prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Upphör ^avtalel alt gälla, delas rådets tillgångar ochskulder mellan parterna i proportion ^lill tillskjutna ^kontanlbidrag. Tvistom ^detla avtal avgörs genom skiljedom. Detta avtal träder i^krafl ^oeh gäller^lill och med . Senast ^etl år föreavtalsperiodens ^uigång skall parterna inleda överläggningar om förlängning av^avtalel. 1979/80:100 Bilaga 14 32 Kommittéer ^m. 33 ^Kosinader för nordiskt ^samarbele 33 Nordiska ministerrådets allmänna budget Främjande av utrikeshandeln ^m. 46 Stöd ^lill svensk ^projeklexport 47 Importkontoret för ^u-landsprodukter 49 turistråd 66 Bidrag till vissa internationellabyråer ^m. 67 Kostnader för vissa nämnder ^m. 69 , täckande av vissa förluster Pris-, konkurrens- och konsumentfrågor 76 78 Statens pris-och kartellnämnd 87 Undersökningsverksamhet ^m. 100 Särskilda ^kosinader för förenings- ^m. register 100 Lån till deneuropeiska patentorganisationen 31 775 000' 51519 000 11600 000 24 400 000 39 200 000 47 000 000 1000 32 771 000 11400 000 3 405 000 27 300 000 4 810 000' 76 629 000 2 500 000 94 140 000 1979/80:100 Bilaga14 178 130 Överstyrelsen för ^ekonomiskl försvar: 14^8^ Förvaltningskostnader 28 891 000 149 ^Driftavbercdskapslager 298 761000 150 Beredskapslagring 46 300 000 153 Industriella åtgärder 100 021000 155 Förvaltningskostnader 531004 000 168 Anskaffning av vissmateriel ^'^ 3 032 000 170 Vissabyggnadsarbeten vid 2 030 000 1 428 331 000 Bilaga15 till budgetpropositionen 1980 ^Prop. Till^arbetsmarknadsdeparlemeniel hör ^fiågor om arbetsmarknad, arbetsmiljö,invandring och ^svenskl medborgarskap ^saml ^jämsiälldhel mellan kvinnor ochmän. Del ^slalsfinansiellalägel ger ^inle ^uirymme för^kosinadskrävande reformer. Omsorgen om de ^svagasle grupperna i ^samhällel^måsle dock värnas. Till dessa räknas inom ^arbetsmarknadsdeparlemenleis områdesärskilt de arbetshandikappade ^saml invandrarna. Genom besparingar och^omprioriieringar har visst ^uirymme skapa^ts för nya ^insalser för dessagrupper och för fortsatta ^arbetsmiljöinsalser. Förnyelsen av^arbelslivei skall drivas vidare och arbetsdemokra^tin fördjupas. Den^sysselsällningspolilik som ^slarki bidragit till en ökad total^sysselsällning skall fullföljas. Åtgärder för all åstadkomma jämställdhetmellan kvinnor och män i arbetslivet och för all ^åsladkomma regional balans ären ^viklig del i denna politik. Den ^lolala^sysselsätlningen i ^landel har ^ökal även . En bidragande orsakhä^r^till har varit all ^induslrisysselsällningen har ^kunnal hållas uppe. Denminskning av ^anlalet sysselsatta inom indus^trin, som pågått under ^etl ^anlal^år, ^avslannade under ^årel. Ökningen av antalet sysselsatta har dock ^främsl^skell inom tjänstesektorn. Arbetsmarknadspolitiken^måsle all^tmer ^inriklas på alt ^åsladkomma anpassning mellan ^uibud och^eflerfrågan pä ^arbelskrafl varvid ^arbelsmark-^nadspolilikens olika medelkommer till användning.Arbetsförmedlingen förstärks nu i viss utsträckning med ^yllerligare personal.Försöken med da^torstödd platsförmedling fortsätter. Från den 1 januari 1980inrättas regionala ^arbetsmarknadsinslilui för yrkesinriktad rehabilitering ochvägledning inom arbetsmarknadsverket. Vid samma lidpunkt ^Iräder en nyorganisation för ^skyddal ^arbele i funktion. Stif^telsen ^Samhällsföretag.Dessa organisationsförändringar bör efter hand leda ^lill all ^alll flermänniskor med begränsad arbetsförm^åga blir ^delakiiga i arbe^tslivet. har ^anlagilen ny lag om jämställdhet mellan kvinnor och män i ^arbelslivei. a. regler om aktiva ^jämställdheisåtgärder på den icke^kolleklivavialsieglerade delen av arbetsmarknaden och om del ^arbele som börankomma på en ^jämslälldhetsombudsman och en ^jämslälld- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 15 2 ^Jämslalldhetsreformen i dess^helhel skall ^iräda i ^krafl . Inv^andringen till Sverigehar ^varil relativt omfattande. Merparten av den ^utomnordiskainvandringen ^skei vid sidan av bestämmelserna om den reglerade invandringen.^Utlänningslagkommillén har i sill avlämnade belänkande med förslagtill ny ^ullänningslag uppmärksamma^t^ detta förhållande. En proposition pågrundval av utrednings-belänkandet kommer ^atl föreläggas under våren1980. av den svenskabefolkningen kan betecknas som invandrare. Genom ^informalion ochopinionsbildning ^måsle alla ^lendenser ^lill fördomar, diskriminering och^motsällningar på ^elnisk grund i det svenska ^sam^hällel undanröjas. ^Årels^budgelförslag innehåller ^ålgärder till förmån för invandrare och språkliga^minorileler inom ^ell ^t^lerial samhällsområden. ^Arbeismarknaden harunder ^präglals av en långsam men klar konjunk^turuppgång i industrinoch en fortsatt ökning av den offentliga ^sysselsältningen. Arbetslösheten tenderar nu^atl sjunka och ^anlalel lediga platser ökar. är dock ^anlalelarbetslösa ^väsenlligl ^slörre än ^anlalel lediga platser. Konjunkturförändringen iindustrin medförde att ^anlalel ^induslrisyssel-^salla under första ^halvårel1979 var ungefär ^oförändrai ^efler all ha minskal. ^Eflersommarsemestrarna 1979 har ^induslrisysselsällningen ^ökal ^någol. Sysselsattaunder uren 1976 -1979 fördelade på näringsgrenar ^Ire forsla kvartalen (ti Samfärdsel, ^posl, ^lele Källa: ^AKU. Del ^lolala antaletsysselsatta var under de tre första kvartalen 1979 i genomsnitt inte fullt 4,2milj. eller närmare 60000 fler än ^årel före. Det innebär en väsentligtkraftigare ökning än , vilket bl. a. förklaras av all^induslrisysselsällningen har ^slulal all minska. Del är liksom ^lidigaretjänstesektorn, b^åde den ^privala och den offentliga, som ^Prop.1979/80:100 Bilaga 15 3 svarar för huvuddelen av ökningen av^anlalel ^sysselsalla. En stor del av ökningen avser deltidsarbete. Varuhandel,^byggnadsverksamhei och ^jord-^och skogsbruk visar sjunkande^sysselsätiningstal. Sysselsattaunder åren 1976 ^1979 fördelade på kön och åldersgrupper a kvartalen ^llusental) Män under 20 är Källa: ^AKU. Arbetslösheten harunder legal på ^drygl ^enligi arbetskrafts-undersökningarna, vilketär något lägre ^än . För ungdom och för invandrare vararbetslösheten fortfarande hög, men i ^övrigl har alla åldersgrupper i Sverigeen ^internaiionelll ^sell mycket låg arbetslöshet. Antalet lediga platser har^sligil men är fortfarande lägre än ^anlalel arbetslösa. För de ^flesla platsergäller ^atl ^arbelsgivaren ställer krav på yrkesutbildning. Det är därför ^ofiasvårt alt få ^plalsema ^lillsalla med dem som är arbetslösa eftersom dessa^oflasl saknar efterfrågad utbildning. 