prop · G30340 · 1979-12-31 00:00:00 — Förslaget om beräkning avmarkvärde för station respektive anläggning som inle har lagils i bruk innebärviss reducering av delsamma, mindre sädan när del gäller kraftstation ochslörre sådan när det gäller regleringsanläggning. Det kan ifrågasättas om ickeen reducering till O i båda fallen är motiverad. 4.4.6.7 Andels-och ersättningskraft (21.2.4) Fråganom värdering av andels- och ersäuningskraft behandlas av bl. a. kammarrätterna.Dessa anför: Belräffandevärderingen av ersättningskrafl sägs i förslagel atl för den moUagandefastigheten värdet per kilowatt laxeringseffekt skall beslämmas utifrån detvärde ersättningskraften har för samma fastighet. Det kan ifrågasättas omuttryckssättet överensstämmer med anvisningar på området vid1975 års allmänna fastighetstaxering. 1 varje enskill fall torde man nämligenvara nödsakad alt vid denna värdering laga hänsyn lill hur ägaren faktisktutnyttjar tillgängen. anser att sådan formell åtskillnad som har gjorts i betänkandet mellanersättningskraft och andelskrafl inle synes vara motiverad eftersom ocksåandelskraften kan vara grundad pä avlal. 1979/80:40 326 5Administrativa frågor 5.1 Organisationen 5.7.7Fastighetstaxeringsdistrikten (23.2.1) Remissinslansernatillstyrker överiag förslaget om indelning i fastighetstaxeringsdistrikl eflerolika fastighetskalegorier och de föreslagna distriktens omfattning ochstorlek. Detta gäller bl. a. RSV, LBS, , länsstyrelserna iStockholms, , , och ,skogsvårdsstyrelserna i och , överlantmätaren , /SR, FSF, Lantbrukarnas skattedelegatlon och TÖR.Länsstyrelsen 1 tillägger att man i länet redan har gjort endistriktsindelning lenlighet med kommitténs riktlinjer och alt några störtepraktiska svårigheter atl genomföra denna inte har visat sig föreligga. Någraremissinstanser, bl. a. LBS framhåller det positiva i atl man enligt denföreslagna distriktsindelningen inte längre skall bilda de gemensamma distriktför svårvärderade fastigheter, som inrättades vid allmänna fastighetstaxeringoch som inte fungerat tillfredsställande. Lantbrukarnas skattedelegation anserdet vara en fördel att nämnderna enligt den föreslagna ordningen i störteutsträckning än tidigare anses själva böra klara granskningen av enklaredeklarationer och ulföra taxeringar. Det bör medföra att nämnderna flr etlstörre engagemang i värderingsfrågorna över huvud taget. Del kan också medverkaUll att skogstaxeringen inte sker på samma sätt som lidigare, dä i praktikenensaminflytande gällt för de skogssakkunniga. tar upp frågan om inte särskilda regler bör gälla för distrikten förelproduktionsanläggningarna eller i vart fall vattenkraftanläggningarna medavrinningsomräden som sträcker sig över flera län. Man ifrågasätter om det inteär nödvändigt atl sektorn behandlas i etl sammanhang och dä kanske t. o. m. ietl för hela landet gemensamt distrikl. Kommittén har inle ansett det möjligtatt bilda distrikl över länsgränser. Även andra sektorer med speciella ochsvårvärderade fasligheter - massa, slål, glas osv. - anser föreningen sannoliklmed fördel böra behandlas i distrikt som omfattar flera län. 1fråga om den föreslagna tidpunkten för distriktsindelningen, normalt den 15september två är före taxeringsåret men till den allmänna fastighetstaxeringen1981 övergångsvis , framhåller7?5Kvikten av att tidpunktenden kan hållas. Detta anser RSV vara en fömtsättning för att en ökadambitionsnivå vid förberedelsearbetet och själva taxeringsarbetet, somkommittén har satt som mäl, skall kunna förverkligas. 