prop · G3031 · 1979-12-31 00:00:00 — Tillslåndsförfarandel, däremol, är knutettill den aktuella lidpunkten för barnets ankomst och om tillstånd därvid intekan beviljas bör detla meddelas de presumtiva föräldrarna så tidigt sommöjligt och inte aktualiseras först vid domstolsprövningen. Om man väljer delsenare förfarandet har nämligen barnel vislals en förhållandevis hosde presumtiva föräldrarna och en rad komplikationer kan redan ha uppstått(ändrad personlig situation, olämpliga hemförhållanden, aktualiserande avsärskilda åtgärder etc). De långa väntetiderna för adoption (kring )innebär enligl kommunen dessutom alt de årliga omprövningarna av förhandsbeskedblir minst lika betungande som kombinationen förhandsbesked och tillstånd. Detförhållandet alt domstol beslutar om antagande av adoptivbarn anser kommunenknappast heller vara ell hållbart motiv för slopande av del tillstånd somgäller i övrigt vid bedömningen av foslerhem. noterar attutredningen är av uppfattningen att utredningar för förhandsgodkännanden avblivande adoptionsföräldrar inte sällan är av låg kvalité men trots dettastannar för alt handläggningen av dessa ärenden även i fortsättningen skallligga på socialnämnden. Förbundel slöder ulredningens förslag och vill gärnatillfoga att dåliga ulredningar kan förhindras genom utbildning ochfortbildning. Enligl förbundets mening har en angelägen och nödvändig uppgift här - uppgiften att utifrånden kunskap man har skaffa fram adekval utbildningsmaterial. Genomförandet avutbildningen kan därefter ske förslagsvis i regi. Inte minstmot bakgmnd av detta anser förbundet - till skillnad mot socialulredningen -alt avisering till bör behållas. Nämnden behöver enligtförbundels mening denna snabba rapportering för atl på etl tillfredsställandesätt kunna följa del ständigt föränderliga läget inom adoptionsområdet. Prop.1979/80:1 346 Bilugu 3:1 Remissyttrande av statistiskacentralbyrån (SCB) slutbetänkande underslryker attcentral slatislik inom socialvårdens olika områden även i fortsättningen kommerall vara av stor betydelse. Inte minst den föreslagna konstruktionen av en försocialtjänsten målinriktad ramlag kommer att ställa krav på statistik vid ulformningenav de operativa målen för sociahjänslen, vid uppföljningen av hur verksamhetensresultat svarar mol dessa mål, vid resullatvärderingen samt imål-medelanalysarbdei, SCB vill betona att brist på information för nämndaverksamhel och bristande samordning av denna kan medföra försämrademöjligheter att följa upp och ulveckla verksamheten. Socialulredningen har avstått från all närmareanalysera dessa olika behov av statistisk information. I utredningens principbetänkanderedovisades vissa allmänna ställningstaganden i hithörande frågor samtidigtsom del framhölls att arbetet med att utforma socialvårdsstatisliken kommer attinrymma en lång rad svårlösta problem. SCB kan som framgår av del följandeinstämma i denna bedömning. SCB vill framhåUa alt del krävs ettulredningsarbete, där man utifrån en konkretisering av målen för socialtjänstenklarlägger hur ett statistiskt system för detta område skall utformas ochvilka krav del ställer på underlaget. Som huvudman för socialvårdsstatisliken avser SCBatt intensifiera del pågående översynsarbelel på detla område ochgenomföra en analys av stalistikbehoven samt därefter utforma förslag tUl denframtida sociahjänststatistiken. Socialulredningens förslag kräver, om de genomförs,vissa förändringar av den nuvarande socialvårdsstatistiken. Mol denna bakgrundhar vissa riktlinjer för översynsarbelel dragils upp av hälso- och sjukvårdenssamt socialvårdens stalistikdelegalion. (Delegationen är ell samrådsorgan ivilket ingår chefema för , landslingsförbundet,, socialslyrelsen, Spri och SCB). Utvecklingsarbetetkommer således atl ske i nära samarbele med so-cialvårdsslatislikens olikakonsumenter. 