prop · G30397 · 1979-12-31 00:00:00 — krävde byggnadsnämnd att varjebostadsrum skulle förses med separat självdragskanal. 1 kök och badrum skullegivetvis också frånluftskanaler finnas. 1 badrum krävdes dessutom en separaltilluftskanal av självdragstyp. Ända fram lill 1940-lalet krävdes att självdragskanalerskulle dras separata ända upp lill skorslenskrönel. 1 bestämmelserna om fläktventilation, som då tillkomangavs alt endast frånluftskanaler från kök och badrum erfordrades. Övriga rumskulle förses med springventiler eller öppningsbeslag på fönster. Dörrar mellandessa rum och kök respektive badrum skulle förses med erforderliga springor förall luften skulle ges möjlighet att passera även vid slängda dörrar. 1bestämmelserna om fläktventilation var det frånlufismängderna frän kök (80 mVh)och badrum (60 mVh) som bestämde luftväxlingen från lägenheten i sin helhet.Dessa luftflöden gav 1,2 oms/h för lägenheler om I rum och kök och 1,0 oms/hför lägenheler med 2 rum och kök. För lägernheter om 5 rum och kök godtogs 0,5oms/h. Detta ansågs acceplabell med tanke pä att boendetätheten minskade justörre lägenheten var. Bestämmelserna om fläklventilalion i Slockholms stadbibehölls i stora drag i 1946, 1950, 1960 och SBN (SvenskByggnorm) 1967. I SBN 1967 krävdes dock atl luftväxlingen skulle relateras lilllägenhetsytan. Enligt SBN krävdes anordningar för en luftväxling av 0,7 oms/h.I SBN 1975 krävs anordningar för en luftväxling av 0,5 oms/h. 1 slorulsträckning ställs krav på att såväl tilluflsdon som frånluftsdon skall varareglerbara, i många fall till helt stängt läge. Den boende skall ha sloramöjligheter all själv reglera sin luftväxling. Kraven på syslem för självdragsvenlilalion har förändratspå sådant sätl att det accepterats att kanaler dragils samman till gemensammakanaler. Från 1946 och framåt krävdes endast alt kanaler från skilda lägenheterskulle dras separala. Självdragsvenlilalion för såväl enbostadshus somflerbosiadshus har accepterats ända fram till och med SBN 1967. I SBN 1975accepleras självdragsvenlilalion endast i enbostadshus och flerbostadshus upplill och med två våningar. I förslag till SBN 1980 krävs fläktventilation och0,5 oms/h i alla hus. Äldre hus med självdragsvenlilalion som är försedda medhelt vertikala kanaler, kanaler från varje rum och kanaler som dragits ianslulning till varm rökkanal torde i samband med att husen är relativt otätaha goda förulsällningar för att erhålla en hög luftväxling åtminstone under denkalla årstiden. 5.1.2 Allmänl om ventilation Radon i bostäder kommer främsl frän två källor, nämligenfrån marken och frän byggnadsmaterial. Byggnadens konstruktion och den ingåendemängden radonavgivande material har naturligtvis stor betydelse för radonhalteni de enskilda bostadsrummen. Ventilationen har avgörande betydelse förradonhalten som framgår av följande diagram. Det är förhållandevis enkelt atlöka ventilationen och åtgärder mol höga radonhalter i bostäder bör därför iregel främsl inriktas på att förbättra ventilationen. Gammastrålningen påverkasinle av luftomsältningcn. ZT'å nad bccongkällara ellec Clecboscadshus av bccoag eller ccgel Skifferbaserad gasbe-COD(, nadelviicdc extfipal pl hus nad excrs hög rsdonhslc O OlJ 14 1-S omh Radonhaltens beroende av luflomsällningen för hus byggdaov olika material. Teoretiska beräkningar anpassade lill etl begränsal antalsamtidiga matningar av radonliall och luflomsätoung. Vanligen ärradondotlerhalten cirka hälften av radonhalten. Vid låga luftomsättningar kanradondotterhallen vara näslan lika hög som radonhalten. Prop.1979/80:97 43 Något förenklat kan sågas att radonhalterna är omväntproportionella mot luftomsättningen. Del belyder alt om man ökar luftomsättningenlill del dubbla, minskar radonhalten lill hälften. Vid låg luftomsättning, dvs. från 0,25-ca 0,1 oms/herhålles 2-5 gånger högre radonhalter än vid den numera rekommenderade minslaluftomsättningen 0,5 oms/h. Hus i med myckel höga radonhalter är byggda avalunskifferbaserad gasbetong eller på