5.7.2Fastighetstaxeringsnämnden (23.2.2 och 23.2.3) Förslagetom anpassning av reglerna för förordnande antal, valbarhel och behörighel förfaslighetslaxeringsnämndens ledamöler till de nya reglerna 1979/80:40 327 omtaxeringsorganisalionen i försia instans biträds allmänt av remissinstanserna. Kammarrätternaanser all förslagen i fräga om nämndledamölerna och deras verksamhet innebär enförslärkning av lekmannainflytandet och att della flr anses som en värdefullmotvikt till den expertdominans som är svår alt komma ifrån vidfastighetstaxeringen. Kammarrätterna anser all förslagen om organisalionenäven i övrigt är väl avvägda. Länsstyrelseni anför all de taxeringsnämnder som omfatlar flerakommuner, varav en slår uianför landstingskommunen, enligt förslagel skallbeslämma antalet ledamöter med fördelning på de olika valorganen eflerbefolkningstalen. I , där står utanförlandstingskommunen, kommer denna princip all kunna leda lill all samlligaledamöler i nämnd där ingär helt skall väljas avkommunstyrelsen i . En kompletlerande regel bör införas så all förvarje i distriktet ingående kommun bör finnas ell vissl minimiantal ledamöter.En annan möjlighel är all ledamölernas fördelning på valorgan baseras på delberäknade fastighetsbeståndet i distriktet. Delademeningar föreligger om förslaget att av länsslyrelsen förordnad särskildledamot inte längre skall utses. I stället bör enligt förslagetijänstemannagranskare, konsulent eller förlroendevald ledamol ge dengranskningshjälp eller annat biträde som ordföranden behöver. 7?5K tillstyrkerförslaget också i denna del. Länsstyrelseni anför att för atl ge kommunvalda ledamöterna skall biträdamed granskningshjälp krävs en ändring av arvodesreglerna för dessa ledamöteroch evenluellt en överenskommelse mellan och kommunerna.Länsstyrelsen i framför liknande synpunkter. Länsstyrelsernai , och , , , ochKopparbergs län, överlantmätaren i samt avstyrkerförslaget. DenIjänstemannamedverkan som kan bli akluell vid 1981 ärs fastighetstaxering blirdessutom av marginell arl, varför huvudargumentet för borttagande av ledamoteninte gäller för denna fastighetstaxering. Konsulenterna motsvaras i slorutsträckning av lidigare konsulenler och sakkunniga, varför deras insats intebetyder att nämnderna fär ytterligare stöd utan snarare samma slöd somtidigare. Att lägga över en del av det arbete som utfördes avlänsstyrelseledamoten på någon av de förtroendevalda ledamöterna kan medföraolägenheter. Dels kan problem uppkomma om vem eller vilka av dem som skall fåen utökad arbetsinsats. Detta är en kontroversiell fråga eftersom ledamöternaär politiskt valda och tillhör olika partier. Dels krävs att sädan ledamoterhåller en fullständig utbildning. Frågan om vem som skall meddela dennaliksom betala kostnaderna härför samt för arbelet i övrigt måste då lösas. Kårenav länsstyrelseledamöler har dessutom fungerat som en reserv för all rekryteraordförande. Fastighetstaxeringen sträcker sig över en lång lidsperiod. Man fårdärför normall räkna med ett visst bortfall av ordföranden 1979/80:40 328 underdenna period bland annal på grand av sjukdom, flyllningar och andra enskildaförhållanden. Alt snabbt kunna ersätta en ordförande kommer, om kommitténsförslag genomförs, inte längre att bli möjligt. En ersättare måste först lärasupp med bland annat insats av stora individuella utbildningsprogram. Vid1975 års fastighetstaxering fungerade länsstyrelseledamöierna här i länet islor omfattning som medhjälpare och granskare åt ordförandena. I vissa distriktfördelades arbetsbördan lika mellan ordföranden och ledamoten. Medhänsyn till vad nu anförts och även till vad anfört ifråga omsamordningen med folk- och bostadsräkningen anser det nödvändigtatl ordföranden biträds av en ledamol, som utses av länsslyrelsen. Länsstyrelseni framhåller som sin bestämda uppfaUning att särskild ledamotskall förordnas också för fastighelstaxeringsnämnderna 1981.1 vart fall börsädan få förordnas för de nämnder som inle kan tillföras kvalificerat bhräde iannan ordning. Enligt mening kommer på gmnd avresursförhållandena hos länsstyrelserna och de lokala skallemyndigheternatjänstemannagranskare inle att ha möjlighel atl i nämnvärd omfattning biträdamed gransknings- eller annan stödverksamhet ål nämnderna. De av länsstyrelsenförordnade ledamöterna har haft en viklig funktion att fylla. Inom Älvsborgslän har som ledamot i regel förordnals person med särskild förutsättning förmedverkan vid fastighetstaxeringen. Denne har ofta haft anknylning till