prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — Ansökningar avseendeförvärv har ^kommii in från kommunerna till ^ell belopp av 218milj. kr., varav 159 milj. kr. avserförvärv i exploateringsområden och 59 milj. kr. förvärv i saneringsområden. ^Jiimfört med år 1977har del sökta beloppet ökat med 8 milj. kr. I fråga omexploateringsområden ökade det sökta beloppet med 24 milj. kr., medan del vadavser saneringsområden minskade med 16 milj. kr. ^Bosladssiyrelsen har ^beviljal lån med 207 milj. kr.för ovannämnda för- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 16 121 Av lånen avser 154 milj. kr.förvärv inom exploateringsområden och 53 ^milj.kr.förvärv inom saneringsområden. ^Totall under ^budgetårel 1978/79 har lån ^beviljals ^lill 105 kommuner med 199 milj. kr., ^vilkelinnebär all 9 milj. kr. av budgetårets ram om 208 milj. kr. Det vanligaste avslagsskälethar ^varil att ansökan har kommit in för sent ^saml alt fasligheten redan har^lagits i anspråk för avsett ändamål eller att så skall ske . tarmed anledning av vad ^civilulskotlet anförde ^(CU 1978/79:26 ^s. 66) ianslutning till ^förslagel att förlänga amorteringstiden i fråga om lån förförvärv av mark för turism ochrekreation upp frågan om förlängning av amorteringstiden för tån för andraändamål. Enligt styrelsens mening är det från ^bosiadsbyggnadssynpunkt mycketangeläget att lånevillkoren också för övriga ändamål nu förbättras. Beträffandebakgrunden ^lill och ^moiiven för en förlängning av amorteringstiden hänvisar^slyrel^sen ^lill sin ^anslagsframslällning för /80. Styrelsenföreslår au amorteringstiden förlängs generellt från sju ^lill ^lolv år. Dennya amorteringstiden bör tillämpas i ärenden i vilka ^beslul meddelas ^efler ^ulgången av , omförutsättningarna för lån enligt 3 ^S^ kungörelsen om markförvärvslän tillkommun har inträtt tidigast . Amorteringsfrihet bör liksom kunna medges för de två forsla årenav amorteringstiden. Enligt de kommunalabostadsbyggnadsprogrammen för ^periodema 1977- 1981, 1978- 1982 och 1979- 1983är den andel av bostadsbyggandet som beräknas komma till stånd på ^kommunägdmark svagt ökande. Den föreslagna generella förlängningen av amorteringstiden^saml de förbättrade lånevillkoren för lån för turism och rekreationsändamål kommer med största sannolikhet ^atlmedföra en avsevärd ökning av ^eflerfrågan på lånemedel. anser detangeläget ^atl statsmakterna bistår kommunerna med lånemöjligheter i denutsträckning som krävs för ^atl de skall kunna fullfölja ^inlenlionerna medmarkvillkoret. föreslärdärför alt ^beslulsramen höjs och alt den för ^budgetårel 1980/81 ^faslslälls^iill 265 milj. kr. Ramen bör få tas i anspråk för beslut om lån med längreamorteringstid till mark för turism och rekreation inom ^etl belopp av högst 15milj. Under ^förutsätlning ^atl^ullåningsvolymen under ^budgetårel 1979/80 uppgår till 210 milj. kr. kan, medhänsyn tagen ^lill den beräknade behållningen ^saml till ^inflylandeamorteringar, ^anslagsbehovel för /81 beräknas till 155^milj.kr. Jag vill först la upp fråganom amorteringstidens längd. Den frågan behandlades ^senasl vid 1978/79 årsriksmöte ^(prop. 1978/79: 100 bil. 16, ^CU 1978/79: 26, ^rskr 1978/79: 250).Riksdagen ^beslöl på förslag av ^civilui- ^Prop, 1979/80:100 Bilaga16 122 skottet ^iitt ^marklörvårvslim skulle la medges förförvärv av mark som sker i syfte all bygga ^ul ^verksamhel för ^lurism och ^rekreiilion. ^Låneändamål ochamorteringstider borde ^ul^f^t)rmas i huvudsaklig överensstämmelse medrekreationsberedningens förslag. Regeringen har med anledning av riksdagens^beslul ^vidgii! markförvärvslångivningen för delta ^iindamål. Lån får medgesmed en lånelid på upp ^lill , såvida ^inle marken ^avyiiras.