prop · G30382 · 1979-12-31 00:00:00 — 1979/80: 82 omledning och administration av sameskolorna m. m. Regeringen förelägger vad som har upptagils ibifogade utdrag av regeringsprolokollel för den åtgärd eller det ändamål somframgår av föredragandens hemställan. I propositionen föreslås att en särskild sameskolstyrelseinrättas. Denna skall vara styrelse för alla sameskolor i landet. Tillstyrelsen skall knytas elt kansli som förestås av en skolchef En tjänst som sameskolkonsulenlskall inrättas för alt biträda skolchefen med handläggningen av pedagogiskafrågor. Vid sameskolans högstadium i skall finnas en arvodestjänstsom studierektor och vid övriga sameskolenheter arvodestjänster somtillsynslärare. I propositionen behandlas också frågan om s. k. samiskautbildningsråd. Det föreslås att kommunema själva skall få avgöra om manförsöksvis vill inrätta sådana utbildningsråd. Vidare föreslås att samarbetsnämnder skall finnas vidvarje sameskolenhet. De nya reglerna föreslås gälla fr. o. m. den . Prop,1979/80:82 Närvarande: statsministern , ordförande, och statsrådenUllslen. Söder,Krönmark, , , . Proposition om ledning och administration av sameskolorna m.m. På grundval av sameulredningens förslag (SOU 1975:99) Samernai presenterade regeringen en proposition (prop. 1976/77: 80)om insatser för samerna, där bl. a. vissa samiska utbildningsfrågorbehandlades. anslöt sig till förslagen i denna del (KrU 1976/77: 43. rskr1976/77: 289). För att lägga fram förslag beträffande den administrativaoch pedagogiska ledningen av en samisk utbildningsväg bildades inomutbildningsdepartementet en arbetsgrupp med företrädare för departementet,() och utredningen (U 1972:06) om skolan, staten ochkommunerna (SSK) samt representanler för samernas organisationer. Arbetsgruppenöverlämnade sitt betänkande (Ds U 1978: 5) Administration och ledningav en samisk utbildningsväg. En sammanfattning av betänkandet bör fogas tillregeringsprotokollet i detta ärende som bilaga 1. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgelts avriksrevisionsverket (RRV), , universitets- och högskoleämbetet(UHÄ), SO, länsskolnämnderna i , , , ,, och , statens institut förläromedelsinformation {S\h), statens invandrarverk () samt avlänsstyrelserna i , och . Yttranden har vidare avgetis av , Härjedalens.Krokoms. , , , , , , , Luleåoch kommuner. har avgett yttrande. Prop.1979/80: 82 3 Dessutom har yttranden avgetts av Nordiskt samiskt inslilui.Nordiska Sainerådels svenska sektion. Svenska Samernus Riksfiirhiind (SSR). Samernassainarhelsnänind och dess delarheisgrupper, Norrhollens Saine-förhiind, VadlejenSaeineh Siejle tSloriiniangriippeii), saincre-giongriipp, sanieförcning,i Slockholm, Sanuför-cningen i samt gemensamt avStiftelsen och Samernas folkhögskolas styrelse. En sammanställning av remissyttrandena bör fogas lill regeringsprolokolleli delta ärende som bilaga 2. 1979/80: 100 (bil. 12 s. 274) har regeringenföreslagit alt. i avvaklan på särskild proposition i ämnet, tillSameskolor för /81 beräkna ett förslagsanslag av 9990000kr. Jaganhåller om att nu få ta upp denna fråga. Sameskolans nuvarande organisation och omfattning grundarsig på beslutar (prop. 1962: 51. SU 1962: 141. rskr 1962: 319)om nomadskolans organisation och omfattning. 1 detta fastslogs att den dåvarandenomadskolan skulle bestå som en särskild skolform så länge samerna självaönskade det och vara likställd med den reguljära skolan. Erforderligaorganisatoriska förändringar, liksom även eventuell minskning av antaletskolor, skulle beslutas av Kungl. Maj;t. Vidare innebar riksdagsbeslutatt den dåvarande nomadskolan skulle vara öppen för alla som uppgav sig vara samer.Namnet "nomadskola" har ersatts av "sameskola" genomändring . För lillsyn av sameskolan svarar en särskild sameskolinspektion.Dess arbetsuppgifter och funktion har undergått etl antal förändringar.Enligt nyssnämnda riksdagsbeslut bibehölls den dåvarande särskilda nomadskolinspektionen.1967 års riksdag (prop. 1967: I bil. D 3, SU 1967: 