prop · G303150 · 1979-12-31 00:00:00 — Procenluell höjning enligt SCB:s officiella indexserie.Jämförelse av indexserien över påverkas av därvid genomförda metod-och vikljusteringar. Om index hade räknats utan melod- och vikljusleringarskulle uppgången i slällei ha blivil 13,. Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 121 I prognosen över bostadsprissättningen har antagits atlkallhyrorna höjs '. Totala bidraget frän bostadsposten inkl. kostnaderför egnahem har beräknats till '. Ändringen av de inlernationellt bestämda priserna harkalkylerats under antagande av att det sker en viss neddragning av de högaimportpriserna för petroleumprodukter , medan råoljeprisetförutses öka under loppet av året. Konsumenlprisprognosen förutsälteratt priserna på den svenska marknaden även påverkas av eftersläpande effekterav den internationella oljeprisstegringen 1979. Dessa eftersläpande effekterberäknas dra upp den totala konsumentprisnivån med 1 1/2 procentenhet.Prisstegringen i övrigt till följd av ökade importpriser uppskattas bliungefär lika stor 1980 som 1979. Totalt skulle därmed den internationellaprisfaktorn inkl, de eftersläpande effekterna bidra till en ökning avkonsumentprisindex under loppet av 1980. Tillfällighetsbetonade prisförändringar på vissafärskvaror som grönsaker, fisk m. m. är svära att förutse. Som framgår avtabell 6:7 har trendavvikelsen i dessa poster selt över i detnärmaste utjämnats och bidraget har i prognosen satts till noll. Totalprognosen för konsumentprisindex under loppet av 1980visar i de två lönekostnadsalternativen en ökning med 9,5 resp. 10,. Dettainnebär en uppjustering av prognoserna i den preliminära nationalbudgeten medca , varav beror på den upprevideradeimportprisprognosen beiräffande råolja och petroleumprodukter och 0,5 på övrigaimportpriser. Bidraget från bosladsposten har räknats upp med 0,7procentenheter bl. a. till följd av diskontohöjningen . Mellangenomsnittslägena för kalenderåren 1979 och 1980 uppskattas förändringen ikonsumentprisindex till 12,2 resp. 12,. Implicitprisindex för total privatkonsumtion påverkas till skillnad mot konsumentprisindex av förändringar ikonsumtionens sammansättning . Konsumtionen antasförskjutas från varugrupper med stora prisstegringar till grupper med lägreprisstegring - förmodligen i särskilt hög grad beträffande varor som guld ochbensin när prisstegringslakten är så stark som den registrerade.Prisförändringstalel för total privat konsumtion, som tillämpas vidrealinkomstkalkylerna, uppskattas därför 1979-1980 sliga icke obetydligt mindreän genomsnittet för konsumentprisindex. Ökningen i implicitprisindex harberäknats lill 11,5 och 11,i de två lönekostnadsalternativen, vilket är enupprevidering med drygt tvä procentenheter jämfört med den preliminäranationalbudgeten. ' Varje procentenhets ändring av hyrorna utöver antagandelpåverkar konsumentprisprognosen med ungefär en tiondels procenlenhel. Enprocentenhets höjning av diskonlol drar direkl upp priserna med 0,4 procenlenhelerpä grund av den beräknade effeklen på egnahemskostnaderna ikonsumentprisindex. 6.5 Den privata konsumtionen Den privala konsumtionen beräknas ha ökat med 2,i volym1979, vilkel sammanfaller med vad som angavs i PNB 1980, Konsumlionsvoly-menväxte sålunda återigen 1979 efter att ha minskat under de tvä föregående årenoch kom därigenom att ligga nivå.Halvårsdata visar alt konsumtionen steg med 3 1/jämförtmed . Ökningslaklen dämpades emellertid markant - 1,- och helärssiffran stannade därmed vid . Hushällensdisponibla inkomster ökade med 2,i fasta priser 1979 främst beroende pålönesummans och pensionernas positiva utveckling . Sparkvoten beräknas ha ökat marginellt 1979 och låg därmedpå en fortsaU hög nivå. Konsumlionsuppgången 1979 var större för varor än förtjänster; speciellt markant var uppgången för varaktiga varor vilka steg mednärmare . Nyinköpen av bilar ökade igen, , efter att ha minskalkraftigt under de två föregående åren. Bilkonsumtionen 1979 var dockfortfarande lägre än 1976. Livsmedelskonsumtionen ökade med 2,;detta är första gången som man noterat en högre ökningstakt förlivsmedelskonsumtionen än för den toiala konsumtionen. Diagram 6:3 Hushållens disponibla inkomster ochkonsumtionsutgifter 19681980 Miljarder kr., priser. 