prop · G303100 · 1979-12-31 00:00:00 — ^Bosladssiyrelsen anser alläven några andra ändringar bör prövas i samband med den pågående översynen. Bl.a. anser ^slyrelsen alt det finns skäl ^atl slopa avskrivningarna av de^räntefria slående ^förbällringslånen i de delar av landet där värdet på denaktuella ^lypen av hus stiger kraftigt på grund av exempelvis stor efterfråganpå fritidshus. I fråga omlånevillkoren föreslår styrelsen en möjlighet till retroaktiv uppsägning av^förbällringslån. Lånen bör anses uppsagda och förfallna ^lill ^belalning tremånader ^efler den händelse som har föranlett uppsägningen. Den retroaktivaräntan för hela lånet bör vara densamma som dröjsmålsräntan för denräntebärande amorteringsdelen, dvs. ^Bosladssiyrelsenföreslår också all de särskilda bestämmelserna för hus som skall rivas inom 20år upphör vid utgången av /80, då ^behovel av ^förbältringslånför sådana fall är ringa. har ^endasl 31 sådana lån ^beviljals.Även ^förbältringslån ^lill temporära ^åldringsbo-^släder bör upphöra vidutgången av innevarande budgetår anser ^slyrelsen. 1979/80:100 Bilaga 16 93 Beträffande ram ^jör beslutom ^räntefria ^förbättriiigslåii anför följande.^Länsbosladsnämnderna beräknar att för beslut ^oin ^rän^tefria^förbältringslån erfordras ett belopp av ca 43 milj. kr. 1979 somår 1980. Den för år 1980^f^aslställda ramen på 50 ^milj.kr.^lorde vara tillräcklig även medbeaktand^e^ av förslaget om au reducerade ^räntefria lån skall kunna utgå vidink^omster över ^inkomslgränserna.Ramen för beslut om ^räntefriaförbättringslån bör därför fastställas ^lill 50 milj. kr. för^är 1980 ochpreliminärt ^lill samma belopp för . Antalet ^lägenheler ^förvilka ^bosladsanpassningsbidrag har utgått har ^ökal under en följd ^åc /79 beviljades bidrag ^lill 8 007 ^lägenheler med ^ell belopp av62,3 milj. kr. Under ^budgeiårei utgick bidrag ^lill 7 624^lägenheler med ^elt belopp av 57,4 ^milj.kr.Enligt ^länsbosiadsnämndernas beräkning kommer under /80 ^bo^sladsanpassningsbidragalt ^ulgå för 8600 ^lägenheler ^lill ^elt belopp av 72 ^milj.kr. /81 beräknas 80 ^milj.kr.beviljas för ca 9000 ^lägenheler. Bidrag för ombyggnad, ^s.k.initialstöd. utbetalas efter det ^slulliga beslutet om ^bosladslån, ^Tolallhar 162 milj. kr. ^beviljals i sådant stöd. Av ^della belopp har vid utgångenav ^budgetårel 1978/79 utbetalats 159 ^milj.kr.Under /80 beräknar styrelsen att resterande 3 ^milj.kr.^kommeralt ^belalas ^Ul. ^Ulgifterna för ^vinierbidragavser ^endasl ärenden i vilka ^beslul om ^bo^sladslån har meddel^ats före denI . För /80beräknas ^ulgifterna ^lill ca 5 milj. kr. Därmed skulle beviljade^vinierbidrag vara i huvudsak utbetalda. Utbetalningen av ^räntefria^förbällringslån beräknas till ca 50 ^milj.kr. under /81. Församma ^budgelår beräknas utbetalningarna av ^bosladsanpassningsbidrag ^lill 80milj. Jag behandlar för^st ^jörbättringslängivnlngen. gav vid1975/^riksmöie regeringen i uppdrag ^(CU 1975/76^:22, ^rskr 1975/76:276)att göra en översyn av ^förbätlringslångiv-^ningen. Uppdraget hade sin grund ien ^molion (1975/76: 1923), i vilken lånens bostadssociala ^belydelse^underslröks. Motionärerna ansåg all del fanns anledning alt ^mot bakgrund avden ändrade inriktningen av bostadspolitiken se över villkoren för^förbällringslånen och utveckla lånefor^mens sociala och bostadspolitiskaeffekt. Vissa förslag väcktes i motionen om ändringar i ^lånesysi^emel. ^Civilulskotlet ans^åg^atl den grundläggande frågan