^Amorieringsfrihel kan vid lån för förvärv i dessa ^f^ttll medges . Av ^beslulsramen har 15 ^milj.kr.^avsalls för ändamålet under /80. ^Civilulskotlet ^iinförde i anslutning^lill sin behandling av lån för förvärv av mark för turism och rekreation ^atl frågan om amorteringstiderna för lånför andra andamål behövde övervågas ytterligare och alt regeringen bordeförelägga förslag i denna del under innevarande . Amorteringstiden förmarkförvärvslån är i normalfallet . Den var ^lidigare ^lio år menförkortades . fann sig kunna ^godla ^detla med hänsyn^lill alt lidsperspektivet för markförvärven hade förkortals på grund av attmark villkoret hade införts ^(prop. 1974: 150, ^CU 1974:36, ^rskr 1974:372). ^Bos^ladssiyrelsen fick den14 i uppdrag alt bl. ^kartläggii markvillkorets effekter förny- och ombyggnadsverksamheten med avseende på konkurrensförhållanden,^bosladsbyggandels ^omfallning och kommunernas ^markpoliiik. ^Bosladssiyrelsenskall vidare redovisa de förslag ^lill ^ålgärder som kan komma fram från bl. a.kommuner och byggherrar vid karlläggningen. ^Enligi min mening behövs enkarlläggning av ^markvillkorei och dess ^effekler på kommunernas markpolitik,innan man kan la ^siällning ^lill omamorteringstiderna är sådana alt långivningen fyller avsett syfte. Jag ansermig mot denna bakgrund inte kunna förorda en ändring av amorteringstiderna. När det gäller lå^ngivningensomfattnin^g^ vill jag först nämna att för /79 gällde en ram förbeslut om markförvärvslån om 208 ^milj.kr.^Iprop. 1977/78:100 bil. ^CU 1977/78: 24, ^rskr 1977/78: 211^). Lån beviljadesmed 199 ^milj.kr.. vilket innebär all9 ^milj.kr. av ^beslulsramen ^inleutnyttjades. För innevarande ^budgelår har ramen fastställts till 210 milj. kr. Ramen har sedan deninfördes den inte utnyttjats ^lill fullo. ^Kommunema finansierarstörre delen av sina markförvärv på ^annal sätt än genom ^slalligamarkförvärvslån. På grund härav och med hänsyn ^lill det ^slalsfinansiellaläget förordar jag ^atl beslutsramen bestäms ^lill 100 milj. kr. för^budgeläret 1980/81. Ramen bör få las i anspråk för ^beslul om lån med längreamorteringstid till mark för ^lurism och rekreation inom ^etl belopp av ^högsl15 milj. kr. Genom omläggningen avstatsbudgeten ^lill ^näsla ^budgelår kommer Lånefonden för kommunalamarkförvärv all ^ersältas av ^elt motsvarande 1979/80:100 Bilaga16 123 ^Samiidigi bör den ^åndringen^vidlas all ^inflylande amorteringar inte längre ^tillgodoförs det anslag över vilket ^rikstliigen ^iinvi-^sar de medelsom behövs för ^låneverksamheien. 1 stället bör de inflytande^amorleringsbeloppen redovisas på en särskild ^tilel på statsbudgetens i^nkomstsida.Härigenom får ta ställningtill del samlade behovet av medel för ^uilåningsverksamheten under det kommandebudgetåret. ^Anslagsbehovel ^beräknarjag till I . Den medelsbehållningsom vid utgången av innevarande budgetår kan finnas kvar på Lånefonden förkommunala markförvärv på ^kapilalbudge^len bör i sin ^helhel föras över tilldet ^reservalionsanslag som tillskapas genom ^budgelomläggningen. Jag har vidmin beräkning av ^ans^kigsbehovet ^tagil hänsyn ^lill detta. Jag hemställer att regeringen föreslår alt 1. medge att beslut om markförvärvslånmeddelas ^inlill ett belopp av ^lOOOOOOOO kr. under ^budgetårel 1980/81, ^lill Lån till kommunalamarkförvärv för /81 anvisa ett reservationsanslag av . Lån till inventarier i vissa specialbostäder 1978/79 Inkomst 2024886 Behållning 20578839 1979/80 Anslag 1000 1980/81 Förslag 500000 Från anslaget ^bekosiasutgifter för lån för anskaffning och förnyelse av ^inveniarier i ^boslad, somär avsedd ^atl hyras ^ul i möblerat skick och tillgodose ^ell mera kortvarigtbehov för ensamstående person eller annat mindre hushåll. Lån kan beviljasbolag, förening eller stiftelse som svarar för inredning av sådan ^boslad. Lånkan beviljas ^inlill I . ^Lånebesiämmelserna finns i kungörelsen^(1959: 371) om lån från lånefonden för inventarier i vissa ^specialbosläder^(omlryckl 1973: 328). Under ^budgelåret1978/79 beviljades ^invenlarielån avseende 79 rum ^lill ett sammanlagt beloppav , medan till fondeninflöt . i form av amortering^ar och inlösen av lån. ^Bosladssiyrelsenräknar med en långivning ^omfallande ^högsl 200 rum under ^budgeiårei 1979/80och beräknar del ^lolala lånebeloppet för budgetåret till . /81 räknar ^slyrelsen med ungefär samma antal lägenheter somför /80. Med hänsyn ^lill anslagsbehållningens ^slorlek ochinflytande amorteringar, som beräknas ^lill ca . under vart och ^eltav budgetåren 1979/80 och 1980/81. erfordras enligt ^slyrelsen endast ^etl^formelll anslag för ^budgetårel 1980/81. 1979/80:100 Bilaga16 124 Genom omläggningen avstatsbudgeten till ^nasia budgetår kommer Länefonden för ^inveniarier i vissaspecialbostäder all ^ersältas av ^etl ^mol^svarande reservationsanslag.Samtidigt bör den ändringen ^vidlas alt inflytande amorteringar inte längre^till^godoförs del anslag över ^vilkel anvisar de medel som behövsför ^låneverksamheien ulan i ställetbör de ^in^f^lylande ^amorleringsbeloppen redovisas på en särskild ^tilel påstatsbudgetens ^inkomsisida. Den behållning som vid^ulgången ^iiv ^budgetårel 1979/80redovisas på för inventarier i vissa ^specialbosläder påkapitalbudgeten bör ^lillföras ^budgeiuijämningsfonden. Det totala behovet avlånemedel för ^budgetårel 1980/81 ^beräknarjag ^lill . Anslaget bör^föiiis upp med ^della belopp i budgetförslaget för ^nä^sla ^budgelår. Jag^hemslälle^r^ ^därtör all regeringen föreslår att till Lån till ^inveniarier i ^vissuspecialbostäder för ^budgeiårei 1980/81 anvisa ett reservationsanslag av 500000kr. 1978/79 Utgift 12 000000 1979/80 Anslag ^lOOOOOOO 1980/81 Förslag 8 000 000 Forsknings- och^ralionaliseringsverksamheten inom byggnads- och anläggningsområdet stödsfinansiellt genom en särskild byggnadsforskningsavgift, beräknad på lönesummaninom byggnadsindustrin. Därjämte anvisas ^etl ^obetecknal anslag.Avgifterna och anslaget ^lillförs fonden för byggnadsforskning. Enligt ^beslul av riksdagen^(prop. 1975:30, ^CU 1975:28, ^rskr 1975:203) utgår byggnadsforskningsavgiften^fr.o.m. förbyggnadsforskning har alt fördela i fonden för byggnadsforskning tillgängligamedel dels ^lill ^verksamhelen vid^slatens ^inslitui förbyggnadsforskning, dels ^lill övriga ^forskningsinsiiluiioner, förelag och enskildaforskare. Dessutom skall rådels ^kanslikoslnader och övrig programverksamhet^beslridas med dessa medel. ^Rådel svarar vidareför vissa verksamheter inom energiforskningsprogrammet och för verksamhetermed anknytning till energisparplanen för befintlig bebyggelse. Inom det avriksdagen beslutade ^(prop. 1977/78: 110, ^CU 1977/78:68, ^rskr 1977/78:341)huvudprogrammet