prop · G303161 · 1979-12-31 00:00:00 — Skr 1979/80:161 Regeringens skrivelse med överlämnande av allmänna pensionsfondens fjärdefondstyrelses årsredovisning; beslulud den 20 murs 1980. Regeringen tiverliimnnr lill riksdugen enligt bifognde uldrugnv regeringsprolokoll nllmiinnn pensionsfondens fjiirde fondstyrelsesårsredovisning ftir . \ lsiksila<;iil l"~-'l SII I siiiiil \r /',/ Närvarande: slulsministern . oeh stnlsrådenUllslen, , , . Duhlgren, Äsling. Söder.Burenstam , Jtihnnsson, Wirtcn, . , , , Adelsohn.Danell. Föredragande: stutsrådet Bohninn Skrivelse till med överlämnande av allmännapensionsfondens fjärde fondstyrelses årsredovisning I enlighet med beslut sknll en årligredovisning av allmånna pensionsfondens fjärde fondstyrelses plnceringnr och övriguverksamhel lämnas till (NU 1974:37. rskr 253). För verksumhetsären197(3-1978 hur regeringe.n lämnat redovisningarna i skrivelser till riksdagensedan fondstyrelsen - i enlighet med 24 S reglementet (1959:293) angående nllmännupensionsfondens förvnltning - har överlnmnut förvnltnings- och revisioiisberåttelsernutill regeringen. Fjärde fondstyrelsen har till regeringenöverlämnat årsredovisning för som innehåller verksamhetsöversikt,förvaltningsberättelse med resultaträkning tich bulunsräkningsnmtrevisionsberättelse. 1 årsredovisningen har ocksä tagits in tabeller som visur ullmännupensionsfondens innehay per nv nktier oeh nv konvertibin obligalioneroch skuldebrev Av redovisningen framgår utt nettoresultatet för efterskutt uppgick lill 3.5 milj. kr. mot 35,9 milj. kr. för år 197S. Tillgängarnu vidutgången uv uppgick till cu 1 404 milj. kr. Därav utgjordes cu 1 100 milj.kr, av nktier och cu 25,4 milj. kr. uv konvertiblu obligntioner och skuldebrev.Vid utgången nv uppgick tillgängurnu till cu I 353 milj. kr., varuv nktiercu 1 016 milj. kr. oeh konvertiblu obligntioner och skuldebrev cu 29 milj. kr.Fondens grundknpilnl iir oföråndrnt 1 250 milj. kr. Den översikt nv verksliillniide direklören som är fogudvid ursredovisning-eii inneliäller uttnlniidcn t)m ftindens plnceringskirmugu,den etfektivn uvknsiningen pn dess plnceringnr. m. m. Som verkstiillnnde direktören frumhåller hur den sieiiomsnillliiineffektivn Skr 1979/80:161 3 avkastningen på fjärde AP-fondens aktieplaceringar varitotillfredsställande , vilket bidrar till att fondens realvärdesjunkit och dess nettoplaceringskapacitet minskat. Utvecklingen är enligt minmening ett slående uttryck för att börsföretagens lönsamhet har varitotillräcklig. Regeringen har i årets finansplan framhållit att det är önskvärtatt förelagens vinstläge normaliseras och alt deras möjligheter att attraheranytt riskvilligt kapital mäste underlättas. Härvid spelar gällande skatlereglermed den diskriminering i skallemässigl hänseende, som näringslivels riskkapitalf. n. utsätts för, en cenlral roll. har olika ålgärder vidtagilsbl. a. för att underlätta nyemissioner, t. ex. genom ändringar i den s. k. Anellag-stiflningen.Regeringen har genom tilläggsdirektiv gett kapitalvinstkommittén (B1979:05) i uppdrag att undersöka möjligheterna att gå över till ett system förbolagsbeskattning som ökar aktiebolagens möjligheter att attrahera riskvilligtkapital genom atl lindra dubbelbeskattningen av utdelade vinster efter mönstersom lillämpas i en rad andra länder. Kommittén har också i uppdrag att medförtur utarbeta förslag till provisoriska lättnader för aktiesparandet, som kanträda i krafl redan ft. o. m. år 198L I fråga om fjärde fondstyrelsens skyldighet all bidra lillpensionsutbetalningarna vill jag erinra om alt departementschefen i prop.1978/79:165 (s. 129) om den svenska kapitalmarknaden ansåg alt det varprincipiellt otillfredsställande alt en särskilt anordnad kapitalförvaltninguppbär inkomster