prop · G303135 · 1979-12-31 00:00:00 — Utredningen anser all de ipropositionen angivna personalminskningskraven inle påverkar principförslagenrörande den högre regionala nivän. Del är emellerlid inle osannolikt allresultatet av arbelel på cenlral nivå kan komma atl påverka resursbehovet påhögre regional nivå. Även andra avstämningar. l.ex, i arbels- Prop.1979/80:135 63 fördelningen, kan behöva göras. Ulredningen anser vidareatt den nya mililärområdesorganisationen bör genomföras först sedan de centralastaberna har genomfört sin omorganisalion. En realistisk lidpunkl lorde varaår 1982. Förslagen beiräffande civilbefälhavarna och gränsändringarna iGävleborgs län bör dock kunna genomföras oberoende av den cenirala nivån och iden lakl som berörda myndigheler finner möjligt. Vidare bör förslagenbeträffande försia flygeskaderns stab och spanings- och underrättelseavdelningenbehandlas med förtur med hänsyn till tidsförhållandena för F II :s nedläggning. Prop.1979/80:135 64 Det förslag till högre regional ledning somförsvarsmaktens ledningsutredning har lagt fram godtas i stort setl avremissinslanserna. En del remissinstanser har dock invändningar mot vissa avförslagen och andra har synpunkier på dem. Dessa redovisas i del följande. 1 Allmänna synpunkter och grundläggande krav ÖB bilräder den grundsyn som ledningsulredningen har påbetydelsen av en väl avvägd och fungerande högre regional ledning. De principiellauppgifter i krig och fred som enligt utredningen bör ligga på mililär- ochcivilbefälhavarna är enligt ÖB lämpliga. Han bilräder också ulredningensbedömning av de utvecklingstendenser, utgångspunkter och krav som ligger lillgrund för ulformningen och indelningen. ÖB konslalerar emellerlid allulredningen i sina förslag inle i alla avseenden har dragit de slulsalser somdess egen bedömning ger underlag för. Del finns sålunda anledning alt betonabehovel av flexibilitet starkare än vad ulredningen gör. Betänkandet ger enligt chefen armén en värdefullbelysning av ledningsproblemen på den högre regionala nivån. Man får åler enklar bild av denna ledningsnivås avgörande belydelse för vårl totalförsvar.Chefen för armén biträder i avgörande principiella frågor de förslag somledningsulredningen har lämnal. Chefen för marinen anser all samarbele mellanmililarområdesslaber och cenirala myndigheler saml mililarområdesslaber ochlägre regionala staber måste förbättras, främsl genom all gällande rutiner sesöver och utvecklas. Samråd, rapportering och orienteringar i principiella ochvikliga frågor är en förutsättning härför, Minsl lika viktigt är attförsvarsgrenscheferna och militärbefälhavarna genom tillräckligt oftaförekommande direkla konlakler kan säkerställa att de arbetar enligt engemensam grundsyn. menar all utredningeninte har klargjort hur del skall gå all undvika all mililärbefälhavarna blirallmänna ledningsinslanser. Institutet framhåller vidare alt den påtagligaosäkerheten om den framlida ulvecklingen leder till att man så långl som detär möjligt bör undvika invesleringar för större förändringar i ledningsstrukturenvid mililärområdesslaberna. Man bör enligt inslilutels mening i första hand inriklasig på all ta ut möjliga besparingar vid en principielll oförändradorganisationsstruktur. anför att bl.a. kommunikationstekniska ochdriftsekonomiska faktorer styr postverkets indelning i regioner. Det har inteansetts möjligt att helt anpassa fredsorganisationen till indelningen icivilområden. Prop.1979/80:135 65 För planeringen i fred innebär detla inle några slörreadministrativa problem. finner del synnerligen angelägel altledningen av vägväsendel i krig både på cenlral och regional nivå blir föremålför omprövning så alt ansvarsförhållandena blir klarare angivna. VägverkelsuppfaUning är all ledningen av vägväsendet i krig bör följa organisalions- ochledningsstrukturen i fred. För att säkra de regionala samverkansfunklionernabör vägverkel därför representeras av samverkansgrupper på högre resp, lägreregional nivå, skulle enligt verkets