2 Behov av statistik inom Utredningen sammanför de medel, som erfordras föratt verka i den riktning mål anger, i följande huvudgrupper - allmänt inriktade insatser - individuellt inriktade insalser De siruklurinriktude insatserna avser medverkan isamhällsplaneringen, arbete med sociala problem i samhället samt uppsökandeverksamhet. Uppgiftema omfattar bl. a. en hel del sociala områdesbeskrivningar,uppföljning av den sociala miljön och av levnadsnivåns utveckling saml analysverksamhet. Utredningen framhåller att samhällsplaneringen börbedrivas under medverkan av social sakkunskap. SCB kan instämma i att det ärvärdefullt att samhällsplaneringen lillförs socialt kunnande och erfarenhet.Det bör också vara en uppgift för att använda och analyseratillgäng- 1979/80:1 347 lig statistik på området. Denna bör utformas så all de nyaanvändargrupper som tillkommer enligl ulredningens förslag har läll atllillgodogöra sig den. Vad gäller uppgiften atl framslällasociala områdesbeskrivningar med informalion om befolknings-, inkomsl-,boende- och andra förhållanden är denna enligl SCBs mening av sådan karakläralt statistisk fackkunskap krävs. Områdesbeskrivningar förutsäUer kunskap ombl.a. olika informationskällor, statistiska meloder och presenlalionsformer.Del bör i försia hand vara en uppgift för en statistisk fackmyndighet atl härsöka ge erforderiig service genom atl tillhandahålla ell enhelligl slalistiskiunderiag av detta slag. SCB har för alt tillgodose behövd av statistik fördelområden i kommunerna börjal producera områdesbeskrivningar vilka bl.a.innehåller information om befolkningens sammansällning, befolkningsförändringar,inkomstförhällanden och bilinnehav. Information ur folk- och bostadsräkningarredovisas också i form av speciella områdesbeskrivningar. Dessa har ulformals isamråd med represenlanler för planering. Utredningen framhåller atl man inomsocialljänslen bör ta vara på resullalen av social forskning.Levnadsnivåundersökningar av del slag SCB genomför utgör vid sidan av bl.a.socialvårdsstatisliken ell basmalerial för den sociala forskningen och densociala planeringen. Begreppet välfärdsmälning användsofla synonymt med levnadsnivåundersökning, som är en omfattande, bred,samtidig karlläggning av förhållanden inom ett flertal problemområden(komponenler). Objekl för undersökningen och uppgiftslämnare fill denna ärenskilda personer eller hushåll och de förhållanden som mals äri princip"välfärdsrelevanta", dvs. positiva eller negativa från individenssynpunkt. Den första undersökningen av denna typ genomfördes avlåginkomslutredningen. SCBs löpande levnadsnivåundersökningar () har sammainriktning men ger genom alt de genomförs slörre bredd (nyakomponenler), slörre slalistisk precision (större stickprov, möjligheter atllägga samman årgångar) saml genom större detaljrikedom (inom ramen för ettsystem för rotation av komponenler) väsentligt ökade analysmöjligheter. För välfärdsmätningar kan ävenutnyttjas stalistikgrenar och undersökningar som inte har individer ellerhushåll som objekl. hör I. ex.slalislik över koslnader, preslationer, invesleringar eller lillgångar såsombarnomsorgsplatser, sjukhussängar, vårdlimmar, bostadsbyggande, utbildningsplatserosv. SCB avser atl undersöka hur denna lyp av information kan utnyttjas ochrelaleras till den individbaserade välfärdsslatistiken på sådant sätl alt bl.a. den sociala planeringen kan tillföras ell bältre underlag. De s.k.levnadsnivåundersökningarnas roll i social planering i vid bemärkelse kanprincipiellt uppfällas som en probleminvenlering. Levnadsnivåmätningarna kanemellertid även ha stor belydelse för bedömningen av orsaksförhållanden somligger bakom välfärdsproblemen och kan ge viss information om effekterna avsociala åtgärder. SCBs riksomfattandelevnadsnivåundersökningar kan ge en beskrivning av levnadsförhållanden även iolika delar av landel. Urvalsansalsen begränsar dock möjligheterna till enlångt driven regional och lokal särredovisning. Här bör de tidigare nämndaområdesbeskrivningarna kunna fylla en viktig funktion och de bör därför ocksåvidareutvecklas i samarbete med planeringen. 