prop · G303169 · 1979-12-31 00:00:00 — Arbetsgruppen utgår frän attutfallet av prisregleringen kommer att beaktas vid de överläggningar om normpriser ochnormkvantiteteii som hälls närmast efter utgången av ett regleringsär. 1979/80: 169 6.2.8 Vissa_administrativa_frågor Arbetsgruppen har utformat följande förslag beträffande administrationen av de medelsom ställs till regleringsföreningen fisks förfogande. Statsmakterna bör, med ledning av den kostnadsberäkning som jordbruksnämnden skall redovisa i saraband med sina förslag beträffande grunderna för prisregleringen under ettregleringsår, fastställa en medelsrara fbr prisregleringenunder budgetåret. fbrslag till medelsram bör utöver raraens totala storlek även innefatta förslag om uttag avprisregleringsavgift samt tilldelning av medel ur prisregleringskassan ochkonjunkturutjämningsfonden. Från medelsramen bör Svensk fisk täcka de totala kostnaderna för regleringen, dvs för pristillägg, inlösen av överskott samt för administration och upplysningsverksamhet.Utöver den angivna medelsramen bör föreningen för att täcka de totala kostnaderna för prisregleringen även få använda de räntor som flyter in på föreningens och konjunkturutjämningsfondens medel. Enligt arbetsgruppens förslag skall vissa medel utöver marknadsintäkterna kunna disponeras av Svenskfisk för övertagande av fisk som inte harkunnat säljas till minst lägstapris. Ifrågavarande medel bör anges som en särskild delram inom den i det föregäende angivna medelsramen och bör utgöra grund för föreningens överväganden om bverskottspriser underdet kommande regleringsåret.Fbrslag om del ramens storlek bbr framläggas av jordbruksnämnden efter överläggningar med partema. I den män de medel som påangivet sätt ställts till föreningens förfogande inte förslår för att täcka kostnaderna för prisregleringen under ettregleringsår bör föreningen vid oförutsedda behov fä ta i anspråk medel ur konjunktur-utjämningsfonden intill högst en fjärdedel av fondens behållning. Nämnden bör få medge att mer än en fjärdedel förbrukas. Fondens behållning bör dock inte utan regeringens särskilda medgivande fä understiga (mot f n 10milj kr). Härmed sker en anpassning tillpenningvärdets förändring. I den mån de medel som ställts till. förfogande för prisregleringen under ettregleringsär inte tas i anspråk, bör medlen få tillföras fonden. Kostnaderna för Svensk fisks administration och kontrollverksamhet samt för marknadsfrämjande åtgärder och upplysningsverksamhet bör få täckas av de medel som ställs till föreningens förfogande inom den totala medelsramsom statsmakterna beslutar och av föreningens eller fondens ränteinkomster. Enligt arbetsgruppens bedömning medför normprissystemet ökade administrationskostnader för såväl jordbruksnämnden och Svensk fisk som för . bör för sin del ta upp frågan om behov av personal- Prop.1979/80: 169 32 förstärkning i särskild framställning. De kostnadsökningar som uppstår genom insamling av prisuppgifterbör enligt arbetsgruppens bedömning kunna begränsasgenom samordning med statistiska centralbyrånsuppgiftsinsamling. De förslag som arbetsgruppen har lagtfram kan medföra behov av vissa författningsbestämmelser,t ex i fråga om uppgiftsskyldighet ra m. Även de förslagsom jordbruksnämnden lämnar efter överläggningar med parterna kan medföra behov av nya eller ändrade författningsbestämmelser. Enligt arbetsgruppens mening bbr detankomma på jordbruksnäranden att i samband med sina fbrslag ocksä redovisa de författningsförslag som bbr prövasav statsmakterna. Härvid bör även frågan om sanktioner tas upp vad gäller avgifts- och uppgiftsskyldighet m ra. Normprissystemet ställerökade krav på statistiskt underlag för överläggningarna. Arbetsgruppen har redovisat exempel på visst material som bör kunna tjäna som underlag för överläggningarna. Det statistiska material som redovisas återfinns inom följandeområden: inkomstutveckling enligt deklarationsundersökning förfiskare, inkorastutveckling för andragrupper, lönsamheten inom trålfisket 1978, avräkningspriser1976-1973, kostnadsutvecklingen inom trålfisketsamt fångsternas omfattning. 