prop · G303106 · 1979-12-31 00:00:00 — Avtalet innehåller dock tillägget att tre i etttilläggsprotokoll namngivna forskare skall erhålla tillsvidareanstiillniiig.Det är utredningens mening att del övergripande intresset all SIPRLs karaklärbibehålles i lillräcklig grad tillgodoses genom detta kollektivavtal. Någolbehov av särlagsliftning för att undanta från lagens tillämpningsområdelorde således inle föreligga. Ulredningen har kunnal konstatera all det föreligger enbred enighel inom om all inslilulels slyrelse måsle kunnakorllidsanslälla forskare för särskilda projekluppdrag men atl verksamhetensart numera gör det motiverat att tre forskare innehar tillsvidareanställning.Kollektivavtalets utformning är också sådan all det uttryckligen framgår attanställning av ytterligare forskare på lillsvidarebasis ej är akluell. Från styrelsen har dtick uttryckts farhågor för alt dettakolleklivavlal -med tanke på möjligheten av uppsägning från arbelslagarpartcnssida - kan komma all uigöra en olillräcklig garanti för SIPRLs räll allkonlraktanslälla forskare för begrimsad lid. Det har med viss oro kunnatframhållas atl kolleklivavtalels besländighet såsom garanii för denna räll blirberoende av arbetstagarsidans goda vilja. Ulredningen har emellertid funnil atl kolleklivavlalelmotsvarar rimliga anspråk när det gäller atl säkerställa SIPRLs räll ochmöjligheier alt korltidsanslälla fiirskare. Såväl avlalels innehåll ochutformning som uppsägningstidens osedvanliga längd, 12 månader, får ses somutiryck för en beredskap från den centrala arbetstagarorganisationens sida allla sin del av ansvarei för all inslilulels verksamhel skall kunna forlgå somavseit. Genom att ingå avlalet har organisationen visal att den för sin delgodtar principen att SIPRLs speciella karaktär moiiverar alt undanlag görs frånfull laglillamp-lighet. efler konlakler med den cenirala arbelslagarorga-nisalionen(Statstjänslemannalörbundel). inle funnil alt någon ändring i 1979/80:106 33 denna grundläggande inslällning från organisalionens sidaär atl förviinla. Mot denna bakgrund anser sig utredningen kunna konstatera attanstiill-ningsskyddslagens verkningar i SIPRLs fall inte är sådana attstyrelsens handlingsfrihet-och därmed SIPRLs inlernalionella karaklär ochoberoende :,lällning - påverkas negativt. 4.3 Lagen om medbeslämmande i arbelslivei (MBL) Vad sedan gäller MBL har ulredningen skäl altinledningsvis ånyo erinra om att dess direkliv varken förulser möjlighelen aven lagändring eller möjlighelen av en ändring i fråga om inslilulels siällningoch karaklär. Uppgiflen är i stället atl föreslå sådana organisatoriska ochandra förändringar som är ägnade all skapa slörre harmoni mellan de båda""fasta" komponenterna, dvs, å ena sidan SIPRLs ställning ochkaraktär och å andra sidan existensen av de nya arbelsräiislagarna - inkl, MBLoch den forlsaila MBL-processen i form av kollektivavialsförhandlingar syftandetill särskilda medbeslämmandeavial. Vad ulredningen, inom ramen för sina direktiv, därvid kanåstadkomma i fråga om MBL är för del försia alt konslalera alt - i avsaknad I,v, av särskilt medbestämmandeavtal inom m, fl, s, k. allmännainrättningar -denna lags generella beslämmelser beiräffande arbetsgivarsidansförhandlings- och informalionsskyldigheler m, m, äger full tillämplighet påSIPRI. För del andra ser ulredningen som sin upgifl all söka avge ell enkellklarläggande av lagens innebörd för SIPRLs vidkommande. Främsl skall därvid understrykas all del ökade inflytandeför arbetstagarsidan som är MBL:s grundläggande innebörd och syfle inle kansägas innebära en förändring vare sig i fråga om institutets inlernalionellakaraklär eller i fråga om dess oberoende siällning. Som en viklig beståndsdel iSIPRLs internationella karaktär ingår ju att även personalen - i synnerhet denforskande men även i viss män den administrativa - är inlernationelltrekryterad, och så torde förbli även i framliden. Sä lill vida torde ell ökalinflylande för personalens del innebära en