1 fråga om de allmänt inriktadeinsalserna krävs för planering och uppföljning statistik av i huvudsak sammaslag som tidigare, medan det för uppföljning av de individuellt inrikiadeinsatserna är nödvändigt att utveckla nya former av statistik. Prop.1979/80:1 348 3 Socialförsäkringstillägget (soft) Utredningen har - bl.a. med utgångspunkt iinformalion från social-hjälpsslalisliken - föreslagit införandel av ellsocialförsäkringstillägg all administreras av försäkringskassorna. Reformenkommeratt få lill följd att den kommunala socialvården avlastas vissa slag av socialhjälpsärenden. SCB delar utredningens uppfattning all statistiskadata m. m. om verksamhelens omfattning och inriklning bör bli en viklig del iplaneringsunderlaget i framliden. Utredningen framhåller all etl ulbygglsamarbele mellan socialförsäkringen och den kommunala iförebyggande och rehabililerande syfte är en viklig hörnsten i reformförslaget.Vid ett genomförande av ulredningens förslag angående socialförsäkringstilläggär del enligl SCBs uppfattning nödvändigt all den slatistiska redovisningen påell samlal och samordnat säll kan belysa både försäkringskassornas och denkommunala socialljänslens verksamhet. I annal fall kan reformens effektersvårligen utläsas. Mot denna bakgrund kan förutses att del kommer all finnasbehov att i ett sammanhang bearbeia materialen avseende socialförsäkringslilläggetoch . Behovel av statistik översocialförsäkringslilläggei och sambandel med kräver närmareulredning varvid även frågan om arbelsfördelning mellan olika inslanserbehöver klarläggas. Som ell led i utvecklingen av statistiken på det socialaområdel begärde SCB redan i petita /79 under utvecklingsanslagdsärskilda medel härför. 4 Behov av entydiga begrepp Den nuvarande socialvårdsstatistiken har i olikasammanhang kritiserals för att den i många fall endast förmår redovisa insalserinom socialvårdsområdel såsom ålgärder enligt visst lagrum. Härigenom Iräffasendasi en del av själva händelseförloppel, nämligen de ålgärder som registrerassom formella beslul. Utformningen av lagstiftningen inomsocialtjänslområdel som en ramlag som lämnar uirymme vid val avtillvägagångssäit och möjliggör slörre anpassning till den enskildes behov ochönskemål kommer atl ställa särskilda krav på den statistiska redovisningen. Föratl statistiska sammanställningar skall vara av värde krävs all de enhets-eller objeklstyper som ingår i sammanställningarna och de egenskaper ellervariabler som objekten grupperas efter är klarl definierade, väl avgränsadeoch grundade på enhetlig tillämpning. Vidare är det av vikt för jämförbarhetmellan olika sammanställningar och för en rationell insamling, bearbetning ochanvändning av informationen att definitioner och klassifikalioner är grundadepå gemensamma övergripande grundprinciper för informationsbehandling. Arbelsgmppenför översyn av socialvårdsstatisliken, som är en beredningsgrupp understalislikdelegationen, har starkt understrukit angelägenheten i om medel inom utvecklingsanslaget för /79 förutvecklingsarbete i syfte att skapa enhetliga definitioner av enheler samtgemensamma klassifikalionssystem inom socialvårdsstatisliken. Mot dennabakgmnd är det angeläget att utformningen av definitioner och klassifikalionerges hög prioritet i det kommande statistiska översyns- och utvecklingsarbetet. Prop.1979/80:1 349 5 Underlag till statistiken Den informalion som ulredningenanser skall få finnas i vad ulredningen belecknar som personregisler hossocialnämnd som ulgör sämmansläll-ning av uppgifter synes vara av sådanomfattning all den ensam knappast kan ligga lill grund för stalistikredovisninginom socialljänslen. SCB finner i likhel med utredningen all del erfordrasyUeriigare dokumenlation som underiag bl.a. till erforderlig regional ochcenlral slalislik inom socialtjänslområdet saml för all lillgodoseforskningens behov av dala. Ulredningen anser del varken önskvärl ellerpraktiskt möjligt all förtallningsvä-gen närmare reglera dokumenialionen.Däremol utgår utredningen från alt vissa allmänna råd måste utarbetas avsocialslyrelsen