prop · G30368 · 1979-12-31 00:00:00 — Ålderspension får utgå högst så länge den försäkrade lever, men lägst eller, om försäkringen skall upphöra när den försäkradefyller , lägst . Pensionen får under den första femårsperiodunder vilken den utbetalas icke utgå med annat än samma belopp vid varje utbetalningstillfälle ellermed stigande pensionsbelopp. För ålderspensionsom utgår enligt allmän pensionsplan gäller, om den skall upphöra innanden försäkrade avlider, vad därom utfästsenligt planen. Vad som enligt denna lag avses med allmänpensionsplan framgår av punkt 2 av anvisningarna till 29 §. sionsförsäkring avseende ål derspension skall anställd vara förmånstagare. Förmånstagarefår ej insät- Förmånstagare får ej insättas till annan ålderpensions- tas tillannan ålderpensionsförsäkring än tjänstepensions- försäkring än tjänstepensionsförsäkring.Till tjänstepen- försäkring. sionsförsäkringavseende ålderspension skall anställd, somvid försäkringsavtalets ingående värden försäkradevara förmånstagare. Med invalidpension förstås pensionsom utgår till den försäkrade högst så länge denne är arbetsoförmögen eller har nedsatt arbetsförmåga.Invalidpension får upphöra tidigast efter det försäkringsavtaletträffades. I fråga om förmånstagare gäller föreskrifterna i föregåendestycke. Med efterlevandepension Med efterlevandepension förståspension, som efter förstås pension den försäkrades död utgår till 1.den försäkrades make. varmed i detta sammanhang förstås person med vilken den försäkrade varit gift eller sammanbott under äk- 1.som efter den försäkrades död utgår till den försäkrades make, varmed i detta sammanhang förstås personmed vilken den för- Prop.1979/80:68 77 tenskapsliknandeförhållan- säkrade arit gift eller den, eller sammanbott under äktenskaps- liknandeförhållanden, 2. barn till den försäk- 2, som efter den försäk- radeeller till person som rades död utgår till barn angivits under 1. till den försäkrade eller tillperson som angivits under 1, 3. somutgår till efterlevan de på grund av försäkring för vilken dödsbo enliqt 46 § 2 mom. sjätte stycket äger, göra avdraq för premien därvid pension får utgå som om den avlidne varit försäkrad, eller 4. sanmed stöd av andra stycket sista punkten tagits av arbetsgivare till förmån för anställds efterlevan de därvid pension får utgå son om den avlidne varit försäkrad. Efterlevandepensionfår utgå högst så länge den efterlevande lever och får underden första femårsperiod under vilken den utbetalas icke utgå medannat än samma belopp vid varje utbetalningstillfälle ellermed stigande pensionsbelopp. Efterlevandepension till person som avses i föregåendestycke 1. får upphöra när denne ingår nytt äktenska;, men i annat fall under dennes livstid ejförrän förflutit efter den försäkrades död. försäkrade avlidit mindre än före dentidpunkt då försäkringen eljest skulle ha upphört, får dock sådanefterlevandepension som sagts upphöra . Efterlevandepension till barn, somavses i föregående stycke 2., skall upphöra senastnär barnet fyller . Är barnet varaktigt oförmöget tillarbete, får pension utgå så länge barnet lever. Har försäkringavseende efterlevandepension till barn tagits på sådanpersons liv som avses i föregående stycke 1., skall pensionen upphöra senastnär barnet fyller . Såsom efterlevandepension skall även anses pension, som utgår efter den försäkrades död oberoende av viss penslonstagares liv (försörjningsränta), under förutsättning a) att försörjningsräntan är förenad med livsvarig ålderspension eller med sådan livsvarig efterlevandepension till make, som skall börja utgå efter den försäkrades död, samt att försörjningsräntans årsbelopp icke överstiger den livsvariga pensionens årsbelopp. b) att försörjningsränta skall kunna utgå endast till person som avses i nionde stycket, c) att försörjningsräntanskall utgå under lägst fem och , dock med den inskränkningen att, dåräntan är förenad med livsvarig ålderspension, räntandock ej får utgå längre än till den tidpunkt, då den försäkradeskulle ha