prop · G303143 · 1979-12-31 00:00:00 — : Hovrätten anser sig inte kunna tillstyrkaatt förslaget läggs till grund för lagstiftning i oförändrat skick, I vissaavseenden kan erinringar göras som bör föranleda ytterligare överväganden ocheh omarbetning av delar av förslaget. Hovrätten för : gällande lag i ämnet hargälll ulan att, åtminstone ur associationsrättslig synvinkel,några nämnvärda behov av lagändring gjort sig gällande. Ett mycket gott betygål den lagstiftaren. AMS: De mindre företagen sysselsätter en betydande del avarbetstagarna i landet. Det finns utan tvekan ett behov av alt ersätta lagenom handelsbolag och enkla bolag med en modem lag. Arbetsmarknadsstyrelsentillstyrker att förslaget till ny lag om handelsbolag och enkla bolaggenomförs. Slatens industriverk: Det framlagda förslaget tillstyrksav industriverket. Länssyrelsen I : En utgångspunkt förutredningen har varit att lagen även i fortsättningen skall vara en för demindre företagen lämpad företagsform. Enligt uppfattning harkommiitén framlagt ett förslag som i alll väsentligt fyller detta krav. FAR: FAR anser kommitténs förslag i huvudsak vara välmotiverat och tillstyrker förslagets antagande med följande undantag ochobservationer. LRF: Iförslaget diskuteras skattefrågor i mycket begränsad mån. Sålun da tages endast frågan om låneförbud för delägare i handelsbolag upp, och kommittén konstaterar att frågan bör lösas inom ramen för skattelagstift ningen. Emellertid bör, enligt LRFs mening, skatteregler och civilrättsliga regler anpassas till varandra. De bör om möjligt skapas parallellt och inte ryck vis med åtföljande förskjutningseffekter. LRF anser det av principiella skäl otillfredsställande att dela upp frågoma på sätt som skett i detla fall. Kommitténs uttalade mening har varit atl starkt begränsa kretsen av enkla bolag till förmån för handelsbolagsformen. Eftersom någon översyn av skattelagstiftningen för handelsbolagens del inte föreligger saknas möjligheter för ägama till de bolag som enligt förslagel skulle bli att betrakta som handelsbolag all avgöra skattekonsekvenserna härav jämförda med att upplösa det enkla bolaget. Förutom låneförbudet finns etl flertal andra frågor som kräver en lösning i detta sammanhang. Hit hör frågor om utskiftningsskatt, räntebetalningar från handelsbolag till deläga re, och problemen kring lön resp. del i vinslen till delägama. Till utveck ling av några av dessa frågor må följande anföras. I ettpar senare rättsfall har delägare i handelsbolag blivit beskattade i sambandmed utskiftning. Om handelsbolagen numerärt sett skall bli mer omfattande måsteutskiftningsfrågoma lagregleras bättre än vad de är . Trots dessa rättsfallfinns en hel del oklarheter med utskiftningsskattefrå-goma som måste belysasbättre. Det gäller bland annat de fall som inträffar då delägarkretsen krympsså att handelsbolaget övergår till att drivas som enskild firma. Gränsdragningen mellan eget kapital och till bolagelutlånat kapital är iveksam. Det framgår klart av praxis att ränta på egelkapital är atl hänföras lill inkomst av handelsbolagets förvärvskälla. Däremotfinns ingen praxis beiräffande ränta på fill bolaget utlånat kapital. Då detutlånade kapitalet och det egna kapitalet mycket lätt kan omvandlas från detena slaget till det andra utan några skattekonsekvenser bör även dessa frågorklargöras bättre. Prop.1979/80:143 32 Despeciella regler som gäller för fåmansforetagare gäller också för delägare ihandelsbolag. Reglema är egentligen skrivna för akliebolag och har successivianpassats till handelsbolag. De bör emellertid ses över och anpassas tillhandelsbolagsformen. Överlåtelse av andelar i handelsbolag eller helahandelsbolag vållar också problem och även dessa regler måste ses över i ochmed att handelsbolagen blir allt mer frekventa. Denna fråga kräver en skyndsamlösning. Svårighetsgraden framgår bland annat av direktiven till den utredningsom skall se över realisationsvinstreglerna för akiier och liknande. I dessadirekliv anges att