1968 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 Källor:Konjunkturinslilutel och . Tabell 6:8 Hushållens konsumtionsutveckling -16,3 1.2 Delvis varaktiga varor 1.3 Icke varaktiga varor 1,3.1 Livsmedel 1.3,2 Övriga 3 Summa inhemsk konsumtion 4 Turistulgifter, nelto -2,2 -15,0 5 Hushällens totala konsumtion 6 Hushållens disponibla inkomsler Källor: och statistiska cenlralbyrån. baseras konsumtionsprognosen på de angivna tvålöneallernativen som ger en ökning av den disponibla inkomsten i reala termermed 0,i det lägre alternativet och 1,6 i det högre. har förutsattsen mycket svag nedgång i hushållens sparkvot i det högre alternativet men ennågol starkare i det lägre. I det lägre inkomstalternativet skulle konsumtioneni så fall öka och i det högre , framlade regeringen förslag till åtgärder föratt underlätta den pågående avtalsrörelsen. Allmänt prisstopp infördes t. o. m,med som prisstoppsdag. Dessutom förklarade sig regeringen bereddatt - under förutsättning att arbetsmarknadens parter träffar avtal på i stortsell oförändrade villkor - vidta följande åtgärder för tiden intill årels slut, att införa allmänl hyres- och arrendestopp att höja den särskilda skattereduktionen i inkomstskikten ca40000-ca , med högst , att införa skyldighet för företagen att avsätta av vinsternaöver en viss nivå till särskild investeringsfond 5 hindra höjningav slatliga taxor. förutsätts att kommunerna inte höjer de taxor sominte omfattas av allmänl prisstopp Prop.1979/80:150 124 6 hindra ersättning enligt jordbruksavtalet fram tillprissloppets införande att slä igenom på konsumentpriserna. Nägon kompensalionlill jordbruket utgår inle under den lid som prisstoppet gäller. Konjunkturinstitutetsberäkningar och prognoser över hushällens inkomsler och utgifter - sådanadessa kalkyler redovisas i det föregäende -hade i storl sett färdigställts närregeringens program framlades. Förslagen enligt ovan är inte så preciserade attde ger underlag för sedvanliga beräkningar och är dessutom villkorliga.Institutet har dock gjort en överslagskalkyl under starkt förenkladeförutsättningar över hur mycket ulfallet -på kort sikl - skulle kunna skiljasig från det i kapitlet redovisade lågaller-nativet. Lönesummeökningen hardärvid antagits bli densamma som i lågallernativet, vilket innebär att denförutsatta lillkommande avtalslönehöjningen inte i påfallande slor grad skulleavvika från de villkor som regeringen angett för sina åtgärder. På korl sikt är del främst pris- och hyresstoppet samtskattesänkningen som får direkta effekter på hushållens disponiblarealinkomster. 1 det följande redovisas de antaganden och kalkyler som gjortsbeträffande priser och skatteinbetalningar. Prisstegringenfrån mars lill och med december beräknas uppgå till ca 2,, trots pris- ochhyresstopp. Vissa färskvaror är undantagna från prisstoppet. Bostadskostnadernaberäknas öka till följd av ränleglidningen för egna hem. Vidare förulsälts attkoslnadsökningar till följd av höjda importpriser i stort sett kommer atttillåtas slå igenom på inhemska prisnivån fast med slörre fördröjning. Ökadelönekostnader förutses däremot inle få höja prisnivån. Konsumentprisindexskulle därmed stiga lill december 1980.Genomsnittsnivån 1980 beräknas ligga II 3/över 1979 ärs nivå, vilket är 1/mindre än enligtkalkylen för alternativ I. Även prisökningstalet för den privata konsumtionenskulle bli 1/lägre än i lågalternativet. Höjningen av den särskilda skattereduktionen minskarhushållens sammanlagda skatteinbetalningar med ett belopp som grovt angivitstill 900 milj. kr. Detta utgör av den totaladisponibla inkomsten. Den lägre prisstegringslakten jämfört med altemativ I göratt även rörelseöverskott och pensioner beräknas bli lägre. minskarockså skatteavdragen på dessa inkomstslag. Sammantaget