mening bl, a. skapa bälire kontinuiteti verksamheten, underiätta och förenkla rapporteringen och utveckla enhelligaberedningsfunklioner. framhåller all rorofartyg, last- ochpassagerarefärjor har goda möjligheter all lasta och lossa utan hjälp avkomplicerade anordningar i land. Det är också möjligt att med hjälp av pråmar,provisoriska lastkajer m, m. lasta och lossa från sådana fartyg ulanföregentliga hamnområden, varför enligt sjöfartsverkels mening ulvecklingensnarare har minskat än ökal sjötransporternas sårbarhet. framhåller atl civilbefälhavarnasuppgifter att överblicka verksamheten och räll bedöma vilka ålgärder som börsältas in inte får onödigtvis försvåras genom en minskning av anlaletcivilomräden och därmed följande ökning av områdenas slorlek. Civilbefälhavaren i Södra civilområdet anför atlarbetsformerna i krig kan behöva siuderas ytterligare. Om myndigheten snabbtskall kunna etablera nya ledningsplalser eller lillfälliga uppehållsplalser fördelar av myndigheten lorde röriiga sambandsmedel vara nödvändiga. Denna frågabör ulredas. Viktigast lorde dock vara att den krigsplacerade personalensförmåga förbäUras, både när del gäller all omsätta planerna till lägels kravoch alt genom adekvat kansliarbete möjliggöra en effekliv ledning. Delta kräverökad utbildning, vilkel i sin lur medför inle oväsentliga kostnader. Civilbejälhavaren i Bergslagens civilområde framhåller atlbehovet av samverkan med och samordning av de civila delarna av totalförsvaretkommer atl öka i avsevärd omfallning. har inle tillräckligt beaktats avulredningen. 2 Gränserna mellan militär- och civilområden resp.försvarsområden och län Ledningsulredningens förslag atl de mililärterriloriellagränserna skall följa länsgränserna och all den mililärlerritoriella indelningsom gäller i fred endast i undantagsfall skall ändras i krig, i varje fall vadgäller samverkan mellan de mililära och civila delarna av totalförsvaret,stöds av så gott som alla remissinslanser. ÖB delar ulredningens principiella syn atl länsindelningenskall vara 5 1979180. Prop.1979/80:135 66 avgörande för gränsdragningen. ÖB understryker atl det kanuppslå lägen i krig när det med hänsyn lill helhetsintresset är nödvändigl altändra mililärlerritoriella gränser och all föra över delar av eller funklionerinom ell län till annal mililär- eller civiiområde. Om kravet på alt enmilitärbefälhavare under ÖB skall leda en operation skall kunna uppfyllasertordras all flera mililärbefälhavare gör förberedelser för all leda en ochsamma operation. Våra militärgeografiska förhållanden medför alt elt storlanlal operationer måste förberedas. Även chefen för marinen undersiryker all erforderligaanpassningar av gränser samt överlagande av områden måste förberedas i fred ochkunna verkställas i krig med hänsyn till det operativa lägets förändringar. Civilförsvarsslyrelsen bilräder ledningsulredningensuppfallning. Slyrelsen anser dock att ur civilförsvarssynpunkl ävencivilförsvarsområden under krigsförhållanden kan komma att civiladminislralivlbehöva föras över lill annan länsstyrelse, någol som bör siuderas. förberedasoch övas i fred. framhåller svårigheterna all alllid ha engränsdragning som stämmer överens med länsindelningen. Farledernas utseende ochdärtill anpassad lotsningsverksamhel kan kräva en annan gränsdragning.Sjöfartsverkets kontaktytor på regional nivå är i de flesla hänseenden riktademol örlogsbaserna, med vilka ledningspersonal är samgrupperad.Atl dessulom ha samverkansgrupper hos försvarsområdes-och länsledningen bedömsinle nödvändigl och lorde inle heller vara möjligt all åsladkomma, Civilbejälhavaren i Södra civiloinrudet har erfarenheterfrån såväl fredsarbetet som från ledningsövningar som entydigl bestyrker allöverförandel av delar av län till andra län och civilområden är en i praklikennäst inlill omöjlig lösning, Atl föra över hela län lill andra civilområdenbördäremol kunna ske. varvid sambandsproblemen dock inle får underskallas. Civilbefålhavaren i Västra civilområdel anser atl