särskilt radioaktiv mark(alunskifferaska). Vid låga luftomsättningar kan radonhalten bli onödigt högäven i hus byggda av betong eller tegel. I måste bostäderna värmas upp under slora delar avårel. För all undvika värmeförluster minskas luftomsättningen genom att fönsteroch dörrar stängs och husen tätas. Härigenom blir luftomsättningen inomhuslägre än i flertalet andra länder. Undersökningar har visal alt luftväxlingen i svenska husvarierar från under 0,1 till över 1,0 oms/h dvs, minsl 10 gånger. Radonhaltenoch därmed stråldosen varierar ungefär lika mycket. I hus, som till större delen är byggda av skifferbaseradgasbetong och har mycket dålig luftväxling, kan radonhalten bli ända upp till30 gånger högre än landsmedelvärdet. Strålningen på grund av radioaktiva ämnen har ökat isvenska hus och särskilt uppmärksammats genom atl man under de senasledecennierna och framför allt efler oljekrisen strävat mot energisnålarehus och då önskat minska ventilationen. Därtill kommeratt slenbaseratbyggnadsmaterial med visst radiuminnehåll har använts mer och mer. Särskillden skifferbaserade gasbetongen som tillverkats har getlupphov till höga radondotlerhalter inomhus. Med hänsyn till luftkvaliteten från hälsosynpunktföreskrivs i Svensk byggnorm att luftomsättningen i bostäder inle får varalägre än 0.5 oms/h i hus med fläklventilalion. Vid självdragsvenlilalionerhålls enligl gällande föreskrifier ofla lägre luftomsättningar, men i förslagtill ny byggnorm slälls ett generellt krav på 0,5 oms/h i alla bostäder. För att spara energi är del önskvärl all hållaluftomsättningen så låg som möjligt. Från energisparsynpunkt föreskrivs iSvensk byggnorm en luftväxling av högst 0,5 oms/h. Luftomsättningen 0,5 oms/här således en nivå som tillgodoser såväl energisparande som en för individentillfredsställande luftkvalitet från hälsosynpunkt. 5.1.3 Tekniska ålgärder för all minska radondotlerhaltengenom ökad ventilation Vid mycket låg luftomsättning. 0,1-0,2 oms/h. blir somnämnts radondolierhalterna relativt höga i stenhus och kan uppgå till myckethöga värden i hus med alunskifferbaserad gasbetong eller grundlagda på alunskiffermark.Sådana låga luftomsättningar förekommer i hus med själv- Prop.1979/80: 97 44 dragsventilation eller med fläktventilation som fungerardåligt. En ökning till 0.5 oms/h i alla svenska bostäder skulle ge såväl bätlregenomsnittlig luftkvalitet som en lägre genomsnitilig radondotterhall. Socialslyrelsen har uppmärksammal della, men har ännu intefunnil praktiska lösningar för atl åstadkomma en sådan ökning i alla befintligasvenska bostäder. Detta beror på de tekniska, ekonomiska och administrativaproblem som är förknippade härmed. Del som skulle behöva göras är att informerafastighetsägare om och genom de lokala myndigheterna se till atlinstallationerna i fläktvenlilerade hus justeras så att luftomsättningen blirminst 0,5 oms/h och att kanaler, ventiler och luftintag i hus med självdragssyslemses över så atl de fungerar pä avsett vis. Härigenom kan radondollerhallen imånga svenska bosläder minskas lill acceptabel nivä för individen. De ylterligare ventilalionstekniska åtgärder som erfordrasi hus med särskill höga radondotlerhalter är att installera fläktsyslem isjälvdragsventilerade hus och att öka luflomsällningen över 0,5 oms/h ifläklventilerade hus. I bilaga 5: I och 5: 3 (ej medtagna här) redovisastekniska problem och åtgärder beträffande ventilation utföriigare. kan kräva atlluftomsättningen i bosläder med fläkiventilationssystem aldrig får understiga0,5 oms/h. Vidare kan krävas att befinlliga självdragssyslem sälls i funktion.Delta framgår av en komplellering till "Sanitära krav på vårabosläder" som är råd och anvisningar om ventilation i bostäder (se bilaga5:2, ej medtagen här). Om nämnda ålgärder i fråga om ventilation genomförs lösesmånga problem. - Befolkningenssamlade stråldos genom radon och dess dolterpro-dukter minskar - andraolägenheter och risker, t.ex. dålig lukt och hög luftfuktighet, som kan gekondens och mögel