ger denna överslagsmässiga kalkyl överutfallet vid alternativ 1 med regeringens förslag en ökning av den realtdisponibla inkomsten med ca 1,att jämföra med 0,enligt altemativ I utanregeringsförslaget resp, enligt alternativ II, En ökning i konsumtionsvolymen med drygt 1,synsväl förenligt med det nya inkomstallernativet. Åtgärderna kalkyleras medföra att ulvecklingen avreallönesumman efter skatl blir ca en procentenhet mer positiv än ilågalternativet. drabbas dock löntagarna som kollekliv av enreallöneminskning. Utvecklingen av övriga inkomstslag - utom driftsöverskotten- blir realt Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 125 efterskatl likaledes mer positiv än enligt altemativ I. Beträffande lönesumman ochde beskattade sociala förmånerna, vilka i sin utveckling i högre grad än övrigainkomster följer lönerna, skulle alternativ II på kort sikl ge ett något meragynnsamt utfall än alternativ 1 inklusive regeringsförslaget. 1979/80: 150 126 7.1Sammanfattning av investeringsutvccklingen samt prognoser Investeringarnaökade totalt med 5 1/i volym 1979, efter all ha minskat under 1976-1978 medsammanlagi . Frånräknas investeringarna i handelsflottan stannade uppgången1979 vid 2 1/, varvid maskininvesteringarna sleg - inkl.handelsflolian blev ökningen för deras del . Byggsektorn har under loppet av 1979 fått vidkännas enalltmer besvärande brist på arbetskraft, vilket sannolikt hållit tillbakabyggnadsproduktionen. Inom kommunerna har man t, ex, inte kunnat genomföra deexpansiva utbyggnadsplaner som förelegat, utan man har i stället successivtfått skjuta dessa framåt i tiden. Till följd därav blev de kommunalamyndigheternas byggnadsinvesteringar oförändrade 1978-1979, medan däremot destatliga myndigheternas byggnadsinvesteringar steg . Näringslivetsbyggnadsinvesteringar (exkl. bostäder) ökade - den fortsatta minskningenav industrins byggnadsinvesteringar motvägdes mer än väl av ökningen inomframför allt handel och övrigt näringsliv. Bosiadsinvesleringarna sleg med 21/1979 - helt och hållet hänförligt till fortsatt expanderande ombyggnadsinvesteringar.Nybyggnadsinvesteringarna minskade nämligen 1979 - likaså sjönk igångsättningenfrän drygt 57 000 lägenheter 1978 till 56000 lägenheter. Nedgången var såvälvad gäller investeringar som igångsättning hänförlig till småhusen, medandäremot produktionen av flerbostadshus fortsatte att stiga . Näringslivetsmaskininvesteringar (exkl. handelsflottan) steg med 3 1/1979, hänförligttill uppdragningar inom framför allt handel och industri. Industrinsmaskininvesteringar vände uppåt underförstå , men föll ålerlillbaka , varför uppgången 1978-1979 stannade vid , Deoffentliga myndigheternas maskininköp steg 1979, med en starkare ökningför de kommunala myndigheterna än för de statliga. Kalkylernaför 1980 baserar sig i huvudsak på enkäler från näringslivel och de statligaoch kommunala myndigheterna. Som framgår av kapitel 6 om de enskildakonsumenternas ekonomi har tvä beräkningsalternativ framlagts förlönekostnadernas utveckling . Prisutvecklingen för investeringsvaror blirgivetvis beroende av lönekostnaderna inom landet och därmed har även tvåalternativ utarbetats för investeringsvarupriserna på basis av de tvålönekostnadsalternativen. Skillnaden mellan de två prisberäkningarna förinvesteringsvaror ligger totalt på drygt I %, med en slörre skillnad påbyggnadssidan än på maskinsidan. Vidutarbetandet av investeringsprognosen för den offenlliga sektorn Tabell 7:1 Fasta bruttoinvesteringar 19761980 efterkapitallyp och näring.sgren Ärlig procenluell förändring. -8,8 -9,4 -0,9 Privat jordbruk, skogsbruk -6,? -16,8 -27,5 -10,8 Handel m. m. -11,2 -5,3 -0,1 Offenlliga myndigheler inkl. i -5,6 -4,6 Maskiner m. m. -17,7 Prival jordbruk, skogsbruk och fiske -10,3 -17,2 -8,7 -17,2 -19,4 Handel m. m. -15,0 -2,5 -23,0 -16,3 -12,5 -8,8 -14,7 Prival jordbruk, skogsbruk och fiske -11,6 -7,0 -17,1 -21,7 Handel m. m. -13,7 -3,3 -15,4 Näringsliv exkl. bostäder och han- -12,2 -3,5 -0,8 Inkl. offentliga väginvesteringar. 