var i vilken ^ulslräck^ning som denna särskildalåneform med dess inslag av ^kapiia^lsubventioner var ^ell nödvändigt^komplement till ^kredilslödel,räntebidragen, bostadstilläggen och bostadsbidragen. Denna fråga hade enligtutskottet i sin lur 1979/80:100 Bilaga16 94 samband såv^äl med syftet all la^adekvala hjälpmedel för all nå de uppsatta ^b^osiadspoliiiska målen som medsyftet au förenkla regelsystemet. Jag vill nu redovisa deöverväganden som har gjorts inom ^regeringskans^liel med anledning avuppdraget och de ändringar av ^sysiemel som ^enligi min mening bör genomföras. I^nledningsvis ber jag attfå redogöra för ^jörhätiriiigslånesysiemeis utveckling. De första statliga stödåtgärderna på ^bostadsförbäitringsverksamhetensområde kom , ^nårmast som ett led i arbetsmarknadspolitiken. ^Formema för del ^slalliga ^siödet ändrades flera gångerunder 1940- och ^1950-talen. ^Stödel utvecklades till ett bostadspolitisktinstrument och fick under dessa decennier i huvudsak sin nuvarande ^ulformning.Det kom alt alltmer inriktas på^ålgärder avseende äldres och handikappades bosläder. folk- ochbostadsräkning visade att många åldringar alltjämt bodde i dåliga bostäder.Föredragande statsrådet framhöll statsverksproposition ^(prop.1964: 1 bil. 13) att han ansåg ^atldel borde ^uppdras åt ^bosladssiyrelsen att genom hänvändelse ^lill kommunernarikta deras ^uppmärksamhel på behovet av aktiva åtgärder för att få till stånden ökning av ^förbåtiringsverksamheten. Mot denna bakgrund föreslog han ^atlanslaget ^lill ^förbällringslån skulle räknas upp kraftigt. godtog^försla^gel ^(CU 1964: 108, ^rskr 1964: 246). Den ^invenlering avåldringsbostäderna som därefter gjordes under kommunernas medverkan gavpåtagliga ^resullal. ^Förbällringslåneverksamheten i det närmaste fördubbladesmellan budgetåren 1963/64 och 1964/65. Den inskränktesförbättringslångivningen ^(prop. 1966: I bil. 13, ^CU 1966:38, ^rskr 1966: 121)till all endastålders- och förtidspensionärer, handikappade som inte var pensionärer samtbefolkningsgrupper som levde under särpräglade förhållanden. Bostadsbehoven förövriga befolkningsgrupper ansågs kunna bli tillgodosedda genom bostadslångivningenoch d^e^ individuella bostadssubventionerna. Är 1972 beslöt riksdagen^(prop. 1972: 124, ^CU 1972:32, ^rskr 1972:306) att ^tillämpningsområdel för^förbältringslångivningen skulle vidgas så att kommuner eller allmännyttiga bostadsförelagkunde få lån för upprustning av ^lägenheler i hus som enligt planskulle rivas inom , oberoende av vilka som bodde i husen. Den I juli1973 vidgades möjligheterna att få lån i sådana ^fall(prop. 1973: 21, ^CU1973: 19, ^rskr 1973: 208) till ^atl gälla ^samiliga ^låntagarkategorier. Låntill en- och ^tvåfamiljshus kan dock i dessa fall utgå endast till kommunereller allmännyttiga bostadsföretag. Ytterligare en^kalegori av låntagare har tillkommit i ^förbäliringslånesys-^lemel under^1970-lalel, nämligen hushåll som har särskilt låg utrustnings-standard och somunder en längre lid kan ^vänlas få så låg ^inkomsi att de inte kan bärakostnaden för en ^förbällring med hjälp av bostadslån ^(prop. 1973: I bil. 13,^CU 1973: 19, ^rskr 1973:208). 1979/80:100 Bilaga16 95 gäller au låntagarens bostadsfråga inte kan lösas på något ^annal ^låmpligisätt. De för ^förbältringslån i ^allmänhel gällande inkomst- och^förmögcn-^hetsgränserna gäller även i dessa fall. Lån kan lämnas för ombyggnad eller annan ^förbällring av^bostadsliigen-^hel. Sådant lån kan undantagsvis lämnas också för nybyggnad avbostäder. Låntagare kan varaenskild person, kommun eller ^allmännyiiigt bostadsföretag. 