i samråd med kommunförbundel. SCB vill i della sammanhangframhålla atl ell lillräckligl enhelligl och preciserat underlag måsle finnasom del skall kunna läggas till grund för slafisfikproduklion. Vidare är delvikligl med tanke på bl, a. uppgiftslämnarbördan all de framlidaredovisningsrutinerna lill socialvårdsslalisliken utformas på ett säll sommedger integration i den övriga dokumentationsverksamheten inomsocialtjänsten. SCB anser mol denna bakgrund delangelägel all verket på ell tidigt sladium bereds möjlighel all dellaga iarbelel med dokumenlalionsfrågorna. De av Ulredningen föreslagnagallringsreglerna för uppgifler inom socialljänslen medför alt exempelvisspecialstudier över bakåt i liden inle kan göras. SCB villrikla uppmärksamheten på alt den kommande behovsanalysen av slalislik inomsocialtjänsten kan resullera i behov av vissa undanlag från gallring då delgäller uppgifler för slatistiska ändamål. 6 Statistikrutiner, sekretess- och uitegritetsskydd Ulredningen framhåller alt del äveni fortsäliningen kommer all vara av Slor belydelse all få fram cenlralstatistik för all göra överväganden om behovel av stödåtgärder inomsocialtjänsten och följa upp de vidtagna åtgärdernas effekl. Ulredningen synesmedveten om att detta till en del kräver individrelaterat malerial. En socialljänsl som präglas av denhelhetssyn ulredningen ger ultryck för kan vidare i en del fall komma altslälla sådana krav pä ett slalisliskl underlag som ger en samlad bild om densociala silualionen. Den statistiska beskrivningen av kandärför inle ges formen av en sluien sektoriell statistik. kommer all ivissa fall motivera behov av individ-relaleral slalisliskl primärmalerial. Socialvårdsslalisliken grundar sigför närvarande i slorl på en allmän analys av behovel av socialvårdsslatislik,som gjordes under åren 1964- 1968. Denna analys visade bl.a. på ell behov avlongitudinella studier inom barnavården och nykterhelsvården. För dessasludier krävs personnummer som identifikation. Vissa stalistikgrenarkonstaterades ha behov av ärendenummer eller personnummer för all klaragranskning och komplellering av materialet t. ex. fosterbarnsstatistiken vidkontakter med uppgiftslämnare. För statistik som inte bedömdes behövaindividrapporle-ras utformades en mängdrelaterad slatistikrapporlering.Slalislik över barnavårdsman och faslslällande av faderskap är exempel härpå. Enligl 8 28 i socialulredningensförslag lill socialnämndslag skall regeringen kunna besluta all socialnämnd urpersonregisler skall lämna ul uppgifter lill SCB. SCB ansluler sig på dennapunkl lill ulredningens uppfaUning. 1979/80:1 350 Enligt ulredningen lalarintegritetsskäl för att individrelalerad slatislik i görligaste mån börundvikas. Ulredningen preciserar emellertid inle närmare vad den lägger ibegreppet individrelalerad men SCB ulgår ifrån all härmed avses sådanstatistisk redovisning som är knulen lill person som är angiven med namn, personnummereller annan idenliielsbeieckning. Slatisfiken över socialljänslen kantill vissa delar förutses behöva bli baserad på en individrelaleradredovisning i vilken individen kan identifieras t. ex. genom personnummer ellerärendenummer. Exempel härpå är slalislik över samhällels insalser förmedlemmar i familjer eller hushåll, longitudinella sludier och vissa speciellaundersökningar. SCB delar emellertid i principutredningens uppfattning atl restriktivitet bör iakttagas ifråga omindividrelalerad stalistikredovisning inom socialljänstområdet. Uppgifternaskänsliga natur och skäl i övrigl som utredningen redovisar talar härför. SCBvill emellertid erinra om all förekommer belräffandesocialvårdsslalisliken en prövning av del slag som utredningen redovisar iavsnitt 43.8.10 med syfte alt skapa garanlier för den enskildes behov avsekretesskydd. SCB kan också inslämma i alt kravenpå den centrala statistiken i många fall kan ställas så. alt - trols de behovav informalion som inledningsvis redovisais - en mängdrelateradstalistikredovisning kan vara tillräcklig. Detta bör