utredningen även bör se över reglerna om överlåtelse avandelar i handelsbolag men alt detta skall ske endasl om det inte visar sigvara ett alltför omfattlande arbete. Eflersom skattefrågoma och de civilrältsliga reglema påangivet sätt är nära förbundna med varandra bör de behandlas i ett sammanhangoch de nu föreslagna ändringama i handelsbolagsreglema bör anstå tillsskattefrågorna är utredda. Ovan har redogjorts för skattekonsekvenser vilka i och försig inte påverkas direkt av reglerna om handelsbolag i nu föreliggande förslag.En fråga för vilken detta blir fallet är emellertid behandlingen av samägdahyresfastigheter. Enligt bokföringslagen 1976: 125 föreligger bokföringspliktför hyresfastigheter. Om två eller flera personer äger sådan fastighetföreligger enligt 1 kap 1 8 förslag till lag om handelsbolag ett handelsbolag.Detta är en effekt som kommittén inte synes ha övervägt och som heller intefinns belyst i betänkandet. Med lanke på fämansföretagsreglemas behandling avfastigheter kan det rimligen inte vara kommitténs avsikt att samägdafastigheter av denna typ skall anses drivna som handelsbolag. Följaktligenmåste laglexlen ändras i detta avseende. Med utgångspunkt från de synpunkier LRF har funnitanledning lägga på förslaget konstaterar LRF slutligen beträffande denna del avförslaget att detsamma fyller de krav som t. ex. myndigheter kan ställa för atlberedas rimlig insyn som regelsystemet är så enkelt utformat sommöjligt. : Intill dess eltgodtagbart för slag för ny bolagsform med möjlighel till begränsning av bolagsmännens ansvar redovisats motsätter sig SBEF bestämt att den föreslagna begräns ningen av juridisk persons möjlighet att vara komplementär blir föremål för lagstiftning.--- Vad härefter angår övriga delar av förslaget, anser SBEFatt det i väsentliga delar är väl anpassat till de krav man inom näringslivelställer på den juridiska mellanform till aktiebolaget och den enskilda firman,som handelsbolaget avses skola vara. : Det framlagda förslagetbygger i hög grad på den nu gällande handelsbolagslagen. Handelskammarförbundettillstyrker likväl att del nu framlagda förslaget får ersätta den över 80 årgamla lagstiftningen på förevarande område. Den anpassning av de materiellareglema lill modema förhållanden och inte minst den modemisering avspråkdräkten som gjorts bör kunna bidra till att underlätta rättstillämpningenpä detla område. : I anledning av remissen färförbundets styrelse meddela att styrelsen med utgångspunkt från de intressenstyrelsen har att företräda inle har någon anledning till erinran motinnehållet i betänkandet såvitt avser förslagen till lag om handelsbolag ochenkla Prop.1979/80:143 33 bolag, lag om ändring i handelsregisterlagen (1974; 157)och förordning om ändring i expedilionskungörelsen (1964:618). SHIO-Familjeföretagenoch : Organisationerna vill aktualisera frågan om deskatteräitsliga aspektema. Nuvarande skatteregler för fåmansbolag är illaanpassade till handelsbolagsformen. Man kan ifrågasätta om inte reformeringarav ifrågavarande civilrältsliga lagstiftning skulle kunna anstå något. Dettaskulle skapa möjlighel att beakla de skatteräitsliga reglema för fåmansbolageni samband med utformandet av de nya bolagsreglema för handelsbolag och enklabolag. : Förbundel vill inledningsvis beröra frågan om behovel och nyttan av de båda associationsformerna handelsbolag och kommanditbolag. Kommittén har på skilda ställen i betänkandet behandlat dessa frågor och slutligen stannal för all möjligheten all samverka i nåmnda företagsformer skall finnas kvar. Förbundet delar helt denna slut liga uppfattning. Handelsbolag och kommanditbolag är företagsformer som ligger mellan aktiebolaget och den enkla firman. Kommittén har för egen del pekal på fiera fall, vilka klart visar på ett behov av alt kunna samverka i handelsbolagets eller kommanditbolagets form. Kommittén har dock i fråga om kommanditbolagets belydelse, då del gäller småföretagens kapitalförsörjning, ulltryckt en viss tveksamhet i sin