1 privat jordbruk osv.innefattas här avelsdjur och i övrigl näringsliv Iravhäslar m. m. Summan avbyggnads-och maskininvesleringar överensslämmer därför ej med lolalainvesteringar. Källor: Konjunkturinstilutel och siaiisiiska centralbyrån. räknar regelmässigt med atlprisutvecklingen för investeringsvaror utövar inflytande pä den volymmässigautvecklingen av eflerfrågan. De årsvisa budgetramarna är nämligen i allmänhet tämligensnävt fastlagda och angivna i nominella belopp, varför en skillnad i prisutvecklingenpå investeringsvaror sannolikt inverkar på den investeringsvolym somefterfrågas. har emellertid inte utarbetats alternativainvesteringsprognoser för den offentliga sektorn. Skälet härtill är att den Tabell 7:2 Fasta bruttoinvesteringar 19761980 inom privatoch offentlig sektor Årlig procentuell förändring. -0,5 -4,2 -10,4 -5,0 -19,4 därav: exkl. handels- -8,9 -16,1 -1,3 -0,4 -0,1 -9,3 -3,5 -0,8 -2,8 -3,0 -11,3 Källor: Konjunkturinslilutel och statistiska cenlralbyrån. arbetskraftsbristinom byggsektorn som råder kan förväntas beslå även under större delen av1980, De byggnadsinvesieringar som kan förverkligas 1980 begränsas därmedsnarare av kapacitetsbrist än av finansiella restriktioner. Inom kommunernatorde man t. ex. få svårt alt förverkliga de expansiva investeringsplaner somföreligger , och som får ses mol bakgrunden av kommunernas förnärvarande goda finansiella situation. Detär svårt alt bedöma de kortsiktiga effekterna på näringslivets invesleringsverksamhelav skilda lönekoslnadsallernaliv. Driftskostnadernas utveckling påverkasgivetvis, vilket får omedelbara effekter på förelagens finansiella situation.Dessutom påverkas sannolikl även näringslivels investeringsvolym avprisökningstaklen på investeringsvaror. Med hänsyn lill de komplicerade och islor ulslräckning okända samband som här råder, har något försök att bedöma desamlade effekterna av skilda löne-kostnadsalternaliv på näringslivelsinvesteringar ej gjorts. Det förefaller dock övervägande troligt att elt högrelönekostnadsalternativ dämpar investeringsviljan jämförl med etl lägrealternativ. Med lanke på att de olika lönekostnadsalternativen visat sig geupphov till trots allt tämligen små skillnader i kostnadsökning ochvinstutveckling (se närmare kapitel 8) torde skillnaden iinvesleringsutveckling under innevarande år inte bli av nämnvärd storlek. Ävenunder 1980 förutses byggnadsinvesteringarna hållas tillbaka av arbetskraftsbrist.De kommunala myndigheternas byggnadsinvesteringar förutses ändå stiga med 31/- vilket innebär en väsentlig nedjuslering av kommunernas planer enligtden enkät, som samlade in . De statligamyndigheternas byggnadsinvesteringar förutses däremot minska 1980,Näringslivets byggnadsinveste- Diagram 7:1 Byggnads- och maskininvesteringar, totall ochuppdelat ni »t»/»»- 1975 årspriser, Säsongrensade halvårsdata. Index 1970 = 100 Maskiner m. m. Näringsliv, exkl. handelsflottan - .-*~- "''1 I I I \_ \ L 1971 72 73 74 75 76 77 78 79 80 1971 72 73 74 75 76 77 78 79 80 Anm. I vaoe deldiagram är resp. total inlagd som enstreckad kurva. Källor: och . Prop.1979/80:150 130 ringar (exkl. bostäder) har kalkylerats sliga med 5%innevarande år. Därvid har industrins byggnadsinvesteringar förutsetts öka med13%, vilket torde förutsätta en viss styrning av arbetskraftsresurserna lillindustrin. Även handelns byggnadsinvesieringar förulses öka relativt slarki1980, som en följd av etl ökal påbörjande av investeringsprojekt under har emellerlid kalkylerats med altigångsättningen inom handeln kommer atl hållas tillbaka av brist på arbetskraft. Det föreligger inte några indikationer på någon större ökning av bostads byggandet - trots det alltmer skärpta läget på bostadsmarknaden. Till grund för kalkylerna över bosiadsinvesleringarna ligger ell anlagande om en blygsam ökning av igångsättningen - till 57000 lägenheler - saml ytterligare förlängda byggnadstider. Under dessa förutsättningar beräknas nybyggnadsinvesieringarna öka drygt I % - liksom helt och hållet hänförligt