minskar - uppspårningsarbeteloch ålgärder kan koncentreras till de byggnader som trots dessa ålgärder kan haen hög radondollerhalt. kan kräva atl fastighetsägaren lålerundersöka och justera ett fläklventilalionssystem i silt hus så att detfungerar normenligt. Härvid kan nämnden stödja sig på §§ 15, 16, 20, 71 och 72i hälsovårdsstadgan (SFS 1958: 663) saml ovan nämnda råd öch anvisningar omventilation i bostäder, som är myndighetsföreskrifter. En generell åtgärd medkrav på att fastighetsägaren låter undersöka, justera och rapportera resultatetbeträffande fläktventilationen till hälsovårdsnämnden är möjlig all genomfö- Prop.1979/80:97 45 Hus med självdragssyslem, som ofta har höga radonhalter pågrund av låg luftomsättning, bör spåras upp i första hand. För många av dessahus kan del antagligen komma all visa sig nödvändigt att kräva installation avfläktventilationssystem. Genom forskningsprojekt som påbörjats i samarbetemellan strålskyddsinslitulel och byggnadsforskningsinstilulei ochbyggforskningsrädel kommer del att finnas bätlre underlag för atl mer i detaljange vilka åtgärder som är lämpliga och effektiva. Hälsovårdsnämnderna bör lills vidare kunna kräva despecifika åtgärder som behövs i varje särskill fall med stöd avhälsovårdsstadgans bestämmelser om sanitär olägenhel. En ordentlig översyn bör göras av ventilationssystemen ibyggnader där människor stadigvarande vistas för alt få ventilationen altfungera på avsett vis. Då bör radonproblemet för den enskilda individen intevara speciellt slorl i hus som har en lufto.msättning pä minst 0,5 oms/h. Återstående riskhus bör bli föremål för speciellaundersökningar och åtgärder. 5.2 Spårning av riskhus Under del senaste halvåret har ell stort antal personerhört av sig lill lokala myndigheler främst till hälsovårdsnämnder medförfrågningar rörande radon. Även cenirala myndigheter, främst statens strålskyddsinstilut,har mottagit telefonsamtal och skrivelser där människor utlalal oro för radon isina bosläder. De centrala myndigheterna har besvarat frågor och skickatinformationsmaterial saml hänvisat till hälsovårdsnämnderna. I"Information om strålning i befintliga byggnader" som utgivits ifebruari 1979 av , statens planverk och statensstrålskyddsinstilut har hälsovårdsnämnderna uppmanats atl regislreraanmälningar om hus som kan befaras ha särskilt höga radonhalter. Avsikten med dennaregistrering är all underiälla fortsatt arbete med att aktivt spåra uppbyggnader där särskilda åtgärder kan visa sig nödvändiga. Hoshälsovårdsnämnderna finns sålunda förteckningar över fastigheter och personersom själva aktivt sökt kontakt för att meddela att de befarar hög radonhalt ibostäder. Utredningen har funnit att den spontana rapporteringenfrån allmänheten bör följas upp med en aktiv uppspårning av riskhus dvs.sådana befintliga hus där det finns anledning misstänka atl radondotterhaltenöversliger del provisoriska gränsvärdet. Det finns många olika möjligheter all lägga upp elt lokahprogram för att spåra upp "riskhus". Olika meloder kan kombinerasberoende på vilka Prop.1979/80:97 46 förulsättningar som finns i den enskilda kommunen och iolika delar av kommunen. På utredningens inilialiv ulförs elt försök all spårahus med höga radonhalter på grund av byggnadsmaierialel i kommun.Försöket bedrivs i samarbete mellan hälsovårdsnämnden i , socialstyrelsenoch geologiska undersökning för alt spåra hus och för atl vinnaertärenheter av olika meloder. Försökel kommer atl redovisas i en rapport somsammanställs av . Uppspårningsarbetel böranpassas efter olika kommuners förulsättningar. Principen för uppspårning av"riskhus" bör - föruiom att spåra riskhus -också vara att successivtutesluta hus där höga radondolterhaller är mindre sannolika, 5.2.2 Karlmaterial och undersökningar beträffande gammastrålningoch radonavgång från mark Genom SGU:s geologiska karlering är det i storl känt var iSverige skiffrar och graniter med högre uran- och loriuminnehåll än normallförekommer. Se bilaga 2:2 (ej medtagen här). Bl.a. finns