förstärkning av SIPRLsinternationella karaklär, oavsett det faktum atl del särskilt i den administrativapersonalen också finns svenska medborgare. Vidare finns skäl alt undersiryka all MBL visserligenålägger arbelsgivarsidan förhandlings- och informalionsskyldigheler, mensamiidigi förutsätter en räll för arbelsgivaren att (om inle annal följer avingånget kolleklivavlal) efler fullgjorda MBL-förpliklelser själv fatta deslulliga avgörandena, även om parlerna inle kunnal enas vid förhandlingama.Från arbelsgivarsynpunkt lorde detla f. ö, vara en fördelaktig situation,jämfört med de mer oreglerade förhållanden i relationen mellan arbetsgivare ocharbetstagarorganisationer som råder i mellanslatliga inlernalionellaorganisaiioner. Någon egentlig inskränkning i det för SIPRLs oberoendeställning viktiga förhållandet all styrelsen och inslitutsledningen skall kunnasjälvständigt avgöra vikligare 1979/80:106 .4 frågor rörande forskningsinriktningen m. m. innebärsåledes inte MBL. Av vikt är diiremot att MBL möjliggör att arbclslagarsitlanssynpunkter kan vägas in i styrelsens och institulsledningens beslutsunderlag. Ulredningen ulgär ifrån atl förhandlings- ochinformationsskyldigheterna enligt MBL inle konimer atl innebära nägonbelaslning för styrelsens och inslitutsdireklörens del. För del försia lordeansvaret alt fullgöra dessa skyldigheter väsentligen kunna delegeras tillinstitutets biträdande direktör, och för det andra finns formerför och erfarenheter av samverkan mellan institulsledning ochpersonalrepresentanter inom instilu-tct. Ulredningen finner det således naturligt och ofrånkomligtatt den arbclsplatsdemokratiska samhiillsulvecklingen i värdlandet återspeglasinom . Utredningen har, som nämnls, ej funnil skäl atl dra slutsatsen allSIPRLs nuvarande anknytning till och det svenska samhällel i andraländer framslår som en faktor ägnad att minska institutels trovärdighet. Delväsenlliga förblir all inslilulels forskningsobjeklivitel och oberoendegenlemol svenska offenlliga myndigheler äger irovärdighel i den inlernationellanedrustnings- och fredsforskningsmiljön. Av belydelse för uppnåendet ochbibehållandet av en sådan trovärdighet är att det klargörs-säsom härmed harskell - atl det är SIPRLs internationella styrelse och internationelltrekryterade direkiör som har den avgörande beslutsbefogenheten. Ytterst lordedock SlPRL.s forskningsresultat, kvaliteten på och balansen i strömmen avSlPRl-publikationer, komma atl avgöra graden av institutets trovärdighet somkälla lill kunskap och idéer på området. Avgörande för della i sin lur tordevara den mån i vilken och ledning lyckas samarbeia med f)chrekrytera högt kvalificerade forskare från såväl ösl och väst som nord och syd. I anslulning till, och i ljuset av, de synpunkter ochförslag som i det föregående avsnittet framlades beiräffande SIPRLs ställningoch karaktär mot bakgrund av de nya arbelsräiislagarna skall i delta avsniuframläggas synpunkier och förslag till sådana ändringar i inslilutelsorganisalionsupp-byggnad som enligt utredningens mening är ägnade allunderiälla en fortsatt verksamhet i enlighel med de en gång uppdragnariktlinjerna. Det framstår som naluriigt att ell forskningsinstitut medSlPRl:s mycket speciella karaktär efler hand vinner erfarenheter vilka kan ochbör ligga till grund för en förutsättningslös prövning av ändamålsenligheten ide former i vilka verksamhelen hitlills bedriviis. Del har för ulredningen framstått som en självklarutgångspunki att drastiska och omfattande förändringar i SIPRLs organisalion ejär befogade. 1979/80:106 35 Ulredningen har således ej funnil skäl att föreslååndringar i den grundläggande organisationsstrukturen med ell rådgivandeveicnskupligi råd, en beslutande styrelse och en institulsdireklör somverkställande chef och under styrelsen ansvarig för den pågåendeforskningsverksamheten. Utredningens förslag avseende dessa organ syftarnärmasl lill en precisering - i ljuset av erfarenheler - av derasuppgifler och befogenheter. Mer långtgående är ulredningens förslag rörande denbiirädande direktören och elt forskarkollegium. Ulredningens synpunkter ochförslag i fråga om forskarkollegiet redovisas i ell särskilt avsnitt. 