ålminslone kunna gälla fören stor del av t.ex. statistiken över prestationer. En enbart mängdrelateradredovisning av underlaget till statistiken innebär emellertid i andra fallpålagliga nackdelar. Den kan sålededes medföra - att longitudinella sludier inle blir möjliga altgenomföra. Man kan då i.ex. inle belysa effeklema av socialljänslensålgärder för olika grupper av individer över längre lidsperioder. - ökad börda för uppgiflslämnarna. Vid en mängdrelaterad stalistikredovisning överförs en delav labellar-belel lill kommunerna och uppgiflslämnandel kan försvåras, vilkelframföralll bör beaklas vid uppgiftslämning. I sammanhanget kan nämnasall de flesta mindre kommuner endast har uppgiftslämning till dennuvarande socialvårdsslalisliken. - sämremöjligheler alt integrera uppgiftslämnandet i övrigaadminislraliva rutiner. - mindreflexibilitet i stalislikredovisningen. En mängdrelaterad stalistikredovisning innebär ofta enlåsning av den efterföljande slatistiska bearbdningen redan viduppgiflslämnartillfäl-lel. Elt individrelateral statistikunderlag medfördäremot en beredskap för alternativa bearbetningar. - slörre behov avspecialundersökningar för vilka uppgifler behöver hämlas från delprimärmaterial som finns i kommunema. Undersökningar, i vilka uppgiftemabehöver grupperas på annal sätl än i den löpande statistiken, t.ex. enulföriigare åtgärdsredovisning, medför behov av specialundersökningar i slällelför specialbearbdningar av individrelaterat material. - erfarenhetsmässigtslörre risk för kvalitetsbrisler i slalistiken och sämre möjlighel lillsamordning av slalistiken. En individrelalerad redovisning i vilken individen kanidentifieras kan t.ex. möjliggöra kontroll om en klient/familj räknats vidflera tillfällen eller från flera kommuner. SCB vill slutligen framhålla atlsedan socialulredningens slutbetänkande publicerats vissa förändringarhargenomförls i sekrelesslagen fr.o. 1979/80:1 351 som ylleriigare slär-ker skyddel förslatistiska uppgifter. Även förslaget lill ny sekrelesslag (DS Ju 1977:11) innehåller bl. a. motsvarandeförstärkningar av stalisliksekreiessen. SCB vill i detla sammanhang ocksåerinra om alt avidenlifiering eller gallring av slalisliskl underlag eftergenomförd bearbelning formellt sett är möjlig pä grundval av den nyalagstiftningen. 1 samarbele med dalainspektionen och har här skelten genomgäng av SCBs personregisler, i datalagens mening, med syfte atlnärmare utreda förstöring, avidenlifiering och kryptering av statistiskaprimärmaterial som medel all stärka inlegrildsskyddei (SCBs utredningsrapport1976-03-06). Denna genomgång har resulterat i vissa förslag, avsedda allytterligare stärka integritetsskyddel för bl. a. socialvårdsstatisliken. Mot bakgrund av atl ulredningeninte närmare angivii hur den framlida slalistiken över börutformas är det inte möjligt atl nu redovisa kostnadsberäkningar för denna.SCB avser all senare ålerkomma i denna fråga. För anpassning och översyn avsocialvårdsstatisliken med anledning av de ändrade förulsältningarna för dennakrävs emeUertid som ovan sagts etl relalivi omfaUande utredningsarbele oavsellom hela eller endasi en del av socialulredningens förslag genomförs. SCB har i sill anslagsäskande /79 fömlsetl fortsall behov av medel inom utvecklingsanslagdför projektet översyn av socialvårdsslatislik. Under budgetåret1978/79 planeras della arbele i försia hand inriktas på utredningsarbete lillföljd av socialulredningens förslag. Ulöver dessa medel har SCB även förutsettbehov av särskilda medel inom utvecklingsanslagd för ulredning av standarderoch definitioner inom socialvårdsslalisliken saml uiveckling av statistik översocialförsäkringslilläggei. SCB får sammanfattningsvis framhålla - all denföreslagna konstruktionen av en för målinriktad ramlag kommeratl ställa krav på statistik som underiag vid ulformningen av de operativamålen för denna tjänst, vid uppföljningen av hur verksamhetens resultat svararmol dessa mål, vid resultalvärderingen saml i mål-medelanalysarbeld - atl det