6.2.10 Särs kiU_ttrande Fiskets representanter i arbetsgruppen har i särskilt yttrande anfört att frågan om behandling av överskottskvantiteter ur pristilläggssynpunkt i förstahand är en teknisk fråga. Arbetsgruppen borde därför ha löst denna frägapå det sätt som fiskerikommittén angav i sitt betänkande. 6.3 Jordbruksnämndensförslag beträffande normprissystemet utgår frän att ettnormprissystem för fisk genomförs i huvudsaklig överensstämmelse med vad arbetsgruppen föreslagit. Som framgår av föregående avsnitt har arbetsgruppen i-vissa frågor inte tagit ställningutan föreslagit att dessa bör tas upp i de överläggningar som skall äga rum mellan jordbruksnämndenoch dess konsumentdelegation samt fis-kets förhandlingsdelegation. De frågorsom sålunda bör bli föremål för överläggningar är, förutom avvägningen av normpriser och normkvantiteter, främst metoderna förfördelning av normkvantitet mellanfiskelag, behandlingen av överskott i pristilläggssammanhang samt 1979/80:169 33 avvägningenav andel av skillnaden mellan normpris och jämförelsepris som skall kunna utgå i pristillägg. Som tidigare nämnts (avsnitt 5) avser nämnden att /81 inkomma medfbrslag till normpriser och norrakvantiteter m ra för . Näranden kommer därvid även att redovisa förslag beträffande de övriga frägor som hänskjutits till överläggningar och förslag till de stödåtgärder vid sidan av normprissystemetsom kan befinnas erforderliga samt till finansieringen av regleringeninkluderande Svensk fisks administrationskostnader. För attnormprissystemet skall kunna tillämpas från är det enligt nämndens mening en nbdvändig förutsättning att det informationssystemsora krävs för regleringen redan till vissadelar är igångsatt och prövat. Härmed avses bl a att enhetligametoder för fastställande av avräkningspris måste ha tillämpats av förstahandsmottagarna av fisk underandra . Nämnden genomför f n i samarbete med statistiskacentralbyrån, , Svensk fiskoch en utredning rörande utformningen av ett informationssystem fbr fiskprisregleringen.Meningen är att informationssysteraet skallutformas på ett sådant sätt att fleranvändning av statistiken uppnäs. Med hänsyn till att informationssysteraetbör komna igång har nämnden utarbetat förslag till författningar (se avsnitt 7 ochbilagor) som skall möjliggöra bl a insamlandet av nödvändiga uppgifter. Författningarna bör i tillämpliga delar sättas i kraft redan från . Fbr att möjliggöra genomförandet av normprissystemet frän erfordras attregeringen bemyndigas besluta i fräga om prisregleringen pä fisk för . 3 1979/80. 1979/80:169 34 har upprättatsvissa författningsförslag (bilaga 1-3). Dessa är i första hand föranledda av det nya avstatsmakterna beslutade norraprissystemet för fisk som kan förutses komna att tillämpas /81. Författningsförslagen har därvid upprättats med utgångspunkt från att de förslag som framlagts i promemorian(Ds Jo 1979:14), Prisregleringen på fisk, blir verklighet. Hänsyn har ocksätagits till sädana avsnitt i promemorian, sominte direkt har formen av förslag, men därbehov av författningsändringar ändå kan förutses uppkomna. Exempel pä detta är de förslag som läggs fram sä att en avgift på fiskmjöl kan tas ut. Med hänsyn till att de nya avgifterna kankomma att behöva införas med kort varsel, t ex beroendepå marknadsförhållandena, är det angeläget att riksdagsbehandlingen av demkan ske i samband raed behandlingen av övriga författningsförslag,även om avgiftsbestämmelsen inte kommer attbehöva sättas i til lämpning. 