fyllt , och ej heller, vid pensionsålder , under längretid än som motsvarar skillnaden mellan90 år och pensionsåldern. Såsom efterlevandepension anses även försörjningsränta(försäkringsform som medger utbetalning av pensionsbelopp oberoende av visspenslonstagares liv) under förutsättning b) att fijrsörjningsränta skall kunna utgå endast till person son avses i nionde stycket eller - om sådan person avlidit när försörj- ningsräntan skall utbetalas - till dennes närmaste avkanlingar, c) att försörjningsrän tan skall utgå under högst , dock med den inskränkningen att, då räntan är före nad med livsvarig ålders pension, räntan dock ej får utgå längre än till den tidpunkt, då den försäkra de skulle ha fyllt , och ej heller, vid pen sionsålder , un der än som mot svarar skillnaden mellan och pensionsåldern. Prop.1979/80:68 79 d)att för försörjningsränta:; och den med denna förenadelivsvariga pensionen skola erläggas under tid, som icke med mera än fem årunderstiger den tid under vilken försörjningsräntan enligt avtalet längst skall utgå,-samtatt icke vid utgången av något kalenderår det sammanlagda beloppet av erlagdapremier överstiger det belopp, som skulleha erlagts, om premiebetalningen jämt fördelats på tid, som med understiger den tid undervilken försörjningsräntan Vidtillämpningen av bestämmelserna under a) i nästföregåendestycke skall efterlevandepension anses såsom livsvarig, även om pension skall upphöra vidomgifte. Somförmånstagare till Som förmånstagare till försäkringavseende efter- försäkring avseende efterlevandepension får insättas levandepension får insättas endast person till vilken endast persontill vilken efterlevandepension kan ut- efterlevandepension kan utgå enligtnionde och tionde gå enligt nionde och tionde styckena eller, vid för- styckena eller, om pension-sörj ninq sr än ta, person som en är försörjningsräntael-angivits i nionde stycket. ler enligt försäkringsavtaletkan komma att övergå i försörjningsränta, person som angivits i elfte stycket bi. Försäkringsvillkor,som med hänsyn till bestämmelserna i denna lag är avgörande för fråganhuruvida försäkringen är att anse som pensionsförsäkring,skall intagas i försäkringsavtalet. Detta skall dessutom innehållavillkor att försäkringen icke får pantsättas eller belånas och ej heller ändras på sådant sätt attden ej längre uppfyller de föreskrifter, som angivas förpensionsförsäkring i denna lag, eller i andra fall än nedan föreskrivesöverlåtas elleråterköpas.Avtalet får icke innehålla annat villkor än sådant som är förenligtmed bestämmelserna om pensionsförsäkring idenna lag. Prop.1979/80:68 80 Underden försäkrades livstid får pensionsförsäkring endastöverlåtas 1. till följd avanställningsförhållande, därvid försäkringen före eller efter överlåtelsenskall ha karaktär av tjänstepensionsförsäkring, 2. på grund av utmätningliksom vid ackord eller konkurs eller 3. genom bodelning. Nyägaretill pensionsförsäkring skall underrätta försäkringsgivarenom förvärvet av försäkringen. Återköp av pensionsförsäkring får utan hinder av bestämmelserna i denna lag ske,om det tekniska återköpsvärdet uppgår till högst eller om särskildaskäl föreligga och på särskildansökan medger det. Motbeslut, som meddelat i ärende enligt denna anvisningspunkt, får talanicke föras. Medkapitcilfcrsäkring förstås annan livförsäkring än pensionsiirsä/vrinc,. Till kapitalförsäkring hänföres motstatens grupplivförsäkring svarande förmån från kommun,ävenom förmånen icke utgår på grund av försäkring. Försäkring somenligt denna lag är att hänföra till pensionsförsäkring får anses såsomkapitalförsäkring, om förbehåll härom intagits i avtalet vid dess ingående. Premiebefrielseförsäkringskall anses tillhöra samma slag av försäkring somhuvudförsäkringen. För attsjuk- eller olycksfallsförsäkring skall anses ha tagits i samband med tjänsterfordras, att enligt anställningsavtalet skyldighet föreliggerfor arbetstagare att ha sådan försäkring eller att, om sådan skyldighet icke föreligger,för fi-rsäkringen skola