endaskälet lill all föra över elt län från elt civilområde lill ell annal skullevara atl civilbefälhavarens möjligheter lill ledning har upphört. måstebetraktas som elt yllerlighelsfall. I övrigt anser civilbefälhavaren all delinle finns några operativa skäl atl vidta gränsändringar beiräffande civil- ochmilitärområden i samband med avdelande av fördelningsområde. Innan ell fördelningsområdeavdelas bör en kraftsamling ha förberetts av såväl militära som civila resurserfrån angränsande län och försvarsområden saml civil-och militärområden. avde mesl vägande skälen för all län och försvarsområden saml civil- ochmilitärområden bör sammanfalla är just atl underlätta ledning och samverkanoberoende av var fördelningsområden bildas. Civilbejälhavaren i Östra civilområdet anser i likhet medulredningen atl nuvarande ledningsuppgifter inom Östra civilområdel ligger påövre gränsen av vad som är möjligt vad gäller anlalel län. En minskning frånsju lill Prop.1979/80:135 67 sex län inom Östra civilområdel skulle självfallelunderlätta civilbefälhavarens verksamhet, öm man emellerlid av militärtoperativa skäl även i framliden måsle behålla försvarsområde 49:s södra delinom Östra militärområdet bör hela försvarsområde 49 och läntillföras Östra militär- och civilområdena trots de nackdelar i form avytterligare försvårad ledning och samordning som därvid drabbarcivilbefälhavaren för Östra civilområdel. Civilbefälhavaren i Bergslagens civilområde framhåller altdel förhållandel alt försvarsmaklen i högre grad än lidigare kommer all utnyttjadet civila samhällels resurser medför alt kraven på en från civil synpunkilämplig indelning i civilområden ytterligare underslryks. Enligt civilbefälhavarensuppfallning får inle sådana civiladministraliva områden faslslällas somlillgodoser olika mililära iniressen men försvårar den alllmer belydelsefullacivila ledningen och samordningen. Civilhefälliavaren i Nedre civiiområde anför attNedre civilområde uppvisar en avsevärd brisl på balans såvälbefolkningsmässigt som näringsgeografiskl. förhållande medför belydandesvårigheter för civilbefälhavaren atl lösa sina uppgifler med alt omfördelaeller ersälta resurser inom civilområdel. Med ell överförande av hela Gävleborgslän lill Nedre civilområde bör en stor del av de resurser som ärvärdefulla för länet och för totalförsvaret kunna utnyttjas inom helacivilområdel. Ur iransportledningssynpunkl lorde det både för Övre och NedreNorrlands civilområden vara praktiskt och lämpligl att denna ledning avverksamhelen kan börja i iransporlkedjan, 3.1 Antalet militär- och civilområden Några remissinslanser har synpunkier på ulformningen avoch förulsältningarna för de fem olika mililär- och civilområdesallernaliv somulredningen har prövat. ÖB anser atl ledningsutredningen har ulformal de olikaalternativen på ett - med hänsyn lill förulsällningarna - lämpligl sätt,Ulformningen medger en allsidig belysning av alternativens för- och nackdelarmed hänsyn lill mililärbefälhavarnas och civilbefälhavarnas uppgifter och medhänsyn till ledningsnivåns uppgifter inom vårl samlade ledningssystem, Fortijikationsjörvaltnlngen ifrågasäller ulredningensprincipiella ställningstagande alt etl byggnadskonlor skall finnas i variemilitär- och civilområde. i Kifstianstads län anser del varanödvändigl all mililärbefälhavarnas ansvar inle omfaltar mer än elt sannoliktoperationsområde. Södra militärområdets nuvarande usträckning bör därför enligtlänsstyrelsens mening behållas i enlighet med ledningsutredningens förslag. i län vill framhålla attutrymningsrörelser från går genom län och därför bör planerasoch genomföras Prop.1979/80:135 68 i intim samverkan med länen i Östra militär- ochcivilområdel. Detta lillsammans med de av ulredningen framförda moiiven för althänföra länet till Östra mililär- och civilområdel gör atl länsstyrelsenförordar en sådan lösning vid ulformningen av alternativ 5, TCO-S framhåller all nedläggningen av en mililärområdesslabknappast kan påverka behovel av särskilda organ för ledning av byggnadsverksamhet,inskrivning och redovisning av värnpliktiga eller verksladsdrift. Huruvidadessa organ - byggnadskontor, värnpliktskonlor och militärområdes-förvaltningar- skall utgå måsle bedömas ulifrån verksamhelens arl. ledningsproblem,geografiska avstånd, värnpliklssociala aspekler m.m, och inle göras beroende avanlalel militärområden. Utredningen borde enligt landstingsjörbundet i sinaöverväganden ha lagil hänsyn lill den civila sjukvårdens stora betydelse ikrig. Enligt landstingsförbundet bör därmed även resultaten avregionsjukvårdsuiredningens förslag om den sjukvårdsregionala indelningenbeaklas vid bedömning av den lämpligaste militärområdes- ochcivilområdesindelningen, Ulredningens förslag atl allernaliv 6 skall väljas bilrädsav praktiskt tagel alla remissinslanser. Några av dessa vill dock framförasynpunkier på förslagel. Bl,a. ÖB anser atl alternativ 6 bäst tillgodoser deoperativa och lednings-mässiga kraven. Antalet tjänster kan minskas med ca 100.En minskning med ytterligare ca 50 Ijänster är inte möjlig på denna nivå. Om ensådan minskning skall ske för atl uppfylla tilläggsdirektiven anser ÖB atl sexmilitärområden skall behållas samt all den ytterligare minskningen om ca 50ijänsler redan har lillgodosells i den centrala ledningsnivån genom ÖB:sförslag lill organisalion av de cenirala staberna. Besparingsmålet får enligtÖB:s uppfallning inle vara styrande i valet mellan fem eller sex militärområden.Ulformningen av allernaliv 6 enligt ledningsulredningen medför den nackdelenfrån operaliv synpunkt all elt tänkbart operationsområde med tyngdpunkt iGävleområdet delas i sidled. Nuvarande indelning innebär emellertid dennackdelen att samma område delas i djupled. Del finns inle någol realistisktalternativ som lar borl bägge nackdelarna. Ledningsulredningens förslag kan,eftersom det medför fördelar från andra än operativa synpunkter, godtas omsnabba ändringar kan göras med hänsyn lill aktuellt operationsområde. anför bl.a. aU en ändradmilitärområdesindelning kan förvänlas medföra ennedgång i totalförsvarets beredskap. Nya samverkanslinjer måste upparbetas ochdelar av krigsplanläggningen revideras, bl.a, med hänsyn till förrådsställningoch lokalisering i övrigt av försvarsmaklens resurser. Statskontoret anser i likhei med ulredningen all moiivenför alt minska anlalel militärområden inle är så starka atl de uppväger denackdelar som är förknippade med en sådan omorganisalion. Genom en mer striktansvars- och uppgiftsfördelning mellan mililärbefälhavare och försvarsgrens- Prop.1979/80:135 69 chefer bör inle obelydliga rationaliseringsvinster kunnagöras inom den regionala organisalionen. Centralorganisationen /SR anser det inte vara rimligtatt en personalminskning med en dryg promille av försvarels anslällda skallvara avgörande i frågan om elt militärområde skall försvinna eller inle. Omslalsmakterna vidhåller silt personalminskningsmål, anser /SR atlarbetsuppgifterna åler bör ses över och minskas så alt man kan få en rimligbalans mellan uppgifler och resurser med bibehållet anlal militärområden.Omfaltningen av personalminskningen regionalt bör enligt /SR:s meningfaslslällas när man slutgiltigt kan överblicka konsekvenserna avomorganisationen på cenlral nivå. Del är rimligl atl vissa uppgifler kommerall förskjuias mellan cenlral, regional och lokal nivå för alt få en lämpligbalans. De lolala personalminskningarna kan med hänsyn till detta behöva tas utpä olika ställen i organisalionen. Därför bör personalminskningsmålen varapreliminära och slalsmakterna vara beredda all ompröva uppsatta mål motbakgrund av de erfarenheter som uppnås efter omorganisationen centralt. TCO-S hävdar atl den eftersträvade personalminskningen om150 personer kan rymma såväl nellobesparingar som omfördelningar lill andra nivåer.I delta avseende tillgodoser alternativ 6 mer än väl dessa krav, eflersom över200 personer i stället för 150 dras in eller omplaceras lill andra nivåer. LO bilräder förslagel under förutsättning atl