formulering. Förbun det är emellertid härvidlag av den uppfaltningen, atl kommanditbolaget har väsentliga uppgifter alt fylla. För det fall någon eller några personer önskar deltaga i etl företag ulan att bära något större personligt ansvar för skul derna och bildande av aktiebolag är uteslutet - erbjuder kommanditbo laget otvivelaktigt en lämplig form för kapitalanskaffning och samarbete. Kommanditbolaget är därutöver, som kommiitén påpekat, en bolagsform som förekommer i hela Västerlandet, Att omöjliggöra framlida bildande av kommanditbolag skulle därför innebära etl klart avsleg från vad som gäller intemationelll. Handelsbolaget - för verksamhel i såväl större som mindre skala - och dess särskilda form kommanditbolaget bör därför finnas kvar i den associationsrättsliga lagsiiftningen. Bolagskommillénsförslag lill nya bolagsregler innehåller i flera avseenden modemiseringar iförhållande till nu gällande lag. Flera av de föreslagna reglema innebärsåledes en anpassning till utvecklingen i praxis, medan andra delar avförslaget innefatlar en önskvärd nydaning och förbättring av reglerna i 1895års lag om handelsbolag och enkla bolag. Förbundel välkomnar flertalet av debeskrivna förändringama samlidigt som det med tillfredsställelse kan noterasatt många för de aktuella associationsfor merna grundläggande principer stårfast i förslaget. : uttala sin tillfredsställelse över att en översyn nu har skettav lagstiftningen avseende handelsbolag, kommanditbolag och enkla bolag, dådessa företagsformer kan förväntas bli mera använda än lidigare.Förbundel vill emellertid understryka vikten av att en total översyn sker avnämnda bolagsformer och att översynen alltså inte enbart kan begränsas tillcivilrältsliga frågor. Det är nödvändigl atl en översyn av gällandeskatteregler sker integrerat med den civilrättsliga översynen. Vi vill därvidsärskilt understryka det akuta behov av ändring i skattelagstiftningen, somförorsakats av fåmansbolagslagstiftningens tillämpning på handelsbolag ochkommanditbolag. Det kan inte vara rimligt att som en moderniseringav gällande civilrättslig lagstiftning sker, så medför den skatterättsligaregleringen att handelsbolag och kommanditbolag i princip kananvändas såsom företagsformer. Skälet därför är bl.a. att om 3 1979/80. 1979/80:143 34 två delägare i handelsbolag blir oense, så kan dessa inteulan betydande beskaltningseffekter dela på sig. Riksåklagaren: min mening bör bolagsbegreppetlämpligen definieras i den föreslagna lagen. Kammarrätten i : Kammarrätten delar kommitténsuppfattning (s. 87), att det är olämpligt att i lagtext definiera begreppelbolag, och ansluter sig till kommitténs definition, grundad på doktrin ochpraxis, nämligen att ett bolag är elt på avtal gmndat rättsförhållande mellantvå eller flera personer, varigenom dessa åtar sig att verka för ett gemensamtåndamål. Definitionens sista led "verka för etl gemensamländamål" har viss betydelse för skatteräiten. RegR:s praxis bmkaruppfattas på det sättet, alt man (se RÅ 1951 ref 27 och RÅ 1955 ref5) underkände bolagsbildningar - som eljesi ur strikt civilrältslig synvinkelsynes ha varil giltiga - där nyssnämnda led i definitionen ej var uppfyllt,medan man efter 1956 (se lex RÅ 1956 ref 1 och 15 samt RÅ 1958 ref 45) stundomangripit bolagskonstruktionerna endast genom all ta sikte på skattekonsekvensernaoch underkänna bolagsavtalet såvitt det avsett vinstfördelningen, RÅ 1962 Fi489 har emellertid nämnts som exempel på all RegR:s inställning efter 1956 inteär helt entydig. Även om del sannolika synes vara att RegR även framdelesskulle godkänna bolagsbildningar som väsentligen har tillkommit av skatteskäloch där bolagsmännens verksamhetsplikt är mycket ringa och i stället angripavinstfördelningsbestämmelsen i bolagsavtalet, kan del likväl tänkas förekommaatt RegR vid sin bestämning av bolagsbegreppel tolkar detta snävare än vad somsett från enbart civilrältsliga utgångspunkter är motiverat. Det är i och försig beklagligt om en civilrättslig term