gäldas av arbetsgivaren ellerav denne jämte arbetstagaren. Härutöver fordrasatt till försäkringsanstalten anmäles att försäkringen Prop.1979/80:68 81 hartagits i samband med tjänst. Till livränta räknas även höjning avlivräntan och sådant tillägg till denna som skall utgå underlivräntans fortsatta bestånd. Dennalag träder i kraft efter den dag då lagenenligt uppgift på den har utkommit från trycket i ,och tillämpas såvitt avser de nya bestämmelsernai punkt 1 andra stycket av anvisningarna till 31 § från och med1976 års taxering samt i övrigt års taxering. Har skattskyldig vid1976-1979 års inkomsttaxeringar med tillämpning aväldrebestämmelser vägrats avdrag för premie för utländsk pensionsförsäkring får han genom besvär i särskildordning som anföres före utgången av föra talan om sådan ändring av nämnda inkomsttaxeringar som föranledsav de nya bestämmelserna i denna lag. I sådant fallfår besvär även anföras av taxeringsintendent till den skattskyldigesförmån. I fråga om besvär som här avses gäller 103 och 104 §§ taxeringslagen (1956: 623)i tillämpliga delar. 6 1979/80. 1 sami Nr 68 Lag om ändring ilagen (1975:1348) om ikraftträdande av lagen(1975:1347) om ändring i kommunalskattelagen (1928: Härigenom föreskrivsatt 2 § lagen (1975:1348) om ikraftträdande av lagen (1975:1347) om ändring ikommunalskattelagen (1928:370) skall ha nedan angivna lydelse. De nya bestämmelsernai punkt 1 av anvisningarna till 31 § kommunalskattelagen (1928:370) tillämpas första gången vid1977 års taxering. Har pensionsförsäkring tagits i överensstämmelsemed ansökan, som kommit in till försäkringsgivarens huvudkontor före utgången av ,skall dock äldre bestämmelser alltjämt gälla. Ändras försäkringsavtalet eller insattes förmånstagareefter utgången av i strid mot de nya bestämmelserna,skall mot försäkringen svarande premiereserv och övrigatillgodohavanden för ändringen De nya bestämmelsernai punkt 1 av anvisningarna till 31 § kommunalskattelagen (1928:370) tillämpas första gången vid1977 års taxering. Har pensionsförsäkring tagits i överensstämmelsemed ansökan, som kommit in till försäkringsgivarens huvudkontor före utgången av ,skall dock äldre bestämmelser alltjämt gälla. Ändras försäkringsavtalet eller insattes förmånstagareefter utgången av i strid mot de nya bestämmelserna,skall mot försäkringen svarande premiereserv och övrigatillgodohavanden för ändringen anses som på grund avförsäkringen utbetalt belopp under det beskattningsår då ändringensker. Om pensionsförsäkring tagits i överensstämmelsemed ansökan, som kommit in till försäkringsgivarenshuvudkontor före utgången av , och om försäkringenenligt äldre bestämmelser skall anses ha tagits i samband med tjänst,skall sådan påföljd dock ej inträda om ändringensker före utgången av , Påföljden skall ej heller inträda, om försäkringstagarenutan kännedom om de nya bestämmelserna insatt förmånstagaremen återkallar förmånstagarförordnandet utan dröjsmål sedanhan underrättats om påföljden av förordnandet. Överenskommelse, som med-' för ökadpremieförpliktelse totalt eller för år räknat, skall vid tillämpningen av denna paragrafanses som nytt försäkringsavtal. anses som på grund avförsäkringen utbetalt belopp under det beskattningsår då ändringensker. Om pensionsförsäkring tagits i överensstämmelsemed ansökan, som koimnit in till försäkringsgivarenshuvudkontor före utgången av , och om försäkringenenligt äldre bestämmelser skall anses ha tagits i samband med tjänst,skall sådan påföljd dock ej inträda om ändringensker före utgången av , Påföljden skall ej heller inträda, om försäkringstagarenutan kännedom om de nya bestämmelserna insatt förmånstagaremen återkallar förmånstagarförordnandet utan drömsmål sedanhan underrättats om påföljden av förordnandet. Överenskommelse, som totalt sett medför ökadpre-inieförpliktelse skall vid tillämpningenav denna paragraf anses som nytt försäkringsavtal. Dennalag träder i kraft efter den dag j då la- genenligt uppgift på den har utkommit från trycket i ,och tillämpas första gången vid taxering. 