1 ^slörre delen av ^landel råder ^brislpå arbetskraft av en rad kategorier, t. ex. ^byggnadsarbelare, sjuksköterskor,lärare och vissa grupper av industriarbetare, är del nu mycket^svårl all tillsätta de lediga^plalsema i nästan hela landet. För lokalt bundna byggnadsarbetare iNorrbollens län och vissa andra delar av stödområdet är det dock fortfarande^svårl att fä arbete, särskilt . Under ^år 1979 hararbetsmarknadspolitiken ^alll starkare inriktats på den ^plaisförmedlandeverksamheten. De tidigare ^omfallande ^ålgärderna för ^atl motverka uppsägningar,^l.ex. ^slöd ^lill utbildning av^permilleringshotade och ^lidigareläggning av offentliga best^ällningar, hadeunder 1979 ^obelydlig omfattning. De kvarstående problemen för bl.a. ungdomulan gångbar yrkesutbildning gjorde del ^emellerlid ^nödvändigl alt även under1979 bevilja arbetsmarknadsu^tbildning i myckel stor ^omfallning. hade även beredskapsarbetena ^slor omfattning, men dessa kundebegränsas . /80 krävs åter betydandetillfälliga insatser ^av beredskapsarbeten men inte lika mycket som förravintern. Såvitt nu kan bedömas kommerden uppåtgående ^konjunklurutveckling-^en att ^forisälla under första halvåret1980. Antalet lediga platser ^vänlas 1979/80:100 Bilaga 15 4 således fortsätta all öka, och arbetslösheten bör kunnahållas nere förutsatt all de arbetssökande kan ta de ^arbelen som erbjuds.Även för budgetåre^t^ 1980/81 är ^arbetsmarknadsuisikterna goda, även om delfinns en rad ^fakiorer i vår omvärld som gör denna bedömning osäker. Arbetsmarknadspolitikens^uppgifl under nästa budgetär ^måsle framför allt vara all försöka ^åsladkommaen anpassning mellan utbud och ^eflerfrå^gan på arbetskraft. ^Della är ^ofiaen svår ^uppgifl som kräver stora ^insalser av arbetsförmedlingen. Del gällerall informera ^arbelsgivare om ^arbels-^kraflslillgångarnas ^sammansällning ochdiskutera med dem vilka möjligheter som finns all anpassa de krav som ^slälls.^Della sker både i ^dislriklsar-^betsnämnderna, ^SSA-råden och^anpassningsgruppema liksom i informella kontakter mellan ^arbelsförmedling ochförelag. Del gäller vidare alt ge de arbetssökande en utförlig och^individuelll anpassad upplysning om vilka ^möjligheier som finns. För alt åstadkommaden nödvändiga rörligheten på ^arbeismarknaden måste förmedlingen kunna ge^informalion om skilda yrken - ^inle ^minsl för all främja yrkesval som avvikerfrån de ^iradilionella ^könsrollsmönslren - liksom om ^möjlighelema ^lill^arbele på annan ort. Industrin harfortfarande avsevärda strukturella problem i flera branscher. Även i del fallalt ^konjunkiurulvecklingen ^allmänl ^sell blir god under ^näsla ^budgelår^måsle man därför räkna med all del kan uppslå lokala sysselsättningskriser påolika häll. ^Trols alt ^anlalel varselom uppsägning ^tolall ^sell är lägre än ^måsle^arbelsmarknadsver-^ket hålla hög beredskap för ^arbetsmarknadspoliliska^ålgärder i ^orler som drabbas av förelagsnedläggningar. Anslagsberäkningen idenna bilaga ^lill ^budgelproposilionen är enligt gängse ^budgeleringspraxis^konjunklurneulral. Beräkningen förutsätter dock att ^verkel håller höghandlingsberedskap så ^atl arbetsmarknadspolitiken snabbt kan ges en ändradinriktning om det skulle behövas. Regeringen bör disponera en ^s. k.^finansfullmakl så att ytterligare medel vid behov kan anvisas för^arbetsmarknadspoliliska insatser. Till följd av delansträngda budgetlägel ^måsle ^arbeismarknadsverket liksom övriga ^myndighelervisa ^slor ^återhällsamhel med sina ^ulgifter för ^adminislralion under^budgeiårei 1980/81. Budgeten ^förulsäller all arbetsmarknadsverket kan sparain viss del, I ^%. av sina förvaltningskostnader genom ^ålgärder som förbättrarproduktiviteten. ges dock en i jämförelse med ^f^ierlaleiövriga ^myndigheler hög prioritet i budgeten. ^Arbelsmarknadsverkel skall -^efler det all nämnda ^nedjuslering av medelsberäkningen har ^gjorts -^lillföras 100 nya ^ijänsler för framförallt förmedling av ungdomar, handikappadeoch andra ^ulsalla grupper. Försöken med ^daiorslödd platsförmedling^fortsälter och vidgas ^någol. Jag kommer all föreslå regeringenviss ^förbällring av ^fiyttningsbidra-^gen. ^Sysselsäliningsutredningensslutbetänkande ^(SOU 1979:24) ^remissbe^handlas ^f. Inom^regeringskansliel bereds nu frågan om en särskild pro- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 15 5 position om den framtida ^sysselsäliningspoliliken.vilken avses bli framlagd under ^budgeiårei 1980/81. En ^arbelsgrupp inomregeringskansliet har ^lagl fram ^ell förslag ^lill ^enhel^liga regler för^arbelsmarknadspolilikens finansiering. ^Dataeffeklulredningen^(1978: 05) ^ulreder ^f. data^teknikens och elektronikens ^effekler på^sysselsällning och ^arbelsmiljö. Ungdomens ^sysselsätl-^ningsfrågor bevakas aven ^parlssammansali delegation, ^DELFUS (A 1978:01). Under 1^979 har jag tillsatt en utredning (1972:02) om pensionärernas^sysselsällningsförhållanden och en ^ulredning om arbetsmarknadsu^tbildningens^organisalion samt utbildning i förelag. Människans villkor iarbetslivet har ^varil i centrum för samhällsdebatten under hela ^1970-lalel.En rad betydelsefulla reformer på arbetslivets område har ^genomförls underden här perioden. ^Syfiei med dessareformer har ^varil au demokra^tisera ^arbelslivei och all öka ^irygghelen förde anställda. ^Etl ^annal ^syfle har ^varil alt öka ^möjlighe^lema för dem somslår ^ulanför arbetsmarknaden all i större ^ulslräckning få ^arbele på denreguljära arbetsmarknaden. Den nya^arbeismiljölagsliftningen som trädde i ^krafl ^ulgör ^elt^vikligl steg i arbetet med ^atl förhindra ^utslagning. ^Avsiklen är all lagenskall tjäna som underlag vid strävandena efter en arbetsmarknad med ^slorvariation på ^arbelsuppgifler där var och en kan få ^sysselsällning ^efler sinafysiska och psykiska ^lorutsättningar. ^Arbelsförhållandena skall i så ^slor^ulslräckning som möjligt planeras s^å^ att alla människor som vill förvärvsarbetaskall kunna tas emot i ^arbelslivei. har nya ^arbelsmiljöriskeruppläckts och medvetandet om ^ar-^belsmiljöproblemen ^ökal ^ule i förelagen.^Trols de ökade resurser som ^arbelarskyddsverket har ^lillförts under^1970-lalet kan ^verkel långt ifrån svara mot alla önskemål om insatser som^f^inns hos ^arbetsmarknadsparterna, branschorganisa^tioner, tillverkare,importörer ^m.fl. Därför har ^arbe-^larskyddsverkel ^relaiivt sett^priorilerals i ^budgelarbelel. ^Verkel föreslås således få vissa ^personalförslärkningaräven under ^näsla ^budgelår. Budgeten ^förulsäller dock all även^arbelarskyddsverket kan spara in viss del av sina ^förvallningskoslnader genom^ålgärder som ^förbällrar ^produkliviielen. ^Tolall bör^arbelarskyddsstyrelsen ^lillföras ^lolv och yrkesinspektionen 28 nya^Ijänsler. Av de nya ^ijänsierna för ^arbelarskyddsstyrelsen är två avsedda för^sekrelarialel för ^delegalionen för ^hybrid-DNA-frågor. ^Samii^digi beräknasökade ^inkomsler bl. a. av ^uppdragsverksamhelen vid den ^arbelsmedicinskaavdelningen. Fr. o. ^m. den Ijanuari 1980 ^inrätlas en delegation för ^hybrid-DNA-frågor ^(prop. 1979/80:10,^SoU 1979/80:18. ^rskr 1979/80:107) med ^represenlanler för bl. a.