denåterstående delen av minskningsmålel, ca 50 ijänsler, kan sparas in i dencenirala ledningen. och-utbildning framhåller all, i de allernaliv som uppfyller tilläggsdirektivenskrav om personalminskning i fredsorganisalionen med 150 personer, resursernakommeralt minska inom områdena personalvård och arbelsmiljö så alt molsvarandetjänster kan behöva köpas från andra slatliga eller kommunala organ, varigenomnågra egenlliga besparingar inle erhålls. Detla kan medföra enkvalitetssänkning. Möjligheten atl köpa sådana resurser från andra myndigheter/organoch effeklerna av detta bör utredas ytterligare, om nämnda alternativ av andraskäl förordas, AMS vill, beträffande de alternativ till minskat antalcivil- och militärområden som utredningen diskulerar, endasl framföra denuppfattningen atl del antal län som f, n. ingår i Östra resp. Södracivilområdel bedöms ligga nära den övre gränsen för vad etlcivilbefälhavarkansli kan planlägga för och, vid en eventuell verkställighet,samordna och leda. Av de remissinstanser som inle har godtagit ulredningensförslag framförs bl. a. följande. förordar att möjligabesparingar i försia hand skall tas ut inom ramen för en principiellloförändrad organisationsstruktur. Institutet menar atl del med allernaliv 6.minus 150 är möjligt atl åstadkomma en klarare konkretisering och avgränsningav Prop.1979/80:135 70 militärbefälhavarnas med staber uppgifler så atthuvuduppgiflerna av operaliv karaklär och mobiliseringskaraklär framhålls.Uppgifter av s.k. fredsmässig karaktär kan därvid rensas ul. Dedecenlraliseringseffekier som slalsmakterna har velal uppnå centralt måsteföljas upp av en åtstramning även på mililärområdesnivån. Chefen marinen anför atl han har anslutit sigtill etl alternativ med fyra militärområden men godlar ulredningens moliv föratl förkasta della. Marinchefen anser all strävan bör vara att minska antaletmilitär-och civilområden, inle minsl av kostnadsskäl. Fakiorer som lalar föraliernalivet med sex militärområden uppväger inte fördelarna med alternativ5:s besparingsmöjligheter. Marinchefen anser att del besparingsmål som regeringenhar angett bör uppnås och all dessa besparingar skall ske på den högreregionala nivån, Allernaliv 5 förordas men län och försvarsområde 51 börhänföras lill Östra mililär- och civilområdena för alt ge dessa områden ettslörre djup. Införandel av en armékårslab kan inle lillslyrkas. Det ärfördelaktigt om den sjöoperaliva ledningen i kan utövas av enörlogsbaschef. i anför alt viktiga resurserredan i utgångslägel har baserats inom samt atl utnyttjandetav dessa resurser och även övrig långsiklig totalförsvarsplanläggning lordeunderlättas avsevärt, om båda länen tillhörde samma militär- och civilområde.Länsstyrelsen anser därför atl allernaliv 4 SV och 5 från länels synpunki ärlikvärdiga och bäsl lillgodoser länels vitala iniressen. Andra fakiorer gör allalternativ 5 kan vara att föredra. Chefen flygvapnet förordar alternativ 4 SV. Genomdella skapas en enheilig och i stort sell likarlad luftoperativ ledning överhela landel, varvid samtliga militärbefälhavare får fullt luftoperalivt ansvarsamiidigi som besparingar uppnås. Samma mililärbefälhavare bör leda operationernai såväl de främre som bakre delarna av resp. militärområde, vilkel talar förslörre militärområden. Chefen för flygvapnet anser det acceptabelt med enmellannivå, om delta behövs för atl genomföra elt alternativ med fyramilitärområden. avslyrker alternativ 5 med hänsyn till derelativt begränsade besparingseffekterna och föreslår atl det av ledamotenLindblad förordade alternativet 4 SV med hänsyn till kostnadsläget ytteriigareutreds och konsekvenserna härav för väghållningen klariäggs. förordar etl alternativ som överensslämmermed den lufloperativa ledningen. ÖB anser i likhet med ledningsulredningen atlmililärbefälhavaren i Övre Norriands militärområde vid sidan av sina uppgiflerpå högre regional nivå Prop.1979/80:135 71 skall utöva den territoriella ledningen på lägre regionalnivå inom . Till skillnad från