men, bortsett från skatt, inte har någon direkl skyldighet attsvara för några andra utgifter än dem som sammanhänger med förvallningens egenadministration. I proposilionen föreslogs därför att fjärde fondstyrelsen iprincip skulle föra över uppburen avkaslning av sina placeringar till denallmänna fondförmögenheten så att avkastningen kan disponeras av de andrastyrelserna, som direkl ansvarar för pensionsuibetalningarna. Riksdagengodkände förslaget alt fjärde fondstyrelsen åläggs atl överföra 80 %av sin avkastning lill de övriga fondstyrelserna. har också antagit de övrigaförslag till ändring av fjärde AP-fondens verksamhet som lagls fram i kapitalmarknadsproposilionen(NU 1979/80:10, rskr 62, SFS 1979:1056). Genom nya placeringsregler har detinförts en 10-procentsgräns för innehavet av aktier i ett och samma bolag.Vidare har fjärde fondstyrelsen befriats från skattskyldighet för inkomsler avde medel som fonden förvaltar på samma sätl som gäller för de övriga slyrelserna(SkU 1979/80:10, rskr 61, SFS 1979:1057 och 1058). Vid den senaste ökningen av grundkapitalet, vilken skeddeår 1978, underströks att fråga var om en tillfällig lösning och alt fillskottet,250 milj. kr., borde utnyttjas endasl för förvärv av aktier i samband mednyemissioner och för förvärv av konverfibla obligationer. I samband med attriksdagen antog förslagen i kapitalmarknadspropositionen uttalades alt denangivna begränsningen inle skall gälla för fjärde fondstyrelsens placeringar ifortsättningen (NU 1979/80:10 s. 35). I*1979f80. Skr1979/80:161 4 Regeringen har tidigare denna dag på föredragning avchefen för fastställt balansräkningen för fonden. Jaghemställer att regeringen överlämnar årsredovisningen till . Regeringen beslutar i enlighet med föredragandenshemställan. Skr1979/80:161 5 Allmänna Pensionsfonden Fjärde fondstyrelsen , f d landshövding, ordförande , generaldirektör, vice ordförande , LO:s andre ordförande Hans Hellers, förbundsordförande , statssekreterare ,riksdagsledamot , kommunalråd , förbundsdirektör , ekonomidirektör , direktör ,förbundsordförande ' Lämnade styrelsen på grund av utnämningtill statsråd. Ersattes av kommunalrådet . , andre förbundsordförande ,förbundsordförande , utredningssekreterare ,professor , bankdirektör, ordförande ,bankinspektör , direktör , ekonomichef 2 Tillträdde som verkställande direktör ,sedan direktör avgått med pension. Skr1979/80:161 7 Fjärde AP-fondens grundkapital, dvs. det kapital som avriksdagen ställts lill fondstyrelsens förfogande, har utgjortoförändrat . uppsamlade överskottsmedel uppgår tillinemot , och det lotala fondkapitalet var alltså vid årets ingång ca . Vid beräkningen av fondkapitalet upptas enligt fondens reglementetillgångarna till anskaffningsvärden. Fondens tillgångar, lill anskaffningsvärden i mkr,fördelade sig vid utgången av 1979 på följande sätt: Akfier 1 101 (1 016) Konvertibla obligationer och skuldebrev 25 ( 29) Bankfillgodobavanden 256 ( 309) Summa 1 382 (1 354) Årels verksamhet har givit ett rörelseöverskoll -aktieutdelningar och ränteintäkter minskade med förvaltningskostnader - på (). Ökningen av rörelseöverskotlel beror lill belydande del på alt fondkapitalel- sedan grundkapitalet ökats med - varit i genomsnitt större än . Vidare har en större andel av fondkapitaletutgjorts av banktillgodohavanden med förhållandevis hög avkastning, särskilt idet stigande ränteläget . Försäljningarav värdepapper 1979 har medförl nello realisationsförluster på ca (1978netto realisationsvinster ca ). Genom beslut av är fonden fr. o.m. I gengäld skall lill första-tredjedelfonderna beiala in av sitt rörelseöverskott som bidrag tillpensionsutbetalningarna. uppgår delta bidrag till 53 mkr.Nettoresultatet (efter bidrag till pensionsutbetalningar) blev (nettoresultat efler skatt ), och fondkapitalet vid utgången av 1979var därför i stort setl delsamma som vid årels ingång. Fondens värdepappersinnehav mätt i anskaffningsvärden harunder året ökat med (). Jämförl lågnettoplaceringarna både 1978 och 1979 på en förhållandevis låg nivå. Den lägre nyplacerings-volymenberor främst pä att de som ställdes till fondstyrelsens förfogande 1978fick utnyttjas enbart för förvärv av akiier i samband med nyemissioner och förförvärv av konvertibla obligationer. "Fria" likvida medel har därförunder slörre delen av 1979 uppgålt till endast . Nyemissionsvillkorethar upphävts av . Totalt inbetalade belopp i samband med nyemissioner avaktier i sådana företag på den svenska aktiemarknaden, i vilka fonden har rätt atläga akiier. Skr1979/80:161 » uppgick1979 till (). Fonden deltog i nyemissioner med ett sammanlagtbelopp av (-). Aktiemarknadenvisade en siarkt uppåtriktad tendens. iniräffadeett omslag, och kurserna försvagades alllmer, trots atl delframstod som sannolikt att förelagens resultat skulle komma alt förbättrasväsentligt jämförl med 1978. Några viktigare orsaker lill den vikande kurslrendenunder större delen av året torde ha varit de väniade effekterna av successivistigande oljepriser, en ökande oro på den internationella valutamarknaden och kraffigtsiigande räntor som elt uttryck för en åtstramning av penningpolitiken. Kursemapåverkades sannolikt också av alt marknaden - inte minsl privatpersoner -visade en minskad tilltro till akiier som placeringsobjekt. 850 800 750 700 /w, yv Skr 1979/80:161 9 Mätt med tidskriften innebarutvecklingen en kursnedgång från årsskifte till årsskifte (1978 enkursuppgång ). För verkstadsaktier sjönk index , medannedgången för skogsaktier begränsades lill . Efter en mycket positivkursutveckling sjönk bankaktierna med . visade fastighetsbolagen mycket kraftiga kursstegringar. Vid utgången av 1979 ingick 36 företag i fondstyrelsensportfölj (enbart akiier i 31 företag, akiier och konverteringslån i 2 företagoch enbari konverteringslån i 3 förelag). Det innebär atl anlalel företag nettoökat med 2 . i portföljen är SKF, , FABEGEoch Fagerhull. Fondens innehav i Billerud och har försålts. Störrenettoköp (inkl. deltagande i nyemissioner) har gjorts i , ,, LM , , SCA (inkl. byte mot Billerud) och Volvo.Innehavet i har reducerats med en fjärdedel.Nettoförsäljningar, dock av begränsad omfattning, har gjorts ur aktieinnehaveni ABV och PLM och ur innehavet av Promotions konverteringslån. Marknadsvärdet på fondens portfölj av aktier och konverteringslånuppgick vid det senaste årsskiflet till . Fondens aktieinnehav moisvarardrygt av del totala börsvärdel på de företag, som ingår i fondens portfölj.Selt i relation till marknadsvärdet på samtliga de noterade förelag som fondenkan engagera sig i (dvs. samtliga noterade företag exkl. banker ochförsäkringsbolag) är fondens andel knappt hälften så stor. I tre förelag -, Incentive och - är fonden den slörsia enskilda aktieägaren, ochfonden är den näst största aktieägaren i ett dussintal företag. Mätt efter marknadsvärden fördelar sig fondens portfölj påolika branscher som framgår av följande tabell (branschindelningen är den somtidskriften tillämpar fr. o. m. /80). index, %' ' Jusierat för bankaktier. Skr 1979/80:161 10 Som framgår av tabellen innebär portföljsammansättningenbl. a. att verkstadsföretagen väger betydligt tyngre i fondens portfölj än igeneralindex. Andra branscher, särskilt fastighetsbolagen och de renainvestmentbolagen, har motsvarande mindre betydelse för fonden. Dennafördelning är ett Uttryck för den placeringsinriklning som fondstyrelsen valtatt tillämpa för att tillgodose sin grundläggande uppgift: att inom ramen fören god avkastning på de placerade medlen stödja näringslivets utveckling genomatt öka tillgången på riskvilligt kapital. Fondens fem största placeringar, mätt eflermarknadsvärden, var desamma vid slutet av 1979 som 1978, men rangordningenmellan förelagen har förändrats på grund av köp av aktier och olikheter ikursutvecklingen. De femstörsta innehaven svarade 1979 för sammanlagt (1978: ) av fondenstotala marknadsvärde. 