1979/80:68 85 Ar1975 genomfördes nya beskattningsregler för pensionsförsäkringaroch arbetsgivares kostnader för att trygga pensionsåtaganden för anställda(prop. 1975/76:31, SkU 20, rskr 132, SFS 1975:1347-1354). Den nya lagstiftningeninnebar i viktiga avseenden genomgripande ändringar i de regler som dittills hade gällt på dettaområde. I de direktiv som meddelades förutredningen om beskattning av tjänstepensioner framhölls att det därför varklart att den nya lagstiftningen skulle medföra problem och behov av justeringarsom bättre kunde överblickas efter någon tids erfarenhet av denpraktiska tillämpningen. pekades på vissaproblem som redan då var möjliga att urskilja. Utredningens uppgift blev attutreda de konkreta frågor som hade berörts i direktiven samt att taupp de andra problem som kunde uppstå vid genomförandet av lagstiftning. fEn fullständigredogörelse för utredningens direktiv har intagits i det förstadelbetänkandet (Ds Fi 1976:6) Avdrag för kostnader för tryggande av pensionsåtagandensom avviker från allmän pensionsplan, m.m., s. 38-411. Bl.a.på grundval av förslag från utredningen har vissa i huvudsak tekniskajusteringar genomförts lagstiftning (prop. 1976/77: 48, SkU 14, rskr102, SFS 1976:1099-1101 samt prop. 1977/78:64, SkU 46, rskr 223, SFS1978:187-189). Idet nya delbetänkandet behandlar utredningen ytterligare problemmed anledning av lagstiftning. Enligt utredningens mening är därmed dendel av utredningsuppdraget som avser en teknisk översyn av regleri princip avslutad. Av utredningens arbetsuppgifter återstår efterdetta delbetänkande i huvudsak två problemkomplex, nämligen för- Prop, 1979/80:68 86 hållandetmellan skattereglerna och tryggandaiagen samt frågor om avtappning av kontoAvsatt till pensioner och återföring av medel som avsatts tij.1 pensionsstiftelse ivissa fall. Detnu aktuella betänkandet är disponerat på följande sätt. I kapitel 3 lämnas en allmän redogörelse för debeskattningsregler som gäller för pensionsförsäkringar. De mera tekniska detaljreglerna som gäller på de olikaområden som aktualiseras i betänkandet redovisas i kapitlen 4-9 i samband med desärskilda frågor som behandlas i resp. kapitel. De särskildakapitlen behandlar följande frågor: avdrag för för i utlandet tecknad försäkring såsom förpensionsförsäkring, avdragskonstruktionen för egenföretagarespremier för pensionsförsäkring, försäkringstagare till pensionsförsäkring,denskattemässiga behandlingen av s,k, försörjningsränta samt försäkrads premieavdrag då försäkring hartecknats av den försäkrades make, I ett sista avsnitt behandlas bl.a, frågor omavaragsrätc ror pensionsförsäkringspremier även från B-inkomst samt om effekten av omläggning avbetalningstidpunkten för äldre pensionsförsäkringar, 3 NUVARANDE REGLER OM BESKATTNING AV PENSIONSFÖRSÄKRINGAR Genom1975 års lagstiftning om pensionsförsäkringar m,m, infördes en rad begränsningari avdragsrätten för pensionsförsäkringspremier utöver vad som tidigare hade gällt. Begränsningarnavar av två slag, nämligen kvantitativa och kvalitativa. Bortsett från vissatekniska förändringar är regelsystemet på detta område alltjämtuppbyggt på samma sätt. De kvantitativa begränsningarnareglerar således avdragsrättens omfattning medan de kvalitativa anger undervilka förutsättningar en försäkring godtas som pensionsförsäkring ibeskattningshänseende. De frågor som utredningen 1979/80:68 87 behandlari detta betänkande berör närmast vissa av de kvalitativa begränsningarna. Pensionsförsäkringdefinieras i p',:r,kt 1 andra stycket av anvisningarna till kl som en försäkringsom meddelats i en här i landet bedriven försäkringsrörelse ochsom inte medför rätt till andra pensionsbelopp än ålderspension,invalidpensioneller efter-levandepens ion. Nuvarandebeskattningsregler för pensionsförsäkringar innebär i huvudsak följande. (I de delar som inte berörs avutredningens förslag lämnas endast en översiktlig redogörelse för gällandebestämmelser) . Definitionenav begreppet pensionsförsäkring