Energiforskning har rådet programansvar för program 3.Energianvändning för bebyggelse, för vilket fonden tillförs medel genom anslag^F^ 13. Energiforskning under industridepartementets huvudtitel. ^Rådel svararäven för viss ^energiinrik- ^Prop.1979/80:100 Bilaga 16 125 ^lad utvecklings- och demonstrationsverksamhet ^m.m.lör ^vilkel fonden ^lillförs medel genom anslag B 17. Vissa ^energibesparande^ålgärder inom bostadsbeståndet ^m.m. under ^bosladsdepartementels huvudtitelmen ^stmi även finansieras genom avgiftsmedel från fonden. ^Rådel ansvarar vidareför stöd ^lill ^forskningsinrikuil^experimenlbyg-^gande. Lån ^lill fördyrade ^byggnadskoslnader i samband medsådan ^verk^samhel anvisas på anslaget B 16. Lån ^lill ^experimenlbyggande ^m.m. I enlighet medstatsmakternas ^iiilalanden ^(prop. ^rskr 1971:24) utarbetar ^rådel planer för^verksamhelen på . I sin anslagsframställning för ^budgetårel1978/79 redovisade ^rådel en plan för forskningens ^inrikining och omfattningunder budgetåren 1978/79^-^ 1980/81. Statsmakternas ställningstagande tillplanen redovisades budgetproposition ^(prop. 1977/78:100 bil. 16.^CU 1977/78:27, ^rskr 1977/78: 264). En plan för perioden /82 - 1983/84kommer ^atl utarbetas och lämnas i ^anslulning ^lill ^anslagsframslällningenför /82. Beträffande den icke^energiinrikiade forskningen anför rådet följande. Rådels verksamhetsplan 77innebär en intensifierad ^verksamhel inom angelägna problemområden, normall på^inilialiv från ^rådel. Vid ^siaismakler-^nas ställningstagande ^lill planenanförde föredragande statsrådet alt hon i huvudsak ställde sig bakom den avrådet föreslagna ^inrikiningen av ^verk^samhelen. ^Mol bakgrund av del^slalsfinansiella lägel ansåg hon del emellertid ^inle möjligt att ge ökatanslag till rådets ^verksamhel avsådan storlek att del ^molsvarade den av rådet önskade expan^sionen avverksamheten. ^Rådel har därför ^planeral om ^verksamhelen med ^sikle på ^eltgenomförande i långsammare takt men med samma huvudsakliga ^inrikining. För ^atl kunna göra planerade^salsningar på de särskilda problemområdena har rådet tvingats all koncentreraresurserna för allmän byggforskning på dessa områden. Detta har haft ^lill följd all den allmänna byggforskningeni ^övrigl har fått hållas på en lägre ambitionsnivå än som angavs iverksamhetsplan 77. På flera forskningsområden innebär ^della redan enanpassning till vad ^rådel anser vara den miniminivå, som är nödvändig för all^inle förlora grundläggande forskningskompetens inom olika forskningsfält.Enligt rådets mening måste det även finnas en viss beredskap i form avkvalificerade forskare för alt kunna ^lillgodose nya forskningsbehov. Sådanabehov kan uppkomma med ^korl varsel, ^l.ex. krav på snabba insatser när delgäller forskning och u^tveckling kring ^hälso- och miljörisker eller behov somkan uppstå till följd av ^ulvecklingen av energitillförseln. Ett av deproblemområden som ^rådel särskilt vill lyfta fram /81 är forskningom hur lagstiftningen och regelsystemet i övrigt fungerar som medel för attförverkliga statsmakternas och kommunernas intentioner vid planering ochbyggande i kommunerna. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 16 126 alt ge kommunerna redskap för ^atl klara en ändrad^inrikining, dels från nybyggande på ^ouinyiijad mark ^lill ombyggnad ochförbättring av befintlig bebyggelse, dels från bosläder ^lillserviceanläggningar, ^komplemenlbygg-^nader och ^lälorlsleknik av olika slag.Såväl ^lekniska, ekonomiska och ^adminisiraliva ^förulsältnin^gar som nya metoderför planering behöver utredas. Vidare ar del väsentligt attfå fram ^meloder för analys och bedömning av ^samhällsnylian i samband med^offenlliga ^invesleringar. lade ^sam^hällel ned ca 30 miljarderkronor på sådana investeringar. Del finns ^storl behov av forskningsinsatserinom ^samhällsplaneringsomrädel för alt ge ett båttre kunskapsunderlag för^beslul om ^offenlliga ^invesleringar och driftskostnader. ^Della är avsärskild ^belydelse med hänsyn ^lill kommunernas ekonomiska läge. Vidare anser ^rådel detväsentlig^t^ med en bred ^salsning på forskning kring bostadsfrågan i vidbemärkelse. Även här år det angelägel alt studera i vilken ^ulslräckning och ivilka avseenden som finansieringssystem, ^lag-^sliflning, planering och^adminislralion har ^lell ^lill all ^siatsmakternas mål för bostadspolitikenhar ^blivil uppfyllda. Subventionerna har ökat kraftigt under senare år.^Samhällels ^slöd ^lillbostadsproduktion och bostadskonsumtion beräknas ha uppgått till 13,5miljarder kronor 1978 ^lenligt ^prop. 1978/79: 100 bil. 16, ^s. ^Rådelkommer ^atl ^ularbela en ^delaljerad plan för ^arbelel med bostadsfrågan underde ^närmasle 3-5 åren. Rådels ^arbele med forskningkring särskilda ^brukargruppers krav ^måsle fortsätta som planerat. Av särskilt^inlresse är ^ålgärder för alt ^förbällra de ^slora åldringsgruppernas och dehandikappades ^boendeförhallanden. Åtgärder för ^atl öka möjligheterna fördessa grupper all bo kvar i befintliga bostäder är av stor vikt dels ur social^synpunki, dels för alt hålla ^lillbaka kostnadsökningarna för bl. I verksamhetsplan 77var forskning och utveckling om ^förvallning ^ell högt prioriterat område. Hårföreligger redan vissa ^resullal, som bl. a. visar att ^verksamhelen kan leda till ^slora besparingar för samhället. Somexempel har ^redovisals ^insalser rörande ^konsirukiion och underhåll avfönster och balkonger, ^dår ^reparationsbehovel i 1960- och ^1970-lalensbyggnadsbestånd beräknas kräva betydande kostnader. En rad liknande problem är att^vänla i de ^senasle decenniernas bebyggelse. a. kan ^behovel av ^insalserbli ^slort när det gäller fukt och mögel i hus ulan källare. ^Rådel avser allgöra en riskinventering som ^underiag för ^ytteriigare insatser. Såvittmöjligt bör förslag ^lill ^ålgärder tas fram för alt minska såväl risker förhälsa och säkerhet, ^l.ex. allergiproblem, som risker för ekonomiska^föriuster. Forsknings- och ^utredningsarbelel är brådskande för all kunnavidta förebyggande åtgärder eller^ålgärder i ^anslulning ^lill normala reparationer. En fördröjning tordeväsentligt öka problemens omfattning och samhällets kostnader. När del gäller miljö- och hälsorisker har rådetredovisat pågående ^insat- 1979/80: ^lOO Bilaga 16 Bostadsdepar^tementet ser i syfte att finna metoder för all sänka^radonhallen i byggnader. Inom ^della och liknande forskningsområden måsterådet ha resurser alt snabbi kunna initieraoch ^siiidja nya ^projekl. Vidare ^må.