^myndigheler, forskare och allmänheten. Genom delegationens tillkomst stärks^samhällels kontroll av användningen av ^hybrid-DNA- 1979/80:100 Bilaga15 6 ^Delegalionen skall bl. a. behandla säkerhels-och skyddsfrågor vid användning av ^hybrid-DNA-teknik och informera^allmänheien om utvecklingen på området. med all delegationen^inrätlas skall ^lillsiånds-^tvång enligt miljöskyddskungörelsen införas förall han^terin^g^ av ^hybrid-^DNA-teknik. ^Hybrid-DNA-teknikens etiskakonsekvenser på längre ^sikl ^saml vissa organisatoriska frågor kommer all bliföremål för särskild utredning. ^Ulredningen (A1977:03) om ^yrkesinspekiionens ^dislriklsindelning har slutfört sill ^arbele.^Ulredningen föreslår bl.a. all de fem yrkesinspektions-distrikt som i dagomfattar två län så snart som ^möjligi delas så att ett distrikt bildas förvardera ^länel. ^Ulredningens förslag är ^f.n. föremål för remissbehandling. Utredningen (1976:01)om förelagshälsovården och den yrkesmedicinska ^verksamhelen förbereder ^f.n.^ell ^delbelänkande om den yrkesmedicinska ^verksamhelen. ^Beiänkandeiberäknas överlämnas under första ^halv^årel 1980. a. frågorna om ^atlsamordna ^arbelstidsreglerna i den allmänna arbetstidslagen ocharbetsmiljölagen ^saml införandel av bestämmelser som begränsardygnsarbetstiden behandlas av ^ulredningen (A 1978:03) av vissa^arbelslidsfrågor. Delegationen (A1974:09) för ^arbelslidsfrågor har avlämnat ^beiänkandei ^(SOU1979:48) Arbetstiderna inför ^80-talel. ^Beiänkandei ^remissbehandlas ^f. ^n.^Remissinslansernas ^synpunkier kommer all ligga ^lill grund för delegationensfortsatta arbete med att analysera under vilka ^förulsältningar en allmänarbetstidsförkortning kan genomföras. ^Underår 1979 tillsattes en utredning (A1979:0 Dom information rörande arbetsmiljörisker. Utredningen har bl. ^lill ^uppgifl all lägga framförslag om hur en väl fungerande och kvali^f^icerad bevakning ^saml en godinformationsspridning rörande arbetsmiljörisker skall genomföras.^Utredningsar^belel skall om möjligt vara avslutat före ^ulgången av . En ^ulredning (A1979:04) om ^arbelsmiljöinvesleringar i små och ^medel^slora företag ^m. ^Ulredningen har iuppdrag att se över de små och ^medelslora förelagens möjligheter ^atl klarasina ^arbelsmiljöinves^leringar inom ramen för befintliga kreditmöjligheter.Utredningen skall om behov därav föreligger lämna förslag till åtgärder som ^underiäiiar sädanainvesteringar i framliden ^m. På grundval av förslag i ^prop.1978/79:73 om ^ålgärder för arbetshandikappade har ^beslulal (AU1978/79:20, ^rskr 1978/79:186) om ^väsenlliga förbättringar av olika ^ålgärderför yrkesinriktad rehabilitering, sysselsättning och arbetsanpassning förhandikappade. ^Arbetsmarknadsinsliluiför yrkesinriktad rehabilitering och vägledning kommer från den I januari 1980alt ^inrätlas inom ^arbelsmarknadsverkel. ^Instilulen skall bedriva utredande,vägledande och ^arbetsförberedande ^verksamhel för ^yrkesobeslämda och sökandemed ^arbelshandikapp. 1979/80:100 Bilaga15 7 beräknas kunna la emot omkring 20000sökande för längre eller kortare ^insalser. Det ^lotala ^anlalet institut kommer att uppgå ^lill 83. Detinnebär alt 26 nya ^inslilul ellerfilialer ^lillkommer. Den ^iräder också den nya^organisafionen för ^skyddal arbete i funktion. Enligt beslut^(prop. 1977/78:30, AU 1977/ 78:16, ^rskr 1977/78:74) om framlidahuvudmannaskap och organisation av ^skyddal ^arbele och ^yrkesinrikiadrehabilitering ^m.m samordnas bl.a. verksamheten vid verkstäder för skyddatarbete, ^kontorsarbetscentraler, industriellaberedskapsarbeten och hemarbete i en gemensam organisation. ^Slaien har^lillsammans med ^landsiingskommunerna bildal regionala ^slif^ielser