1 speciella fallkan förbättringslån lämnas också till andra ^låntagar^kategorier. Som ^förutsätlning för lån ^lill den som själv bor ibostaden gäller alt han antingen skall hauppnått , eller utan au ha uppnått denna ålder, harfolkpension eller är handikappad ulan att ha folkpension eller tillhör enbefolkningsgrupp som lever under särpräglade förhållanden, huvudsakligen^samer och sådana ^fjällbor som med hänsyn till sina levnadsbetingelser kanjämställas med ^samer, samt zigenare. Om del finns särskildaskäl kan lån lämnas även om någon av de nu angivna ^förulsällningarna ^inleföreligger. ^Lånel skall i ^samiligadessa fall avse en ^lägenhel i en- eller ^tvåfamiljshus. Lånsökanden skall bebohuset eller dess ena ^lägenhel och disponera huset eller lägenheten med ägande-eller ^nyitjanderäll. Som ^yllerligare^förulsältning gäller all lånsökandens laxerade inkomst skall understiga visstbelopp. Fr. o. ^m. den gäller inkomstgränsen . Lånsökanden skall ^dessulom med hänsyn^lill ^belalningsförmåga och ^kosinaderna för ^ålgärderna finnas vara i behovav lånet. Till de kategorier avpersoner som jag här har ^nämnl kan ^förbällringslån lämnas i huvudsak ^endaslför ombyggnad eller annan ^förbällring. Också för nybyggnad kan ^emellerlidförbättringslän lämnas när del är fråga om en- eller ^tvåfamiljshus av enkel^beskaffenhel ål zigenare som lever under särpräglade förhållanden eller åtannan person i de fyra nordligaste länen. Lån för nybyggnad lämnas dock bara omsärskilda skäl föreligger och bostadsbehovet ^inle lämpligen kan tillgodoses påannat ^sätl. Förbättringslån kanvidare utgå till kommun ellerallmännyttigt bostadsföretag dels för ombyggnad eller annan ^förbällring av^lägenhel i småhus eller i ^flerbosladshus, om ^lägenhelerna är avsedda föräldre och handikappade, dels för nybyggnad om ^lägenhelerna är avsedda för ihuvudsak samma ka^tegorier av boende som i fråga om ombyggnad, ^s. För lån ^lill nybyggnad gäller vidare all lägenheterna inteskall vara avsedda ^atl ^lillgodose ett varaktigt behov av bostäder ^saml allkostnaderna bedöms vara skäliga med hänsyn ^lill husels beräknade användningslidoch övriga omständigheter. Till alla kategorier avlåntagare kan ^förbällringslån lämnas för all ^msta upp bosläder i^flerbosladshus, om huset enligt plan som har anlagils av 1979/80:100 Bilaga16 96 kommunfullmäktige skall rivas inom 20 år.Är ^de( fråga om ^lägenhel i ^en-^eller ^tvåfamiljshus, för vilket sådan^rivningsplan föreligger, kan förbättringslån lämnas endast till kommun eller ^allmännyiiigt bostadsföretag. Av vad jag här har sagt har^framgålt ^atl ^förbättringslåneformens huvudsyfte ^f.n. och ^lillbaka är alt underlätta för äldre ochhandikappade med låga ^inkomsler alt förbättra sina bostadsförhållanden. Medstöd av ^förbällringslån har närmare 150000 lägenheter, som har^bebotts av sådana ^lånii^tgare, ruslats upp. ^Anlalet var som högst /66. då ^drygl 18 000 ^lägenheler beviljades ^förbäll^ringslån.