prop · G30324 · 1979-12-31 00:00:00 — Detta kan tolkas på sädani sätt att licens ivissa fall måste slällas ut långt före det eventuella importliUfället. Nämndenutgår dock ifrån att licensens giltighetstid även i fortsättningen kan avgörasav licensmyndigheten. ': De nya reglerna syftar till att undanröja onödig byråkrati och ge insyni tillämpningen av ländemas licensierings-system. Den för svensk del viktigasteöverenskommelsen i frågan om licensiering gäller s. k. automatisklicensgivning, d. v. s. licenser som utfärdas för att övervaka och följaimporten men utan att begränsa den. För svensk del gäller också här att se till att ländema verkligen följer överenskommelsenoch alt de inte - som i åtskilliga fall kunnat konstateras försvårareller försenar importen genom administrativt krångel i samband med utfärdandetav övervakningslicenser. Prop.1979/80:24 Del A 292 KommerskoUegium:Överenskommelsen har framför allt sin betydelse genom den tullfrihet på bundenbasis som fr.o.m. kommer att gälla för civila flygplan ochdelar därtill i de länder som ansluter sig till överenskommelsen. Beträffandede eventuella konsekvensema för svensk tullagstiftning får hänvisas tillyttrande från generaltullstyrelsen. Övriga remissinstanser har ej haft någotatt anföra med anledning av överenskommelsen. Kollegiet får för egen delinskränka sig den kommentaren att resultatet av överenskommelsen börbeaktas vid en aUmän värdering av de tullmedgivanden som MTN resulterat i avbetydelse för svensk export. De avsnitt iöverenskommelsen som rör förpliktelsema på det icke lariffära området är fögasubsianlieUa och beslår huvudsakligen av hänvisningar till gällandeGATT-regler och de överenskommelser som i MTN träffats på vissa icke-tariffäraområden såsom subventioner, slallig upphandling och tekniska handelshinder. Generaltullstyrelsen:Beträffande Agreement on Trade in Civil Aircraft prepared by a number ofdelegations, kan för del konstateras att förslaget, som avsertullfrihet för civil luftfart, i allt väsentligt täckes dels av redan tullfriarabriker i den svenska tuUtaxan, dels av föreskrifter i tullförordningen(1973:979, 8§ första stycket, punkt 7 och 17-22 §§) och därtill knutnaförfattningar. Den del av det svenska systemet som grandas på tullförordningensynes motsvara ett "end-use system" enligt punkt 2.2 i avtalet. Det finnsdärför ingen anledning att ändra systemet. Därmed kan också konstateras attnågon ny svensk lagstiftning icke är erforderlig och att icke heller någonväsentligt ökad belastning på det svenska kan bli följden avavtalet. Den beskrivning av det svenska systemet som skall göras enligt sistameningen i punkt 2.2 bör anslå lill dess avtalet har antagits. 11 Ändringar i och tiUägg till Kommerskollegium:KoUegiet har svårt att göra någon samlad värdering av resultatet i"framework"-gmppen med hänsyn till att de olika textema så kraftiglskiljer sig från varandra när det gäller såväl inriktning som innehåll. Somkollegiet tidigare framhållit för departementet hade arbetet i gmppen sannoliktvunnit på en prioritering till förmån för de frågor, där det bland såväli-länder som redan från böijan fanns en viss lyhördhet för behovet attfå till stånd vissa ändringar och/eller förbättringar av gällande GATT-regler inågon form. Exempel på två sådana områden är åtgärder till skydd för betalningsbalansenoch reglema i rörande 1979/80:24 Del A 293 biläggande av tvister. Texterna på dessa områden(punkt 2 (a) respektive punkl 3 i dokument MTN/FR/6) är ur såväl saklig somformell synpunkt mer fullödiga än resultatet på övriga områden. U-ländema (med Brasiliensom tongivande talesman) har sett arbetet i grappen som etl tillfälle atlrevidera då man ansett att handeln mellan i- och inte kanstyras av regler som innehåller samma rättigheter och skyldigheter för i-ländersom för . diskussioner i olika fora inom och utanför ochsom kan sägas bekräftas av diskussionema i "framework"-grappen visarenligt kollegiet att de problem som gett uttryck för på flerapunkter inte så mycket bottnar i en brist i GATT-reglerna som sådana utansnarare i en brislande tillämpning av dessa. 