det tillföriilligageologiska kartor över , och alunskifferområden.På dessa har dock inte alunskiffrar med särskill hög radioaktivitet urskiljtsoch inte heller framgår det av dem om fragment av alunskiffer förekommer ijordarterna. Viss sådan information finns emellertid iunderlagsmaterialet till kartorna. Detta material kan användas för altframställa GEO-strålningskarlor i skala 1: 50000 som översiktligt visar varrisk finns för förekomster av bergarter och jordarter med högre radioaktivitelän normall. Se bilaga 2: 2 och 4: I (ej medtagna här). GEOslrålningskarlornaavses all användas som ett första underlag vid planering av mark förbyggnadsändamål och för spårning av hus byggda på mark med risk för särskilthög radioaktivitet. För det fortsatta planeringsarbetet kan över områden somklassats som riskområden mer detaljerade geologiska kartor behövas.Framslällningen av sådana kartor lorde som regel fordra ytterligare geologiskaundersökningar. Det bör observeras atl i närhelen av områden, där sådanabergarler förekommer i berggrunden, kan fyllnadsmassor som fraktats till byggplatserutgöra en strålningskälla som inte framgår av kartorna. Särskild uppmärksamhetbör ägnas de högar av s. k. rödfyr som finns i anslutning till gammalalunskifferbränning. Sådan rödfyr har ofta använts som fyllnadsmaterial ochäven som isolering i väggar och bjälklag, I bilaga 2:2 och 4: I (ej medtagna här) redovisas dessakartor och erforderliga undersökningar närmare. 5.2.3 Kunskaper inom kommunerna Innan ett uppspårningsarbete med hjälp av utomståendepåbörjas bör man inom en kommun inventera vilka kunskaper som finns lätttillgängliga. En ertarenhet är alt det torde vara tidsödande och föga givandeatt syste- Prop.1979/80:97 47 matiskt gä igenom arkiv. Ibyggnadslovshandlingar finns i regel inte angivet om vilken typ av gasbetongsom använts. Inom en kommun kan finnas kunskap hos olika personer om vilka hussom är uppförda i skifferbaserad gasbelong. Personer med erfarenhel av hur ettsamhälle har bebyggts kan visa sig mycket värdefulla. En yrkesgrupp som hargoda kunskaper om ventilationen i hus och vid sina regelbundna inspektioner kanutföra kontroll av funktioner hos ventilationssystem är skorstensfejarna. 5.2.4 Mätning av gammaslrålning från bil För alt spåra upp hus byggda i alunskifferbaseradgasbetong och hus byggda på särskill radioaktiv mark, t.ex, högar av rödfyr,kan bl. a. SGU utföra mätningar av gammastrålningen från bil. Metoden bygger påatt bl. a. radiumhaltiga byggnadsmaterial sänder ut gammastrålning som kanpåvisas med mycket känsliga mätinstrument. Radiumhaltiga byggnadsmaterialavger radon, som kan medföra risker. Trots den metodutveckling som pågår finnsdet ingen radon- eller radondottermätmetod, som kan utnytljas islor skala i det inledande skedet i en spårning. Byggnadsmaterialets förmågaall avge gammastrålning kan därior utnytljas i första hand. Del är möjligt atlköra genom bebyggelsen och registrera gammastrålningen från byggnader inom20-25 meters avslånd från bilen, varvid hus med skifferbaserad gasbelong iytterväggar kan urskiljas. Metoden har prövats försöksvis dels i och avSGU, dels i i samarbetet mellan kommunens hälsovårdsnämnd, socialstyrelsenoch SGU. Nackdelen med metoden är att endasi radioaktivt material iytterväggar upptäcks och alt det kan vara svårt alt upptäcka husgrunder somavger strålning om endasi en mindre del sticker upp ovanför markytan. Mankommer också att registrera många fler hus än som kräver åtgärd. Uppföljningenav bilmälningen kan därior komma att kräva slora resurser. Sammanfattningsvis har bilmätningsmetoden fördelar genomhög kapacilel för alt spåra flerlalel hus med alunskifferbaserad gasbetong iytterväggarna. Metoden kräver inget engagemang hos hyresgäster ellerfastighetsägare så länge ingen uppföljning görs. Den bilburna gammamälaren ärmest lämpad för spårning i tätorter. 