8, rskr 1967: 8)beslutade dra in den särskilda tjänsten som nomadskolinspektör vid länsskolnämndeni län vilket skulle ske vid dåvarande innehavarens pensionering (i ochmed maj månads utgång ). Tillsynen av nomadskolväsendet överfördes emellertidredan fr.o.m. /68 till länsskolnämnden i län.Beslutet innebar atl en av de fyra skolinspektörerna vid länsskolnämnden vid Nortböttenslän tillika blev nomadskolinspektör. Länsskolnämndsulredningen föreslog i sitl belänkande (SOU1973: 48) Skolans regionala ledning att en särskild nomadskolstyrelse under SÖskulle utöva den direkta ledningen av nomadskolan med de uppgifter sombeträffande tillkommer skolstyrelse. Den skolinspektör iNorrbottens län som tillika var nomadskolinspektör skulle undernomad-skolstyrelsen utöva de befogenheter som tillkommer skolchef eller rektor.11 Rik.sdagen1979180. Prop.1979/80; 82 4 SÖ erhöll regeringens uppdrag alt i samband medavgivande av yttrande över länsskolnämndsutredningens betänkande också utvärderaorganisationen av den regionala ledningen av skolväsendet i liinmed avseende på de speciella krav som länets karaktär av glesbygdsområde samtinslagen av samisk och finsktalande befolkning medför. 1 den promemoria som SÖ avgavi äiendet konstaterades bl.a. att de funktioner som blivil mestlidande genom 1967 ärs omorganisation var skolchefs- och rektorslunktionernaför sanieskolorna. den utåtriktade verksamheten i allmänhet samt vuxeiiuihildningeni länet. Det noterades som särskilt anmärkningsvärt att nomadskolcomiådet varså geografiskt omfattande (mellan sanieskolorna i Ange och )och all "rektorsområdet" (för de samiska låg- och mellanstadieskolorna)inle hade vare sig rektor, stiidieiektoi eller tillsynslärare. Det tillades dockatt förändringen av tillsynsorganisationen sannolikt också fått den positivaeffekten att samarbetet med det övriga skolväsendet förbättrats. framhöll i sitt betänkande Samerna iSverige att det var en i det närmaste orimlig uppgift för en och samma personatt vara både skolinspektör och sameskolinspektöi och dessulom svara för"annan utbildningsverksamhet och kulturell verksamhet bland samerna".Utredningen efleriysle den uteblivna pedagogiska förstärkning, som varit ettav skälen till atl sameskolorna knöts lill länsskolnämnden i länoch lorordade atl ett av SÖ lidigare framlagt förslag om en konsulenttjänstmed utåtriktad verksamhet för den samiska minoriteten borde aklualiseras.Denna tjänst skulle kunna placeras vid antingen någon av länsskolnämndernaeller SÖ. Vidare framhöll utredningen alt nomadskolfull-mäklige i dessnuvarande form inte medgav samiskt inflytande i önskvärd omfattning. Enligt nomadskolreforni har barn lill samer rättatt fullgöra skolplikt i sameskolan i stället för i . Som sameranses i della sammanhang alla som uppger sig vara samer. Sameskolan är enstatlig skola, över vilken SÖ har inseende. i länhar tillsyn över landets samtliga sameskolor och skall även främja annanutbildningsverksamhet och kulturell verksamhet bland samerna. För den direktaledningen av sameskolorna svarar en sårskild skolinspektör vid länsskolnämndeni (skolinspektör tillika sameskolinspektör), som jämte andrauppgifter har ett särskilt ansvar för sameskolväsendet och för annanutbildningsverksamhet och kulturell verksamhet bland samerna. På länsskolnämndeni vilar när det gäller same-skolväsendel de uppgifter som i detallmänna skolväsendet ankommer på länsskolnämnd, skolstyrelse, skolchef ochrektor. Prop.1979/80: 82 5 För varje sameskola finns sameskolfullmäktige. som hartill uppgift att med länsskolnämnden överlägga i frågoi som rör sameundei visningenoch yttra sig i sådana ärenden. Sameskolfullmäktige utses för vaije skola av föriildrartill eleverna vid skolan. I propositionen om insatser för samerna anförde chefen lörutbildningsdepartementet atl del klart borde uttalas att samerna utgör enetnisk minoritet i , som i egenskap av ursprunglig befolkning i sitt egelland, intar en särskild ställning både gentemot majoritetsbefolkningen ochandra