i skattelagstiftningen innebär att försäkringsom, har tecknats i utländsk försäkringsanstalt inte godtas som pensionsförsäkring ochatt premie för sädan försäkring således inte kan medföra avdragsrätt vid beskattninghär i landet. I avsnitten 4.2 och 4,3 lämnas en redogörelse för vilkaregler som har gällt angående utländska försäkringar samt om den närmare innebörden av gällanderegler. Pensionsförsäkring kantecknas av försäkringstagaren själv (privat pensionsförsäkring)eller av hans arbetsgivare (tjänstepensionsförsäkring). Tjänstepensionsförsäkring definieras i punkt 1 andra stycket avanvisningarna till 31 § KL som en försäkring som har samband med tjänst och för vilkenden försäkrades arbetsgivare har åtagit sigatt ansvara för betalning av hela avgiften. Med försäkradavses den på vars liv försäkringen har tagits, eller, vid invalidpension, denvars arbetsoförmåga försäkringen avser. Vid andra pensionsförsäkringar än tjänstepensionsförsäkringar får inteannan person än försäkringstagaren vara försäkrad, (Ifråga om efterlevandepension till barn gäller dock ett undantag från dennaregel så tillvida att sådan försäkring under vissa förutsättningarfår teck- Prop.1979/80:68 88 naspå försäkringstagarens m.akes liv, jfr avsnitt 8.1).Bortsett från denna skillnad är de kvalitativa begränsningarnai princip desamma for privata pensionsförsäkringar och tjänstepensionsförsäkringar medan däremot reglerna om avdragsrättensomfattning har fått olika utformning i de båda fallen.Utredningen återkommer till dessa skillnader i det följande. Iavsnitten 6,1-6,3 behandlas den närmare innebörden av nuvarande regler att privat pensionsförsäkringendast kan tecknas av försäkringstagaren. I det sammanhanget lämnas även enredogörelse för de regler som har gällt idetta hänseende. Dekvalitativa bestämmelserna innehåller även reglerom under vilka förutsättningar ålderspension, efterlevandepension resp.invalidpension skall anses föreligga (punkt 1 fjärde-trettonde styckena avanvisningarna till 31 § KL). Dessa bestämmelser innehållerbl.a. regler om hur länge pension får utgå,pensionsbelopp samt möjligheterna att insätta förmånstagare.Av betydelse för utredningens förslag är framför alltreglerna om efterlevandepension. Efterlevandepension är enpension som efter den försäkrades död utgår till den försäkrades make eller person med vilken den försäkradevarit gift eller sammanbott under äktenskapsliknande former eller till barn till denförsäkrade, dennes make eller person som nämnts. Somefterlevandepension anses under vissa förutsättningar även s.k. försörjningsränta, dvs. pension som utgår efterden försäkrades död oberoende av viss pensionstagares liv. En närmareredogörelse för nuvarande regler om efterlevandepension i allmänhet ochförsörjningsränta i synnerhet lämnas i avsnitten 6.3 och7.1-7,2, Övriga regler om de kvalitativa villkor som måste varauppfyllda för att pensionsförsäkringskall anses föreligga gäller bl.a, inskränkningar i rätten att överlåta, återköpa, belåna ochpantsätta pensionsförsäkring (punkt 1 fjortonde-sextonde styckena av anvisningarnatill 31 § KL), Dessa fråqor berörs inte av Prop,1979/80:68 89 utredningensförslag varför utredningen beträffande innebörden avdessa regler nöjer nig med att hänvisa till lagtexten ochtill vad som anfördes vid reglernas införande (seprop. 1975/76:31 s. 123 f.f.). Det bör också påpekas att det numera inte är möjligtatt efter det att ett försäkringsavtal har ingåtts göra om enpensionsförsäkring till kapitalförsäkring(punkt 1 nittonde stycket av anvisningarna till 31 § KL). Reglernaom avdragsrättens omfattning innebär efterunder genomförda ändringar i huvudsak följande. Premie för privatpensionsförsäkring är avdragsgill som allmänt avdragenligt de regler som anges i 46 § 2 mom, femte-sjunde styckena, I princip grundarendast A-inkomst rätt till avdrag för pensionsförsäkringspremie.Med A-inkomst avses annan inkomst av tjänst än periodiskt understöd och därmed jämförlig intäkt samtinkomst av jordbruksfastighet och rörelse