1 det följande lämnas merspecifika synpunkter på de enskilda texiav-snill som förberetts av"framework"-gruppen. "Differential and more favourabletreatment, reciprocity and fuller participation of developing countries" Som framgår av rubriken sönderfaller denna textegentligen i två delar. Den första delen (para 1-4) avser den s. k. enablingclause, enligt vilken differentierad och mer förmånlig (dvs. preferentiell)behandling utan hinder av bestämmelsema i artikel I kan beviljasu-länder. Klausulen innebär att detgenereUa tullpreferensystemet (GSP) ges en legal bas i till skillnad frän den tidsbegränsade"waiver" för GSP som gäller fram tiU . Klausulen påverkaremellertid ej GSP:s autonoma och icke-bindande karaktär eUer givarlän-demasmöjligheter att när som helst upphöra att bevilja sådan preferensbehandling. Kollegiet ser det sompositivt att den särbehandling som kan bli aktueH på det icke-tariffära områdetgenom paragraf 2(b) begränsas till de koder och överenskommelser sommultilateralt förhandlats fram i GATT-sammanhang. Det är för övrigt oklart omdessa koder säsom de nu är utformade i nägot hänseende verkligen strider motartikel I och således i praktiken täcks av "enabling ". Som tidigare framhållitsför departementet hade koUegiet helst sett att paragraf 2(c) som behandlarinter-u-landsarrangemang på tuU- och NTM-området helt hade utgått. Genom dettastadgande "legaliseras" bl. a. avtal som tripartitavtalet,och preferensarrangemanget mellan ASEAN-ländema vilka i sinnuvarande utformning är ytterst ofullständiga såväl vad gäller varatäckning sombeträffande storleken på tullsänkningar. En annan brist är att någon klargränsdragning ej gjorts mellan denna punkt och bestämmelsema i artikel XXIV angående tuUunioner ochfrihandelsområden. Beträffande paragraf 2(d)om MUL anser kollegiet fortfarande att det bl.a. ur prejudikalssynpunkt ärtveksamt att i GATT-sammanhang knyta 1979/80:24 Del A 294 särbehandling permanent till en särskildkategori av länder, vilken dessutom avgränsats enligt kriterier som utformatsi ett annat forum och för andra syften är renl handelspolitiska. De bestämmelser somintagits i nämnda "enabling " och i vissa avMTN-överenskommelserna på det icke-lariffära området om särskild och merförmånlig (eller differentierad) behandling av u-ländema innebär formellt enändring av artikel I i , vilket enligt artikel XXX torde kräva ettgodkännande av ;s avtalsslulande parter (CP:s) med 2/3 majoritet. En annan aspekt som bör uppmärksammas är attu-ländema genom de olika texter som framförhandlats i MTN getts en prefereradstäUning i olika avseenden i förhållande till övriga länder utan all mansamtidigt försökt att definiera vad som skaU förstås med begreppet u-länder.Någon aUmänt fastställd u-landsdefinition, varom talas i LO:s skrivelse, finnsheller inte. Detta definitionsproblem har hittillsej behövt ställas på sin spels i GATT-sammanhang. Det s. k. u-landskapitlet,del IV,gällervisserligen de avtalsslutande parter som är "less developed" menutan att detta implicerar någon särbehandling i strid med artikel I.Bestämmelsema i artikel XVIII om statlig hjälp till ekonomisk utveckling ärvidare tillämpliga på en grupp av länder, vilken genom en särskild definifionkan inbegripa även länder som ej i traditionell mening är att betrakta somu-länder. Konkret gäller problemel vilka länder som skall komma i åtnjutandeav den särbehandling som föraises på de olika MTN-områdena och framför allthur denna över tiden skall trappas av eller avvecklas (s. k. phasing out) förländer som ej längre kan beiraktas som . KoUegiet delar LO:suppfattning att bör verka för atl de speciella förmåner somtillerkänts anpassas så att de fortsättningsvis endasi tillerkännsu-länder för vilka en sådan särbehandling är sakligt motiverad. I flera avöverenskommelsema på del icke-tariffära området torde denna princip kunnatiUämpas på ett relativt enkelt sätt genom att de länder som ansluter