^Anlalel har därefter ^sjunkil och var del ^senasle ^budgeiårei ^endasl drygt 2000. Långivningen till hus som^enligi plan skall rivas inom ^högsl har omfattat som ^högsldrygt 500 lägenheter under ^elt budgetår. De ^senasle åren har ^endasl något^10-lal ^lägenheler berörts. byggdes med stöd av ^förbätlringslå^n^drygt 700 temporära åldringsbostäder. Är 1978 var ^anlalel endast 58. Också lånför de andra särskilda ändamålen har varit ytterst sällsynta . Innan jag går in på frågan ombehovet av ^förbättringslåneformen för den stora grupp av låntagare somlångivningen ^f^ ^n. huvudsakligen riktar sig ^lill vill jag ta upp de olikasärskilda ändamål, för vilka låneformen därutöver har kommit ^lill användning. Jag börjar med upprustning avbostadshus som enligt plan skall ^nvas . Som jag nämndeinfördes möjligheten att få förbättringslån för ^detla ändamål av . Långivningen var till att börja med förbehållen kommuner ochallmännyttiga bostadsförelag men vidgades till alt omfatta ävenvissa andra fastighetsägare. Denna vidgning hade singrund i ^elt förslag frän^saneringsuiredningen ^(SOU 1971:64 och 65). Som skäl för ^siu förslag angav^ulredningen alt kommunen i regel är skyldig ^atl lösa in fastigheter som haren begränsad återst^ående användningstid. Dessa fastigheter är ofta mycketdåliga och olika grader av sociala missförhållanden förekommer i dem. Enupprustning av sådana hus framstod enligt föredragande statsrådet .somangelägen. Del bedömdes emellertid ^svårl all rymma de erforderliga^kapilalkosina-^derna inom en skälig hyra, eftersom ^lånel skulle amorteras på^korl tid. Av denna anledning ansåg föredraganden alt en subvention av den^karaklär som fanns i ^förbäliringslånesyslemel var lämplig. Trots den ^ulökning av^låntagarkretsen som gjordes har den beskrivna ^lånemöjligheienutnyttjats i liten ^omfallning. Den begränsade efterfrågan förklaras enligt^bosladssiyrelsen av ^atl kommunerna ^endasl i undanlagsfall ^faslslällerrivningsplaner. Styrelsen föreslår i sin anslagsframställning för budgetåret1980/81 ^atl ^lånemöjligheien avvecklas vid ^ulgången av innevarande ^budgelår.Jag delar ^uppfalt- 1979/80:100 Bilaga16 97 ning ^atl den ringa ^eflerfrågan på denna särskildalånemöjlighet år ^moliv för alt avskaffa den. Jag förordar ^atl delta sker vid utgången av innevarande^budgelår. Förbättringslån förnybyggnad av ^lemporära ^åldringsbosläder har lämnats . Enligtgällande regler kan förbättringslån beviljas kommun eller allmännyttigtbostadsföretag för ^atl uppföra ^välutriisiade monteringsfärdiga bostäder föräldre människor. Länemöjligheten skall användas i områden, där bostadsbehovetinte kan ^vänlas bestå . Verksamheten hade ursprungligenförsökskaraktär och begränsades till . Genom beslut av riksdag^(prop. 13, ^SU 1969:50, ^rskr 1969:141) förlängdes dockbestämmelsernas giltighetstid t. v. Lånemöjligheten utnyttjades islutet av ^l96()-talet i ganska ^slor omfattning. Därefter har en nedgångkunnat iakttas. har antalet ^lägenheler för vilka^lånemöjligheien har kommit till användning understigit 100. Bostadsstyrelsenföreslår alt den avskaffas. Erinran mot styrelsens förslag har anförts avlänsbostadsnämnden i och i , somanser all ^lemporära ^åldringsbosläder är ^etl alternativ till all förbättra deäldres bostäder, när ^upprustningskostnadema blir alltför höga. För egen del anser jag ilikhet med att den ringa utsträckning i vilken^lånemöjligheien efterfrågas visar all liden nu är mogen all avveckla den.Enligt min mening ger de övriga finansieringsmöjligheter som finns i form avbostadslån, ^ränlebidrag och individuella bostadssubventioner goda förutsättningarall tillgodose bostadsbehoven i de fall då ^förbältringslån inte kan komma ifråga. Det kan självfallet inte accepteras och har heller ^inle ^varil^avsiklen med ^förbällringslånemöjlighe^ien ^atl de äldre skall erbjudas enbostadsstandard som är lägre än den som gäller för befolkningen i ^övrigl.Enligt vad jag har erfarit ^lorde också flertalet av de ^s.k. temporärabostäder som har uppförts med stöd av ^förbältringslån ligga inom ramen för vadsom kan finansieras med statligt bostadslän. Med hänvisning ^lill vad jaghär har ^anförl förordar jag all ^möjlighelen all medge förbättringslån för^atl uppföra temporära ^åldringsbosläder upphör vid ^ulgången av innevarande^budgelår. Andra särskilda fall då^förbällringslån ^f^ ^n. kan ^ulgå är dä det är fråga om upprustning, ombyggnadeller i vissa fall nybyggnad av ^boslad i en- eller ^tvåfamiljshus avsedd förnågon som ^lillhör befolkningsgrupp som lever under särpräglade förhållanden.Jag vill erinra om alt vid 1977/^riksmöie ^beslöl ^(prop.1977/78: 100 bil. 16, ^CU 1977/78: 27, ^rskr 1977/78: 264) att de särskildamöjligheterna för vissa ^samer och andra ^fjällbor att få ^förbältringslånskall upphöra . Därefter gäller alltså för dem samma villkor för^räll ^lill ^förbältringslån som förövriga. Det finns ^emellerlid också andra personer och hushållsom i ^förbäitrings- 1979/80:100 Bilaga16 98 ^lånesysiemel har h^änförts ^lill sådanbefolkningsgrupp som ^kiin ta lån i särskild ordning. I huvudsak är ^tlel ^frågii om vissa personer ^iiv^/igensk härkomst. Jag finner inga skäl till attsådana personer särbehandlas ^pii det ^sätl som reglerna inom^förbäliringslånesyslemel innebar. De ^hiir givelvis samma rätt ^atl ^I^Tidisponera en god ^bostiiil ^untler trygga former som varje annan ^inviinare ivårt land. Jag förordar ^dårför all också för ^tlem skall galla samma villkor för ^rält till förbättringslån somför övriga ^lånsökiii^ule. Med hänsyn ^lill ^atl ^tlel kan behövas för anpassning ^iill ^tle ^åndrade finansieringsvillkorenförordar jag att ^åndringengenomförs vid samma ^lidpunkl som ^fiir ^samer och andra ^fjållbor, dvs. den 1juli 1982. Sedan den 1 juli 1973kan ^förbåltringslån ^liimnas också till vissa låginkomsttagare. Lån kansålunda lämnas för ombyggnad eller annan ^förbäll^ring av bostad i en- eller^tvåfamiljshus, om den ^lånsiikaiule, ulan all vara ^folkpensionår ellerhandikappad, har låg ^inkomsi. Ocksåvissa andra ^förut^sållningar måste, ^somja^g^ har ^redogjorl för,vara uppfyllda. ^Låne^möjligheien, som infördes efter förslag av arbetsgruppenför ^låginkomsi-^frågor, har ^ulnytljals i ^endasl några få ^f^till under denlid den har funnits. Ja^g^ anser att den inte fyller någon funktion vid sidan om det ekonomiska ^slöd ^lilllåginkomsttagare som kan ges i form av bostadsbidrag och socialhjälp. ^Molbakgrund härav föreslår jag att också denna särskilda ^lånemöj^lighel upphörvid utgången av innevarande budgetår. Jag övergår nu ^lill all behandla frågorsom gäller förbättringslån ^lill bostäder som skall bebos av äldre ochhandikappade och tar först upp frågan ^ovc\ ^förbältringslån till ^komniuneller ^allmännyiiigt ^bosiad.sföreuig. I likhet med vad som har varit falletmed de särskilda ^lånemöjligheler som jag har redogjort för har ocksådenna långivning ^förekommil i liten utsträckning. Skillnaderna i^kapitalkoslnadsvillkor mellan ^ftnansiering med bostadslån och med^förbätlringslån blir i dessa fall förhållandevis små. ^Detla kan vara en avanledningarna ^lill att ^förbättringslåneformen inte har ^utnylljats i större^ulslräckning än som har ^skelt. En annan, och ^sannolikl ^vikligare, anledning^lorde