minoritetsgrupper (prop. 1976/77; 80 s. 107). Inom utbildningssystemet,framhöll föredraganden efler samråd med mig, borde de samiska frågorna få enstarkare ställning (s. 133). Man borde för barn till samer eftersträva inslagav samiskt språk och samisk kultur på alla utbildningsstadier och i denomfattning som motsvarade samernas berättigade önskemål. Samernas slällningsom etnisk minoritet motiverade all särskild hänsyn logs för att säkerställaderas inflyiande över undervisningen. De statliga insatser som kunde bliaktuella måsle fortgående anpassas till utvecklingen. Den Slalliga sameskolanskulle beslå så länge samerna önskade det. 1 de fall då de samiska utbildningsfrågornainle kunde lösas tillfredsställande inom ramen för det allmänna skolsystemetborde särlösningar kunna prövas. anslöt sig både till den uttaladegrundsynen på samernas särskilda ställning samt till de förordade riktlinjernaför insatser för samisk utbildning (KrU 1976/77: 43, rskr 1976/77: 289). Föredraganden utgick i sina överväganden om samernasställning i det obligatoriska skolväsendet frän alt riksdagsbeslut omnomadskolans organisatoriska omfallning alltjämt bör ligga till grund för samernasvillkor när det gäller undervisningen (s. 134). Samerna skall således, så längede själva önskar det, ha tillgång till två likvärdiga utbildningsalternativ pådet obligaloriska skolstadiet, nämligen statlig sameskola och kommunalgrundskola (prop. 1962: 51 s. 49-50). I propositionen om insatser för samerna anfördes att manborde diskutera dels hur sameskolan skulle kunna göras bällre. dels hur manskulle kunna förslärka de samiska inslagen i . För sameskolornas delborde man överväga vilka organisatoriska lösningar som kunde behövas för attbibehålla vissa sameskolenheter saml hur lärare med samisk språkbakgrundskulle kunna få lärarutbildning och hur läromedelssituationen skulle kunnaförbättras. När det gällde samiska inslag i den kommunala framhöllsi propositionen de utvecklingsmöjligheter som skulle kunna öppnas när manförverkligade beslut om dels reformering av skolans inre arbete (prop.1975/76: 39, UbU 1975/76: 30, rskr 1975/76:367). dels hemspråksundervisning (prop.1975/76:118, UbU 1975/76:33, rskr 1975/76:391; prop. 1976/77:22, UbU1976/77:10, rskr 1976/77: 111). beslut om hemspråksundervisning innebär attkommunerna fått skyldighet att aktivt främja och stimulera tvåspråkighet hosinvandrar- Prop.1979/80: 82 6 ham och barn inom ursprungliga minoriteter i Sverige.Kommuner där samiska barn finns har således skyldighet atl inom ramen förgrundskolan anordna undervisning i samiska som hemspråk och tillhandahålla sludiehandledningpå hemspråket om en elev behöver det och önskar delta däri. beslut om ny läroplan för (prop.1978/79: 180. UbU 1978/79: 45. rskr 1978/79: 422) ger sameelever bättremöjligheter till undervisning i samiskt språk och samisk kultur. Genom beslutenom reformering av skolans inre arbete och om hemspråksundervisning kankommunerna med hjälp av olika lokala lösningar göra särskilda insalser för desamiska barnen. Kommunerna har vidare skyldighet att aktivt informera föräldramaom alla tillgängliga undervisningsalternativ. Med anledning av riksdagsbeslutet vid ominsatser för samerna har samiska införts vid högskolan i som tillvalsämnepå låg- och mellansladielärarlinjerna. Tillvalskursen i detla ämne vänder sigtill studerande med förkunskaper i samiska och står öppen även för för-skollärarstuderandesamt redan examinerade lärare. Vidareanordnas f n. vid i fortbildningskurser för lärare isamiska. SÖ har lett ett forsknings- ochutvecklingsprojekt av samiska läromedel som kommer atl avslutas /80. Projektet har bedrivits i samarbete med SIL. som bidragitmed produktionsstöd för läromedelsframställning. Avsikten är att SÖ och SILäven i fortsättningen skall avsätta särskilda medel till forsknings- och utvecklingsprojektsamt till produktionsstöd för samiska läromedel. Planering pågår för en nyfemårsperiod. En arbetsgrupp inom lade år 1978fram ett betänkande