kommunsbyggnadsnämnd, sladsingenjörskontor, plankontor e. d. Ledamoten har pä grunddärav kunnal bilräda ordföranden med speciell granskning och utredning. Deltasystem har fungerat utmärkt inom länet och har svårt förståkommitténs värdering av ledamotens betydelse för fastighetslaxeringsarbelel.Länsstyrelsen i anser inte heller alt det är troligt attnämnderna i länet kan biträdas av tjänstemän. Delfinns vidare ell anlal personer som är inlresserade av uppdrag vidfastighetstaxeringen, men som av olika skäl inte vill bli ordförande. Det måsleanses vara misshushållning med resurser atl inte tillvarata dessa personersönskan och vilja all göra en arbetsinsats. Kommitténs uppfattning att dekommunvalda ledamöterna skall biträda ordföranden på det säu som en avlänsstyrelsen utsedd ledamot avses göra synes inle genomtänkt. Sälunda har manexempelvis inle berörl frågan om hur en sädan kommunvald ledamot skallutbildas och arvoderas. Fastighetstaxeringen består inle enbart av granskningav deklarationer utan redovisning av nämndens beslul är erfarenhetsmässigtminst lika tidskrävande och ställer stora krav på noggrannhet och kunskap.Kommitténs förslag kommer knappast att medföra att omfattningen avbeslutsredovisningen minskar. Ordföranden behöver därför i många fall bilrädeav en väl utbildad person. anser därför atl del är nödvändigl attden får möjlighet att vid behov förordna en ledamol ifastighelstaxeringsnämnden vid allmänna fastighetstaxering. 1979/80:40 329 OcksåTÖR anser atl del finns starka skäl att behålla länsstyrelseledamoten inämnden. Länsslyrelseledamolenhar varil ell slöd för ordföranden. Han har mänga gånger varit den i nämndensom besuttit de djupaste värderingstekniska kunskaperna. 1 inle sä få fall harhan dessulom medverkal i granskningsarbetet. 1 många fall har två personer såatt säga delal ett fastighetstaxerings-distrikt. Man har kommit överens om altgranska olika andelar av deklaralionsmaterialet. Ingen av dem har velat la påsig arbelel med all granska samtliga deklarationer i ett dislrikl. Del har fördessa personer merendels inle hafl någon slörre belydelse vem av dem som förordnassom ordförande eller som ledamot. Slopas ledamolen kan del därför bli svårt allfl tillräckligl antal ordförande. Länsstyrelseledamöierna ulgör dessulom ettgotl rekryteringsunderlag i de fall en ordförande av nägon anledning inlefullföljer silt uppdrag. Deökade arbetsuppgiftema på grund av en eventuell samordning med FoB 80 innebäralt ordföranden behöver hjälp. Kommitténs förslag, all de förtroendevaldaledamöterna skall granska deklarationer, är inget stöd för all slopa ledamolen.Den granskning de förtroendevalda kan göra är en s. k. eflergranskning isamband med sammanlräde. Länsslyrelseledamoiens medverkan innebär däremol s. k.förhandsgranskning, som utmynnar i förslag lill taxering. anser således alldel finns slarka skäl för all behålla länsslyrelseledamolen ifastighelstaxeringsnämnden. TORlar också upp frågan om utbildningen inför fastighetstaxeringen av bl. a.ordförande och betonar starkt vikten av att dessa ges en gedigen ulbildning.Förbundet anför all de utbildningsinsatser som behövs för fastighetstaxeringeninle närmare har beskriviis i belänkandel. Förbundel förutsätterattutbildningen får åtminstone samma omfattning som vid taxering. 1 frägaom de förberedande ålgärderna bör ulbildningen ökas i förhällande lill den utbildningsom gavs vid 1975 ärs allmänna fastighetstaxering. 5.7.JKonsulenter, m. m. Samlligaremissinstanser delar kommitténs uppfattning atl konsulenler bör bilrädanämnderna inom ell vissl geografiski område under förberedelsearbetet och vidtaxeringen. Förslagetatt uppgiften som konsulent skall vara personlig och inle läggas pä myndighetbiträds också av remissinslanserna, t. ex. RSV, , länsstyrelsernai . delarkommitténs uppfattning i frågan men anser alt om uppgiften ändock kommer altåläggas myndighel sä är skogsvärdsorganisationen den enda myndighet som har enrikstäckande organisation med lillräcklig lokalkännedom och sakkunskap.Anlitandet av skogsvärdsstyrelserna för olika uppgifter i samband medförberedeslearbetet verkar i samma riktning. Det kan ocksä påpekas altuppgiften kan komma all bli lällare all överföra lill myndighetsuppgift vid s.k. mllande taxering. 