vara all det ^endasl i undanlagsfall förekommer au ^bosladshus rustasupp för alt användas av endast äldre och handikappade. Jag finner det glädjandeom så är fallet. Det är ju en allmän ^sirävan all bostäder för äldre och handikappadei ^slörsia möjliga ^ulslräck^ning skall integreras med bosläder för andra. Mot bakgrund av vadjag här har ^anförl finner jag alt behov inte föreligger av att behålla^förbällringslånen som finansieringsform vid sidan om bostadslånet, när det ärfråga om bosläder som skall hyras ut av kommun eller allmännyttigtbostadsföretag. Också denna ^möjlighel bör därför avvecklas. Jag förordar altdetta sker vid utgången av innevarandebudgetär. Det återstår nu för mig att behandlafrågan om behovet i framliden av ^förbätlringslån för att finansiera ombyggnadoch förbättring ^uv lägen- 1979/80:100 Bilaga16 99 heter i småhus som ägs eller ^nvtljiis ^ii\^'^ ^ältlreoch handikappade. ^Somjag har nämnt har ^iintalet lån som harbeviljats för ^della ^åndamål minskal ^kraftigl under en följd av år och vardel ^senasle budgetåret endast drygt 2 000. Det finns flera anledningar till^tlenna nedgång. Det främsta skälet tordevara att de nyblivna pensionärernasekonomiska standard är högre än de äldres. Genom ^ATP-systemets utbyggnad harmånga pensionärer sådana ^inkomsler att de inte är berättigade ^lill denförmånliga finansieringsform som ^förbåiiringslånel ^ulgör. ^Samiidigi ^villjag dock i ^likhei med ^bosladssiyrelsen framhålla all ^låntagarkrelscn iviss mån har ^begränsals i förhållande till vad som galide ^lidigiire. Den ^högsia inkomst somberättigar till ^förbätlringslån ligger nämligen nu ^endasl obetydligt övervad som kan utgå i folkpension inkl. pensionstillskott. Det är alltså ^endaslde som har i huvudsak sin folkpensioneller en ^inkomsi av ^molsvarande ^slorlek som kan få ^förbåltringslån. Ett ^annal viktigt skål år ^atl ^tle som blir pensionärerbor genomsnittligt sett betydligt bättre än de som blev pensionärer . Bostadsstyrelsenframhåller dock i sinanslagsframställning ^atl ^förbätl^ringslånel behövs också i ^fortsäUningen.Till samma uppfattning kom ^pensionärsiindersökningen ^(SOU 1977:98), som^konslalerade att pensionärerna ^allljäml genomsnittligt ^selt bor sämre änandra, och att de äldsta bland dem bor sämst. Enligt vad jag har^erfarii har med ^lillslåndav datainspektionen låtit genomföra en bearbetning av vissataxeringsuppgifter i syfte att få underlag för informationsinsatser riktadetill dem som år berättigade att få förbättringslån. Av resultaten ^atl dömaskulle del ^allljäml finnas närmare 50000 ålderspensionärer som med hänsyn^lill såväl bostadsstandard som inkomst skulle kunna komma i fråga för^förbällringslån. ^Bosladssiyrelsen har ^lillslälll kommunerna adressuppgifterför sådana äldre personer som skulle kunna vara berättigade ^lill^förbätlringslån och en handledning för kommunernas uppsökande ^verksamhel.Utarbetandet av ^malerialel har ^skelt i samråd med . Vad såväl^pensionärsiindersökningen som ^bosladssiyrelsen har ^kommii fram ^lill visar^enligi min mening att del finns skäl att också i fortsättningen särskiltuppmärksamma de äldres och de handikappades bostadsförhållanden. Alt derasbosläder förses med moderna ^bekvämligheler är en grundläggande ^förulsältningför all de skall kunna bo kvar i dem och underlättar också deras ^möjligheieratt leva ^ell ^aklivt liv. Åtgärder som gör ^atl bostaden fungerar båttreminskar också den enskildes