Administration och ledning av en samisk utbildningsväg.Förslaget har remissbehandlats. Förslaget innebär i korthel att en särskildsamisk utbildningsdelegation bildas med företrädare för de samiska intressenaoch för de centrala myndigheter som inom sitt verksamhetsområde har attutveckla den samiska utbildningsvägen. Till delegationen knyts ett kansli.Delegationens uppgift skall vara att genom initiativ utveckla och samordnainsatserna för den samiska undervisningen och utarbeta program för samiskaundervisningsinslag både vid sameskolorna och inom det allmänna skolväsendet.Till utbildningsdelegationen knyts pedagogiska konsulenter för att ge service tillkommuner med samisk befolkning. För ledningen av sameskolorna framläggs tvåförslag. Det ena utgår från att nuvarande organisatoriska förhållandenkvarstår. Utbildningsdelegationen erhåller enbart yttrande- och förslagsrätl.Enligt det andra förslaget skall hela det myndighetsutövande- ansvarel försameskolorna läggas på utbildningsdelegationen. För atl ge samerna ettinflytande över samiska undervisningsinslag i skolorna i kommunen föreslårarbetsgruppen att lokala samiska utbildningsråd inrättas i kommuner med samiskbefolkning. Dessutom skall till varje sameskola knytas en sameskolnämnd. Prop.1979/80: 82 7 Den nu arbetande skoladministraliva kommittén (U 1978; 17)behandlar frågor som har många beröringspunkter med de förslag som arbetsgruppenlagt fram. Jag anser dock inte att detta hindrar elt beslut nu om hur densamiska utbildningen bör administreras och samernas inflyiande över dennatillgodoses. Jag föreslår, vilket ligger i linje med vad SSR och andrasamiska organisationer förordat, att en självständig sameskolstyrelse inrättasmed uppgifl i första hand att ulgöra särskild skolstyrelse för sameskolorna.Sameskolstyrelsen skall i vad gäller ledning och administration avsameskolorna överta de uppgifter som inte normalt fullgörs av en länsskolnämndmen som åvilat länsskolnämnden i . Länsskolnämnderna ide län där sameskolor finns kommer i fortsättningen att ha samma tillsynsansvarför sameskolorna som en länsskolnämnd normalt har för det obligatoriskaskolväsendet. Därmed upphör det särskilda tillsynsansvar för sameskolorna iriket som åvilat nämnden i Nortböttens lån. Enligt min mening finnsdet därför inte längre anledning att föreskriva alt en av skolinspektörerna vidlänsskolnämnden i skall vara tillika sameskolinspektör. 1 den av mig föreslagna sameskolstyrelsen skall ingåföreträdare för samerna och för de myndigheter, som inom sitt verksamhetsområdehar kontakt med frågor som rör undervisningen av samer. Det bör ankomma påregeringen att närmare bestämma omfattning och sammansättning av styrelsen ochall utse ledamöter i densamma. Sameskolslyrelsen, i vilken samerna skall ha majoritet,skall vara myndighet för sameskolorna. Dessa bör liksom stå understatligt huvudmannaskap. Sameskolstyrelsen bör ansvara för och ledasameskolorna och de elevhem som är knuina till dem samt för denna statligaskolform huvudsakligen ha de uppgifler som beträffande den kommunala grundskolantillkommer skolstyrelse. Det bör ankomma på regeringen att besluta omlokaliseringen av sameskolstyrelsen och dess kansli efter förslag av arbetsgruppen(U 1977: 10) för samefrågor. Sameskolslyrelsen bör dock ges ett vidare ansvar än enbarlsameskolorna. Det är ett starkt och befogal samiskt intresse att kunna påverkaärenden och beslut som har direkt betydelse för undervisningen av samer i delallmänna skolväsendet. Jag anser därför att det till sameskolslyrelsensuppgifter också bör höra atl genom yttranden och förslag främja och utvecklade samiska undervisningsinslagen i det allmänna skolväsendet. Frågoma kan gällapedagogiska försök eller läroplans- och läromedelsutveckling. Jag anser vidareatt sameskolstyrelsen bör kunna bistå kommunerna när det gäller uppsökandeverksamhet bland samer samt informera om sameskolan och om samiska ulbildningsinslagi undervisningen i det allmänna skolväsendet. För att kunna utföra