^sie ^uppföljningiir av genomförda^ålgärder ske efter hand för all få kunskap om ^effeklerna av och^besländigheien hos olika åtgärder. Slutligen vill rådetframhålla vikten av ^atl kunna fortsätta satsningarna /81 på olikafrågor inom ^lätortstekniken. Som ett exempel kan nämnas forsknings- ochutvecklingsarbete kring småskalig ^VA-teknik. Resultaten inom^lätorisleknike^n^ bör kunna bidra till all sänka kommunernas ^invesierings-och ^driftskoslnader i väsentlig grad. Rådet ^retlovisar mot denna bakgrund förslag till^mriktning av ^forsknings^verksamhelen /81. ^Förslagel kansammanfattas i följande tablå (milj. kr. i löpande priser). För^fullständighelens skull redovisas även omfattningen av verksamheten inom detvå ^ener^giinrikiade programmen, lokala energikällor och energihushållning. Utfall' 78/79 79/80 80/81 12.2 {71,9} I 60,9^}^ 24,1 169,1 ^'^ Rådet ändradeprogramindelning mellan /79 och 1979/80 va^r^för kolumnerna ^inle är ^hell jämförbara, bl. a.infördes ^etl separat informationsprogram för den ökade satsningen på ^informalion. ^Enligi rådels^tolkning av sin ^inslruklion ^framslår det som angelägel au snabbi föra ut nyakunskaper ^lill praktisk ^lillämpning. För all forskningsresultaten skallkunna användas av olika grupper inom planerings- och byggnadsverksamhetenfordras aktiva ^informalionsinsalser. Som exempel kan nämnas fortbildningen,där initiativ från rådets sida ^lelt^lill ^omfallande engagemang från bransch- och ^yrkesorganisaiionernas sida. ^Målinriklade^insalser fordras nu också för all föra ^ul en mångfald resultat av tidigareforskningssatsningar. Genombyggnadsforskningsavgifter beräknas fonden för byggnadsforskning /79 ha tillförts 93,7 ^milj.kr. Till ^della kommer ^slalsanslagelsom för samma budgetår var 12 ^milj.kr. Övriga intäkter bl. a. ränteintäkter,beräknas till 17,9 /79 beräknas fonden för byggnadsforskning på ^detla ^säll hatillförts 123,6 ^milj.kr. Härtill kommer särskilda anslag för de^energiinrikiade verksamheter som ^rådel ansvarar för. Totalt var rådelsulfall för verksamheten under ^budgeiårei 1978/79 169,1 ^milj.kr. varav ca 71milj. har ^avseit ^energiinriktad ^verksamhel. 1979/80:100 Bilaga16 128 För innevarande budgetårräknar ^rådel med alt fonden, ^exkl. särskilda anslag för ^energiinrikiadeverksamheter, ^lillförs 126,7 milj,kr., varav 10 ^milj.kr. Rådets inkomster frånbyggforskningsavgiften ökar och storleken av reserven på fonden förbyggnadsforskning ökar fortfarande. Rådet beräknar att fondreserven vidutgången av /80 kommer ^atl vara 74 ^milj.kr. Rådet begär /81 ^etl anslag om 10 ^milj.kr. Rådels^anslagsframslällning för ^budgetårel 1980/81 innebär en fortsatt verksamhetmed i huvudsak den inriktning förtreårsperioden /79-1980/81 som presenterades i rådets anslagsframställningför /79. ^Siaismaklerna har i huvudsak ^slälll sig bakom den avrådet föreslagna inriktningen av verksamheten ^(prop. 1977/78: 100 bil. 16, ^CU1977/78:27, ^rskr 1977/78:264). Statsmakternasställningstaganden till^inrikiningen av rådels verksamhet bör som tidigare ske över längre perioder.Enligt min ^uppfallning är det dock angelägel att vikliga nya områden och^väsenlliga förändringar av existerande ^inrikining prövas i den årligabudgetprocessen. Jag vill i ^detla sammanhangframhålla vikten av forsknings- och utvecklingsverksamhet när det gällermiljö- och hälsorisker i byggnadsbeståndet. Av särskild betydelse är ^f^ ^n.fortsatt forskning och utveckling för att minska halten av radon och ^s.k.radondöttrar i befintliga byggnader. För ^budgetårel 1980/81^beräknarjag ^behovel av medel för rådets ^verk^samhel till 8 ^milj^.kr. Somnärmare redovisades i budgetpropositionen för ^budgetårel 1979/80 ^(prop.1977/78:100 bil. 16, ^CU 1977/78:27, ^rskr 1977/78:264) har pensionskommittén ibetänkande^t^ ^(SOU 1977:46) Pensionsfrågor ^m.m. ^föreslagil att^byggnadsforskningsavgifien i dess nuvarande form upphävs. I ^avvakian