5.2 SIPRLs vetenskapliga råd beskrev i sill belänkandeSIPRLs vetenskapliga råd som ett råd- och idégivande organ vars sammansällningskulle ge insliiulel en bred inlernalionell anknylning. Tanken var alt rådetskulle spela en viklig roll vid planeringen av inslilulels forskning liksom vidgranskningen av publicerade forskningsresullal. Rådels medlemmar förulsågsockså kunna bistå inslilulet i samband med rekrytering av forskare ochkontaktlagande med andra forskningsinstitutioner och relevanla myndigheter.Viklen av alt rådels sammansättning återspeglade en lämpligt avvägd balans delsmellan politiska och ekonomiska system i världen, dels mellan vetenskap ochpraklisk politik, betonades särskilt. För alt rådel skulle kunna spela den roll som avsetlstänkte sig fredsforskningsulredningen vidare alt det borde sammaniräda en gångper år. Inledningsvis skulle regeringen ulse 2/3 av ledamöterna som därefterskulle ulse övriga medlemmar. Rådet självl skulle utse nya medlemmar närvakanser uppstod. förslag följdes i alltväsentligt i propositionen och de stadgar som senare meddelades. Rådet har 24ledamöter, vilka ganska jämnt fördelar sig pä kalegorierna"vetenskap"" och ""praktisk (nedrustnings-)politik". återspeglar väl vad som i SIPRLs stadgar sägs om att"Till ledamot får ulses endast den som har en velenskaplig kompelens ellerpraklisk erfarenhei från arbele med internationella poliliskafrågor,"" Denspridningsmålsätlningsom formulerats! stadgarna(""Ledamöterna böra om möjligt tillhöra stater inom olika geografiskaregioner och med olika politiska och ekonomiska system"") harävenledes i hög grad uppnåtts. F. n. återfinns i rådel ledamöter från såväl öslsom väsl och Tredje världen, även om av förståeliga skäl krafligldominerar med 13 ledamöier, Endasl etl fålal rådsmedlemmar kommer i nulägel fränländerna i Tredje världen, någol som kan förtjäna atl framgenl uppmärksammasmed hänsyn lill del ökande intresset i dessa länder för nedrustningsfrågorna, SIPRLs vetenskapliga råd har dock långtifrån kommit allspela den aktiva rådgivande och granskande roll som ursprungligen länktes ochsom låg lill grund för fredsforskningsulredningens lanke all rådet som regelborde 1979/80:106 36 sammaniräda en gång . I själva verkel har lill dagsdato endast två sammanträden iigt rum. Även omviss kontakt, per korrespondens och pä annat siitt. förekommit mellan SIPRLsledning och individuella rådsledamtiter i olika rekryterings-ochpublicerings-ärenden har naturiiglvis följden av denna lågasammanlriidesfrckvens blivit att informatit)nsluckor uppsliitt såväl vadgiiller relationer mellan de 24 htigt kvalificerade medlemmarna i rådet som vadgiiller relationen mellan rådet som helhet och . Rådet har därvid haftökande svårigheter att i praktiken leva upp lill stadgebeslämmelsen atl nyamedlemmar i rådet skall utses av rådet sjiilvl. Utredningen har erfarii att den främsla orsaken lill deninakliva roll som velenskapliga rådel i prakliken kommii all spela är deprakliska svårigheter som måste bemäslras om del skall vara möjligt att samla24 högl uppsatta personer frän hela världen till etl möle i Siockholm. Man harfunnil skäl alt ifrägasiitla om de prakliska svårigheterna och de avsevårdakosinaderna står i rimlig prtiportion till nyttan för av alt rådetsamlas. Utredningen anser dock att finansiella svårigheter intebör få uigöra ett så storl hinder alt inle skall kunna tillgodogtira sigden resurs som vetenskapliga rådet avsetls utgöra som idégivande ochkontaktskapande organ. För alt rådsmedlemmar skall kunna föra SIPRLs talan isina hemländer och förmedla kontakter och information torde del vara av storvikl all rådet som helhel samlas i Siockholm med viss regelbundenhei. Med tankepå ovannämnda prakliska svårigheter bör i nulägel en sammantriides-frekvens om(minst) en gäng vart