sigfömtsätts omfattas av samtliga förpliktelser i respektive kod. Särbehandlingenbeviljas i dessa fall endast efter prövning multilateraltoch efter begäran av det land/de länder som önskar komma i åtnjutande härav.Det åligger således berörda u-land all själv styrka att man uppfyller vissakrav som motiverar den eftersträvade särbehandlingen. Problemet att tillämpadenna s.k. negativa "gra-duation"-princip gör sig dock och har redangjort sig gällande i fråga om de tullförmåner som beviljas u-ländema enligtGSP. I har bl.a. på svenskt initiativ startats diskussioner om på vilketsätt en "phasing out" av erbjudna förmåner bör ta sig uttryck, påproduktbasis eller länderbasis. Som kollegiet tidigare framhållit synes densenare metoden ur både saklig och rättvisesynpunkt mer lämpad. 1 ett tidigt skede i"framework"-grappens överläggningar försökte bl. a. de nordiskaländerna få in en passus i "enabling " av innebörd att 1979/80:24 Del A 295 den särbehandling som i-länderna beviljar ochkan komma atl bevilja på olika områden endast skall vara i kraft sålänge den kan anses motiverad med hänsyn till de enskilda u-ländernasekonomiska, finansiella och handelsmässiga situation, dvs, i princip sammatanke som finns reflekterad i artikel XXXVI:8 när det gälleru-ländernas möjligheler all lämna motprestationer i samband medhandelsförhandlingar. Kollegiet anser del beklagligt att det ej gått atl näenighel om en sädan formulering, vilken i GSP-sammanhang skulle inneburit etlslarkare stöd för en "phasing out" på länderbasis än den nuytterligt vaga formuleringen i paragraf (c). Ett annat problem är att del avfrämsl politiska skäl torde bli mycket svårt för att på egen handföreta en sådan "graduering". Kollegiet anser därför alt ilämpliga fora (och i , främst handels- och utvecklingskommiltén)snarasl bör la upp detta frågekomplex med sikte på att internationellt få till stånd vissa kriterier och normer fören sådan "phasing out" som stöd för enskilda länders handlande. Dettatorde dessutom vara en förutsättning för all åtgärder innebärande särbehandlingpå handelsområdet verkligen skall bli effektiva och politiskt accepteras i deländer som beviljar sådan behandling. Den andra delen i textenavser frågan om u-ländemas möjligheter att lämna motprestationer ihandelsförhandlingar samt mer allmänt om dessa länders ökade deltagande i och förpliktelser (s.k. "phasing in"). Avsnittet ärmycket allmänt hållet och innebär i sak ingen egentlig förändring i förhållandetill gällande bestämmelser i . I paragraf 9 i textenfömtses multilateral granskning av de frågor som tagits upp i tidigareparagrafer. Som kollegiet tidigare framhåUit ter det sig naturiigt att ;shandels- och utvecklingskommitté (CTD) liksom fär bli det organ somtar sig an dessa frågor. Genom de texter som tagits fram under punkt 1 och 4 i"framework"-gmppens arbetsprogram bör kommande granskningar i CTDinte bara som beröra de utvecklade ländemas förpliktelser ochåtaganden mot u-ländema utan även de senare ländemas skyldigheter att med ökadutvecklingsgrad leva upp till GATT-stadgans bestämmelser, något somprincipiellt är myckel betydelsefuUt. "Draft declaration on trade measures takenfor balance-of-paymenis purposes" Till största delenregleras i detta utkast närmare proceduren för behandlingen i avhandelsålgärder som vidtas av betalningsbalansskäl (BOP-åtgärder). I ett tidigtskede i förhandlingarna om detta avsnitt i "framework"-gmppenförsökte uppnå ett uttryckligt godkännande av att även andra åtgärder än dekvantitativa restriktioner som föreskrivs enligt artikel XII och XVllLB skuUefå tillåtas i betalningsbalanskriser. Detta motsatte sig främst EG ochresultatet har blivit en som kollegiet ser det rimlig kompromiss, enligt vilkengällande procedurer i för 1979/80:24 Del A 296 granskning av BOP-åtgärder skall tillämpas päalla former av åtgärder, dvs. även importavgifter, importdepositionssystem ochandra s.k. sofistikerade åtgärder, ulan alt detla prejudicerar frågan om desenares eventuella GATT-förenlighet. Dock