ulredningen anser ÖB altlandshövdingen i Norrbotiens län regelmässigt bör vara civilbefälhavare. Detlaär en förulsältning för alt avsedd snabbhet i mililärbefälhavarens ochcivilbefälhavarens territoriella ledning skall åstadkommas. Mol bakgrund avalt i del valda alternativet nuvarande försvarsområdesbefälhavare i såväl fredsom krig måsle upprällhålla viss samverkan med och andra lägreregionala myndigheter föreslås alt indelningen i och benämningen försvarsområdebehålls. Arten och omfaltningen av erforderlig samverkan bör efter handklarläggas i samband med övningar och krigsspel. Liknande synpunkier förs fram av miliiärhefälhuvarcn iÖvre militärområde. Han föreslår all ett gemensamt ledningsorgan förcivilbefälhavaren och i Norrbotiens län organiseras i krig avcivilbefälhavarens kansli och i Norbotiens län förstärkta medviss personal ur , vilkel bör medföra personal- och kostnadsbesparingar.Förslaget förutsätter atl landshövdingen i Norrbollens län är civilbefälhavare. SJ bilräder ledningsulredningens förslag. SJ får nämligenalll svårare alt avdela erforderlig samverkanspersonal lill myndigheler medvilka SJ inle är samgrupperad. i ansluter sig tillulredningens förslag och framhåller att direkt samarbete mellanmililärbefälhavare och länsstyrelse är den enda realistiska lösningen på delgemensamma ledningsansvaret. delar inle mililärbefälhavarensuppfattning all i läns krigsorganisation bör ingå encivilbefälhavareenhet. utan bilräder utredningens förslag att en självständigcivilbefälhavareinslilulion allljäml skall finnas i övre ,föreslår atl landshövdingen i också skall varacivilbefälhavare. Även i ansluter sig lillledningsutredningens förslag. Slarka skäl talar för en samordningsform där denmililära och civila sidan möts i ett samrådsforum. kan praktiskt lösasgenom atl landshövdingen i också är civilbefälhavare i ÖvreNorrlands civilområde omfattande och . Del kaninle anses rationellt att landshövdingen till silt förfogande har två stabersom är i det närmaste lika stora på samma grupperingsplats. Länsstyrelsenföreslår därför att till krigslänsslyrelsen knyts en speciell ledningsenhel isamordningsfrågor. Denna bör uigöras av ett förstärkt fredskansli förcivilbefälhavare. Enheten skulle utgöra landshövdingens rådgivande organ i hansarbele som civilbefälhavare och slå direkl under hans ledning.Civilbefälhavarens ärenden skulle beredas i olika sektioner ochhänskjutas lill civilbefälhavareenhelen som underlag för civilbefälhavarensbeslut. Civilbefälhavareenhelen bör ledas av civilbefälhavarens kanslichef ifred. En sådan organisationsform innebär både personal- och kostnadsbesparingarsamtidigt som den klarhet i ansvarsförhållandena skulle skapas som harefterlysts tidigare. Prop.1979/80:135 72 Civilbejälhavaren i Övre civilområde tillslyrkerden av ledningsulredningen föreslagna organisationsformen. Krigsorganisationenbör utformas efter närmare överväganden och tester av hur verksamhetenlämpligen bör bedrivas i olika situationer. Myndigheterna bör få slörre frihetän nuvarande bestämmelser medger att anpassa krigsorganisalion ochpersonalsammansältning till förutsättningarna i civilområdel. Fastän en direklsamverkan sker mellan militärbefälhavaren och i Norrbollens län irena länsfrågor bör ha forlsall rält att organisera civilaledningsgrupper. Organisationsformen bör göras till föremål för särskildasludier och försök och valel av form bör få avgöras i administrativ ordning. Myckel lalar enligt civilbefälhavaren i för en avlastning av ansvaret redan i fred pä det sätl somexperterna framhåller. Experternas förslag bör därförstuderas närmare så att den flexibilitet utredningen anser nödvändig också hoscivila myndigheler läll kan åstadkommas i en krigssituation. Kan ledningsfrågornai inle få en liilfredsslällande lösning inom ramen förulredningens förslag bör man pröva experternas förslag all redan i fred föraöver till Nedre militär- och civilområde, Civiljörsvarsstyrelsen ansluter sig lill Edméns, Edströmsoch Orrös särskilda yttrande.