inte används i skatterätten med sammainnebörd som i civilrätten, Å andra sidan förekommer inom civilrätten att enoch samma term har olika innebörd; så har t, ex. i doktrinen gjorts gällandealt något enhetligt stiftelsebegrepp eller gåvobegrepp inte föreligger.Arbetslagarbegreppet synes ha olika innebörd inom civilrätten ochsocialförsäkringsrätten å ena sidan och inom skatterätten å den andra, lex vidtillämpningen av uppbördslagen (1953:272). - Med hänsyn till vad sålundaanförts har kammarrätten ingen erinran mol kommitténs uppfattning avbolagsbegreppet men uttalar samlidigt att begreppel möjligen kan komma att gesen delvis egen innebörd vid tillämpning av skattelag. i : Länsstyrelsendelar i princip kommitténs uppfattning, när det gäller definitionen avbegreppel handelsbolag. Altemativet skulle - som kommiitén framhåller - vara,atl direkt i lagen definiera begreppen handelsbolag och enkla bolag. Del synesdock knappast möjligt att åstadkomma en definition som fyller rimliga krav päenkelhet och klarhet. delar därför kommitténs uppfattning, attdet är olämpligt atl i lagtext definiera begreppet bolag. : Kommittén har funnit atl bolagetkännetecknas av att två eller flera delägare har slutit ett avtal om att bildaett bolag med ett gemensamt ändamål som förpliktar delägama. Med dennabeslämning är det dock svårt att avgränsa bolagel från föreningen och stiftelsen.Denna svårighel har kommittén försökt att komma förbi genom att framhålla atlföreningen är en öppen sammanslutning och att stiftelsen saknar medlem- Prop.1979/80: 143 35 Kommiitén synes ha underskattat svårigheten att dragränsen mellan olika företagsformer, (jfr exempelvis , Avtal och rösträtt.En aktiebo-lagsrällslig sludie (1969), s. 265 ff.). Det torde bero på atlrättslägel har missbedömls. Låt oss belysa det med rättsförhållandet mellanbolaget och stiftelsen. Båda dessaföretagsformer utgör exempel på egendomsbindningar. Den avgörande skillnadenmellan dem är graden av ändamålsbundenhet. Stiftelsens förmögenhet ärvaraktigt bunden till elt bestämt ändamål. Delta band kan endasl brytas undervissa förutsättningar. I bolaget förhåller det sig annorlunda. Bolagsmännenförfogar frill över ändamålet. De kan dock förplikta sig atl inle förändra det.I övrigt finns det motsvarigheter lill bolagsmännens befogenheter även isliftelsen. Vanligen är befogenheterna visserligen uppdelade på olika personer.Men det är inle nödvändigl (se särskilt , Om sliftelser, Sludier översliftelseinslilulel i svensk räll (1952), s. 31 ff. och 138 ff. samt ,Ändamålsbestämmelse och stiftelse (1951), s. .50 0". Hitintillslorde svårigheten att avgränsa bolagel från stiftelsen ha haft föga prakliskbetydelse. Men det kan komma att förändras. Vi ämnar föreslå en skärpllagsliflning om sliftelser. Möjligheten alt bilda stiftelser skall varabegränsad i vissa avseenden. Förvärv av rättspersonlighet skall förutsättaregistrering. Samtliga sliftelser skall stå under en offenllig tillsyn. Dessatankegångar bygger på att stiftelsen kan avgränsas frånbl.a. Annars kan åtgärderna bli tämligen verkningslösa. Från vår synpunktär del därför angelägel atl en ny lagsliftning om handelsbolag och enkla bolagbidrar till alt underlätta denna gränsdragning. Därmed molverkas atl dessabolagsformer bmkas för att kringgå lagstiftningen om stiftelser. 1 varje fallär det önskvärt att gränsdragningen klarläggs genom uttalanden i den nya lagensmotiv. 