anser kollegiet altformuleringen i paragraf Ka) i deklarationsutkastet är mindre lyckad. Detheter där att de avtalsslulande parterna vid tillämpningen av restriktivaimportåtgärder bl.a. skall ge företräde åt den ålgärd som innebär minslaavbräck för handeln. Hur detta stadgande kommer atl lillämpas är osäkert. Ivissa amerikanska kommentarer med anledning av MTN har man pekat på att deltaavsnitt indirekt förordar importavgifter framför kvantitativa begränsningar.Sådant förord ges för övrigl i "Trade Act of 1974". Kollegietsuppfattning, som tidigare redovisats, är atl i ett sådanl allvarligt läge somen betalningsbalanskris utgör, måsle det primära vara att vidta åtgärder som påkortast möjliga tid är ägnade att återställa balansen även om detta temporärtskulle innebära ett avbräck för det normala handelsutbytet. "Safeguard action for developmentpurposes" Denna text utgör entolkning och bearbetning av vissa bestämmelser i artikel XVIILA och Cnär det gäller möjlighetema för vissa länder (företrädesvis ) att vidtaskyddsåtgärder för att främja sin ekonomiska utveckling. Som kollegiet tidigarepåpekal har nuvarande bestämmelser, vilka för övrigt ändrades i samband med1955 års revisionskonferens i , knappast alls utnyttjats. Enligt kollegiethade det varit lämpligt om man i "framework"-gruppen försökt reda utorsakerna till att dessa regler ej utnyttjats. Renl allmänl är u-ländemasmöjligheter att skydda sin inhemska industri mycket viltgående enligtGATT-avtalel. De ändringar av artikel XVIII som fömtses i texten och som blainnebär att man tiUåter avsteg från vissa av de i denna artikel nedlagdaprocedurbestämmelsema då u-ländema önskar bryta ingångna förpliktelser synes iljuset härav sakligt sett ej motiverade. Enligt kollegiet går den föreslagnatexten sfick i stäv mot strävandena att skapa föratsättningar så att u-ländemabättre kan inlegreras och delta mer aktivt i världshandelssystemet samt gradvisåta sig ökade förpliktelser i . "Draft understanding regardingnotification, consultation, dispute settlement and surveillance" Denna text utgör ihuvudsak en kodifiering av den praxis som utvecklat sig närdet gäller tillämpningen av bestämmelsema i artiklar XXII och XXIII om biläggande av tvisterpå handelsområdet. Utkastet till överenskommelse, som till vissa delar bildatmönster för motsvarande avsnitt i vissa överenskommelser i MTN på det icke- 1979/80:24 Del A 297 tariffära området, innebär således ingelegenlligen nyll. Följande punkter bör dock noteras: I paragraf 3 åtar sig deavtalsslutande parterna att så långt möjligt notifiera CP:s om åtgärder påhandelsområdet med relevans för verksamhet under förutsättning att ensådan notifikation i sig själv ej prejudicerar frågan om dessa åtgärder ärförenliga med . Formuleringen är vag och försiklig men kan ändå sägasinnebära en ökad moralisk förpliktelse för medlemsländer att informeravarandra om vidtagna ätgärder på handelsområdet. 1 paragraf 24 talas omatt CP:s är överens om att företa en regelbunden och systematisk översyn avutvecklingen i handelssystemet. har föreslagil att CP:supprättar en arbelsgrupp som skulle få till uppgift all bl, a. sludera hur ensådan översyn lämpligast borde genomföras. Arbetsgruppen skulle även få till uppgift att i ljuset av bl.a. paragraf3 ovan se över gällande notifikationsbeslämmelser i . En sådan arbetsgruppförefaller kollegiet väl motiverad. "Understanding regarding exporirestrictions and charges" På grund av storamotsättningar mellan de i MTN deltagande länderna, inte minsl mellan olikai-länder, kunde ingen överenskommelse nås om ens en proceduren uppslramning avGATT:s regler rörande olika former av exporlkonlrollålgärder. Kollegiet anserdetta högsl beklagligt. Det enda parlerna enals om är att i en nära framtidåter granska dessa GATT-regler. I detla syfte anmodas CP:s i atl la itumed bl. a. denna uppgift efter MTN som en fråga av hög prioritet. haräven på denna punkt föreslagit att CP:s upprättar en arbetsgrupp som skulle fåtill uppgift att genomföra denna