och samordna de uppgifter som läggspå sameskolstyrelsen behövs särskilda pedagogiska och administrativa resurser. Prop.1979/80: 82 8 Till sameskolstyrelsen bör därför, i enlighet medarbetsgruppens förslag, knytas elt kansli. Som chef för kansliets verksamhetbör finnas en skolchef (skoldirektör). Denne bör liksom övriga skolchefer avdetta slag utses av regeringen. Arbetsgruppen ansåg att skolchefen skulle vara samiskspråkig.I remisssvaren får denna åsikt gehör dels i det gemensamma samiska remissvarsom avgetis av bl. a. SSR. dels hos länsskolnämnden i . Kirunakommun m. fl. kommun önskar dock att kravel på kunskaper i samiskamodifieras. Samespråkfrågan kompliceras av att det i finns tresinsemellan olika samespråk: sydsamiskan. lulesamiskan och nordsamiskan. Föratt urvalet inle skall bli allt för begränsat bland för övrigt väl meriteradeoch kvalificerade kandidater, bör enligt min mening enbart krävas atl skolchefenhar väl vitsordad erfarenhel av samisk ulbildning, samisk kultur och samiskalevnadsförhållanden. Både länsskolnämndsulredningen och sameutredningen har medkraft understrukit behovet av en pedagogisk förstärkning och samordning av densamiska undervisningen. 1 sina remissvar på arbetsgruppens belänkande har länsskolnämndenoch i Västerbollens län framhållit behovet av att den samiskaundervisningen ges ökade pedagogiska resurser. Mot bakgrund härav och med hänsyn till de många och storareformerna inom utbildningsområdet som skall föras ut till sameskolorna ochsameundervisningen i övrigt föreslår jag att en tjänst som sameskolkonsulenlinrättas för att under skolchefens ledning handha frågor av pedagogisk naturför samtliga sameskolor och pä det samiska utbildningsområdet i övrigt.Nuvarande arvodestjänst som studierektor vid sameskolans högstadium i Gällivarebör bibehållas. Vidare föreslår jag atl en arvodestjänst som tillsynslärareinrättas vid övriga sameskolenheter utan hinder av de bestämmelser som gällerhärför i del kommunala skolväsendet. Dessa tillsynslärare bör även kunna hapedagogiska samordningsuppgifter. Arbetsgruppen föreslog i sitt belänkande att särskilda pedagogiskakonsulenter skulle kunna lämna pedagogisk service och bedriva uppsökandeverksamhet i kommunerna. De skulle också kunna la initiativ till läromedelsutvecklingoch ularbela fortbildningsprogram för lärare inom den samiska utbildningsvägen. Remissopinionen har varit tämligen splillrad i denna del.Den speglar också de svårigheier som del samiska språkets uppdelning på trespråkgrupper erbjuder. Enligt min mening bör för nämnda uppgifter expertmedelställas till sameskolstyrelsens förfogande. Det är angeläget atl dessa experterinte isoleras från övriga ämnesföreträdare i skolväsendet ulan får tillfälle atlsamarbeta t.ex. med fortbildningskonsulenter i ohka ämnen. Som jag inledningsvis nämnde anser jag atl del samiskainflytandet över Prop.1979/80:82 9 sameskoLm måste stärkas. Sameföriiklrarna har kunnatgöra sitt inflytande gällande ino;n ramen för sameskolfullmäktige. soni består avföräldrar till eleverna vid skolorna. Arbetsgruppen har i stället föi denna institutionföreslagit dels att lokala samiska utbildningsråd inrättas i kommuner medsamisk befolkning, dels att till varje sameskola knyts en sameskolnämnd med ihuvudsak liknande uppgifter och kompetens som i annat utredningssammanhangföreslagits gälla för skolnäninder i grund- och gymnasieskolan. Enligt min mening bör det vara möjligt att utveckla ochpröva nya former för lokalt samiskt inflyiande i skolan. I likhet med llcrtaletremissinstanser delar jag de principiella bedömningar som ligger till grundför förslaget om ett lokalt samiskt utbildningsråd. Jag finner del därförlämpligt att sådana utbildningsråd inrättas i kommunerna. Det bör emellertid fåankomma på vatje kommun atl själv ta ställning i frågan. Varje kommun börockså själv få avgöra vilket antal förelrädare för kommunala myndigheter resp. samersom skall ingå i rådet. Även frågan om rådets uppgifler bör kommunen själv fäla