femle är vara en realistisk inriktning. Till grund för utredningens förslag om en stadgeändring pådenna punkl -lilläggel all rådet skall sammanträda "minsl en gäng varfemte är"" - ligger således tanken alt rådel bör ha någol av denaktiva roll som ursprungligen avsågs. Ulredningen har berell de nuvarandeledamöierna lillfälle alt lämna synpunkier i frågan. Med ledning av de 12 svarsom erhölls har ulredningen funnil alt detta moisvarar cll önskemål även frånledamöterna själva. I de skriflliga svaren uUrycktes i flera fall en aklivberedskap all i ökad grad ägna ""lid och arbele åt studium avinslilutels forskningsresultat och åt förberedelser för rådetsdiskussioner"", såsom målsättningen uttrycktes i fredsforskningsulredningensbelänkande. För atl underlätta en aktiverad roll för vetenskapliga rådel börSlPRL.s ledning kunna intensifiera den löpande informalionen tillrådsmedlemrnarna uiöver all tillsända dessa exemplar av institutetspublikationer. Härutöver vill ulredningen föreslä att vetenskapligarådet, vars samlade experlis i bl. a. personfrågor måsle betraktas som en slorlillgång, formelll ges behörighet atl lämna förslag rörande utnämningar av nyastyrelsemedlemmar och inslilutsdireklör. Nedan skall föreslås all ävenslyrelsen, personalorganisaiionerna och det föreslagna forskarkollegiei påsamma sätt ges formell ställning som insians med förslagsrätt. Delta innebäratt regeringen vid utövande av sin utnämningsbefogenhel är skyldig all under viss stipulerad tid inviiiita eventuella ftirslag fråndessa instanser. Regeringen skall å andra sidan inle vara bunden av de angivnaförslagen. För vetenskapliga rådels tlel btJr gången vara att SIPRLsstyrelseordftirande per korrespondens informerar ledamöterna om uppståddviikans inom styrel:;en eller på direktörsposlen, varefter det slår ledamtnernafritt att individuellt eller som grupp, efter samråd, inkomma med förslag vilkasedan av slyrelseordföranden vidarebefordras lill regeringen. I sådana fall dåvakans uppslår i nära anslutning till etl rådssammanlräde torde frågan områdels samlade förslag vara en sjiilvklar dagordningspunkt vid sammanlriidet. Diiremot vill ulredningen föreslå all iforlsiitlningen ges befogenheten att utse nya ledamöter av vetenskapliga rådet,detta som en formell anpassning till en ordning som länge lilliimpals iprakliken. Alt slyrelsen vid sill val av ny ledamoi i rådel fäster storlavseende vid evenluella förslag från de övriga ledamöterna, och I, o. m. aklivtsamråder med vissa av dem, torde vara en sjiilvklarhet. Del bör dock, även medden aklivering av rådet som följer utredningens förslag, kunna anses rimliglall slyrelsen får överlä befogenheien all ulse nya rådsmedlemmar. Frågorrörande önskvärd balans i rådel - mellan regioner och poliliskl-ekonomiskasyslem och mellan kalegorierna velenskapsmän och internationella politiker -torde mest kompelenl avgtiras av styrelsen. Om ulredningen ändå skulle ge en synpunki påsammansällningen av rådet i della sammanhang, uiöver vad som ovan framhöllsbeiräffande represenlalion från Tredje världen, så skulle del vara följande.Del är länkbart all behovel av all i rådet ha företrädare för diverseinlernalionella poliliska institutioner har börjal minska i lakl med all SIPRIuppnåll del mått av inlernationell förankring som eftersträvades, skullei så fall tala för all man i fortsättningen inriklade sig på alt i första handsöka rekrytera velenskapsmän till rådet. De formella beslämmelser som f. n. gäller för SIPRLsbeslulande organ, styrelsen, är följande. För all balansera värdenabredd/representativitet och funktionsduglighet har man fastställtstyrelseledamöternas antal lill älta, inkl, inslilulsdirekiören säsomsjälvskriven ledamoi. Ledamöterna utses av regeringen för, som del heler istadgarna, '"högst fem är'Av slyrelsen avgöras vikligare frågor rörandesliftelsens verksamhel, organisation och ekonomiska förvaltning,"' Övrigafrågor - '"ärenden som icke skall avgöras av styrelsen'" - delegeraslill institulsdirektören, I