fömyade granskning och lämna försiag om hurdessa problem borde lösas. Arbelsgruppen skulle lämna en rapport härom vidCP:s 36:e session . Kollegiet anser atl detta förslag, när detblir aktuelll att ta definitiv slällning lill det, bör stödjas från svensksida. Landsorganisuiionen: Iframework-gruppens texter samt i övriga överenskommelser på det icke-tariffäraområdet tillerkänns speciell och förmånligare behandling. För detstora flertalet vidkommande kan detta vara väl motiverat. För det fätal u-ländersom under l%0- och 70-talen - ofta genom utländska direktinvesteringar -kraftigt ökat sin industrivamexport och vars konkurrenskraft inom mångaproduktområden är jämförbar eller överlägsen den i många industriländer, ärdenna förmånliga särbehandling inte motiverad. Enligt LO bör aktivtverka för en strikt tillämpning av de bestämmelser som finns rörande avvecklingav preferensbehandlingen i takt med att ländernas utvecklingsnivå höjs. Prop.1979/80:24 Del A 298 fortlöpande revidera den i handelssammanhang tillämpadeu-landsdefini-tionen. Detvore orimligt att länder som och räknades som u-ländersamtidigt som och med lägre BNP/capita räknades tilli-landsgruppen. I många av de merutvecklade erhåller förelagen direkta exportsubventioner inte minsti samband med lokalisering till exportfri-zoner. bör bevaka att information enligt överenskommelsens bestämmelserlämnas över dessa exportsubventioner och atl i fall av marknadsstömingpå den svenska marknaden till följd av dessa aktualisera frågan omhandelspolitiska motåtgärder. Även vad gällerövriga koders tillämpning bör verka för att de specieUa förmånersom tillerkänts anpassas så att de fortsättningsvis enbarttillerkänns de för vilka en sådan särbehandling är sakligt motiverad. Prop.1979/80:24. 1 de multilaterala handelsförhandlingarnanytillkomna eller ändrade svenska tullmedgivanden inom Anm.Tullsats markerad med aslerisk (*) har satts i kraft . Bastull-satser i förhandl. ur 299 ur 299 000 Fisk, färsk Oevande eller död), kyld ellerfryst: Lökar, stamknölar, rotknölar och rhizomer, ivila, under tillväxt eller i blomning: ej planterade, utan blommor ellerblomknoppar, andra än gladiolus och liljekonvalje Avskurnablommor och blomknoppar av sådana slag som är lämpliga till buketter ellerannat prydnadsändamål, friska, torkade, färgade, blekta, impregnerade eUer påannat sätt preparerade: friska gladiolus Köksväxter, färska ellerkylda: vitlök: undertiden .... undertiden .. Torkade,dehydratiserade eller evaporerade köksväxter, hela, i bitar, skivade, krossadeeller pulveriserade, men ej vidare beredda: Stenfrukter, färska: aprikoser - persikor 1 juli- 15 oklober andra stenfrukter än körsbär, aprikoser, persi kor och plommon under liden janua ri .......................................................... Kaffe, även rostat eller befriat från koffein;skal och hinnor av kaffe; kaffesurrogal innehållande kaffe, oavsett mängden; rostat kaffe; kaffesurrogat innehållande kaffe majsfbr popcorn i delaljhandelsförpackningar Kräftdjur och blöidjur, beredda ellerkonserverade; i hermetiskt slulna kärl: på annat sätl beredda eller konserverade: kakaomassa (i bulk eller block), även avfel- tad .................................................. 20: 15: fri 10: 10: 20: 25: fri 40: 40; 40: 40: 20: 15: fri 40: 40: 40: 40: fri* fri* fri 35: 35: 35: 35: ' Tullen beräknas efter varornas vikt inkl.sådant förefintligt emballage, med vilkel varor av ifrågavarande slag brukarförsäljas i detaljhandeln. Prop.1979/80:24. ur 801 ur 801 ur 801 Köksväxter beredda eller konserverade pä annatsätt än med ättika eller ättiksyra: Frukter, beredda eller konserverade på annalsätt, med eller ulan tillsats av socker eller sprit: ananas pulp ........................................ ' ananas, ej i form av pulp .................. ' aprikoser, ej i form av pulp ............... ' persikor, ej i form av pulp ................ ' andra frukter....................................... ' blandade frukter (fruktsallad) ............ ' Fruktsaft (inbegripet druvmust) och köksväxtsaft,även med tillsats av socker men ojäst och ej innehållande sprit: saft avpassionsfrukl, mango eller guava: osockrad, på kärl vägande brutto: eller därunder ..................... ' saft av ananas: osockrad, på kärl vägandebmtto: eller därunder ..................... ' Livsmedelsberedningar, ej annorstädes nämnda eller inbegripna: majskolvar och majskorn i detaljhandelsför packningar ........................................................ vegetabiliska proteinkoncentrat, även textur- erade, i detaljhandelsförpackningar ................. Vin av färska druvor; druvmust vars jäsning avbrutitsgenom tillsals av alkohol: musserande ............................................ 100 I ej musserande, med en alkoholhalt: ejöverstigande 15 volumprocent: på käri rymmande högst ....... 100 I på andra kärl ....................................... 100 I överstigande 15 volymprocent: på kärl rymmande högst ....... 100 I på andra kärl....................................... 100 I Vermut och annal vin av färska druvor, smaksattmed aromatiska extrakter: med en alkoholhalt ej överstigande 15 volymprocent: på käri rymmande högst ....... 1001 på andra käri....................................... 100 I med en alkoholhall överstigande 15 volymprocent: på käri rymmande högsl ....... 1001 på andra kärl........................................ 100 I Spril (elanol, eiylalkohol), ej hänförlig lillnr 22.08; likör och andra spritdrycker; sammansatta alkoholhaltiga beredningar(s.k. koncentrerade extrakt) för framställning av drycker; 10: 12:50 30: 25: 10: 67: 50 50: 25: 10: fri*fri* fri* 10: 12:50 30: 40; 30: 25: 10: 67: 50 50: 25: 10: 40: 30: ' Tullen beräknas efler varomas vikt inkl.sådanl förefmtligt emballage, med vilket varor av ifrågavarande slag brukarförsäljas i detaljhandeln. 1979/80:24. ur 100, ur 300 ur 100,200, ur 300 100, 500-903, ur 909 001-009 100, 302, 309 på käd rymmande högsl ....... 100 I på andra kärl........................................ 100 I Brännvin, okryddat eller kryddat; vodka: på kärl rymmande högst ...... 100 I på andra kärl...................................... I (K) I målen eller slammad ..................................... Petroleumgaseroch andra gasformiga kolväten: kemiskt rent propån .................................... Halogener (fluor, klor, brom och jod): Hydrogen(väte), ädelgaser och andra icke-metaller: oxygen (syre) .............................................. kisel ........ ........................ ............ Hydrogenklorid (klorväte) och saltsyra samt Svavelsyra; oleum (rykande svavelsyra) ............ Fosforpentoxid och fosforsyror (meta-, orto- ochpyro-): fosforpentoxid; meta- ochpyrofosforsyra .... Andra oorganiska syror och oxygenföreningar avicke-metaller (med undanlag av vatten): svaveldioxid och svavellrioxid ..................... andra än svaveldioxid, svavellrioxid, arsenik- trioxid, arsenikpentoxid och arseniksyra .... Halogenider, oxidhalogenider och andra halo genföreningar av icke-metaller ........................ Sulfider av icke-melaller; fosfortrisulfid: koldisulfid (kolsvavla)..................................... Ammoniak, valtenfri eller i vallenlösning ......... Natriumhydroxid(kaustik soda); kaliumhydroxid (kaustikt kali); natrium- och kaliumperoxid: natriumhydroxid i fast form ........................... Hydrazin och hydroxylamin samt derasoorgan-isl hydrazin och oorganiska saker därav ............ Fluorider; fluorosilikater, fluoroborater ochandra fluorkomplexa saller: andra än fluorider ......................................... Hypokloriter;kommersiellt kalciumhypokloril; kloriier; hypobromiter: andra än kalciumhypokloril och klorkalk saml Klorateroch perklorater; bromater och perbromater; jodater och peoodater: Ditioniter (hydrosulfiler), inbegripetditioniter stabiliserade med organiska ämnen; sulfoxylaier: Sulfater(inbegripet alunarter) och peroxisulfater (persulfater): 67: 50 17:50= 67: .50 17:50 40: 15:' 5,3, ' Tullen beräknas efter en alkoholhalt av 50volymprocent C.