till elt ökat byggande av flerbostadshus. Inberäknat om- byggnadsinvesteringarna förutses bostadsbyggandet sliga med 2 1/ 1980, Sammantaget pekar kalkylerna förbyggnadsinvesteringarna därmed på en uppgång pä 1980. Näringslivets maskininvesteringar (exkl. handelsflottan)har beräknats öka med II 1/2%1980. Till stor del är denna uppgång hänförlig till industrins maskininköp,vilka bedömts stiga med 1980. Enligt statistiska centralbyrånssenasle investeringsenkät hade industriföretagen dels flyttatöver en hel del investeringsprojekt , dels också gjortbetydande upprevideringar av investeringsplanerna sedan i oktober1979. De offentliga myndigheternas maskininvesteringar förutses stiga med 4%1980, och därmed beräknas investeringsuppgången för totalamaskininvesteringarna (exkl. handelsflottan) till . Investeringarnai handelsflottan bedöms bli av ungefär samma storlek 1980 som 1979. Inberäknatäven dessa investeringar skulle ökningen i maskininvesteringarna uppgå tillknappt 1980, Därmed beräknas totala investeringarna stiga medytterligare 5 1/1980. Investeringskvoten - dvs. investeringarnas andel avBNP - har fallit ; från 1972 tillknappt 1978. Genom investeringsuppgången 1979 och den förutsedda ökningen1980, stiger investeringskvoten något . 7.2 Investeringsutvecklingen inom olika områden Bostadsinvesteringarna beräknas enligt preliminärakalkyler ha ökat med ytterligare 2 1/1979, efter den mycket kraftigaexpansionen . Hela uppgången är dock hänföriig tillombyggnadsinvesteringarna, vilka höjdes 1979. Denna expansion varbaserad främst på projekt finansierade med bl, a, statliga ombyggnadslån.Ombyggnadsinvesteringarna i flerbostadshus steg , medan de i småhusenblev i Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 131 Tabell 7:3 Lägenheter i påbörjade och inflyllningsfärdjgabostadshus 19761980 ' Etl bostadshus anses bli påbörjai den månad dågrundbotlenbesiktning äger rum och/eller de egentliga byggnadsarbetena påbörias. Dä minsl tre fjärdedelar av lägenheterna i etl bosladshusbefinner sig i etl sådanl skick att de kan tas i bruk anses husel varainflytlningsfärdigt. Anm. Samtliga siffror är för 1976-1978 avrundade tillnärmast hela femtiotal. Källor: Konjunklurinslitulet och statistiska cenlralbyrån. stort sett oförändrade. Nybyggnadsinvesteringarna beräknasha sjunkit , varvid småhusbyggandet föll och investeringarna iflerbostadshus steg , Påbörjandet av nya lägenheter föll från drygt 57000 1978till omkring 56000 1979, Minskningen var helt och hållet hänföriig tilligångsättningen av småhus, vilken sjönk från drygt 40000 lägenheter 1978 till39000 lägenheter 1979, Nedgången orsakades sannolikt till stor del av denbrist på arbetskraft inom byggsektorn, som började uppträda under våren 1979och som sedan förstärktes markant under loppet av året. Antalet färdigställda lägenheler steg från knappt 540001978 till drygt 55 000 1979. Delta räckte dock inte för att förhindra enytteriigare skärpning av lägel på bostadsmarknaden . Bostadsstyrelsengenomförde en enkät till samtliga kommuner angåendebostadsmarknadsläget 1979 och 1980. Liknande enkäter har genomförts vidmotsvarande tidpunkt . Kommunerna får bl.a. ange väntetidför alt erhålla bostad i kommunen och får därvid välja bland svarsalternativen;praktiskt taget genast; efter 3-4 månaders väntetid; efter lång väntetid.Anlalet kommuner som anger att det är "lång väntetid" har ökatpåtagligt jämfört med svaren i föregående enkät - framför allt inom storstadsområdena,men även inom övriga kommuner. Andelen uppgår bland storstadskommunerna till68% och bland övriga kommuner till . förutser över hälften av storstadskommunerna alldet kommer att bli svårare alt erhålla bostad, medan endasl ett fålalstorstadskommuner anser att det blir lättare att erhålla bostad under 1980.Inom övriga delar av landet har av kommunerna svarat att del inle blirnågon förändring, av kommunerna anger att det skulle bli lättareall" Prop.1979/80: 150 erhålla boslad och förutser ett svårareläge på bostadsmarknaden , Den ansträngda siluationen