ställning till. Jag utgår emellertid från att sådana råd bl.a. skall kunnasyssla med frågor som gäller sameskolan i kommunen saml vara rådgivande organ lillskolslyrelsen i frågor som gäller främjande och utveckling av samiskautbildningsinslag i kommunens skolor. Av vad jag nu har sagt följer att jaginte finner anledning att . föreslå regeringen all meddela någrabestämmelser om dessa utbildningsråd. Verksamhelen får ses som enförsöksverksamhet där olika lösningar kan tänkas i olika kommuner. Jag avseralt senare föreslå regeringen att uppdra åt SÖ att följa verksamhelen och vidbehov till regeringen föreslå de åtgärder som SÖ kan finna lämpliga. Jag föruisätteratt SÖ i denna fråga håller nära kontakt med samernas egna organisationer. En stark ställning för samernas språk och kultur i skolanbidrar inte bara till atl främja de samiska elevernas allmänna utveckling utan oeksåtill alt skapa förståelse för samernas önskemål och strävanden. Jag anser deldärför vara önskvärl att motsvarande försöksverksamhet med utbildningsråd somden jag behandlat kommer till stånd också i kommuner med talrik samiskbefolkning utan särskild sameskola. Dessa utbildningsråd bör ha som främstauppgift att vara rådgivande organ lill skolstyrelsen för främjande och utvecklingav samiska ulbildningsinslag i kommunens skolor. Inte heller för dessautbildningsråd finner jag skäl att föreslå några särskilda bestämmelser. Deluppdrag till SÖ som jag talade om bör också avse delta slag avutbildningsråd. Samarbetsnämnder bör inrättas vid sameskolorna som ettforum för samverkan vid de lokala skolenheterna och för att tillgodoseföräldrarnas och elevernas behov av inflytande. De förslag som läggs fram i denna proposition börgenomföras . i bör dock intilldess sameskolstyrelsen trätt i funktion ha ett ansvar för verksamheten vidsameskolor- 1979/80: 82 10 na.Det bör ankomma på regeringen att meddela erforderiiga övergångsbestämmelser. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag alt regeringen dels föreslårriksdagen att 1. godkännavad jag har förordat om ledning och administration av sameskolorna,dels bereder tillfälle att 2. avgeyttrande över vad jag har anfört om samiska utbildningsråd. 5 Anslagsberäkningar för /81 1978/79 Utgift 1979/80 Anslag 1980/81 Förslag Sameskolorfinns i , , , , .Arjeplog, ochAnge. Innevarande budgetår förekommer undervisning i årskurserna 1-6och vidskolan i även i årskurserna 7-9. Sistnämnda årskurser är samordnademed högstadium i kommunen. Vid sameskolan i är emellertiddriften tillfälligt nedlagd. Totala antalet elever beräknas /80 till167 och /81 till 187. Verksamheten regleras i sameskolförordningen(1967; 216, omtryckt : 472, ändrad 1978: 606 och 1979: 15). Vidsameskolan sker undervisning på svenska och på samiska språket. Ämnet samiskaförekommer i samtliga årskurser. Beräknad ändring1980/81 L;ii;ire +3,." -1-3,5 expertis högst Sjukvärd Resersattningar Lokalkostnader ExpenserÖv] iga utgifter .'>523. -f 245 210 + 6218)0 Pris- och löneomräkning622000kr. () föreslår oförändrad organisation för /81. att till Sameskolor för /81 anvisas etlförslagsanslag av . Pris- och löneomräkning . Jag har i det föregående förordat bl.a. alt en särskildsameskolstyrelse inrättas för ledning och administration av sameskolorna m. m.och att det lill sameskolstyrelsen knyts ett kansli. Med anledning av mina förslag harjag under anslagspostenLönekostnader beräknat medel för en tjänst som skolchef (skoldirektör), entjänst som sameskolkonsulenl, en tjänst som assistent/byråassistent och enhalvtidstjänst som vaktmästare. Vidare harjag under denna anslagspost beräknatmedel för inrättande av arvodestjänster som tillsynslärare vid sameskolorna.Därtill harjag beräknat medel för lönetillägg enligt 7 kap. allmänlavlöningsavtal för slatliga och vissa andra tjänstemän (AST). Prop.1979/80: 82 12 dei anslagsposten Lönekostnader harjag slutligen beräknat nictlelföt ersättning av expeitis med högst . samt tnedel för eisåtlning lillsameskolstyrelsens ledamöter.