1979/80:40 330 påpekaratl del vid skogsvärdsstyrelserna råder olika meningar i frågan om uppdragelbör vara personligl. T. ex. i anser alluppdragel skall bedrivas i Ijänsten och anför atl följande skäl lalar för del: 1 Skogsvårdskonsulenterna använder styrelsens kartor,flygbilder, fastig-helsuppgifter och lokaler m. m. i arbetet. 2 Den noggranna genomgäng av varje fastighet sommåste göras för att få fram ett relevanl underlag beträffande skogstillståndetosv., medför att konsulenten får en aktualisering av de skoliga förhållandenapå hela distriktet. Taxeringsarbetel medför också att han får en akluellägareför-teckning, vem som slår för fastigheter som tillhör dödsbon osv. Detlaär av stor betydelse för hans ordinarie arbete. 3 Om uppdraget görs i tjänsten kan även övrigpersonal på distriktet medverka i arbetet, vilket medför flera fördelar, bl. a.förbättrat taxeringsunderlag, omväxling i arbelel osv. Ersättningför det merarbete som uppdraget medför och som inle hinner Ulföras på tjänstetid,bör enligl prövas i särskild ordning enligt ulredningensförslag. LMVhar inte nägot emot all konsulenterna liksom tidigare förordnas särskilt menframhåller att de ijänslemän som engageras som konsulenter kommer att fullgörauppgiften som tjänsteuppdrag. Förslagetatt konsulenter skall biträda vid granskningen av lantbraksen-heter medskogsmark eller endast om dessa ägoslag överstiger viss arealstoriekhar diskuterats av nägra remissinstanser. i länifrågasätter om det över huvud taget är lämpligt att deklarationer som gälleråkermark under normala förhållanden granskas av konsulenler. För granskning avsädana deklarationer är god lokalkännedom viktigare än sakkunskap hoskonsulent, vilket visade sig vid taxering av jordbruksegendomar igemensamma nämnder. Det normala bör därför vara atl deklarationer i fräga omåkermark granskas av nämnderna utan hjälp av konsulenter. Länsstyrelseni och lantbruksnämnden I anser att samtligadeklarationer för skogsfastigheter bör granskas av konsulenter. Länsstyrelsenanför att konsulenler för skogstaxering vanligen tillhör skogsvärdsstyrelsenoch har den behövliga kännedomen om skogen och kunskapen utan vilken manriskerar att taxeringen blir felaktig och olikformig. Taxering av enbartnämnden skulle kunna tillämpas om man inför någon form av långt gåendeschablontaxering. Detta torde emellertid inte vara aktuellt.Skogsvårdsstyrelsen i län framhåller att skogstaxeringens effektivitet,rättvisa och kvalitet är starkt beroende av konsulenterna och att en riktigsatsning på denna personalkategoris utbildning och möjlighet att arbeta medskogslaxeringen därför är viktig. anser att granskningen av deklarationer för industrifastighetergenomgående bör ske med biträde av konsulent. Länsstyrebeni Västerbouens län biträder förslaget atl del skall ankomma på 1979/80:40 331 skattechefenatt bestämma vilka slag av konsulenter som skall finnas och vilka områden somskall gälla för dessa. Det ger möjlighet atl beakla lokala variationer ochbrister i viss lyp av beslulsunderlag. Del kan medföra t. ex. atlskogskonsulenler mäste förordnas i länet också beträffande mindre skogsfastigheter. LänsstyrelsenI anser all en beslämmelse bör införas om alt särskildasakkunniga kan förordnas att lämna biträde vid taxeringen. Länsslyrelsen pekardärvid främsl på arbetet med värdering av åker och betesmark samt skogsmark ochskog. 