108(1) 115(1) 89(4) 101 (2) 94(2) 87(3) 90(3) 84(4) 68(5) 83(5) Som framgår av förvaltningsberättelsen var marknadsvärdetpå fondens värdepappersportfölj lägre änanskaffningsvärdet. Motsvarande undervärde var vid årets början 50 mkr.Förändringen från årsskifte lill årsskifte, med hänsyn tagen till realiseradekursförluster, innebar att ett index för kursutvecklingen på fondens portföljvisar en nedgång med . Kursnedgången var alltså något störreän för generalindex. var förhållandet det motsatta; värdet påfondens portfölj steg då mer än generalindex. Jämförelser mellan ett index för fondens portfölj ochgeneralindex ger -även om generalindex korrigeras för bank- och försäkringsaklier- knappast etl meningsfullt uttryck för fondens placeringsförmåga, specielltinte om det gäller jämförelser på kort sikt. I en portfölj av denstorleksordning det här är fråga om beror skillnaderna gentemot generalindex iallt väsentligt på de "strukturella" avvikelser i porlföljsammansällningenfrån uppbyggnaden av generalindex, som berörls i det föregående. Även om fonden i sin redovisning enligt reglementet larupp tillgångarna lill anskaffningsvärden och resultatet av verksamhetenföljaktligen inte påverkas av orealiserade kursvinster och kursförlustersträvar fonden -hksom andra aktieplacerare - givetvis efter all uppnå entillfredsställande effektiv avkaslning på sina placeringar. Den effektivaavkastningen på en aktie kan enklast definieras som summan av direktavkastning(utdelning i Skr 1979/80:161 11 procent av marknadsvärdet) och årlig kursförändring. Somett allmänt mål för effektivavkastning pä en aktieplacering skulle man kunnaange , dvs. räntan för långfristiga lån med tillägg av en riskpremie. Det är svårt rent teoretiskt atl på ett rättvisande sättmäta den effektiva avkastningen på en värdepappersportfölj som växer mycketsnabbt. Vidare påverkas den årliga kursförändringen, som är en viklig komponenti effektivavkastningen för en aktieplacering, i hög grad av valet av tidsperiod.Portföljens marknadsvärde kan förändras starkt . Så t. ex. medfördeden kursuppgång på aktiemarknaden, som ägde rum under senare delen av januari1980 och som var specielll markerad i fråga om verkstadsaktier, att undervärdeti fondens aktieportfölj minskade med inte . I följande tabell redovisas (i mkr) ulfallet av placeringsyerksamhetensedan fondens tillkomst. 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1974-79 Medelportfölj ca100 326 579 735 925 992 17 29 34 41 132 -42 -154 +128 -32 -82 2 Förändring av marknadsvärdet i förhållande tillanskaffningsvärdet. Det är uppenbart att den genomsnittligaeffektivavkastningen på fondens placeringar flera enskilda år och totalt underliden sedan fondens tillkomst varit otillfredsställande. Detta är också ettuttryck för att börsföretagens lönsamhet varitotillräcklig. Aktiekursutvecklingen som helhet har ocksåpåverkats av andra fakiorer, bl. a. skattereglerna för aktieplaceringar iförhållande till andra placeringar. I det föregående har påpekats atl de författningar som reglerarAP-fondens verksamhet ändrats på vissa punkter genom riksdagsbeslut i december1979. Ändringarna är en följd av Kapitalmarknadsulredningens betänkande, sompublicerades och som ledde till en proposition angående den svenskakapitalmarknaden . har genom en ändring ikommunalskattelagen befriats från inkomstskatt. En ändring av 2 § ifondreglementet föreskriver att av fondens direktavkastning efter avdragav förvaltningskostnader skall överföras till de övriga fondernas förvallningsom fjärde delfondens bidrag till pensionsuibetalningarna. En ny 12 a § ireglementet sladgar att fonden inte får inneha av röstetalet i ettoch samma aktiebolag. 80 %-regeln(som alltså berör direktavkastningen men inte realisationsvinster/realisationsförluster)kan komma att påverka fondens placeringsin- Skr1979/80:161 12 Än viktigare är emellertid att den kraftigtminskar fondens nettoplaceringskapacitet eller"självfinansieringsförmåga". För alt fonden skall kunna fylla sinuppgift att bidra till riskkapitalförsörjningen lill näringslivet måste därförden framtida tilldelningen av medel ökas med belopp som enligt den nya regeln frånhändesfonden. Medeltalet anställda under årel har varit 6. Löner ochersättningar har uppgått till: Skr1979/80:161 13 De av fondstyrelsen förvaltade medlen har placerats på sällsom framgår av balansräkningen och särskilda specifikationer över styrelsensinnehav av aktier, konvertibla obligationer och skuldebrev vid årsskiftet.Enligt fondens reglemente är tillgångarna bokförda till anskaffningsvärdet. Resultatetav årels förvaltning samt styrelsens tillgångar och skulder per den 31 december1979 framgår av nedanstående resultaträkning saml balansräkning. Aktieutdelningar 40 951 33 722 Ränteintäkter 28 022 19 894 Förvaltningskostnader ./. 2 410 2 015 Rörelseresultat 66 563 51601 Realisationsvinster 3 920 13 029 Realisationsförluster ./. 13 751 8 422 Resultat före skatt 56 732 56 208 Skatt ./. Resultat före överföring till 1-3 AP-fonderna 56 732 35 902 AP-fonderna ./. Nettoresultat 3 482 35 902 Skr 1979/80:161 256 377 308 996 2 13 1 100 917 1015 560 25 435 29 014 1 404 502 1 353 583 Skulder och fondkapital Kortfristiga skulder Leverantörsskulder Skuld till 1-3 AP-fondern£ Upplupna kostnader Övriga kortfristiga skulder 97 75 166 96 53 790 6 353 Ackumulerat överskott frå Årets nettoresultat 1 250 000 1 250 000 97 230 61 328 3 482 35 902 1350 712 1347 230 Summa skulder och fondkapital 1 404 502 1 353 583 Under hänvisning till revisionsberättelsen intygas, attförestående resul taträkning och balansräkning överensstämmer medräkenskaperna. Skr 1979/80:161 15 Undertecknade, som av regeringen förordnals att såsomrevisorer granska Allmänna Pensionsfondens fjärde fondstyrelses förvallning, färhärmed avge revisionsberättelse för är 1979. Vi har granskat förvaltningsberältelsen, tagit del avräkenskaper, protokoll och andra handlingar, som lämnar upplysningar omfondstyrelsens förvaltning, inventerat de under fondstyrelsens förvaltningstående tillgångarna samt vidtagit de övriga granskningsåtgärder vi ansetterforderliga. Räkenskapernahar delaljgranskats av . Vi finneringen anledning till erinran mot de värdepapperstransaktioner, som fondenföretagit , eller mot det sätl på vilket desamma genomförts. Revisionenhar icke gett anledning till anmärkning beträffande förvaltningsberättelsen,de i densamma upptagna resultat- och balansräkningarna, bokföringen ellerinventeringen eller eljest beträffande fondstyrelsens förvallning, Skr 1979/80:161 16 Företag % av röstei ABV 122 175 +26 725' 23 824 10,1 7,8 AGA 552 641 +109 8012 83507 9,0 8,8 36 000 4 680 10,0 10,0 Mc och ' 252 498 18 685 6,4 6,4 Nife B B PLM B SCA 341 464 +233 527« 36195 2,8 2,2 Skr1979/80:161 17 SKF 223 200 +223 200 13 390 1,2 0,0 138 187 6 633 11,0 8,7 99 815 + 99 815 6 488 1,7 1,7 1167 495 +247 633 82 892 5,5 6,0 Totalt deklarationsvärde 1 016 777 Totalt anskaffningsvärde 1100 917 Förändring genom: fondemission split 5 62 500 o 5 735 44 172 Innehav av konvertibla obligationer och skuldebrev per den31 -2 506 500 K = konvertibla obligationer S = skuldebrev