om den skattskyldige har varit verksam i förvärvskällan i ejblott ringa omfattning. I fråga om A-inkomst som hänför sigtill jordbruksfastighet eller rörelse får avdraget uppgå till högst 35 %av inkomsten till den del den inte överstiger 20 gånger det basbelopp som enligt AFL har bestämts för januarimånad året närmast före taxeringsåret samt högst av den del av inkomsten som överstiger20 men inte 30 basbelopp. Samma avdragsrätt gäller i fråga om A-inkomst som hänför sigtill anställning om den skattskyldige saknar pensionsrätt i anställningoch inte är anställd i företag, vari han har ett bestämmandeinflytande. I fråga om annan A-inkomst hänförlig tillinkomst av tjänst får avdraget uppgå till högst 10 %av inkomst upp till 20 basbelopp. Härvid skall dock från underlaget avräknasunderlag för vilket avdrag enligt det föregående görs med högreprocenttal. I stället för vad som sagts får avdraget 1979/80:68 90 beräknas tillett basbelopp jämte av inkomst av jordbruksfastighet eller rörelseintill en sammanlagd A-inkomst motsvarande tre basbelopp (46 § 2 mom.femte stycket KL) . Enligt sjätte stycket i samma lagrum kan efter RSV:smedgivande avdrag göras i vidare omfattning än somtidigare har sagts. Sådan dispens kan bli aktuell dels förskattskyldig som redovisar inkomst som är att anse som A-inkomst endast av tjänst ochsom i huvudsak saknar pensionsrätt i anställning och dels för jordbrukare och rörelseidkaresom upphört med driften i förvärvskällan utanatt ha skaffat sig ett betryggnade pensionsskydd. Här kanockså B-inkomst grunda rätt till avdrag. Skilda dispensregler gäller för de bådafallen. Beträffande reglernas närmare innebörd hänvisastill lagtexten. Premieför tjänstepensionsförsäkring är avdragsgill i förvärvskällan.Skilda regler gäller för avdragsrätten beroende på om arbetsgivaren tillämpar s.k.allmän pensionsplan eller ej. Tillämpas sådan plan får arbetsgivaren göra avdrag för kostnadför att trygga ett åtagande enligt planen. Efter 1978 årslagstiftning har dock den modifikationen genomförts i nämndahuvudregel att om en plan ändras utgång ellerom en ny plan fastställs efter denna tidpunkt ändringenresp. den nya planen inte får medföra att förmånerna i form av högsta pensionsgrundande lön och ålderspensiongår utöver viss nivå (punkt 2 e första och tredje styckena av anvisningarna till 29 § KL). Nivån för högstatillåtna förmåner motsvarar i princip de förmåner som inämnda hänseenden utgick enligt den s.k, ITP-planen vid 1977årsutgång. Ger planen förmåner utöver den angivna nivån har arbetsgivaren inte längre rätt tillavdrag enligt huvudregeln utan avdraget skall då beräknasenligt den s,k, alternativregeln som även är tillämplig när arbetstagarna inte omfattas av allmänpensionsplan (punkt 2 e åttonde stycket av anvisningar- Prop, 1979/80:68 91 natill 29 § KL). Alternacivregeln innebär attarbetsgivaren får göra avdraq raed ett belopp motsvarande summan av av den lön som arbetsgivaren har utgivit till arbetstagarenintill en lön av 20 basbelopp och av den lön som överstiger20 men inte 30 basbelopp. Alternativregeln är tillämpligendast när pensionsåtagandet har tryggats genom pensionsförsäkring. 4 AVDRAG FÖR PREMIE FuR I UTLANDET TECKNAD FÖRSÄKRINGSASOM FÖR PENSIONSFÖRSÄKRING Livförsäkringarindelas i beskattningshänseende i pensionsförsäkringaroch kapitalförsäkringar. Helt skilda principer gäller förbeskattning av de båda slagen av försäkringar. Således gäller för pensionsförsäkring att den skattskyldige har rätt att göra avdragför försäkringspremien medan skatteplikt föreliggerför den ersättning som faller ut på grund avförsäkringen. var avdragsrätten iprincip obegränsad men har sojn framgått avkapitel 3 genom lagstiftning på olika sätt begränsats. Beträffande kapitalförsäkring gäller å andrasidan att avdrag för premien i princip inte får göras medanutfallande belopp undantas från beskattning. Av sociala skäl medges emellertidett smärre avdrag även för kapitalförsäkringspremier (46 § 2 mom. förstastycket 3) och fjärde stycket KL).