enlighel med fredsforskningsulredningens förslag harstyrelsen rekryterats internationellt. Det helte i nämnda ulredning alt"'Av prakliska skäl lorde dock flera av ledamöterna hämias från Sverigesamt från nordiska och andra europeiska länder", I praktiken har slyrelsenhell och hållet kommii 1979/80:106 38 atl hämtas från denna länderkrels. Den nuvarandestyrelsens ledamöier kommer från (2). (2), , ,och , har alllsedan siarteninnehafls av svenskar; 106C-67 , 1967-74 , 1074-78 RolfEdberg, (1978 Lians ), 1978 - , En ledamot har av politiskaskiil inte kunnat della i styrelsesammanträdena . De nuvarande slyrelseledamöterna har varil knutna till ; och ulnämndes förstagången . och 1067, 1071 (direkiörsedan år 1066), 1971, samt 1976 och 1078.Som regel har tva styrelsesammanträden ägt rum , enpraxisutveckling som kan jiimfiiras med fredsforskningsutredningensrekt)mmeiidation om 4-6 sammanlräden , "åtminstone i inledningsskedet"".Genom sammanträdenas gleshet har det blivit nödvändigl för slyrelsen all i höggrad utnyttja den möjlighet som lillhandahålles i stadgarna att delegerabeslutsfunktioner till institulsdirektören. Ulredningen har i etl inledande skede av sitt arbete lagitdel av synpunkier med innebörden sammanfaUningsvis att slyrelsen borde kunnaspela en mer aktiv roll än och atl former för en direktkontakt mellanslyrelsen och personalen borde eftersträvas. Därvid har åberopats del faktumall slyrelsen genom sin låga sammanträdesfrekvens saknat inblick i institutetsfortlöpande arbele och problem och all någon egenllig kontakt mellanslyrelseledamöler och forskare knappast förekommil. Utredningen har dock på denna punkl kunnal konstatera allen utveckling i den efterlysta riktningen faktiskt ägl rum under del senasleärel. Sålunda har slyrelsen beslulat all hädanefter sammaniräda tregånger , och i anslulning lill styrelsesammanträdena anordnas numerasärskilda sammanlräden mellan slyrelsen och forskarna, uppenbarligen lill slorömsesidig nytta. Med lanke pä dessa posiliva förändringar finner ulredningeninle några skäl alt avge några särskilda förslag. Del lorde vara tillfyllestall konslalera atl förändringarna innebär all en slörre överensslämmelse uppnäsmed vad som i 1966 ars proposiiion förutsätts beiräffande styrelsens aklivaroll och samverkan mellan styrelsen och forskarna. Av renl prakliska skäl kandock förulses att styrelsen även i forlsållningen kommer atl ägna sig ålövergripande forskningsfrågor samt ekonomisk-administrativa frågor i den måndessa är av särskilt viklig karaklär, medan ansvaret för den löpandeverksamhelen överlåts på inslilutels verkslällande ledning. Förden löpande kontakten mellan SIPRLs forskare och övrigpersonal, å ena sidan, och styrelsen å den andra är del av stor vikl altslyrelseordföranden har möjligheter alt aktivt följa verksamhelen inominslilutel och vara tillgänglig för konlaktlagande från personalens ochinslilulsledningens sida. För att kunna spela denna akliva roll, och samtidigtupprällhålla för inslilutel värdefulla kontakter med relevanla organ i densvenska slalsförvaliningen, är del uppenbarligen lill slor hjälp omstyrelseordföranden är bosall och verksam i eller nära . Utredningen förordar attregeringen även lörtsätlningsvis lar slor hiinsyn lill delta vid utniimniiig avordförande, särskilt som institutsdirektören f;ir förutsiillas även forlsiittningsvisvara utlänning. Detta senare torde vara en nödvändig beståndsdel i principen omSIPRLs inlernalionella karaklär. Det redan tmi/iämnda förslagsräftssystem vid utnämningaruv nya styrelseledamöter och inslitulsdirektörer som utredningen fiircslar förutsätterockså en aktiv roll ftir styrelseordförandens del. Det bör således, viduppstådd vakans, anktimma pa ordföranden alt anmäla vakansen till regeringen,att därpå invitera resp. inslanser med ftirslagsriill alt inkomma med fiirslagsaml alt underrätta regeringen om inkomna förslag. Siyrelsens förslagsräll börsjälvfallel omfatta samtliga poster till vilka regeringen utnämnerbefattningshavare (nedan skall föreslås atl iiven biträdande direktöreninräknas i denna kalegori). Ulredningen vill inte ulesluia alt, i konsekvens med deförslag som här framlags, del kan komma atl framstå som moiiveral attstyrelseordföranden uppbär elt arvode som stär i proportion tillarbetsinsatserna. För alla slags organisationer torde gälla att ettvälavvägt mått av balans måste eftersträvas mellan värdena stabililei ochkontinuiiet, å ena sidan, och rotation och förnyelse a den andra. Utan detförra riskerar man att förlora mycket av den trovärdighet och renommé sombyggis upp. 1 avsaknad av det senare hotar stagnation och förslelning. VadSIPRLs slyrelse belräffar måste en avvägning göras mellan värdet av bibehållenkompetens och erfarenhei inom styrelsen och behovel av all viss rotation ochförnyelse kommer lill stånd, något som särskilt framhävs i inslilutels fjärde stadgeparagraf:""Ordföranden och övriga ledamöier utses av Kungl. Maj:t för högstfem ar"'. Denna stadgeformulering har i prakliken tolkatssåsom innebärande en räll för regeringen all ge en styrelseledamot, vars(femårs-) period utgått, förnyat förordnande (för ytterligare en eller t, o, m.flera femårsperioder). En sådan tolkning har självfallel i sak varit rimlig.Genom atl avslå från en snäv tolkning av stadgebeslämmelsen har man berellsmöjlighel all för längre perioder lill och dess slyrelse knyla personervars kunskaper och erfarenheler varii uppenbar nylla för inslilulet.Behovel av konlinuilel har i hög grad kunnal lillgodoses. Samlidigt har emellerfid viss oklarhet kommit alt uppslåbeiräffande den maximala mandalliden för slyrelseledamöterna, en oklarhet sommåste ses som en nackdel om ulgångspunkl las i värdet av rotation ochförnyelse. Alt genom en stadgeändring införa en regel som uttryckligen ocholvelydigt faslsläller en maximilid för ledamöierna har visserligen den nackdelenalt man frånhänder sig möjligheten atl i särskilt angelägna fall bibehålla enstyrelseledamot för obegränsad lid. en sådan regel kvarslår dockoklarheten, Ulredningen har i denna fråga funnit all en rimlig balans mellan 1979/80:106 40 kontinuitet och förnyelse åstadkommes om en maximalmandattid för slyrelseledamöterna fastställs som dock ar tillräckligt vältilltagen för atl konlinuilelsaspeklen skall tillgodoses, 1(framstår moldenna bakgrund som en rimlig och realistisk maximitid. För att på etlotvetydigt sätt fastslå denna gräns bör en iindring i S 4 i institutets stadgargöras enligt följande. Till den hillillsvarande skrivningen""Ordföranden och övriga ledamöier ulses av Kungl. Maj;l " bör läggas "Förordnandet kan förliingas en gång med högst femår"". En viktig förutsättning för atl della förslag skall ledalill atl en liilfredsslällande balans mellan kontinuitet och förnyelse uppnåsär självfallel atl förnyelsen inom styrelsen sker successivt, så all vid ettgivet tillfälle balans råder i styrelsen mellan gammall och nyll, mellanerfarenhei och nya idéer. Som indirekl framgick av ovanstående beskrivning avden nuvarande styrelseuppsältningen saknas emellertid f. n. förutsättningar fören sådan balans, då mandattiden för majorileten av de nuvarandestyrelseledamöterna ulgår inom en snäv lidsrymd kring 1081-82, Den omedelbaraverkan av ulredningens förslag skulle i detta läge bli en alltför snabb ochomfattande omsättning, en nackdel från kontinuiletssynpunkt.Övergångsbestämmelser lorde därför erfordras. Ulredningen vill i delsammanhanget allmänl peka pä den möjlighet som regeringen har alt t. ex.fastslå alt mandattid som har löpt ut före ikraftträdandet av den nya § 4 inleskall beaktas vid tillämpningen av denna. Det kan vara av inlresse all här inledningsvis erinra omdet porträtt av inslilulsdirekiören som lecknades avfredsforskningsulredningen: ""Fordringarna på institulsdirektören,som blir en cenlralgeslall i inslilulet, mäsie slällas högt. Förulom en egenhög vetenskaplig kompelens och integrilel, bör denna person varainternationellt känd och ha goda internationella kontakter.