2.3 Begreppen handelsbolag och enkelt bolag Riksåklagaren: I slället för alt definiera bolagsbegreppeti laglexlen har utredningen ansett att frågan om gränsdragningen mellanhandelsbolag och enkla bolag kan lösas genom atl i lagen hänvisa lillbokföringsskyldigheten enligt den nya bokföringslagen. Denna lösning äremellertid inle invändningsfri vare sig från lagteknisk synpunki eller imalerielll hänseende, eftersom även bestämmelserna i bokföringslagen ombokföringsskyldighet bygger på handelsbolagsbegreppel. Länsåklagarmyndigheteni : Kommitténs beslämning av begreppet handelsbolag har inneburilen avsevärd inskränkning av användningsområdet för enkelt bolag. De skäl som framförtsi betänkandet för behovet att likväl bibehålla konstruktionen enkelt bolagförefaller icke övertygande. Denna bolagskonstruktion innefatlar i dettasammanhang inget annal än viss reglering av del obligalionsrältsligaförhållandet mellan bolagsmännen. Benämningen "bolag" förknippasallmänt med en juridisk person. Risken är därför slor för missbruk av delassociationsrättsliga begreppel "bolag". De valmöjligheter som slårtill buds för drivande av verksamhet i fysisk eller juridisk persons regi synestillräckliga. Ur utrednings- och kontrollsynpunkl synes vara fördelaktigt atticke onödigtvis använda sig av verksamhetsformer, som inle går attinregistrera. : Kommiuén har funnil det ändamålsenligt attknyta an till bokföringsskyldigheten enligt den nya bokföringslagen (1976:125;BFL) på Prop.1979/80:143 36 i princip samma sått som gäller f.n. enligt BL. Härigenomåsladkommes enligt kommiitén också en lämplig gränsdragning mellan handelsbolagoch enkla bolag. Det sisinämnda gäller under förutsättning alt kommitténs ibeiänkandei redovisade lolkning av begreppel enskild person i BFL är riktig(bei. s. 88-90). Enligt hovrättens mening är den sålunda föreslagnalösningen olillfredställande i flera avseenden. Hånvisningen i lagförslagets Ikap. I 8 I st. till bokföringspliklen enligt BFL framstår som meningslös,eftersom I 8 I st. BFL i själva verket förutsätter existensen av begreppethandelsbolag och i övrigt bara innehåller en generell föreskrift ombokföringsskyldighet för bl.a. sådanl bolag. Den föreslagna kopplingen mellanhandelsbolagslagen och BFL är således över huvud tagel inle ägnad atl bestämmanär handelsbolag föreligger i associalionsrättslig mening. Det förefallervidare från lagleknisk synpunkt mindre lämpligl alt göra gränsdragningen mellanhandelsbolag och enkell bolag beroende av en lolkning av begreppet enskildperson i BFL. Hovrätten anser mot bakgrund av del anförda att kommitténhar underskattat behovel och värdel av en definition av bolagsbegreppet. Medhänsyn lill de av kommiuén redovisade klarläggandena i doktrin och praxis kandet heller inle anses vara förenal med några större vanskligheter alt nuåstadkomma en sådan. uppslag som därvid kan förtjäna att övervägas är attföreskriva att handelsbolag föreligger, om två eller flera avtalat att i bolagulöva näringsverksamhet. Detta innebär all användningsområdet för enkelt bolagbegränsas lill atl avse annan verksamhet än näringsidkande. Härigenom skapas enklar gränsdragning mellan de båda associationsformerna som i huvudsak lordesvara mot rådande behov. 1 förhållande till kommiltéförslagel synes denprakliska skillnaden inskränka sig till att även sådanl bedrivande i bolag avjordbruk och skogsbruk eller av uthyrning som avses i 1 8 2 st. BFL måsle ske ihandelsbolagels form. Detta kan knappast antas medföra någon egentligolägenhet. Om man emellertid önskar hålla möjlighelen öppen all ävenfortsättningsvis kunna bedriva sådan verksamhet i form av enkelt bolag, kandetla tillgodoses genom att man gör etl uttryckligt undantag från den angivnahuvudregeln för näringsverksamhet av detla slag. En gränsdragning mellan handelsbolag och enkelt bolag ienlighel med den sålunda antydda lösningen torde aklualisera en allmänomprövning av hur reglerna om enkell bolag bör utformas. Kommiitén har anförtatt om det enkla bolaget endast skulle få användas för ickenäringsidkande verksamhel, del inte längre skulle finnas något behov förbolagsmännen att generellt få del enkla bolaget underkastat del handelsbolagsrättsligaregelsystemet. Vidare har kommittén pekat på att gränserna mellan enkla bolagoch andra obligalionsrältsliga förhållanden ofta är flytande. Redovisningen ibetänkandet av olika förekommande typer av verksamhet som bedrivs i form avenkla bolag visar också en provkarta på disparata föreleelser (bet. 60-61och 116-117). Det kan ifrågasättas om det egentligen finns lillräckliga skälalt inordna alla dessa företeelser under en gemensam detaljreglering knuientill bestämmelserna om handelsbolag i enlighel med kommiltéförslagel. Möjligenskulle det vara bättre att bryta ut reglerna om enkelt bolag ur förslaget ochreglera det enkla bolaget genom särskild lagstiftning. Hovrällen förordaratt nu berörda grundläggandesystematiska spörsmål ytterligare övervägs, innan slutlig ställning tas tilldel av kommittén framlagda förslagel. 