5.1.4Tjänstemannamedverkan m. m. Remissinstansernaär i allmänhet i princip positiva förslaget atl ordföranden - som enanpassning lill de nya arbetsformerna vid inkomst-laxeringen efter RS-reformen- i möjlig utsträckning skall fä granskningshjälp eller annat biträde avijänstemannagranskare, konsulent eller sakkunnig. Samma principiellainställning har flertalet av remissinstanserna till förslaget om övergång tilltjänstemannagranskning vid allmänna fastighetstaxering i en omfattningsom svarar mot arbetet vid särskild fastighetstaxering, dvs. ca 1096 avfastighetsbeståndet. Fråganom det är möjligt atl gå över till den föreslagna tjänstemanna-granskningendiskuteras emellertid av ätskilliga remissinstanser främst mot bakgrund avresurstillgång och arbetssituation hos de lokala skattemyndigheterna. RSVtillstyrker förslaget men anför alt personalsituationen kommer atl varierabetydligt olika lokala skattemyndigheter emellan. Därför kan även den avkommittén diskuterade omfattningen bli svår atl uppnå utan att de lokalaskallemyndigheternas organisation belastas alltför hår. EnligtRSV bör emellertid i första hand en allmän målsättning vara att minsl etlfastighetstaxeringsdislrikt hos varje LSM granskas av tjänsteman. Denytteriigare omfattning som i och för sig bör eftersträvas får anpassas tillpersonalsituationen hos de olika myndigheterna efter organisationsförändringarna.Della bör enligt RSV:s uppfattning medföra atl betydande delar avdeklarationsmaterialet kan granskas av tjänstemän hos vissa myndigheter. RSVhar vid 1979 ärs fastighetstaxering bedrivit viss försöksverksamhet medUänsiemannagranskning i samarbele med länsstyrelse och LSM. Syftet har varitall undersöka de praktiska förutsättningarna för en utökad medverkan av LSM vidfastighetstaxeringen. Granskningen, som enbart omfattat fastighetsdeklarationerför småhus, har utförts av biträden. Verksamheten föregicks av en kortutbildning() med tyngdpunkten lagd på genomgäng av praktiska exempel. Utvärderingenav verksamheten visar att utfört arbete väl uppfyller erforderliga krav päkvalitet. Trots att verksamhelen varit av relativt begränsad omfatling (trefögderier) är del RSV:s uppfattning att utfallet kan läggas till grund förbedömning av förulsältningarna för tjänslemannagranskning hos LSM. Vadbeträffar frågan om vilka kompetenskrav som bör ställas 1979/80:40 332 pägranskningspersonalen är del säledes RSV:s uppfattning atl de kan uppfyllas ierforderlig grad genom lämpliga utbildningsinsatser. När del gäller den av RSVföreslagna minimimålsätlningen alt minsl ell distrikl hos varje LSM skallIjänstemannagranskas kan på grundval av försöksverksamheten konstateras alt deinsatser som erfordras inte behöver vara av större omfattning än att den börvara möjlig atl genomföra. I vissa fögderier kan dock krävasresursförstärkning. I synnerhet den personal som normalt sysslar medfaslighelsregistrering har enligl RSV redan sådan insiki i olika frägor medanknytning till fastighetstaxering att de med en korl ulbildning bör kunnautnyttjas även med granskning i samband med taxeringen. Ävenstatskontoret tillstyrker förslaget atl viss tjänstemannagranskning införs.Statskontoret anför: ,som utrett den nya organisalionen för inkomsttaxering, har i delrapporten 1978:1behandlal bemanning och inre organisaUon vid lokal skattemyndighet. a. ett visst överskoU av assistent- och biträdespersonal vid delokala skattemyndighelerna. Projektet konstaterar att personalsituationenkommer att variera myndigheterna emellan. Etl stort anlal myndigheler kommeremellertid att fl övertalig personal. Stalskonlorettillstyrker förslaget att viss tjänstemannagranskning införs vidfastighetstaxeringen 1981 med utnyttjande av befintlig personal. Omfattningenhärav bör vara beroende av de olika skatlemyndigheternas personalsituation.Genom kortare utbildningsinsatser bör man - som också framgått av RSV:sförsöksverksamhet - kunna skapa föratsättningar för assistent- ochbilrädespersonalens dellagande i granskningsarbelet. Ocksä frågan om hurbefinlliga tjänstemän i handläggarkarriären kan utnyttjas för tjänstemannagranskningbör enligt statskontoret uppmärksammas. Tjänstemannagranskningensformer och organisationer härav är efter 1981 enligt verkel beroende av hur fastighetstaxeringenkommer atl utformas i framliden. Som framgått kommerfastighelstaxeringskommiltén all i sitt fortsatta arbete överväga möjlighelernaav atl införa en