krävsett utredningsarbete, där man utifrån en konkretisering av målen försocialtjänsten klarlägger hur ell slalisliskl system för detta område skallutformas och vilka krav del släller på underlaget - atl uppgiftenatl framställa sociala områdesbeskrivningar med information om befolknings-,inkomst-, boende- och andra förhållanden kräver statistisk fackkunskap varfördel bör vara en uppgift för en slalistisk fackmyndighel all här söka geerforderlig service genom all tillhandahålla statistiskt underlag av dettaslag - atl vid etlgenomförande av utredningens förslag angående socialförsäkringstillägg kommeralt finnas behov aU i ell sammanhang bearbeia materialen avseendesocialförsäkringstillägget och den kommunala socialljänslen 1979/80:1 352 - atlutformningen av lagsliftningen inom socialtjänslområdel som en ramlag slällersärskilda krav på den statistiska redovisningen vad beträffar bl.a.ulformningen av definitioner och klassifikalioner vilket behöver uppmärksammasi utvecklingsarbetet - all del ärangelägel all verkel på elt tidigt stadium bereds möjlighel all deltaga iarbelel med dokumenlalionsfrågorna. Del måsle finnas etl tillräckligtenhelligl och preciseral underlag om det skall kunna läggas lill grund förstatistikproduktion - alt avvägningenmellan mängdrelaleral och individrelaterat underlag till statistiken måsleövervägas för varje delområde bl. a. med beaklande av behovet avuppföljningsslatislik - all sedanutredningens slutbetänkande publicerats vissa förändringar har genomförts isekrelesslagen fr.o. m. den som ylleriigare stärker skyddel förstatistiska uppgifter saml - all verkel isill anslagsäskande för budgeiårel 1978/79 har förutsett fortsatt behov avmedel inom utvecklingsanslagd för projektet översyn avsocialvårdsslatislik som i första hand planeras inriktas på ulredningsarbetetill följd av socialulredningens förslag. Ulöver dessa medel har SCB ävenförutseti behov av särskilda medel inom utvecklingsanslagd för ulredning avstandarder och definitioner inom socialvårdsslalisliken saml utveckling avstatistik över socialförsäkrings-tillägget. Prop.1979/80:1 353 Förhandsbeskedom ett hems lämplighet som blivande adoptivhem Rådande praxis vid handläggning av ärenden rörandeblivande adoptivbarn födda i utlandet innebär, som SU framhåller, att denlokala barna-vårdsmyndigheien gör utredning och tar stäUning sammanlagt tregånger i varje enskill sådant ärende nämligen vid förhandsgodkännandet enligt47 S 3 st BvL, vid tillståndet enligt 47 8 1 och 2 st BvL samt vid yttrandetöver adoptionsansökan enligt 4 kap. 10 8 FB. SU föreslår att bestämmelserna om barns vård iannat enskilt hem än vårdnadshavarens och om möjligheten att ge förhandsbeskedom ett hems allmänna lämplighet som adoptivhem intages i FB. SU har inteföreslagit någon särbestämmelse avseende utländska adoptivbarn. Enligt SU:s förslagtill 6 kap. 16 8 FB får ej barn beredas vård och fostran i annatenskilt hem än vårdnadshavarens utan socialnämndens medgivande.Specialmotiveringen till nämnda paragraf anger att med socialnämnd avsessocialnämnden i kommunen där vårdnadshavaren är bosatt. Det förutsätts attvårdnadshavaren anhåller om tillstånd att fä överlämna sitt barn till annanfamilj. Denna paragraf torde av naturiiga skäl inte bli tillämplig då detgäller utländska blivande adoptivbarn. I sådana ärenden skulle bestämmelsen omförhandsgodkännande komma att tillämpas. SU föreslår i ett tillägg till 10 8 14kap. FB att socialnämnden kan lämna förhandsbesked om enskilt hems lämplighelsom adoptivhem. I sitt yttrande över fosterbarnsutredningen anförde attett sådant förhandsbesked borde göras obligatoriskt i de fall som avserplacering av utländska adoptivbarn. har i sin verksamhet - närmast genomerfarenheterna från förmedlingsutskottet - allt oftare ställts inför behovetav en lagbestämmelse som i adoptionsärenden uttryckligen kopplarförhandsgodkännandet respektive tiUståndsgivningen jämlikt 47 8 BvL till detlivsvariga åtagande som är innebörden av alt ta emot ett barn för adoption.