7.2 Ändring i lagen (1974:226) omprisreglering på fiskets område (bilaga 1) I denna paragraf görsdet tillägget att det ankoramer pä regeringen, eller efter regeringens berayndigandejordbruksnäranden, att bestämma om avgift förfiskmjöl m m och för fiskfiléer(13 och 13 a §§) skall tas ut. Enligt regeringsformen 11 kap 6 § tredje stycket kan förvaltningsuppgift sora innefattarmyndighetsutövning överlämnas till förening endast genom lag.Regleringsföreningen fisk fullgör vissa sädana förvaltningsuppgifter med stöd av övergångsbe-stärmelserna till regeringsformen. Nyasådana uppgifter kan emellertid inteöverföras till föreningen utan lagändring. I det nya prisregleringssystemethar förutsatts att beslut om utbetalningm m av pristillägg till fiskare skall ankomma piSvensk fisks Behov föreliggerdärför att kunna överlämna rätt till myndighetsutövning till Svensk fisk. (Enmotsvarande ändring vidtogs i lagen (1967:340)om prisreglering på jordbrukets område genora SFS 1978:466.) Nuvarande 9 § avser endast prisregleringsavgift. De regler som 9 § innehåller bör emellertid gälla även för avgift på fiskmjöl och fiskfiléer (13 och 13 a §§). Av systematiska skäl flyttas därför 9 § och fbresl.Js bli - något utökad - 14 a §. Ändringen i nya 9 § innebär att ett nytt stycke tillförs paragrafen. Enligt nu gällande bestämmelser uttas inte införselavgift för post-försändelser om den samnanlagda tullenoch införselavgifterna för varan understiger visst belopp, fn . vill med denna ändring fä en överensstämmelse mellan införselavgiften ochprisregleringsavgiften påimportfisk. 1979/80:169 35 Före denya 13 och 13 a §§ införs en ny rubrik som anger att denya avgifterna systematiskt skiljer sig frän nu gällande avgifter. Fiskerikomnitténföreslog (SOU 1977:74) attprisregleringsavgift bör tas ut även pä foderfisk,dvs fisk som används för tillverkning av fiskmjöl. I statsmakternas beslut om riktlinjer förfiskeripolitiken (prop 1977/78:112, JoU 1977/78:23, rskr 1977/78:272) harställning inte tagits till denna fråga. Föredragandenhar i propositionen anfört att beslut ora ändrat avgiftsuttag bör anstå till dess frågan har tagits upp i överläggningar mellan jordbruksnäranden, konsumentdelegationen och fiskets förhandlingsdelegation. I sitt remissvar överfiskeri kommitténs betänkande ansågjordbruksnämnden att prisregleringsavgift inteborde tas ut pä foderfisk. I stället borde avgift kunna utgå i form av tillverkningsavgift på svensktillverkat fiskmjöl. Motsvarande avgift borde tas ut pA importeratfiskmjöl. Något förslag om uttagande av avgift päfiskrajöl framlägger jordbruksnärandeninte . Däremot bör - som framhållitsi inledningen till detta avsnitt - behövligalagändringar nu göras så att enavgift kan tas ut med kort varsel. Om avgift skall tas ut pä fiskmjöl,bör den dock inte införas utan att överläggningar försthar ägt rum med berörda exportländer. En sådan avgift får ocksåeffekter på jordbruksprisrealeringen. Avgiftkan därför inte bli aktuell redan frånden . Enligt riksdagsbeslutet om det nya prisregleringssystemetskall vissa prisdämpande åtgärder i konsumenternas intressekunna vidtas när så behövs av marknadsskäl. Förfiskslag som det råder underskott pä kan den inhemska prisnivån i viss mån sänkas genom att man tar bortprisreglerings-och införselavgifter som belastar importfisk eller såvälimportfisk som svenskfångadfisk. Eftersom båda dessa avgifter är laga, blir emellertid effekten avderas borttagande pä prisnivån måttlig. I ett sådant läge bör därför en produktionsavgift kunna tas utpä svenskfångad fisk. Avgiften skulle tillföras prisregleringskassan för att i ett senare skede göra behovet av prisregleringsmedelmindre. Detta skulle alltså komma konsumenten till godo i ett senare sammanhang. Behov av enproduktionsavgift torde dock föreligga endast i fråga om fiskfiléer. För övriga varor torde konsumentintressetkunna tillgodoses genom höjdaprisregleringsavgifter påsvenskfångad fisk. Inte heller i fråga omproduktionsavgiften föreliggernågot omedel bart behov, utan den föreslagna lagändringen får ses som en bered- skapsätgärd raed sikte på ett eventuellt snabbt uppkommandebehov av avgift. Till den nya 14 a § har sora tidigare nämnts av systematiska skäl 1979/80:169 36 överförts reglerna i nuvarande 9 §. Därvid hartillagts att reglerna skall ha tillämpningenpå de nya avgifterna på fiskmjölra m och fiskfiléer. Enligt gällandeordning skall avgiftsskyldig erläggaränta