rallande taxering. Kommer detta till genomförande ställs heltnya krav bl. a. på skatteadministrationen. De organisatoriska ochresursmässiga frågorna får då lösas från nya utgångspunkter. Länsstyrelsernaoch lokala skattemyndigheterna delar också allmänt i princip kommitténsuppfattning om ijänslemannagranskningen. Inställningen till en sädan granskningkan införas med hänsyn till de tillgängliga resurserna varierar. I denutsträckning sådan granskning kan utföras med hänsyn lill lillgängligaresurser, bilräder man allmänt förslaget att granskningen skall särskilt ifråga om småhus ulföras av biträdes- och assistentpersonal efter vissulbildning. Denna uppfattning framförs av bl. a. i Skaraborgslän. i anser att det får i och för sig ansesvärdefullt om lokal skaltemyndighets personal ges tillfälle att delta itaxeringsarbelet på det sätt kommiuén beskriver. Detta skulle ge den lokalaskattemyndigheten värdefullt tillskott på kompetens inför en eventuell framtidarullande taxering och dessutom, som kommhtén anser, ge möjligheler förbiträdes-och assistentpersonal att kvalificera sig för handläggarbefattningar. ST-fögderii län anser att tjänstemannagranskning vid fastighets- 1979/80:40 333 taxeringenbör förekomma på lokal skattemyndighets serviceenhet. Den personal som sysslarmed favilregistrering, faslighelsredovisning och beredning avfastighetsdeklarationer bör efter viss utbildning vara lämpliga. Vid Uppsalafögderi har vid 1979 ärs särskilda fastighetstaxering försöksverksamhet medtjänslemannagranskning bedrivils. Erfarenhelen av försöksverksamheten visaratt deltagande personal, assistenler och biträden, har varil synneriigen vällämpade enligt enkätsvar frän taxeringsnämndsordförandena. TORframhåller alt det stöd, som fastighetstaxeringsnämnderna får av lokalskaltemyndighet, är av stor betydelse. förordar den föreslagnaIjänstemannamedverkan och fömtsätter atl resurser ställs till förfogande fördenna. I fortsättningen bör all förstahandsgranskning om möjligt utföras avtjänstemän, i största möjliga utsträckning pä handläggarnivå. Även annal slödål nämnderna är betydelsefullt. avser dä bl. a. den hjälp som kan ges isamband med arbetet med FoB-uppgifter. och , , och Västernorrlandslän anser allmänl att resursförstärkningar mäste tillföras de lokalaskattemyndigheterna för att den tänkta tjänstemannagranskningen skall kunnautföras. Något utrymme att såsom föreslagits använda löntagar-ochrörelsegranskare för granskning av fastighetsdeklarationer torde enligtlänsstyrelserna I och inte finnas. Enligllänsstyrelsen I måste genomförandet av iförsta hand prioriteras liksom föreslagna organisationsförändringar för delokala skattemyndigheterna. anser att det f n. är för tidigt atluttala sig om vilkel resullal dessa förändringar leder lill i fråga omöverblivna resurser osv. och anför vidare: Detkan dock antas all genomförandet av kräver mer resurser i anspråkän vad som från början fömtsätts. Redan nu kan enligl meningförutses att det vid liden för fastighetstaxeringens genomförande inle kommeratl föreligga något personalöverskott pä de lokala skattemyndigheterna som kanutnyttjas för fastighetstaxeringen. Insatsen vid fastighetstaxeringtorde bli i den grad begränsad atl man får se det hela som enförsöksverksamhet. finner länsslyrelsen det angelägel atl i såfall biträdes- och assistentpersonal medverkar i granskningsarbetet. Utrymmetför att använda även löntagar- och rörelsegranskare för fastighetstaxeringenefter taxeringsperiodens slut torde vara mycket begränsad.Perioden mellan taxeringarna är för dessa granskare avsedd att användas för annatändamål, inte minst egen utbildning och extern information. Länsstyrelseni varnar för en alltför optimistisk syn på möjlighetentill tjänstemannastöd i granskningen av deklarationer vid allmännafastighetstaxering. Tillgången pä övertalig personal som granskare fråninkomsttaxeringen är osäker vid den aktuella tidpunkten. En viktig fråga sombör utredas i delta avseende gäller vilka krav på kompetens 1979/80:40 334