för^skyddal ^arbele inom varje län. För vissa övergripande fr^ågor har en centralstiftelse - - inrättats. beslut medanledning av ^prop. 1978/79:73 innebär ^atl en ny anställningsform, kalladanställning med lönebidrag, från den skall ersätta nuvarande^arkivarbete/musikerhjälp ^saml ^halvskyddad ^sys^selsällning. De som har^anslällning med lönebidrag skall, ^lill skillnad från vad som gäller försysselsatta i ^arkivarbeie och ^musikerhjälp, omfattas av lagen omanställningsskydd eller lagen om ^offenllig ^anslällning och bli anställda vidden myndighet, organisation eller företag där de utför sina ^arbetsuppgifier.De skall uppbära lön och andra anställningsförmåner som är jämförbara med demsom ^ulgår enligt kollektivavtal inom branschen. Under ^höslen 1979 harde som sysselsätts i ^arkivarbeie ^saml berörda arbetspla^tser informerats omde förestående förändringarna genom skriftligt ^maierial och regionalakonferenser. 1 ^enlighel med beslut harbidragen ^lill ^arbelshjälpmedel åt handikappade förbättrats. Den under ^höslen1979 ökande ^eflerfrågan på arbe^tskraft bör, tillsammans med del förbättradestödet ^lill åtgärder för arbetsanpassning, innebära ökade möjligheter försökande med ^arbelshan^dikapp all fä ^varaklig ^sysselsällning. Försök har inletts med uppsökande verksamhet bland ungaförtidspensionärer liksom med handledare/faddrar åt arbetshandikappade och ungdomarsom har ^svårigheler på sin första arbetsplats. För gravt handikappade sombehöver förlängd ^uibildning i förelag kan, som en ^försöksverksam^hel. bidragutgå ^lill ^arbelsgivaren. ^Anslällningsskyddskommitlén (A 1977:01)har avlämnat promemorian (Ds A 1979:2) Uppsägningsskydd förvissa ^långlidssjuka. Regeringen har på grundval av kommitténs förslag ochremissy^ttranden häröver ^föreslagil ^(prop. 1979/80:4) ^ell ^förbällral^anslällningsskydd för ^långlidssjuka med ^hell sjukbidrag. ^Samiidigi ladesfram förslag ifråga om bidrag ^lill ^halvskyddad ^sysselsällning och^uibildning i förelag av äldre och handikappade i syfte att ^underiätta för^långlidssjuka ^atl ^ålergä i arbete. ^Medbeslämmandeavial(MBA) har ^förulom på den ^slalliga ^seklorn bl.a. träffats inom de förhandlingsområdensom omfat^tas av ^Slatsförelagens förhandlingsorganisation ^(SFO) ochKooperationens ^förhandlingsorgani- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 15 8 ^salion ^(KFO). Förhandlingar om MBApågår inom övriga ^seklorer på ^arbeismarknaden. Tack vare del ^slalliga ^slödsom ^ulgår ^lill ^arbelsmarkna^dens ^parler för information och utbildning imedbestämmandefrågor har sedan medbestämmandelagen infördes år 1977uppskattningsvis mer än tre kvarts miljon anställda, förtroendevalda ocharbetsgivarrepresentanter deltagit i olika verksamheter i ^syfle alt förankramedbestämmandereformen i arbe^tslivet. ^Behovel av resurser för denna^verksamhel kvarstår. Insatserna från parternas sida kan ^vänlas öka^allteflersom nya avtal tecknas. Dessa skall sedan föras ut på arbetsplatsernarunt om i ^landel. Intresset för forskning inom ^medbestämmandeområdel ökarbland forskare och praktiker, ^vilkel lar sig ullryck bl. a. i ^ell ökande^anlal projektansökningar ^lill ^arbelarskyddsfonden och ^framslällningar från^arbelsmarknadens parter till ^arbetslivscenlrum om projektmedverkan. Under ^1970-talel har 377 000utländska medborgare invandrat till medan 223 000 utvandrat, vilketresulterat i ^ell ^invandringsöverskolt av 154 000 ^ulländska medborgare.