på oguldet avgiftsbelopp avseende avgift som uppbärs av jordbruksnärandenefter , dock . Enligt6 § räntelagen (1975:635) beräknas, ombetalningstiden försitts för fordran vars förfallodagär bestämd i förväg, ränta för år enligt enräntefot sora motsvarar det avriksbanken fastställda, vid varje tid gällande diskontot med tillägg av . föreslås attprisregleringslagens bestämmelse ora fast räntefot bringas i överensstämmelse med räntelagensmer flexibla föreskrift. Den föreslagna ändringenöverensstämner även med de räntebestämmelsersom finns inora prisregleringen påjordbrukets område, (jfr 23 § lagen (1967:340) om prisreglering pä jordbrukets område, senaste lydelse 1978:466). Denna paragraf innehållerhänvisning till de bestämmelser i lagen (1959:92) om förfarandet vid viss konsumtionsbeskattning som rör straff förden som underlåter att anmäla att han upptar avgifts-pliktig verksarahet ochtystnadsplikt för den sora deltar i avgifts-kontrollen. Hänvisningen bör gälla även för de nyaavgifterna på fiskrajöl och fiskfiléer. Oe straffbestämmelsersom f n gäller för den som äravgiftsskyldig för prisregleringsavgift bbr gälla även för dera som äravgiftsskyldiga för avgifterna pä fiskmjöl och fiskfiléer. I förslagettill nytt prisregleringssystem har förutsatts en ny och ändrad insamling av prisuppgifter ra ra som grund för prisregleringen. Skyldighet attlämna uppgifter bör åvila näringsidkare, inkluderande den somdriver fiskauktion. lägger därför fram ett förslag till förordning .i ämnet. Pä.grund av reglerna iregeringsformen 3 kap 3 §torde regeringen emellertid behöva bemyndigande för att kunna utfärdaden föreslagna förordningen. Nämnden föreslår att det behövliga bemyndigandet ges i form avett andra stycke i 24 §. 7.3 Ändring i kungörelsen (1974:227) om prisregleringpä fiskets område (bilaga 21 Det framlagda förslaget om normprissystemet för fisk (Ds Jo 1979:14) innebär bl a ett nytt statligt prisstöd till fisket. Det har därvid förutsatts att året skall indelas iprisregleringsperioder, förvilka skall kunna gälla olika pristilläggsbelopp. Pristillägg har vidare förutsatts kunna utgå endast för vissa fastställda kvantiteter ilandförd fisk, s k norrakvantiteter. Dettorde fä ankorama pä jordbruksnämnden att bestämma såväl prisregleringsperiodernas längd och deras förläggning i tiden som pristilläggens belopp och normkvantiteternasfördelning. 1979/80:169 37 bbr därför bemyndigas att meddela föreskrifter om statligt prisstöd till fisket. Sådant berayndigande måste numera -på grund av reglerna iregeringsformen 8 kap 13 §tredje stycket -lämnas genora förordning. 1979/80: 169 38 7.4 Ny förordningora uppgiftsskyldighet till fiskestatistiken och för prisregleringen på fisk (bilaga 3) Som angetts i promemorian Prisreglering pä fisk (Ds Jo 1979:14) erfordras ettomfattande statistiskt material som grund för det av statsmakterna beslutadenya normprissystemet. Uppgifter komner därför attsamlas in från dera som köper fisk direkt från fiskare, fiskauktioner samt sådana fiskare som själva bereder sin fångst fbr vidare försäljning eller avyttrar den direkttill konsument, näringsställe eller liknande. Fbrslag tillbemyndigande fbr regeringen att samla in de behbvliga uppgifterna harjordbruksnämnden lämnat nedan (jfr 24 § lagfbrslaget bil 1). De insamlade uppgifterna kommer efter bearbetning att användas dels i prisregleringssystemet,dels för fiskestatistik och dels för kontroll av fiskeristyrelsensloggboksuppgifter och uppgifter om yrkesmässigt fiske. Fbrslaget till förordning har upprättats i samråd med dessa båda myndigheter. Inom ramen för det nya prisregleringssystemet skall de insamlade uppgifterna användas dels för beräkning av jämfbrelsepriser, dels för utbetalning av pristillägg. De skall ocksä användas för viss kontroll i samband medavgiftsuppbörden. I fråga omfiskestatistiken kommer de uppgifter som inhämtas med stöd av den föreslagna förordningen i första hand att ersätta de uppgifter om fiske som nuinhämtas med stöd av kungörelsen (1966:37) om