behov av hjälp frän utomstående och av mer personaloch kostnadskrävande vårdformer. De medför därför på besparingarför staten, landstingen och kommunerna. Även om det sålunda enligt min bedömning finns behov avsärskilda 1979/80:100 Bilaga16 100 insatser för att hjälpa äldre människor och människormed handikapp till ^biitire bostadsförhållanden kan formerna för dessa^insalser behöva ses över. Detta var också en av ^utgångspunklema för deluppdrag som gav regeringen vid 1975/och som jaginledningsvis nämnde. En annan utgångspunkt var strävan all förenkla detbostadspolitiska regelsystemet. ifrågasatte behovet av den särskilda^förbättringslåneformen vid sidan av de statliga bostadslånen, räntebidragenoch de individuella bostadssubventionerna. Jag har därför funnit det angeläget^atl jämföra utfallet för den enskilde av finansiering med ^förbällringslånresp. med bostadslån under olika antaganden om förbättringsåtgärdernasomfattning. Innan jag går in på ^atl redovisa mina förslag vill jag erinra omatt vid föregående ^riksmöie ^beslöl ^(prop. 1978/79:95, ^FiU1978/79: 35, ^rskr 1978/79: 33) om ändrade regler för kommunallbostadstill-lägg ^lill folkpension ^(KBT). De nya bestämmelserna innebär att^slaien ^fr.o.m. under vissa villkor^ersäller kommunerna av deras kostnader för ^KBT.^Sia^tsbidragsgrundande är den faktiska ^bosladskoslna^den upp ^lill 700 kr.per månad för ensamslående pensionär och . för makar.Kommunerna kan välja alt täcka av denna ^koslnad med ^KBT.Genom de ändrade reglerna kommer ^KBT alt höjas i många kommuner och en^enhetlighel i ^KBT-nivå mellan landels kommuner att främjas. ^Förbättringslånesystemetär mer flexibelt än ^bosladslånesyslemel när del gäller krav på åtgärdernas^omfallning. Vidare kan med ^förbällringslån ^f^inansieras ^förbällringar påhus och lägenheter som inte kan beräknas bli efterfrågade som ^permanenlabostäder på . Kraven pä säkerhetensplacering är mindre stränga i ^förbäliringslånesys^lemel än ibostadslånesystemet. Det bör också nämnas all en ^lånlagare som medges^förbätlringslån slipper skaffa underliggande ^krediler i särskild ordning,eftersom förbättringslån medges för hela den godkända kostnaden med undantagför den egna insatsen. Framför allt är del dock ifråga om ^kapilalkostnaderna som de två ^syslemen skiljer sig åt. Inom^förbäliringslånesyslemel kan hela eller en del av ^lånel, dock ^högsl 20000kr., vara ^räntefriii och stående. Den räntebärande lånedelen skall amorteras. ^Ränla^belalas med 4 ^%. För ^bosladslån skall såväl ^ränla som amortering ^belalasför hela ^lånel. Kapitalkostnaden för bostadslånet ^bela^las i form av^annuiteter. Lån där låneunderlaget inte ^översiiger . löper medbostadslåneränta, 10 ^%. Vid högre låneunderlag gäller en ^lägslagaranterad ränta på för del första ^årel av ^l^äneliden, om lägenhetenupplåts med äganderätt. För varje därpå följande år höjs i delta fall räntanmed till dess attden garanterade räntan har nått marknadsräntan. ^Prop.1979/80:100 Bilaga 16 101 Jag vill med några exempel visa hur ^slora ^skillnademai ^kapilalkosmader blir enligt de två systemen: ^(Amoneringslid i båda fallen 15år. ^Annuilelslån.^Upplålelseform: ^iigande-^rätl) Lånebelopp, kr. ^Kapiial- Därav Kapital- Därav ^ulgifl ^amor- ^ul^gi^f^t^ ^amor- 15 000 ^(ränle- och ^amorteringsfritt i ^förbättringslånesystemet) O O 2 036 536 25 000 (därav 20000 ^ränte- och ^amorieringsfrili i ^förbältringslåne- ^syslemet) 446 246 2 268 892