^Sammansätiningen av invandringen har förändrats i viktiga avseenden under de^senasle ^lio åren. Den utomeuropeiska invandringens andel av den ^toialainvandringen ^lill har ökat från ^lill 31 ^%. Särskilt ^slor harökningen från och varit. Vidare har utprägladarbetskraftsinvandring från ^u^tomnordiska länder upphört. En undersökningutförd av expertgruppen (A 1975:05) för invandringsforskning ^(EIFO) visar all48^%^ av de ^utomnordiska medborgare som kyrkobokfördes i under år1977 hade fått uppehållstillstånd på grund av nära familjeanknytning ^saml altflyktingar och därmed jämställda svarade för av den ^utomnordiskainvandringen. var den ^toiala invandringen ca 32000 personer,varav hälften nordbor. Den ^utomnordiska invandringen reglerasgenom krav på uppehållstillst^ånd, arbetstillstånd och i förekommande fall^visering. Huvudregeln är ^atl ansökan om arbetstillstånd skall inlämnas och^färdigbehandlas före inresan ^lill . ^Molsvarande regel finns ^inle i fråga om ^lillslånd som söks avandra skäl än ^arbelsmarknadsskäl. Av de invandrare som har fåll ^räll alt^bosälla sig i har ^emellerlid fyra fem^tedelar ansöktom tillstånd först efter inresan. Merparten av den ^utomnordiska invandringensker således vid sidan av bestämmelserna om den reglerade invandringen. Dessa förhållandenuppmärksammas av ^ullänningslagkommillén (A 1975:04) i det avlämnadebetänkandet ^(SOU 1979:64) Ny utlänningslag. I ^beiänkandei föreslås allansökningar om uppehållstillstånd för ^bosällning som inlämnas ^efler inresa iSverige i princip skall avslås. Kommitténs förslag bereds nu inom^regeringskansliel. kommer all föreläggas förslagom ny ^ullänningslag. I ^della sammanhang kan nämnas ^atl vissa frågor rörande^gäslstuderandes ^räll all inresa ^Prop.1979/80:100 Bilaga 15 9 och studera i ^f.n. är föremålför utredning. ^Gästsluderandekom-^millén ^(U 1978:03) beräknas lägga fram sittbelänkande 1^980. ^beslöl underår 1978 ^(prop. 1977/78:90, AU 1977/78:30, ^rskr 1977/78:202) om ändringar iutlänningslagen i syfte att förkorta ^handlägg^ningsliderna iutlänningsärenden. Ändringarna trädde i ^krafl den . Vidare harriksdagen fattat flera ^beslul som har ^möjlig^^orl en^försiärkning av polisens, invandrarverkels och ^arbeismark-^nadsdepartemenielsresurser för handläggning av utlänningsärenden. Bl.a. härigenom har den^genomsnitlliga ^handläggningsliden i ^avlägsnandeären-^den inominvandrarverket ^gåll ned med ^drygl en tredjedel. utgör^emellerlid handläggningstiderna problem inom ^polisväsendel. De genomfördaändringarna i utlänningslagstiftningen har också medfört en ökad ^belaslningvad gäller regeringskansliels handläggning av ^ullännings-^ärenden. ^Ullänningslagkommillén framför i sill avlämnade belänkande förslag som,om de genomförs, innebär en viss minskning av ^anlalel ärenden som skallhandläggas inom ^regeringskansliel. I del följande föreslås genom^ompriorilering en ^försiärkning av invandrarverkels resurser för behandling avtillståndsärenden. Del bör i ^della sammanhang erinras om all chefen för^juslitiedepartementel tidigare denna dag har ^föreslagil alt sju nya ^ijänsterinrättas inom ^polisväsendel i ^syfle all stärka resurserna för handläggning avutlänningsärenden. Vidare har justitieministern anmält att han avser föreslåregeringen ^atl i regleringsbrev för ^polisväsendel för ^budgeiårei 1980/81föreskriva all särskilda ^utlänningsrotlar inrättas i vissa polisdistrikt, där^arbelsbelaslningen vad avser utlänningsärenden är särskilt ^slor.