1979/80:143 37 Hovrätten för Väsira : Hovrätten biträderkommitténs uppfallning (sid. 89) all det är en lagtekniskl opraktisk lösningall låla sambandet bestå mellan handelsbolagsbegreppel och den upphävdabokföringslagen. Av skäl som inte ligger i öppen dag undviker kommittén dennaturligaste och mest prakliska meloden för definierandet av handelsbolaget ochgör i stället hänvisning lill annan författning. Mot denna metod lalar praktiska skäl samt det förhållandelatt man blir beroende av att en viss redovisad lolkning av begreppet enskildperson i I 8 2 st. bokföringslagen är riktig för atl definitionen skall kommaalt svara mol vad som avses. Hovrätten avstyrker den av kommiuén användametoden för definiering av begreppet handelsbolag och förordar all begreppeldefinieras i laglexlen utan hänvisning. : De ändringar handelsbolagslagsom vidtagits har främsl hafl karaktären av följdförändringar tillannan närliggande lagsliftning. En ändring av samma kategori utgör kommitténsförslag om atl avgränsningen av begreppel handelsbolag knytes till bestämmelsernaom bokföringsplikt bokföringslag. Till följd av att bokföringsskyldighetenutvidgats genom tillkomsten av denna lag och i princip omfattar samtliganäringsidkare har kretsen av handelsbolag utökats som området förenkla bolag i motsvarande mån gjorts snävare. Kollegiel, som anser ändringenändamålsenlig, har liksom handelskammarförbundet inle något att erinra motförslagel. Patent- och registreringsverkel: har ingetatl erinra mol den ytterligare inskränkning i användningsområdet för enkeltbolag som förslaget innebär. AMS: Slyrelsen anser del vara riktigt attanvändningsområdet för det enkla bolaget minskas på det sätt som harföreslagits. Länsstyrelseni : finner inle att kommittén i tillräcklig gradredovisat skälen för sitt påstående om de enkla bolagens ringasamhällsbelydelse. Del bör uppmärksammas atl föredragande slalsrådel ipropositionen 1975:104 med förslag till ny bokföringslag särskilt betonadeskillnaden mellan handelsbolag och enkla bolag i fråga om omfattningen av delpersonliga betalningsansvaret. I propositionen förutsattes därvid attbolagskommittén närmare klarlade vilken belydelse som de enkla bolagen hade isin nuvarande form. finner det därför motiverat att behovel avföretagsformen enkla bolag närmare uireds innan den rättsliga definitionen avhandelsbolag anknyts lill bokföringslag. Kommitténsförslag skulle leda till att en rad verksamheter, som drivs som enklabolag, t, ex. uthyrning av mer än två lägenheter, kommer alt omvandlas tillhandelsbolag. Beskattningskonsekvenserna av en sådan förändring blir relativtbetydande. Bl.a. kommer en avyttring all kunna beskattas även enligt reglerna i35 8 3 mom. kommunalskallelagen. Vidare blir fåmansföretagslagstiftningenlillämplig. Här är det skatlemässiga rättsläget f. n. oklart på en radpunkter. Enligt mening bör även de skatteräitsliga konsekvensemaför den enskilde stå klara innan förslaget genomförs. Detta lorde kräva vissutredning. LänsstyrelsenI och län: Jordbruk och skogsbruk medför intebokföringsskyldighet enligt bokföringslagen. Sådan verksamhet kommer därföräven i fortsättningen att anses driven som enskild verksamhet, även om denbedrives av två eller flera personer tillsammans. När det gälleruthyrningsverksamhet blir läget något mera komplicerat. Uthyrning av byggnadeller del av byggnad medför således bokföringsplikt endasl om Prop.1979/80:143 38 verksamhelen år atl anse som hotell- ellerpensionatrörelse eller omfattar mer än två lägenheler som regelmässigt uthyres och inle utgör del av egen bostad.