5.2.5 Handinslrumenl för gammaslrålning Ett sätt all undersöka gammastrålningen i byggnadersärskilt i glesbebyggelse är alt använda handinstrument för mätning avstrålningen. Med hjälp av ett handinstrument kan en undersökare fåsamma slags svar som erhålles med den bilburna gammamälaren, dvs. om byggnadensytterväggar avger mycket gammaslrålning eller inte. Svagheten hos metodenligger i all den har låg kapacitet. Metoden lämpar sig bäst för spårning iglesbebyggelse. Prop.1979/80: 97 48 Det är också möjligt atl vid en undersökning inomhus medhandinslrumenl beslämma och uppskatta materialels radioaktivitet. Alunskifferbaseradgasbetong som har en typisk gråblå färg kan även upptäckas vid besiktning.Detlakan ske genom elt enkelt borrprov. Borrprovet är värdefullt om inte någonannan undersökningsmetod finns till hands. Mätningen med gammamälare har denfördelen atl den även ger besked om hur radioaktivt materialet är. Mätning med handinslrumenl ger ett bra underlag för atlbedöma om elt misslänkl hus kan ha så höga radonhalter atl ylterligareundersökningar erfordras. Mätning med handinslrumenl fär ses som enuppföljnigsmetod i de hus som givit utslag vid bilmätning eller som av andraskäl misslänks ha hög radondollerhalt. SGU förfogar över ungefär 200 mätinstrument som utnytljasför uranprospektering . Efter sommarens prospektering kandessa instrumenl hyras hos SGU. Dosimetrar för gammaslrålning ger i förhållande tillkostnaden begränsad information vid spårningsarbete. 5.2.6 Undersökning och mätning av material, radon ochventilation i riskhus För att kunna ge underlag för beslut om ålgärder i defunna misstänkta "riskhusen" bör hälsovårdsnämndernas Ijänslemän göraen bedömning av radonhalten. Det är möjligt atl grovt beräkna radonhalten omman känner ventilationen och hur slor del av huset som är byggt avradiumhaltigl byggnadsmaterial, i.ex. En förteckning över hustyper i vilka del kan ha använtsbl. a. skifferbaserad gasbetong i sådan omfattning att särskilt hög radonhaltföreligger kommer att utarbetas av planverket. använda metoder för alt mäta radon- ellerradondotterhallen i hus är kostsamma och tidsödande. När endast ensiaka provertas bör som framgått av det lidigare såväl radon- eller radondollerhallen somluftomsättningen mätas. Del är viktigt atl befinlliga venlilalionssyslemkontrolleras och i förekommande fall sätts i funktionsdugligt skick innanomfattande mätningar av luftomsättningen genomförs. En intressant melod all mäta radondöttrar med alfakänsligspårfilm har utvecklats i samarbele mellan fysiska och radiofysiskainstitutionen vid . Metoden är inte helt utprovad i stor skalamen kan om någol halvår vara användbar för preliminära mätningar i hus där högaradondotterhalter misstänks. I samband med spårningen i prövas dennamelod att mäta radondotterhalter. Genom att under en månad hänga upp enspårfilm som är känslig för alfastrålning kan den genomsnittliga halten avradondöttrar mätas. Om metoden visar sig användbar uppfyller den de flesta kravsom bör slällas. Den är enkel, billig, lämplig i stor skala och ger etlmånadsmedelvärde. Prop.1979/80:97 49 Resultatet av försöket med spårfilm kommer att redovisas irapporlen om spårningen i . Statens provningsanslalt är beredd altutveckla meloder för atl kunna ställa alfakänslig spårfilm lill kommunernas förfogandeoch också svara för ulvärdering av filmerna. 5.2.7 Genomförande av spårningsarbetel Spårningen av hus med höga radondotterhalter torde normallkunna genomföras i två etapper. Översiktlig kartläggning av hus som kan misstänkas ha högaradon- eller radondotterhalter och uteslutning av hus eller bebyggelseområdensom ej har höga radondotterhaller. Följande spårningsmeloder eller kombinationer av dessa kantillämpas: 1) av anmälningar från fastighetsägare och hyresgäster. 2) Insamling avuppgifter från , malerialleverantörer, projektorer,kontrollanter, skorstensfejare m.fl. 3) Kartläggning avhus med ulvändiga ytterväggar av skifferbaserad gasbetong med hjälp av bilbureneller handburen gammamätare. 4) Undersökning avslrålrisk i sådana hus som energibesiktigas genom kommunens försorg. 