulför f. n. endasl reparationsarbeten imindre omfattning. Förelaget har i väsenllig ulslräckning reduceral antaletanställda. FEAB;s resultatutveckling förulsesbli något sämre än lidigare år men får ändå betecknas som god. Kommissionenanser inte några särskilda statliga stödinsatser vara behövliga. Lönsamheten för Marinteknik har varil låg,men några förluster har inle redovisals. Företagels eget kapital ärblygsamt. Finansiering av planerade investeringar får förulsällas kunna ske medlokaliseringsstöd och industrigaranlilån, som förelagel ansökt om. Frågan omsådanl stöd är f. n. föremål för överväganden av den regionala ulveck- 1979/80:165 88 lingsfonden.Kommissionen föreslår inga ytterligare åtgärder från statsmakternas sida. Åsiverkenhar arbelal främsl på den skandinaviska marknaden. I har bl. a. hamnaroch slatliga verk varit kunder. Förelaget har redovisat god lönsamhet och högsoliditet. Enligt kommissionens marknadsanalys är en nedgång i de statligabeställningarna att vänta. Detta kan komma att påverka Åsiverkenssituation. Det framstår därför som sannolikl att företagel i viss utsträckningmåste inrikta sig på andra tänkbara beställare. Fömtsättningarna för en sådanändrad inriktning får bedömas som relativt goda. För den omställning somdärvid kan komma ifråga bör de i avsnitt 5.2 angivna stödformerna vara avbetydelse. Något särskilt mot Åsiverken inriktat stöd föreslås inle. Undersitt arbete har kommissionen noterat en viss kritik mot Svenska Varv-koncernenfrån de mindre och medelstora varvens sida. Kritiken har närmare bestämt gåttut på alt de statliga storvarven genom en oriktig kalkylering gjort osundaintrång på de mindre varvens marknader. Kommissionenvill understryka att den inte noterat något konkret fall där sådant intrångklart kunnal konstateras. Kommissionen är emellertid medveten om de risker sommed hänsyn till storvarvens speciella situation kan föreligga i dettahänseende. är också enligt vad kommissionen erfarit medvetet omkriliken. är det angeläget att framhålla att en strävan måste vara attkonkurrensen mellan de olika varven bedrivs på lika viUkor under iakttagande avden skilda finansiella bakgrunden. Den framförda kritiken utgör enligtkommissionen skäl för att FKN ägnar särskild uppmärksamhet åt denna fråga isamband med prövningen av stödärenden. Kommissionenvill vidare anmärka att de mindre varv, som i stor utsträckning får statligabestäUningar, regelmässigt har en relativt liten administration. Detta har fördessa varv föranlett vissa svårigheter i samband med anbudsgivning ochkontroll. Kommissionen anser att en strävan bör vara att den statligaupphandlingen på detta område i mesta möjliga utsträckning samordnas. Kommissionenhar slutligen noterat att några av de små varv som inte omfattas avkommissionens uppdrag också är mycket beroende av statliga beställningar.Kommissionen utgår från att sådana beställningar även fortsättningsvis iväsentlig grad kommer att bidra till sysselsättningen vid dessa varv. 1979/80:165 89 Kommissionenföreslår beträffande verksamheten vid Varf att varvsrörelsen skallupphöra i enlighet med koncernledningens tidigare ställningstagande. Dämtöverföreslår kommissionen att en viss beredskap för katastrofsituationer skallupprätthållas för vilken Svenska Varv skall erhålla ersättning. Dessutomföreslås att Svenska Varv får till uppgift att undersöka möjUgheten att bedrivaviss verkstadsindustri med utgångspunkt från den nuvarande mekaniskaverkstadens produktionsinriktning. Medhänvisning till ovanstående och kommissionens förslag beträffande Varffår undertecknade anmäla följande. Vianser inte att alla vägar är prövade beträffande varvets fortsatta verksamhet.Den kompakta uppslutningen från de fackliga organisationerna på varvet,kommunala och statliga myndigheter m.fl., för en fortsatt verksamhet av driftenkan ej nonchaleras. Enligtvår uppfattning måste den framtida verksamheten vid varvet bli föremål försärskilda överläggningar under ledning av en av regeringen utsedd förhandlare.Denne skall få till uppgift att noga pröva olika åtgärder i syfte attverksamhet även i fortsättningen skall kunna bedrivas vid varvet. I uppgiftenskall även ingå att med tänkbara intressenter diskutera varvets framtidaverksamhetsinriktning. En sådan diskussion bör inte enbart föras med nuvarandeoch eventuell ny ägare av varvet, utan även med de olika samhällsorgan, somvisat starkt intresse för varvets försatta existens. Vi fömtsätter att delokala fackliga organisationerna deltager i sådana diskussioner.