statistiskauppgifter frän rörelseidkare och ägare till flerfamiljshus (ändrad 1969:548, 1970:543, 1974:592,1975:774). avser att göra ensärskild framställning till regeringen om de ändringar i kungörelsen sora föranleds av den nya grunden för inhämtande av uppgifter tillfiskestatistiken. Trots att det nya prisregleringssystemet kan väntas träda i tilllämpning tidigast ,måste förordningen träda i kraft . Så bör ske med hänsyn dels till att vissa uppgifterbehöver tas fram redan till överläggningarna , dels till att deinsamlade uppgifterna ä.venskall til-lgodose andra ändamål än fiskprisregleringen. Uppgiftsskyldiga är de som yrkesmässigt köper fisk, kräftdjur eller blötdjur från fiskare, i första hand kooperativa fiskförsäljnings-föreningar och privata s kkustgrossister. Uppgiftsskyldiga är vidare de fiskare som själva bereder sin fisk, t ex genom rökning eller inläggning, före vidareförsäljning. Samma gäller den fiskare som avyttrar sin fångst direkt till konsument, näringsställe eller liknande eller som själv exporterar sin fångst efter det den landats iSverige. Uppgiftsskyldig ärockså den som driver fiskauktion. Av hänsyntill behovet av statistik omfattar uppgiftsskyldigheten enligt förordningen såväl saltvattens- som sötvattensfisket. Det bör fä ankomma på jordbruksnämnden och centralbyrån att med stöd av 2 § andra stycket och 6 § avgöra i vilken utsträckning uppqifter skall lämnas om sådant fiske som f n inte omfattas avprisregleringen. Erinras bör härvid om att fiskerikommittén i sitt betänkande 1979/80:169 39 föreslogatt prisregleringen genom avgiftsbeläggning skulle utvidgas till att omfatta även lax och äl. Denna fråga är ännu inte slutgiltigt avgjord. Första stycket innehåller en uppräkningav de uppgifter som behövs för beräkning av jämförelsepriseroch för utbetalning av pristill-lägg. Andra stycket möjliggör viss såväl minskning som utökning av upp-giftsskyldigheten efter beslut av jordbruksnämnden och centralbyrån. En motsvarande bestämmelse finnsi förordningen (1968:111) ora uppgiftertill lantbruksstatistiken, lantbrukets företagsregisteroch skördeskadeskyddei. Den torde vara enpraktisk anordning för sådana järakningar i uppgiftsskyldighetensom kan komma att behövas. Ett exerapel på sådan jämkning utgörde undantag frän uppgiftsskyldighet som kan behöva göras för sötvattensfisket. 3 och 4 §§ för - med tillstånd enligt datalagen (1973:289) -ett register över fångstmottagare, vari också ingår flera av de andra uppgifter soraavses i 2 §. Uppgiftema till det nuvaranderegistret insamlas med stöd avkungörelsen (1966:37) om statistiskauppgifter frän rörelseidkare och ägare av flerfamiljshus. Avsikten är att de uppgifter som inhämtas med stöd av förordningen skall tillföras det redan upprättade och av datainspektionen godkända registret. (alternativt Svensk fisk, ekonomisk förening,) avses enligt förslaget upprätta ett eget personregister i datalagensmening. Näranden anhåller därför om regeringens tillstånd enligt 2 § andra stycket datalagen att upprätta sådant register. I 3 och 4 §§ preciseras vilka myndigheter som skall ta befattning med uppgifternaoch i vilket syfte såskall ske. Utlämnandet av sekretessbelagdauppgifter till Svensk fisk, ekonomisk förening, avses ske raed förbehåll enligt 16 § tredje stycket sekretesslagen(1937:249). Föreskrifter och anvisningar för tillämpningenav förordningen bör meddelas av jordbruksnämnden och gemensarat. Bådamyndigheterna har ett sådant vitalt intresse av utformningenav tillämpningsföreskrifterna att det slutliga ansvaret härför inte bör läggas enbartpå en av dem. Detta ärende har;-på föredragningav avdelningsdirektören och byrådirektörenSten, avgjorts av generaldirektören ochledamöterna . Därvidhar även avdelningscheferna ochWenker närvarit. Bilaga 1301-1835/79 Förslag till lag om ändring i lagen (1974:226) ora prisreglering på fiskets område Härigenom föreskrivs i frågaom lagen (1974:226) om prisreglering på fisketsområde dels att i 19 och 23 §§ ' ordet "förordningen" i olika