5) Studium av s.k. GEO-strålningskartor. Följande metoder kan lillämpas vid noggrannare bedömningav aktuell radondotlerhalt i misstänkta hus. a) indirekl bestämning av radondotlerhalter genombedömning eller mätning av såväl andelar skifferbaserad gasbetong i stommen eller radon avgången från mark eller vatten som luftomsättningen samt jämförelse med uppmätta eller beräknade radondotterhalter redovisade i en särskild förteckning b) direkl mätning av radondotlerhalten. Bedömningarna eller mätningarna i etapp 2 blirresurskrävande, om inle enkla meloder kan användas. I fall a) bör en enkel ochtillräckligt noggrann metod för bedömning av luftväxlingen ularbelas. Andelenskifferbaserad gasbelong i stommen kan bedömas vid besiktning, men mäts enklastmed handburen gammamälare. En lyphuskatalog med ungefärliga radondotlerhaltervid olika hustyper, byggnadsmaterial och luftväxling kommer all utarbetas avplanverket i samarbele med strålskyddsinslitutet. I fall b) torde metoden attmäta radondöttrar med alfakänslig spårfilm - om försöksverksamheten i Uppsalavisar att metoden är prakiisk - vara atl förorda. Prop.1979/80:97 50 5.3 Tekniska och andra åtgärder för att minskagammastrålning och radondotterhalter i byggnader Ålgärderna är i princip följande: Ventilationstekniska ålgärder i befintliga hus för attgenom ökad luftväxling minska radondotlerhalten inomhus. Byggnadslekniska ålgärder i och intill befintliga hus föratl minska radonavgången från malerial i byggnadsslommen och från jord, bergoch fyllningar under och intill byggnaden. Åndring av lokalanvändning i befintliga byggnader för attundvika alt personer vislas i rum, t.ex. sovrum ikällare, med hög gammaslrålning och radondollerhalt. Byggnadslekniska ålgärder vid nybyggnad för att minskastrålningen och radonavgången från undergrund av jord. berg eller fyllning.Åtgärderna kan ges som råd och anvisningar för planering och byggande ochtillämpas som villkor i detaljplaner eller i byggnadslov för enskilda hus. I bilaga 5: 3 (ej medtagen här) redovisas de åtgärder somkan komma i fråga närmare. 6 Ansvarsfördelningen mellan centrala, regionala ochlokala organ samt fastighetsägare De cenirala myndigheternas uppgift då del gällerradonfrågorna bör vara alt utarbeta föreskrifier och allmänna råd saml atlinformera regionala och lokala myndigheler om uppspårning och ålgärder. Del böräven tillkomma dessa myndigheter att genomföra övergripande undersökningar ochatt initiera forsknings- och utvecklingsarbete. För all finansiera åtgärder ihus kan ett system med lån och bidrag bli nödvändigl. Vissa av ulredningens förslag är förknippade med kostnaderutöver de ramar som är givna för respektive myndigheter. Utredningen föreslår all SGU får i uppdrag atl framslällas. k. GEO-strålningskartor i skala 1:50000 som översiktligl visar var i landeldet förekommer berggrund och jordarter med särskilt hög radioakfivitet. Dessakartor är avsedda atl fungera som elt första underiag för fysisk planering.Den tolala koslnaden för dessa kartor har av SGU beräknals lill ca 250000 kr.Se bilaga 2: 2 (ej medtagen här). Inom vissa områden där alunskiffer förekommer är degeologiska förhållandena dåligt kända. För atl framställa tillföriilligakartor över dessa områden behövs geologiska flygmätningar främst avradioaktiviteten. Kostnaderna för flygmätningar av de mest angelägna områdenahar av SGU beräknats lill 2 milj. kr. För det fortsatta arbelet inom utredningen med bl. 1979/80:97 51 liva gränsvärden förutsätts utredningsinsatser vilka inlelorde rymmas inom myndigheternas anslagsramar. Utredningen avser alt inom ensnar framtid komma med förslag om medelsbehov för sådana ulredningsinsalser. Länsslyrelserna bör vara samordnande organ då del gällerlänsinventeringar av särskilt radioaktiv mark. Framställning har inkommit lilljordbruksdepartementet från länsslyrelserna i och rörandemedel för sådan inventering. Enligt utredningens uppfattning bordeGEO-strålningskartor som utredningen förordar all SGU får sammanställa,användas i första hand. Se bilaga 2: 2 (ej medtagen här).