på bostadsmarknaden förväntasemellertid inte leda till någon större uppdragning av bostadsbyggandet 1980.Många storstadskommuner har t. ex. stora problem vad gäller markförsörjningenoch planeringen. Trots den stora efterfrågan är många kommuner ändå osäkra påuthyrningsmöjligheterna till den höga hyresnivå, som man beräknar blinödvändig i nyproduktionen - speciellt som man åtminstone i storstadskommunernaär hänvisade till att bygga ut i perifera områden. Dessutom tvekar kommunernasannolikt inför de nödvändiga följdinvesieringar - skolor, daghem,kommunikationer - som för lång lid framöver höjer de kommunaladriftskostnaderna. har igångsättningen anlagits uppgå till 57 000lägenheler -varvid påbörjandet av flerbostadshus förutses stiga till 18000,medan igångsättningen av småhus bedöms ligga kvar på samma nivå som under 1979- 39000 lägenheler. Antalet färdigställda lägenheter beräknas till 55000 1980 -obetydligt lägre än ; lill största delen beroende på nedgången iigångsättningen . men också på att byggtiderna föriängts på grund av denrådande bristen på arbetskraft. Med dessa förutsättningar angående igångsättning m.m.beräknas nybyggnadsinvesteringarna stiga med drygt I % i volym 1979-1980,varvid investeringarna i flerbostadshus beräknas stiga medan däremotinvesteringarna i nybyggda småhus förutses minska . Ombyggnadsinvesteringarna väntas fortsätta att expanderaunder 1980 med i volym. Därvid beräknas investeringarna i flerbostadshussliga med , medan småhusinvesteringarna förutses bli i slort settoförändrade. Det är främst ombyggnader med energisparslöd som väntas ökastarkt. Detta främst till följd av att regeringen för budget- Tabell 7:4 Ombyggnadsinvesteringar för bostäder 19781980 Med statligt stöd' -25,7 -20,2 -3,2 Utan statligt stöd' -3,8 ' Med statligt slöd avses här statliga lån och bidrag.Källa: . Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 133 /81 föreslagit en utökad ram om I 570milj. för lån och bidrag till energibesparande åtgärder. Motsvarande ramför innevarande budgetår uppgår till 1 175 milj. kr. Bostadsinvesteringarnaskulle därmed totall sett stiga med i volym 1979- 1980. Industriinvesieringarna beräknas enligt statistiskacentralbyråns enkätundersökning ha blivit oförändrade1978-1979. Investeringarna steg visserligen frånden rekordlåga nivån , men föll åler tillbaka . Byggnadsinvesteringarna minskade med 1978-1979, ochhar därmed genom de senaste årens minskningar reducerats till hälften jämförtmed toppnivån 1975. Maskininvesteringarna steg däremot 1978- 1979. Företagen rapporterade i februarienkäten lägreinvesteringsbelopp för 1979 jämfört med uppgifterna i oktoberenkäten. Tillslor del rör det sig om investeringar som blivit framflyttade . Dessutom har företagen i stor utsträckning fyllt på sina investeringsplaner . De nu aktuella investeringsplanerna anger en volymmässig uppgång på 1980 - ängavs en ökning på 5%.Upprevideringar har skett inom praktiskt taget samtliga branscher, men de är mest markerade inom verkstadsindustri exkl. varv, gruvindustri, trävaruindustri samt kemisk industri, 1 tabell 7:5 redovisas företagens planer samtplaner och utfall . För de flesta år har februarienkätenöverskattat det innevarande årels investeringar. Mönstret mellan planer ochutfall vid tidigare konjunkturuppgångar tyder dock på att företagen då oftaunderskattar investeringarna. Undantaget utgörs framför allt av 1979, däkapacitetsutnyttjande och vinstmarginaler åter började stiga, vilket intehindrade att förelagens investeringsplaner från febmari 1979 kom att skäras nedväsentligt, Konjunklurförbättringen utgick då från en extremt låg nivå och densnabba uppgången i vinstmarginaler och kapacitetsutnyttjande visade Tabell 7:5 Planerade och faktiska förändringar avindustrins totala investeringar 19701980 Årligprocentuell förändring, priser 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 (-1) Faktiskt inträffad förändring 4 Differens -4 ' Planerna är beräknade som kvoten mellan prognosåretsenkätvärde och enkätårels ulfall.