böjningsformer skall bytas ut mot"lagen" i motsvarande form, dels att nuvarande 9 § skall betecknas 14 a § och nuvarande 10 - 13 §§ betecknas 9 - 12 §§, dels att 1, 9, 11, 13, 14 a, 15, 20, 21 och 24 §§, bilagan särat rubriken närraastföre 1 § skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas nya bestämmelser, 1 a och 13 a §§, samt närmast före13 § en ny rubrik av nedan angivnalydelse. För att reglera priserna på fiskets produkter får regeringen eller, efter bemyndigande av regeringen, statensjordbruksnämnd föreskriva att bestämmelse 1 2, 7, 10, 12 eller 13§ skall tillämpas i frågaora vara av visst slag. För att reglera priserna på fiskets produkter får regeringen eller, efterregeringens bemyndigande, statens jordbruksnämnd föreskriva att bestämmelse i 2, 7, 9 eller 11 - 13 a § skall tillämpas i fråga om vara av visst slag. Enligt de närmare föreskrifter som beslutas av regeringeneller, efter regeringens bestämmande, av statens jordbruksnämnd får regleringsföreningen;avensk fisk, ekonomisk förening,mom ramen för prisregleringen på fiskets område pröva frägor om bidrag eller annat stöd i markna"5s-reglerandesyfte7 Prisregleringsavgift skall utöver för vara somanges i 7 § erläggas för vara som anges i bilaga tilldenna lag och som införes till landet och ej utgör svenskfångadfisk (importfisk), om sädan avgift utgår för svenskfångad fisk. Avgift som avses i förstastycket utgår ej för importfisk, om denna införes under sädanaomständigheter sora för tiUståndspliktigvara medför rätt till införsel utan tillstånd enligt 3 §. Sådan avgift utgår ej heller ora vara föres in under sädana omständigheter "som medför befrielse fräntul 1 "enlTgt bas tu I Iförordningen (1973:979). 3«na3tB lyd«l3e it 23 § 1974:866 "3.n«te lyd«l3« av M l?74:a6é ocH av 12 i ir?9:983 'SenMta lydtlla 1974:8éb För iraportfisk skall erläggas införselavgift.I fråga om sådan avgift äger11 § motsvarande tillämpning. För iraportfisk skall erläggas införselavgift. I fråga om sådan avgift äger10 § motsvarande tillämpning. Införselavgift utgår ej, om varan införes under sådana omständigheter sora fbr tiUståndspliktig vara medför rätt till införsel utan tillståndenligt 3 §. Sådan avgift utgår inte heller om vara föres in under sådanaomständigheter sora medför befrielse fräntull enligt 5 a § tulIförordningen (1973:979). Den som yrkesmässigt tillverkar fiskmjöl och mjöl av kräftdjur eller blöt-djur skall erlägga avgift i den ord-ning statensjordbruksnämnd bestämmer. Densom yrkesmässigt bereder fiskfiléer skall eriägga avgift i den ordnin'g statensjordbruksnämnd bestämmer. Bestämmelserna i 2 - 15, 17 - 24,29-31, 40 och 50 §§ förordningen (1959:92) om förfarandetvid viss konsumtionsbeskattning gällerora avgift sora avses i 7 §, om ejstatens jordbruksnämnd bestämner annat. är jordbruksnämnden.Jordbruksnämnden får meddela föreskriftom anmälan enligt 3 § och om deklaration enligt 5 § nämnda förordning. Avgiftsskyldig skall erlägga ränta pä oguldet avgiftsbelopp avseendeavgift som uppbäres av statens jordbruksnämnd efter om aret, dockminst . Räntan skall beräknas från den dag avgiftsbeloppet enligtbeslut av jordbruksnämndensenast bort betalas. Räntautgår till och med (Jpn dag då betalning sker, dock längst till och raed den dag dä fordringen överlämnas till indrivning. Bestämraelsernai 2 - 15, 17 - 24, 29-31, 40 och 50 §§ lagen (1959:92) om förfarandet vid viss konsumtions-beskattning gäller om avgift som avses i 7, 13och 13 a §§, om ej statens jordbruksnämnd bestämmer annat. Jordbruksnäranden fär meddela föreskrift om anmälan enligt 3 § och om deklaration enligt 5 § nämnda lag. Avgiftsskyldig skall erlägga ränta pä oguldet avgiftsbelopp avseende avgiftsora uppbäres av statens jordbruksnämnd efter en räntefot sora för år.motsvarar det av fastställda vid varje tid gällande diskontot med tillägg av fyra procent-enheter, dockminst . Räntan skall beräknas frän den dag avgiftsbeloppet enligtbeslut av jordbruksnämndensenast bort betalas. Saa«5t« lydalse 1979:983. 6 Tldlgar» 9 §.