påstatsmakternas ställningslagande till frågan om byggnadsforskningens fortsattafinansiering bör rådet planera sin verksamhet pä ^sådanl sätt all ^omfaliningenav ^verksamhelen på ^sikl ^inle ^översiiger 110 ^milj.kr. i del penningvärdesom råder /81. Jag hemställer ^atl regeringen föreslår all till Byggnadsforskning för^budgetårel 1980/81 anvisa ett anslag av . Lån till experimentbyggande ^m. 1978/79 ^Utgifi 20158000 ^Reservalion 20586200 1979/80 Anslag 23 500000 1980/81 Förslag 31000000 Från anslaget, som infördes den , utbetalaslån till ^experimenl^byggande som ingår som ^ell led i forskning avseendeenergihushållning i ^Prop.1979/80:100 Bilaga 16 129 Medlen ^belalas ut av ^bosladssiyrelsenefter ^beslul av statens råd för byggnadsforskning. Föreskrifter för långivningenfinns i re^gleringsbrev för ^budgetårel 1979/80 avseende anslag tillbyggnadsforskning ^m. För långivningen gäller en av fastställdram för ^beslul som för /80 uppgår till 41 milj. kr. För budgetåren 1980/81 och 1981/82får preliminärt meddelas beslut om lån intill ett belopp av 32 milj. kr. resp.17 milj. kr. ^(prop. 197^8/79:115, ^CU1978/79:37, ^rskr 1978/ 79: 394). Rådet har ^lidigareerinrat om alt en ^föriiisiillningför all energisparplanen ^(prop. 1977/78:76, ^CU 1977/78:31, ^rskr 1977/78:345) skall kunna genomföras är altkunskap om det effektivaste sättet all använda känd teknik och ^teknik somundviker negativa ^bieffekler snabbi förs ut (ill landets alla kommuner och experter.Därvid år ^forskningsinriktat ^experi^menlbyggande ett viktigt sätt alt snabbi föra ut forsknings- och utvecklingsresultattill allmän tillämpning inom byggnadssektorn. Rådet hemställer /81 om att beslut om lån till ^forsk^ningsinriktat^experimenlbyggande ^m. får meddelas inom en ram om 46 ^milj.kr. ^saml all^ell anslag om 32 ^milj.kr. anvisas för ^detla ändamål. Rådet hemställer vidareom medgivande alt under budgetåren 1981/82, 1982/83 och 1983/84 meddela ^beslulom lån till experimentbyggande intill ^etl belopp av 37 ^milj.kr.resp. och 19 ^milj.kr. Genom omläggningen av^slalsbudgeten till nästa ^budgelår kommer delfonden Lån tillexperimentbyggande ^m. inom Fonden för låneunderstöd all ersättas av ettmotsvarande reservationsanslag. ^Samiidigi bör den förändringen vidtas all^inflylande amorteringar inte längre ^tillgodoförs det anslag över vilketriksdagen anvisar del ^medelstillskolt som behövs för ^låneverksamheien, ulan i^slället bör de inflytande ^amorleringsbeloppen redovisas på en särskild titelpå ^staisbudgelens ^inkomsisida. Det ^forskningsinriktade^experimenlbyggandet inom energihushållningsområdet är enligt min mening ^etlvärdefullt medel för ^atl snabbare omsätta ^teoreliska ^forskningsresullal ipraktiskt byggande. För /81 förordar jag en beslutsram för Lån ^lill expe^r^imentbyggande ^m.m. Inom denna ram har jag i ^enlighel med vad som angavs i ^prop. omriktlinjer för energipolitiken ^m.m. ^(prop. 1978/79: 115 bil. 3, ^s. 36)^beräknai 34 ^milj.kr, för ^forskningsinriktat ^experimenlbyggande inom^solvärmeom-^rådel. För långivningen bör för ^budgelåren 1981/82 och 1982/83^faslslällas en preliminär ram om 35 milj. kr. resp. 20 ^milj.kr. Anslaget bör för ^budgetårel 1980/81 las upp med ettbelopp av 31 milj. kr. Vid rådels planeringav verksamheten beräknas ^belydande belopp inom beslutsramen komma all avsällasför vissa ^slörre ^projekl. För alt ^inle onödigtvis försälla ^rådel i en ^tvångssiiualionvid förhandlingar om sådana 9 1979180.